prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — Detla bolag, samägt avServiceMaster ., , och , erhöll uppdraget atlsvara för slädledningen på i . SARA-gruppens rörelseresultat förbättrades med 87%från 23,4 milj. kr. till 43,8 milj. kr. Detta innebär en avkastning på egelkapital före skall på . Avkastningen på totalt engagerat kapitaluppgick till 10,. 1983/84:20 81 Progno.sen för är enligt SARAs bedömning god.Trots en svag konjunktur under årets första hälft räknar SARA-gruppen med positiva trenden skall kunna fortsätta och all rörelseresultatet förhelåret skall kunna nå upp till åtminstone nivå. SARA-gruppen fortsätter den inslagna vägen vad gälleranpassning och effektivisering av gruppens olika verksamheter enligt denpåbörjade strategin. Den nya, decentraliserade organisationen gerdotterbolagen ett vidgat utrymme för lokala initiativ i nära kontakt medmarknaden. Delta i kombination med elt fortsall gott samarbete med fackligaorganisationer blir en väsentlig tillgång i arbetet mot att nå de av styrelsenfastlagda målen. -4,0 -2,0 Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 är ett handelsförelag med egnaagenturer, som marknadsförs på exklusiv basis i och övrigaskandinaviska länder. Serva bildades och förvärvades avStatsföretag . Sorrimentet har traditionellt bestått av såvälkonsumentprodukter som förnödenheter till industrin. 1 böljan av förvärvades ett antal agenturer inomsportområdet, de s.k. MacArvid-agenturerna. Vare sig försäljningsvolym ellerförsäljningsmarginaler har motsvarat förväntningarna. innebarokio-berdevalveringen kursförluster på denna del av sortimentet. På grund av de betydande löpande extraordinära förluster,som uppkommit bokslut har avveckling av verksamheten beslutals.Större dden av verksamheten utförsäljes till , , somsamtidigt övertagit viss personal. 1981* (milj. -8,0 :82,0 * Ej jämförbara värden eftersom SMT-Pullmax-koncernendelats i tre eHheter. genomfördes Statsföretags styrelses beslutatl dela i tre enheter. Från atl ha varit en av de störretillverkarna av verktygsmaskiner i , med ett myckel brett produklprogramoch en världsomfattande försäljningsorganisation, delades gruppen efterproduktområden i: övriga produkter: Toolboxgruppen i har gamla traditioner somverktygsmaskin-tillverkare. Redan i millen av 1800-talel tillverkade företagelsvarvar. Som en del av produklprogrammet i Mekaniska Verkstadtillverkades bl. a. de välkända"Köpingssvarvarna"". sålde Volvoverktygsmaskintillverkningen till FFV, verksamheten flyttade till ochSMT bildades. ägs bolaget av har haft ett flertal uppmärksammade teknologigenombrolt ;NC-styrda , CNC-tekniken kring ett i egen regiutvecklat och producerat styrsystem och under början av1980-talet CFC-lekniken, dvs. maskiner för produktion med begränsad bemanning. Verksamheten , somsjälvständigt företag , har påverkats av genomfördaorganisationsändringar och av en mycket pressad marknad för verktygsmaskiner isamtliga länder där företaget är verksamt. Särskilt hårt har företaget drabbatsi , där tidigare goda positioner i bl. a. oljeindustrin föriorats på grundav branschens fullständiga kollaps. Företaget står tekniskt väl ruslat altsvara upp till marknadens krav när det väl börjar investeras igen. Omsättningen blev ca 100 milj. kr. lägre än föregående år,vilket innebar att bolaget tvingas redovisa en betydande föriust. Resultatetuppgick till -54 milj. kr. Som en följd av den sjunkande försäljningen har företagettvingats minska personalstyrkan med i från ca 440 till 360. Skr.1983/84:20 83 Marknaden för maskiner inom SMT:s produktområde ärbetydande. SMT:s produkter, med inriktning på EMS ()ligger rätt i liden, vilket bör medge goda tillväxtmöjligheter. För närvarandeär dock investeringsviljan och kapacitelsutnyiijandet så låga alt praktiskttagel hela verktygsmaskinbranschen har fått lönsamhetsproblem. