prop · G703172 · 1983-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden; Regeringenföreslår att anta det förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås atl samtliga fondstyrelser inom AP-fonden får möjlighet atlförvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för alt bereda styrelsernalokaler för verksamheten. Vidare föresläs alt första-tredje fondstyrelserna fårmöjlighet atl förvärva obligationer som har förmedlats av svenska fondkommissionsbolag. Ifråga om äteriån av ATP-avgifter föresläs dels alt rätten att bevilja sådanalån begränsas till bankaktiebolag, sparbanker och centralkassor för jordbrukskredit,dels atl statens, kommunernas och landstingskommunernas rätt att ta upp ålerlånupphör. Dessutomföreslås all förstatredje fondstyrelserna får rätt atl fastställa räntesatsenpå lån frän fondstyrelse till kreditinrättning sm lämnat ålerlån och alt ett äteriånsom huvudregel skall amorteras enligt en bunden amor-teringsplan. Ändringarnaavses träda i kraft . 1983/84. 1983/84:172 2 Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden dels atl 12 och 1820 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas en ny paragraf, 15 a §,av nedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § får placera de medel som styrelsenförvaltar 1. i obligationerutfärdade av staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheler, Sverigesallmänna hypoteksbank. Svenska bostadskreditkassan.Svenska skeppshypo-tekskassan eller Skeppsfartens sekundärlänekassa eller av kredilakliebo-lagsom står under tillsyn av bankinspektionen, 2. i obligationer garanteradeav staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheler, 3. i obligationer och andra för 3. i obligationer och andra för den allmänna rörelsen avsedda den allmännarörelsen avsedda skuldförbindelser som har offentli- skuldförbindelsersom har offentli gen utbjudils av svenska bankaktie- genutbjudits av svenska bankaktie bolag, investeringsbank bolag,svenska fondkotnmissions- akfiebolag eller Nordiska investe- bolag,investeringsbank ringsbanken med undantag av kon- aktiebolageller Nordiska invesle- vertibla skuldebrev, skuldebrev ringsbankenmed undanlag av kon- förenade med optionsrätt till ny- verliblaskuldebrev, skuldebrev teckning och sådana obligationer förenade medoptionsrätt till ny- med längre löptid än , som har teckningoch sädana obligationer utfärdals av bankaktiebolag, spar- medlängre löptid än ett är, som har banker eller cenlralkassor för jord- utfärdatsav bankaktiebolag, spar- brukskredit. banker eller cenlralkassor för jord brukskredit. 4. i andraskuldförbindelser utfärdade av staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheler,, bankaktiebolag, sparbanker, centralkassor för jordbrukskredit ellerandra kreditinrättningar som regeringen godkänner, eller av bolag, föreningareller stiftelser som i 2 § första stycket 1 sägs, såvida staten, en kommuneller en därmed jämförlig samfäl-lighet har iklätt sig borgen förförbindelserna, 5. iskuldförbindelser utfärdade av en annan fondstyrelse saml 6. i fordringarhos kreditinrättningar i enlighet med bestämmelserna om återiån. 15 a § får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten. ,bankaktiebolag, sparbanker, cenlralkassor för jordbrukskredit, Sverigesallmänna hypoteksbank. och andra kreditinrättningarsom regeringen godkänner får mot bevis om fullgjord avgiflsbelalningbevilja den som er-lagt avgift till försäkringen för tilläggspension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring återiån. Detta fär ske med högst hälftenav de avgifter som erlagts 1. under det närmast föregående året eller 2. under de fem närmast föregå ende åren, i den mån avgiftsbetal ningarna inte redan utnyttjats som underlag för ålerlån. Ålerlån får inte beviljas, om lånebeloppet skulleunderstiga . Ålerlån enligt första stycket 2 fär uppgå tillhögst . Bankaktiebolag,sparbanker och cenlralkassor för jordbrukskredit får mot bevis om