prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Fondgruppensförslag innebär atl fjärde fondstyrelsens placeringsmöj-ligheler utvidgas tillalt omfatta aktier i utländska bolag samt sådana konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som utfärdals av utländskabolag, allt till ett värde av högst av de av styrelsen förvaltade medlen. Deflesta av de remissinslanser som berört frågan anser att det är bra eller ivarje fall rimligt all det öppnas en möjlighet för fjärde fondstyrelsen all ibegränsad omfallning placera medel i utländska aktier. Fjärde fondstyrelsenvill för sin del alt möjligheten vidgas ytterligare. Föregen del anser jag alt del - även om syftet med såväl fiärde fondstyrelsens somlönlagarfondslyrelsernas verksamhel är atl slödja svenskl näringsliv medriskkapital - kan finnas skäl all för en inslitulion av den storlek som fjärdefondstyrelsen nu uppnåtl medge ett litet, tekniskt betingat innehav avutländska aktier. Bl.a, lalar den omständigheten atl numera godkäntnågra utländska företag för inlroduklion pä 1983/84:50 79 den svenska börsen härför. Möjligheten alt förvärvautländska aktier kan även bidra lill en förbättrad information om utvecklingenpå den internationella marknaden. Det finns dock starka skäl all varaåterhållsam här och jag delar därför fondgruppens bedömning alt av hela detav fondstyrelsen förvaltade kapitalel är en lämplig nivå pä innehavet avutländska värdepapper. Enligt min mening finns del inte lillräckligt starka skälall medge löntagarfondslyrelserna rätt alt förvärva utländska aklier, 2,3,7,3 Särskilda placeringsregler Fondgruppen har föreslagit atl den begränsning lill avröstetalet, som gäller för Qärde fondstyrelsens aktieförvärv upphävs ochersäits med en begränsningsregel innebärande atl AP-fondens samlade aktieinnehavi ett företag måste understiga , Därmed skulle en gemensam begränsningsregelkomma att gälla för löntagarfondslyrelserna och fjärde fondstyrelsen. Fondgruppen har också föreslagil alt fjärde fondstyrelsenmedges ytterligare alternativ för placering av likvida medel samt attmolsvarande regel skall gälla även för lönlagarfondstyrelserna. Flera av remissinstanserna påtalar att en gemensambegränsningsregel för de sex aktieförvallande fondstyrelserna kan komma altmedföra en viss samordning mellan de olika fondstyrelserna. Detta skulle stridamol den grundläggande tanken alt styrelserna skall vara sinsemellan oberoendeoch självständiga menar remissinstanserna. I många remissvar påtalas också altäven aktieinnehav som avsevärt undersliger av röstetalet kan medföraförelagaransvar. De föreslagna reglerna för fondstyrelsernas likvidaplaceringar godtas dock av remissinstanserna. För egen del vill jag anföra följande. Syftet bakom dennuvarande begränsningsregeln för fiärde fondstyrelsen och den av fondgruppenföreslagna regeln är väsentligen alt förhindra all institutioner av den typsom de aktieförvallande fondstyrelserna representerar får elt aktieinnehav som ärså stort att de kan tvingas ta på sig etl förelagaransvar. Jag delarbedömningen att fondstyrelserna inte skall la på sig förelagaransvar. Med deltabör i första hand förstås all fondstyrelserna inle skall påta sig eltfortlöpande huvudansvar för något företags förvaltning. Däremot bör fondstyrelsernala på sig ett för denna typ av aktieägare normalt delägaransvar, vilkel bl.a.innebär att de tillsammans med andra ägare bör ange målsättningen förförelagen och verka för att företagen har väl fungerande ledningsorgan. Å andra sidan finns del, vilkel placeringsulredningenframhållit, en risk för all varje typ av begränsningsregler som maximeraraklieinnehavel i ell visst företag får störande effekler på aktiemarknaden. Omen sådan begränsningsregel även omfattar aklier som inle är inregistrerade