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 Bolaget har till uppgift att starta och utveckla export-och importverksamhet på statshandelsländerna i . Egetrepresentationskontor finns i . (milj.kr.) -54,1 Antal anställda 1982 1981 Svelab är ett investmentbolag som arbetar enligt s. k.venlure capitalmo-dell med inriktning på små och medelstora företag. Dennaverksamhet bedrivs i fem regionala investmentbolag, , , , och . Dessa femregionala bolag utgör den centrala delen av Svelabs totala verksamhet, somdessutom omfattar delägarskap i två amerikanska venlure capilal fonder samtkonsultverksamhet. planeras en begränsad utbyggnad avmajoritetssektorn. har den regionalt bedrivnainvesleringsverk- 1983/84:20 84 samhetenmed inriktning på minoriletsengagemang stått i centrum för Svelabs aktiviteter.Affärsidén för denna investeringsverksamhet är alt med riskkapital och kunnandemedverka i expansiva och utvecklingsbara småförelag genom tidsbegränsatdelägarskap i minorilelssiällning kombinerat med fortlöpande affärsutveckling,främst genom aktiv styrelseinsats. Delta affärsutvecklingsarbete påbörjas redanunder sökprocessen med tankeutbyte med Svelabs tilltänkta partners om derasaffärsplan och dess utveckling, vilkel ytteriigare fördjupas innan Svetab gårin som delägare. Riskkapitalet i de regionala bolagen utgör tillsammans 70milj. kr., som har finansierats genom anslag från . Verksamheten röner ettfortsatt positivt intresse såväl hos företag som hos finansieringsinstitut. /83 var Svetab genom de regionala investmentbolagen delägare itjugo företag och förär 1983 budgeteras ytteriigare femton engagemang. Tackvare en aktiv marknadsbearbetning och ett stigande positivt intresse från bl.a. bankerna, är inströmningen av nya projekt tillfresställande. Eftersom de regionalainvestmentbolagens affärsidé bygger på atl gå in som minoriletspartner medriskkapital - kapital som inte kräver säkerhet - gäller del atl på specielltsätl hantera risktagandel. Detla görs genom en särskild utvärderingsprocess,som innebär att utöver en analys av företagets framtida möjligheter,bedömningen starkt inriktas på kompetens och förutsättningar hos företagarensjälv och ledningsgruppen. Den process som liggertill grund för utvärderingen av riskerna i de minoriletsengagemang som deregionala investmentbolagen överväger, hanleras av som svararför Svelabs konsultverksamhet. Invesikontakts instrument för sådana bedömningarav investeringsalterna-tiv är de s. k. investeringsprogrammen som ger underlagför bedömning av styrkan hos företagaren, ledningsgruppen och affärsidén. Investkontakt harvidareutvecklat sina metoder att skapa kontakt med och finna driftiga ochdynamiska företagare med den motivation och läggning som krävs för alt byggaupp och utveckla expansiva förelag. Investkontakt arbetar med detta för bl. a.Svelabs regionala investmentbolag. Utöver nämnda program harInvestkontakt arbetat med utvecklings- och träningsprogram förföretagsstartare, en insats som syftar till att underlätta för dellagarna altkomma igång med sina företag och all göra etableringen snabbare och mindreproblemfylld. Invesikontakts verksamhetbygger på ett samlat kunnande och insikter om entreprenörskap och det vikligasamspelet mellan företagare/ledningsgrupp och affärsidé. Investkontakt arbetarockså med program kring kreativitet, kommunikation, ledar- ochpersonalutveckling - ett verksamhetsområde som har utökats. har Svetabstartat ell nytt inveslbolag, , med syfte atl förvallamajoriletsförvärv. FörSvetab-gruppen uppgick fakturerad försäljning till 1983/84: 20 85 12,0 milj. kr. (50.5). Resultatet förebokslutsdispositioner och skaller uppgår till 1,9 milj. kr. (4,9). Balansomslutningenuppgår till 129,7 milj. kr. varav 70 milj. kr. utgör riskkapital i de regionalainvestmentbolagen och 100 milj. kr. i den samlade koncernen. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 Lagerhusbolaget äger och förvaltar lagerhus och ombesörjerlagring av spannmål, frö och fodermedel för bl. Bolaget åtager sig också beredskapslagring av livsmedel påuppdrag av staiens jordbruksnämnd. En ny verksamhetsgren, arkivlagring av räkenskapsmalerialmed tillhörande tjänster, är under uppbyggnad. Dotterbolaget bedriver intenågon verksamhet. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 har avvecklingen av verksamheten inomSvenska fortgått. Resultatet före bokslutsdisposition och skallblev 0,5 milj. kr. Resultat före disp. 21,6 6.6 5,5 .10,9 16,2 0,1 bildades som ett led i den ökade satsningen på forskningoch utveckling. Genom beslut av skedde en rekonstruktion av SU underår 1976. I samband härmed överfördes aktierna i från fonden för statensaktier till . SUär en utvecklingsresurs ål Slatsföretagsgruppen. Härjämte skall SU bedrivatekniskt-kommersiellt utvecklingsarbete i övrigt, främst på områden som ärangelägna för samhället. Slutligen är bolaget också en kanal för utveckling avinnovationer från enskilda uppfinnare eller företag. SUsavdelning för bildbehandling i ombildades till ettsärskilt bolag, . Detta har till uppgift atlvidareutveckla och marknadsföra bildbehandlingstekniken. Aktiemajoriteten harövertagits av , men SU haren minorilelsposl () i IMTEC. Verksamhetenvid bolagels avdelning för energi- och miljöteknik har koncentreratstill utveckling av dektrokemisk utrustning jämte tillhörande processer ochdärtill anknuten verksamhet. Sålunda används SU EleklroSynCell och MultiPurpose(MP)-cdl av ell 70-tal företag, bl. a. i , och , förprocessutvärdering och kemikalieproduklion. SUs celler har tillvunnit sig ettväxande intresse. Försäljningen ökar och ett flertal nya intressantaapplikationsområden kommer fram. Somen följd av SUs arbete på del elektrokemiska området har SU kunnat utveckla enmetod för avsaltning av havsvatten. Den bygger på en idé från en enskild svenskuppfinnare. SU har lyckats vidareutveckla metoden till kommersiell användning.Sedan den demonstrerats har den tilldragit sig stort intresseoch företag från olika länder har tagit kontakt med SU för exploatering avmetoden. SUhar ingått ett avtal betr. talöverföring avseende såväl talsyntessom talanalys. Avtalet har sin grund i uppfinningar som tagits 1983/84:20 87 fram av forskare vid Tekniska högskolan i har mött stort intresse, försäljning har påbörjats och enomfattande utvärdering av projektet pågår . SU har bildat ett dotterbolag,, för utveckling och marknadsföring av detta projekt. Bolaget har under särskilt följtbioleknikområdel. I samarbete med Kemicentrum vid i pågårutvärdering av ett projekt betr. enzymer. SUs funktion för projeklsamordning har bl. a. till uppgiftatt tillföra Stalsförelagsgruppen nya produkter. Till denna funktion har ca 200olika projekt inkommit under årel, varav ca hälften blivit föremål för närmareutvärdering. I främsta rummet har utvärdering skett för Regioninvest i Norr ABoch för AB Eiser i samband med avveckling av olika lekoenheter. Några projekthar resulterat i avlal och ell flertal projekt befinner sig i ett framskridetförhandlingssladium. På uppdrag av industridepartementet och dotterbolag inomSlatsföretagsgruppen har bolaget även sökt finna nya produkter, främst genomlicensförvärv i , och . Denna verksamhet har under åretresulterat i tre avtal, där nu svenska företag är i färd med att exploatera nyteknik och nya produkter från utlandet. I likhet med vad som skett räknar SU medatl även kunna ta fram tekniskt avancerade projekt för exploatering.Man bör därför kunna förutse en fortsatt gynnsam utveckling av verksamheten. Resultat före disp. och skatt -4,7 Balansomslutning SI, I Redovisat eget kapital 8,0 var första verksamhetsåret för Toolboxgruppen iStockholm AB. Bolagets uppgift är att förvalta aktierna i mindre verkstadsföretag. Från årets början har i Toolboxgruppen ingått AB ThörnsMekaniska Verkstad med verksamhet i , samt Finsliparna i SkellefteåAB. De båda bolagen, som tillverkar produktionsverktyg och specialmaskiner Skr.1983/84: 20 88 resp. slipmaskiner, ingick tidigare i SMT-Pullmax AB:sdivision Specialmaskiner. 1 slutet av året inlemmades de tidigare frislåendeStatsförelagsdöttrarna och , iToolboxgruppen. För AB Carbox blev det sista verksamhetsåret somrörelsedrivande bolag. Fr. o. m. drivs verkstadsrörelsen som ettpersonalägt legotillverkande bolag. har varit föremålför genomgripande organisatorisk och finansiell rekonstruktion. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 är dotterbolag till . Företaget är på väg från sill tidigareberoende av marknaden för lunga nukleära verksladsprodukter. Den nyaverksamheten bedrivs inom tvä divisioner: Uddcomb () och UddcombHeavy Manufacluring (UHM). pågår avvecklingen av de stora nukleäraorderna där de sista färdigställs . Uddcomb utför konsulttjänster inom områdenakonstruktion och beräkning, svets- och materialteknologi samt kvalitetssäkringoch kontroll saml marknadsför och genomför kvalificerade serviceentreprenaderpå främst kärnkraftverk. Framgångarna på enlreprenadsidan har befästsunder . Förutsättningarna för framtiden är goda. Uddcomb Heavy Manufacluring inriktar sig på alt tillverkautrustning framförallt för sektorerna oii and gas, transport av utbräntkärnbränsle saml energi. Därutöver skall Uddcomb Heavy Manufacluring säljalego-tjänster och tjänstgöra som underieverantör av tunga produkter. Försäljningen har bromsals av lågkonjunkturen och av förlåg egen effektivitet. Arbetet aU höja produktivitet och effekrivitel harsuccessivt givit resultat, vilket givit utslag i försäljningen. Som ett led i strävan att öka andelen egna produkterförvärvades Hydromaskin , vars hydrauliskt drivna pålningsmaskin nu istörre skala introduceras på marknaden. 1983/84:20 89 (milj.kr.) Omsättning 8 290.0 7 320.0 Resultat före disp. och skatt -1444,0 -1600,0 Redovisai årsresultat 699.0 - 286.0 Redovisai eget kapital 1867,0 1167,0 Antal anställda 1982 1981 bildades i samband med atl statenövertog Salén-invests aktier i som tillsammans med tidigarebel-slalliga och kom alt ingå i den nyakoncernen. ingår också varvs- och rederirörelse i koncernen.Under år 1982 överfördes aktierna i direkt till stålen. Utgångspunkt för arbetet att omstrukturera koncernen harvarit den struklurplan som fastställdes av styrelsen . Koncernensföretag grupperades där i tre sektorer som haft följande utseende. verken Aluminium avyttrades tillSwedefronl. Utgående från de riktlinjer som angavs i slrukturplanen harkoncernens verksamhet koncentrerats till i huvudsak följande fyraaffärsområden. Samtliga verksamheter utom , Uddevallavarvet ochGötaver- Skr.1983/84:20 90 ken Motor har överförts eller bedöms fortfarande kunnaöverföras till den kommersiella sektorn . Dessa verksamhetersvarade för av koncernens omsällning och sysselsatte ca 13 500personer. \ slrukturplanen utpekades affärsområdet offshore som eltintressant alternativ till konventionell farlygsproduktion. Satsningen påoffshore har snabbt resulterat i ell betydande marknadsgenombrott ochGölaverken har sammanlagt levererat 12 riggar till ellvärde av ca 4 500 milj. kr. Genom marknadsframgångarna och förbättrad effektivitet harGötaverken kunnat uppvisa en god resultatutveckling som är väsentligtbättre än den som prognostiserats i strukturplanen. Arendalöverfördes till koncernens kommersiella sektor fr. o. m. /82. Den expansiva investeringsverksamheten inom offshore somkännetecknat den första delen av har dämpats. Den återhållsamhetsom f.n. kännetecknar marknaden beror bl.a. på osäkerhet om framtida oljeprisutveckling.Flera utbyggnadsprojekt inom offshore har därför skjutits i tiden och ett anlalborrplattformar är utan sysselsättning. Liknande fluktuationer kommer även framgent attkaraktärisera off-shoremarknaden. Föratt minska känsligheten för marknadenssvängningar pågår därför en anpassning av personalresursertill en lägre verksamhetsnivå. Vidare har åtgärder vidtagits som syftar till att komma inpå andra delar av offshoremarknaden än bostads- och borrplattformar föroljeprospekle-ring. Exempel på denna breddning utgör de order avseendeombyggnader av befintliga semisubmersibla plattformar, delleveranser tillproduktionsplattformar saml service- och dykerienheter som tecknats underåret. De stora investeringarna inom offshoreområdet görs iproduktionsfasen. Dessa