fullgjordavgtftsbetalning bevilja den som er-lagt avgift till försäkringen förtilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring återiån. Detta fårske med högst hälften av de avgifter som erlagts 1. under delnärmast föregående året eller 2. under de femnärmast föregående åren, i den mån avgiftsbetalningarna inte redan utnyttjatssom underlag för ålerlån. Ålerlånfår inte beviljas staten, kommuner eller landstingskommuner. Inte heller får återiånbeviljas om lånebeloppet skulle understiga femtiolusen kronor. Återiån enligtförsta stycket 2 får uppgå till högst . Enkreditinrättning, som har lämnat äteriån enligt 18 §, får i samband därmedtill motsvarande belopp erhålla lån från en fondstyrelse. Länet skall lämnasav den fondstyrelse som enligt 2 § har att förvalta de avgifter eller större delenav de avgifter för vilka återlånel beviljats. De lån som kreditinrättningarerhåller under ett kalenderår på grund av återiån till kotn-muner ochlandstingskommuner får uppgå till sammanlagt högst . Räntesatsen för lån från fondstyrelser tillkreditinrättningar enligt första stycket skall motsvara räntesatsen för detsenaste i utgivna långfristiga statsobligationslånet, om interegeringen har fastställt en annan räntesats. Räntesatsen för lånet skallomprövas vart En kreditinrättning, som har lämnat ålerlån enligt 18 §,får i samband därmed till motsvarande belopp erhålla lån frän en fondstyrelse.Länet skall lämnas av den fondstyrelse som enligt 2 § har atl förvalta deavgifter eller större delen av de avgifter för vilka återlånel beviljats. Räntesatsen för län från en fondstyrelse till enkreditinrättning enligt första stycketjästställs av fondstyrelsen.Räntesatsen för lånet skall omprövas under dess löptid. Enfondstyrelse och en kreditinrättning kan komma överens om att den nyaräntesatsen femte år under dess löplid. och enkreditinrättning kan komma överens om att den nya räntesatsen skall gälla ävenför övriga lån vilkas räntesals skall omprövas under samma kalenderår. skall gälla även för övriga lån vilkas räntesats skallomprövas under samma kalenderår. Amortering skall göras på återiån, som inte i sin helhet återbetalas från utlämnandet. Varje amortering skall göras med minst en liondedel eller, såvitt avser återiån som beviljats med högre belopp än hälften av närmast föregående års avgifter, minst en femtondedel av lånesumman. Del lån som en kreditinrättning erhållit frän en fondstyrelse enligt 19 § skall återbetalas i samma takt som återlånel. Återbetalningen får dock inte ske långsammare än som föreskrivits i villkoren för återlånel. Har elt ålerlån sagts upp till betalning får kreditinrättningens lån hos fondstyrelsen ändå, fill den del det motsvarar obetald äterlåneskuld, återbetalas på de villkor som gällde före uppsägningen. Ett återiån skall amorteras med ett i förväg bestämt beloppper år. Varje amortering skall göras med en tiondedel eller, såvitt avser ålerlånsom beviljats med högre belopp än hälften av närmast föregående års avgifter,en femtondedel av lånesumman. Amortering får dock ske med större belopp omsärskilda skäl föreligger. Det lånsom en kreditinrättning erhållit frän en fondstyrelse enligt 19 § skallåterbetalas i samma takt som äleriånel. Återbetalningen får dock inte skelångsammare än som föreskrivits i villkoren för återlånel. Har elt återiånsagts upp till betalning på grund av att låntagaren kan förväntasfullgöra förbindelsen får kreditinrättningens lån hos fondstyrelsen, till dendel det motsvarar obetald äterlåneskuld, lösas iförtid. Om långivaren ochlåntagaren är överens får ett återiån överföras till en annan kreditinrättningsom har rätt att bevilja sädana län. 1, Denna lagträder i kraft , 2, I fråga om äteriån,som har beviljats före den , och län frän en fondstyrelse till enkreditinrättning som har beviljat äleriånel gäller fortfarande 19 § andrastycket och 20 § första och andra styckena i sina äldre lydelser. 1983/84:172 5 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden I, , , , ,, , , , , , , R,, , , Propositionom ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden Allmännapensionsfonden (AP-fonden) bildades i samband med atl lagstiftningen om enallmän tilläggspension genomfördes . Bestämmelser om AP-fonden finns ilagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR). AP-fondenhar till uppgift alt förvalta de avgifter som eriäggs för att finansieratilläggspensioneringen. Syftet med fonden är dels atl klara tillfälligapåfrestningar i pensionssystemet, dels atl möjliggöra en ökad kapitalbildningi samhället. Förvaltningen av fondenuppdrogs från början åt tre fondstyrelser benämnda första, andra och tredjefondstyrelserna. En fjärde fondstyrelse inrättades i samband med atl AP-fondenfick rätt att placera medel i aktier, . Enligt riksdagsbeslut1983 skall fem nya fondstyrelser, benämnda löntagarfondstyrelser,inrättas inom ramen för allmänna pensionsfonden. Dessa skall i första handplacera fondmedel på aktiemarknaden. Den kapitalförvallandeverksamhet som första-tredje fondstyrelserna utövar fär avse endast placering iobligationer och vissa andra fordringsbevis. Fondmedlen fördelas genom förvärvav obligationer som har bjudils ut på den öppna marknaden och genomreverslångivning till olika mellan-handsinstilut som därefter i sin lur lånarut medlen. Härutöver refinan-sierar första-tredje fondstyrelserna de återiånhos bankerna som en arbetsgivare kan beviljas på grund av inbetalning av ATP-avgifter. skrivelse till regeringen har första-tredje fondstyrelsernahemställt atl APR ändras sä att styrelserna får rätt att dels förvärvaobligationer av fondkommissionsbolag, dels ge direktlån till pri- Prop.1983/84:172 6 vata företag, dels förvärva fastighet för bedrivande avfondstyrelsernas verksamhet. Dessutom har styrelserna hemställt att reglernaför ålerlån och refinansieringslån ändras i vissa avseenden. Skrivelsen bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Skrivelsen har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Mot bakgrund bl. a. av de synpunkter som framkommit underremissbehandlingen finns det enligt min mening anledning att närmare utredafrågan om behörighet för fondstyrelserna atl ge direkllän till privata företag.Jag avser att återkomma till regeringen med elt förslag om alt låta kreditmark-nadskommiltén(Fi 1983:06) behandla också denna fråga. 2.1 Vidgning av kretsen obligationsförmedlare Departementsförslaget: Fondstyrelserna fär rätt attförvärva obligationer som förmedlats av svenska fondkommissionsbolag. Fondstyrelsernas förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utombankföreningen och sparbanksföreningen tillstyrker förslaget. De senareunderstryker atl bankernas medverkan i emissioner av obligationer grundar sigpä djupgående och långsikliga engagemang i emitlerande företagsaffärsverksamhet. a. hävdas att del krävs finansiella resurser all iförekommande fall garantera obligationslånet. Den föreslagna vidgningen avkretsen obligationsförmedlare innebär enligt sparbanksföreningen i praktikenen strukturell förändring av kreditmarknaden på delta område, som intemotiveras av bristande konkurrens eller kompetens. Skäl för departementsförslaget: Enligt 12 § 3 APR färfondstyrelserna förvärva obligationer och vissa andra skuldförbindelser sombjudits ut offentligen av svensk affärsbank, investeringsbank ellerNordiska investeringsbanken. Förslaget om en utvidgning av kretsen obligalionsförmed-laresyftar enligt fondstyrelserna till att öka konkurrensen mellan emissionsförmedlarnapå den svenska obligationsmarknaden och därmed främja införandet av nyalänekonstruktioner till gagn för låntagarna. En vidgad krets av låneförmedlarebör enligt styrelserna ocksä kunna pressa ned de höga fasta kostnader som ärförenade med obligationsemissioner och som belastar länlagarna. Den avgränsning av kretsen obligationsförmedlare somgjordes i samband med AP-fondens tillkomst 1959, syftade till att