investeringar och även investeringar generellt inomoffshore styrs ofta till det land i vilket oljefyndigheterna finns. För attmöta sådan protektionism pågår aktiviteter för all etableraproduktionssamarbete med företag i bl. a. , och . Koncernen har ökat sina satsningar inom energisektorn.Beslut logs atl med Ångleknik som bas samordnakoncernens satsning inom området energiomvandling. Inom detta affärsområde arbetaridag Ångleknik, och Svenska Varv . Ångtekniks traditionella marknad - denskandinaviska och brasilianska cellulosaindustrin - har under 1980-laletpräglats av en mycket svag investeringsaktivitet vilket inneburit problem.Beslut fattades därför all avveckla Gölaverken iBrasilien. 1983/84:20 91 Den svaga utvecklingen av marknaden har till viss delkunnat kompenseras genom en ökad satsning på den nordamerikanska marknaden.Vidare har kapacitet och kompetens inom engineeringområdel byggts ut vilkelUtgjort elt väsentligt steg i en medveten satsning på paketleveranser medfullständigt projektans var. Åtgärder har också vidtagits för all anpassaproduktionsresurserna till marknadssituationen. Relationen mellanverksladstimmar och ingenjörstimmar har successivt sjunkit från början av1980-talet. Denna utveckling i kombination med den försvagade marknadennödvändiggjorde beslut alt avveckla produktionsenheten i samt reduceramontörsstyrkan. I strukturplanen konstaterades att Motorsstarka beroende av motorieveranser till koncernens varv måsle minska. Ettomfattande program för att diversifiera verksamheten har genomförts menmerparten av satsningarna har medfört betydande föriuster. Det har vidare visatsig olämpligt att flytta Uddevallavarvels molorproduktion till Gölaverken Motoreftersom detta inte bedömts ge några koncernmässiga fördelar. Ett omfattande omstruktureringsarbete, som beräknas varaslutfört i mitten av , inledes därför . Omstruktureringeninnebären sanering av produklprogrammet med inriktning på värmepumpar,diesel-kraftverk och reservdelar till dieselmotorer och innebär en reduktion avverksamhetsvolymen. Effekterna av omstruktureringsprogrammet kommer att prövasår 1983 varvid ytterligare åtgärder kan visa sig nödvändiga. Efler genomförd omstruktureringblir del också naturligt att pröva hur livskraftiga produktionsområdenorganisatoriskt skall inplaceras i koncernens övriga verksamhet. Koncernens verksamhet inom affärsområdet civilafartygsreparationer och ombyggnader är koncentrerad till Cilyvarvet. Dessutomfinns en mindre reparationsverksamhet vid Varf och ett marintfartygs-underhåll vid . Reparationsmarknaden har varit mycket svag tillföljd av den svaga fraktmarknaden. 1 kombination med en överdimensioneradrepara-tionskapacilet i har detla medfört omfattande förluster förflera större reparationsvarv. Cityvarvets effektivitet har emellertid fortsatt kunnatförbättras som devalveringen stärkt varvets konkurrenskraft. 1kombination med ett aktivare marknadsagerande samt ell anlal framgångsrikaombyggnader under årel har varvet nu i stort sett kunnat eliminiera förlusternai själva verksamheten. Varf genomgick en kraftig kapacitetsneddragningmed förändring av verksamhetens inriktning mot fartygsreparationer kompletteratmed viss industriproduktion. Verksamhetsvolymen har anpassats till denmarknad som bedöms tillgänglig lokall. 1983/84:20 92 Koncernensfartygsproduktion är koncentrerad till Uddevallavarvet, ochKarlskronavarvet. De två förstnämnda företagen producerar handelsfartyg medantillverkning av bevaknings- och örlogsfartyg sker på . Karlskronavarvetsföriustbringande tillverkning av handelsfartyg upphörde och samma åröverfördes satsningen på vindkraft till systerbolaget kapacitet har reducerats och anpassats till den svenska marinensbeställningsbehov. åtgärdsprogram inleddes för all förbättraeffektiviteten i företaget vilkel gav förväntade effekter. MedKarlskronavarvets affärsinriktning är företaget ur beläggnings- ochlönsamhetssynpunkt beroende av den svenska marinens beställningsbehov och avlokaliseringen av det