tillgodosealt fondsty- 1983/84:172 7 relsernasplaceringar uppfyller kravet på marknadsmässighet och att undvika en meringående kreditvärdighelsprövning från fondstyrelsernas sida. Någon fullständiggenomgäng av lämpliga obligationsförmedlare gjordes inte då. Under de år somgått har stora förändringar skett pä den finansiella marknaden.Flera fondkommissionärer har tillkommit med en kompelens som torde varatillräcklig för all ombesörja obligationsförmedling. fondkommissionslagfår också ses som uttryck för en strävan atl i konkurrenshänseende jämställabanker och fondkommissionsbolag. En utvidgning av kretsen obligationsförmedlaretill alt omfatta också fondkommissionsbolag bör genom en ökad konkurrens påobligationsmarknaden kunna medverka till atl kostnaderna för obligationsemissionerhålls nere. En sådan utveckling gagnar länlagarna. Förslaget bör därförgenomföras. 2.2Rätt att förvärva fastighet för att bereda fondstyrelserna lokaler för verksamheten Departementsförslaget:Samtliga styrelser inom AP-fonden får rätt att förvärva fast egendom, tomträtteller bostadsrätt för att bereda styrelserna lokaler för verksamheten. Fondstyrelsernasförslag: Är begränsat fill att avse förvärv av fastighet och berör endast första-tredjefondstyrelserna. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker fondstyrelsernas förslag. Skälför departementsförslaget: Frägan om AP-fonden skulle ha rätt att förvärvafastighet för verksamhetens bedrivande behandlades i motiven till detursprungliga reglementet (prop. 1959:100 s. 184). Skälet till att fonden dä inlegavs sådan möjlighet var alt man inte ansåg det sannolikt atl dylikt behovskulle uppkomma. Styrelserna menar nu atl det innebär nackdelar, bl. a. frånkostnadssynpunkt, att vara hänvisad till förhyrda lokaler och att man somhyresgäst haft en svag ställning i förhällande till fastighetsägaren pä enöverhettad hyresmarknad i . Det kan nämnas attinstitut som banker och fondkommissionsbolag har rätt atl förvärva fastegendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda sig lokaler för rörelsen.För att trygga fondstyrelsernas tillgång till lokaler för verksamheten pårimliga ekonomiska villkor bör dessa få en motsvarande rätt atl förvärva sådanegendom. Denna bör i huvudsak nyttjas för styrelsernas kanslier. Rätten altför AP-fondens räkning förvärva fastighet m. m. för det ändamål som här har angettsbör gälla för samtliga fondstyrelser inom AP-fonden. Inget hindrar att vissafondstyrelser, t. ex. första-tredje fondstyrelserna, gemensamt gör eltegendomsförvärv. 1983/84:172 8 2.3 Ändrade regler för återiån och refinansieringslån Departementsförslaget: Rätten alt bevilja återiånbegränsas till bankaktiebolag, sparbanker och cenlralkassor förjordbrukskredit. Den rätt alt bevilja ålerlån som tillkommer ,allmänna hypoteksbank. eller annankreditinrättning som regeringen godkänner upphävs. Återiån får i framliden intebeviljas staten, kommuner eller landstingskommuner. Fondstyrelsernas förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrkerfondstyrelsernas förslag. Skäl för departementsförslaget: Banker och vissa andra kreditinslitutkan bevilja ett företag s. k. ålerlån upp till halva det belopp som företagethar betalt i avgifter för ATP under det närmast föregående året eller under defem närmast föregående åren, i den män avgiftsbetalningarna inte redanutnyttjats som underlag för ålerlån. Ålerlån som beviljas under sistnämndaförutsättning får uppgå till högst . Skulle lånebeloppet understiga50000 kr. fär ålerlån över huvud taget inte beviljas. Rätten atl bevilja ålerlåntillkommer förutom bankerna även , allmänna hypoteksbank.Svenska och andra kreditinslitut som regeringen godkänner(18 § APR). Inget av de institut som berörs av förslaget har hittillsutnyttjat sin rätt att bevilja äteriån. Detta torde sammanhänga med institutensroll på kapitalmarknaden som förmedlare av långfristiga lån genom upplåningmot obligationer eller reverslän, varigenom de fär tillgäng till AP-fondens medel.Alt instituten skulle ägna sig ocksä åt äterlåneverksamhet ligger inte i linjemed deras övriga verksamhet. Rätlen alt bevilja återiån bör därför, somfondstyrelserna föreslagit, begränsas till alt omfatta bankaktiebolag,sparbanker och centralkassor för jordbrukskredit. Kommunernas och landstingskommunernas återiänerältbegränsades till 100 milj. kr. Enligt fondstyrelserna utgörbegränsningsregeln en onödig komplikation i fondförvaltningen på grund av deurvalsproblem som gör sig gällande inom den utmätta ramen. harupplyst alt aterlånerätten () utnyttjats avendast tre kommuner, varför ett avskaffande av kommunernas återiänerält enligtförbundet får ses om en formsak. Staten har över huvud taget inte utnyttjat sinrätt till ålerlån och landstingskommunerna har gjort så endast i myckelbegränsad omfattning. För statens del utgör aterlånerätten knappast ettrealistiskt alternativ för finansiering av statsbudgeten. Kommunernas ochlandstingskommunernas behov av refinan- 1983/84:172 9 sieringbör i stället kunna täckas genom direkta reverslån från AP-fonden. Jag förordardärför atl statens, kommunernas och landstingskommunernas återiänerält upphävs. Departementsförslaget:Förstatredje fondstyrelserna får rätt att fastställa räntesatsen pä lån fränfondstyrelse till kreditinrättning som lämnat återiån (s. k. refinansieringslån).Ålerlån skall amorteras med ett i förväg bestämt belopp under lånetslöptid. Endast om särskilda skäl föranleder därtill får återiån betalastillbaka än tio resp. femlon år. Elt refinansieringslån skallliksom tidigare betalas tillbaka i samma takt som återlånel. Har ett återiånsagts upp till betalning på grund av att låntagaren kan förväntasfullgöra förbindelsen fär dock refinansierings-lånet, till den del delmotsvarar obetald äterlåneskuld, lösas . Fondstyrelsernasförslag: Överensstämmer med departementsförslaget såvitt avser räntesättningenpå refinansieringslån och den bundna amorteringsplanen för återiån. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker fondstyrelsernas förslag. Deremissinstanser som avstyrker förslaget, bl. ochSveriges , menar atl detta skulle innebära en försämring av äteriånevillkoren. Skälför departementsförslaget: Kreditinrättning som har lämnat ålerlån har rätt altfå län till motsvarande belopp av den fondstyrelse som förvaltar merparten avde erlagda avgifterna. Räntesatsen för lån från fondstyrelse till kreditinrättningsom har lämnat återiån skall motsvara räntesatsen för del senaste i Sverigeutgivna långfristiga statsobligalionslånel, om inle regeringen har fastställten annan räntesats. Räntesatsen skall omprövas under länetslöptid. och en kreditinrättning kan komma överens om att dennya räntesatsen skall gälla även för övriga län, vilkas räntesats skallomprövas under samma kalenderår. Ett återiån, som inle i sin helhet återbetalasinom ett är, skall amorteras med minst en liondedel av lånesumman. Ifråga om ålerlån som motsvarar avgiftsbetalningar under längre lid än detnärmast föregående året gäller atl länet skall amorteras med minst enfemtondedel av lånesumman per är. Refinansieringslånen skall betalas tillbaka isamma takt som återiänen (19-20 §§ APR). Bestämmelsernaom räntesätlning pä refinansieringslån har ändrats vid ett flertal tillfällensedan det ursprungliga reglementet trädde i kraft den . Före 1980gällde som huvudregel all räntesatsen var rörlig och följde förändringarna iriksbankens diskonto. Regeringen skulle fastställa räntesatsen, så att den menen halv procent översteg högsta allmänt 1983/84:172 10 förekommandeinlåningsränta i bank. ändrades bestämmelsen så atträntesatsen skulle motsvara räntesatsen för det långfristiga statsobligationslån,som hade getts ut i närmast före del senaste . Regeringenkunde dock fastställa en annan räntesals om ränteläget hade ändrats sedanobligationslånet gavs ut. De nuvarande bestämmelserna, enligt vilka räntanskall motsvara räntan för del senaste