underhållet. Företagets dimensionering får därförstyras utifrån marinens långsiktiga beställningsbehov. Ienlighet med de åtgärder som ingick i koncernens struklurplan har en väsentligkapacitetsneddragning skett inom fartygsproduktionen och verksamhetsvolymenmotsvarar är 1982 endast av volymen . Ikoncernens struklurplan angavs att Uddevallavarvet skulle fortsätta inomaffärsområdet tank-, bulk- och enhelslastfartyg medan skulle inriktaspå gas/kemikaliefartyg och prefabricerade fabriksanläggningar saml under enövergångsperiod tank-, bulk- och enhelslastfartyg. Den fortsatta satsningen påfartygsproduktionen identifierades som en av högrisksalsningarna istrukturplanen. För atl satsningen skulle bli framgångsrik krävdes såväl attmarknaden totalt sett förbättrades som atl varven avsevärt förbättrade sineffektivitet. BådeUddevallavarvet och har ökat sin effektivitet. Istrukturplanen gjordes en bedömning av de svenska slorvar-vens konkurrenskrafti jämförelse med . Denna visade att den svenska varvsindustrin hade en kostnadsnackdel i jämförelse med den japanska på . Trotsalt inflationen i varit ungefär dubbelt så hög som i Japanhar detta mer än väl kunnat kompenseras av valutakursernas förändringar och avuppnådda effektivitetsförbättringar. Efter den svenska devalveringen bedömsdärför kostnadsskillnaden i jämförelse med kraftigt ha reducerats och förnågorlunda avancerade fartygskonslruk-tioner bedöms produktionskostnaderna idagsläget vara ungefär desamma i som i . Fartygsmarknadenförbättrades också kortsiktigt och varven kunde teckna order som förförsta gången sedan början av 1970-talel täckte produktionskostnaderna. Vissaav dessa köpare har emellertid nu fått svårigheter atl fullföljaräntebetalningar och amorteringar på lämnade krediter vilkel kan medföra attkontrakten i efterhand kommer att visa sig vara föriustbringande. 1983/84:20 93 Såväl frakt- som fartygsmarknaden har därefter försämrats.I dagslägel kännetecknas fraktmarknaden av elt betydande tonnageöverskotl församtliga fartygstyper. Den svaga marknaden har medfört stora problem för Kockumsoch Uddevallavarvel all teckna order som ger täckning för kostnaderna. Speciellastatliga insatser i form av förmånlig finansiering resp. u-landsstöd, hardärför varit en förutsättning för alt skulle kunna teckna denuppmärksammade ordern på tre ro/ro-fartyg till ACL och varvet enorder på tre till ell filippinskt rederi. Den svagamarknaden medför sannolikt atl de slora varvsnalionerna fortsätter medsubventionering av sin varvsindustri och åtminstone ökardenna till följd av en kraftig obalans mellan efterfrågan på fartyg ochproduktionskapacitet. Trots att kostnadslägel sålunda är jämförbart medkonkurrentländerna kommer därför möjligheterna för och Uddevallavarvelatl - ulan fortsatt betydande statligt slöd erhålla order som ger täckningför kostnaderna atl vara små. Regeringen har i proposition 1982/83:147 föreslagitriksdagen eti fortsatt stöd till och Uddevallavarvel uppgående till 400milj. som krav ställts på en väsentligreduktion av affärsvolymen för all minska varvens riskexponering. Beslutfattades därför i böljan av om att reducera fartygsproduklionen vid debägge varven med ytteriigare , vilket kommer atl medföra en nybyggnadsvolymsom är av volymen . Regeringen har i proposition 1982/83:147 föreslagit atlZenit per överförs direkt till staten. erhåller 23 milj. kr. för aktierna i , vilket överensstämmermed aktiernas bokförda värde i moderbolaget men koncernmässigi innebär enrealisationsförlust på ca 100 milj. kr. 1 propositionen föreslår vidare regeringen att riksdagenanvisar medel för all täcka föriusterna i samtger regeringen möjlighet all täcka ytterligare eventuella förluster efter år1983. Vidare föreslås elt kapitaltillskott för atl öka del egna kapitalel iZenit . avlal har träffats med staten om villkoren och formerna föravyttringen av . Som en konsekvens härav ingår inte Zenit ikoncernens resultat- och balansräkning . Koncernens balansomslutningminskar därigenom med ca 6600 milj. kr.