i utgivna långfristiga statsobligalionslånel,om inte regeringen har fastställt en annan räntesats, trädde i kraft den 1april 1981. Enligt den övergångsbestämmelse som gavs i samband därmed skulle ifråga om refinansieringslån som grundas på återiån beviljade före den 11 april1981 den tidigare bestämmelsen i dåvarande 15 § reglementet tillämpas.Bakgrunden till ändring av bestämmelserna om räntesättning för refinansieringslånvar all del allmänna ränteläget för andra långfristiga lån ändrats vid ett flertaltillfällen inom loppet av . Sedande nuvarande bestämmelserna infördes har ränteregleringen för direkllän från försäkringsinslilulavskaffats. Således råder numera en fri prissättning på dels obligationslån,dels reverslån från olika kreditgivare utanför banksystemet. På lån till Induslrikreditmed löptid och räntejustering tillämpar fondstyrelsernaför närvarande en räntesats om 11,. Omfattningenav återiänen har ökat markant . uppgick de utestående återiänentill ca , 1980 ha ökat till ca 11,2 miljarder kr.och uppgå till . Som jämförelse kan nämnas att de totalautestående krediterna till näringslivet uppgick till . Fondstyrelsernamenar att återiänen snarare har kommit att betraktas som en finansieringsformför bankerna än som en lånekälla för de avgiftsbetalande företagen. Bankernasutnyttjande av refinansieringsmöjligheten i AP-fonden har styrts av graden avstramhet på kreditmarknaden. med lätt kredilmarknad har refinansieringeni AP-fonden minskat och lånen betalats tillbaka . Vid en åtstramninghar refinansieringsmöjligheten utnyttjats i högre grad. Fondstyrelserna menaratt del sätt pä vilket återiänen nu fungerar gör att de inte kommit allanvändas för långfristig långivning enligt de ursprungliga intenfionerna. Refinansieringensker dessutom till räntesatser som orsakar fonden förluster jämfört med enlångivning fill Industrikredit. Återlänens karaktär av speciella lätt tillgängligapenningmarknadslän skulle enligt fondstyrelserna kunna elimineras vid en fri räntesätlningoch en fix amorteringsplan. Räntesättningenpå refinansieringslånen skulle enligt fondstyrelserna anpassas till den nivåsom tas ut för lånen till exempelvis Induslrikredit. var denna13% för krediter med löptid och ränlejuste-ring . var skillnaden mellan debägge räntesatserna mindre. Räntan på lån till Industrikredit uppgick då till11,medan refinansieringsräntan löd på 11,. Prop.1983/84:172 11 Innanjag går närmare in på de ändringsförslag som fondstyrelserna lämnat vill jagframhålla att det är betydelsefullt alt refinansieringslånens karaktär avlångfristiga investeringskrediler upprätthålls. Det är vidare önskvärt attsvängningarna i fondens kreditkapacitet dämpas sä att fondstyrelsernaslångsiktiga kreditplanering underlättas. Att ålerlån inte bör vara en billigarefinansieringsform än obligationsemission framhölls av föredragande statsrådetredan i prop. 1978/79:165 om den svenska kapitalmarknaden. Denne konstateradehärvid atl räntesatsen på refinansieringslånen har stor betydelse för hurtillgängliga kapitalresurser fördelas. Mot denna bakgrund ändrades fr. o. m.1980 bestämmelserna om räntesatsen på refinansieringslånen, en ändring som dåmedförde en viss höjning av räntan. De ölägenheter som är förknippademed fondstyrelsernas refinansiering av återiänen, bl. a. störningar istyrelsernas långsiktiga kreditplanering och en icke önskvärd förändring av låneslruklurenfrån långsiktig till kortsiktig kreditgivning bör, såsom fondstyrelsernaföreslagit, kunna elimineras genom en bunden amorteringsplan för äteriån. Jagär därför beredd atl godta alt ålerlån i framliden skall amorteras med ett iförväg bestämt belopp per är under lånets löptid, för all pä så sätt förhindraalt återlånel och därmed ocksä refinansieringslånel löses . Ett ålerlånskall således som huvudregel amorteras med en tiondedel eller femtondedel perår. Under vissa förhållanden kan det dock vara nödvändigt att medge en kortare amorteringstidför ålerlån.