päfondbör- 1983/84:50 80 senkan den, vilket betonas av fjärde fondstyrelsen, i många fall hindraändamålsenliga satsningar av riskkapital i utvecklingsbara mindre företag. Jagfinner för egen del atl övervägande skäl talar för att fjärde fondstyrelsenoch löntagarfondslyrelserna åläggs begränsningsregler som maximeraraktieinnehavet i varje enskill börsnoterat företag. För alt fullt ut bevarastyrelsernas oberoende och självständighet bör dock begränsningsreglerna intefå den gemensamma utformning som fondgruppen föreslagil utan gälla separat förvar och en av fondstyrelserna. Härvidlag bör för Qärde fondstyrelsens delnuvarande begränsning lill av röstetalet kvarstå saml för var och en avlöntagarfondstyrelserna gälla att innehavet inle får motsvara eller mer avröstetalet. I fråga om förelag som inle är börsnoterade bör ingen motsvarandebegränsning finnas. En placerare päriskkapilalmarknaden har alltid behov av en viss likviditet i form av banktillgodohavandeno.d. Marknaden för likvida medel har utvecklats snabbi.Del finns därför skäl alt medge fondstyrelserna all placera medel också istatsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bank- och förelagscertifikat. De likvidamedlen bör dock inte vara siörre än vad som motiveras av behovet i denordinarie verksamheten med riskkapitalplaceringar. Placeringsutredningenföreslår atl fjärde fondstyrelsen och lönlagar-fondslyrelserna skall tillförsta-lredje fondstyrelserna ärligen överföra en avkaslning motsvarande avnuvärdet av de medel som styrelsen förvaltar. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget. Några anser dock atl avkastningskravetär för högt. Föregen del vill jag anföra följande. Avkastningskravet börfixeras mot bakgrund av de bedömningar man kan göra av den långsiktigaframtida tillväxttakten i svensk ekonomi. Denna bestäms i sin lur avarbetskraftstillväxlen och den tekniska utvecklingen. Det av utredningenföreslagna avkastningskravet baserar sig på ulredningens bedömningar av dessaolika faktorer. För min del är jag beredd all acceptera vad ulredningen kommilfram lill i denna fråga. Varjelöntagarfondstyrelse bör enligt fondgruppens förslag bestå av ordförande, viceordförande och sju övriga ledamöter. Regeringen föreslås utse samtligaledamöter i lägel. Av ledamölerna skall minsl fem företrädalönlagarintressen. För dessa fem skall finnas minst två suppleanter. Förordförande och vice ordförande skall liksom för övriga två ledamöter finnas ensuppleanl. Remissinstanserna har ingen erinran mol det föreslagna antaletledamöter i fondstyrelserna. 1983/84:50 81 serdock att antalet löntagarrepresentanter bör begränsas. par remissinslanserföredrar en treårig mandatlid. Del har också påpekats atl något krav på svensktmedborgarskap inte uppställs när del gäller ledamölerna ilönlagarfondstyrelserna. Föregen del vill jag anföra följande. Enlöntagarfondstyrelse bör ses som ett organ för alt bevaka lönlagarnas intressenav en sund ekonomisk utveckling, full sysselsättning och elt ökat inflytandegenom medägande i företagen. Därför bör en majoritet av ledamöterna ha förankringpä löntagarsidan. Självfallet är del dock värdefullt om del i styrelserna ocksåingår personer med erfarenheter frän näringsliv och kapitalmarknad. Enuttrycklig regel härom anser jag inle böra uppställas. Inte heller anser jagatl det bör uppställas krav på svenskl medborgarskap för att vara ledamot i enlöntagarfondstyrelse. En här bosatt utländsk medborgare bör inle uieslängasfrän möjligheten all representera löntagar-intressena i enlönlagarfondslyrelse. Ledamöteroch suppleanter i en lönlagarfondslyrelse bör ulses av regeringen. Regeringenbör kunna påverka styrelsens sammansättning . Därför bör mandatperiodenför ledamöter och suppleanter bara vara etl år. Frågan om direktval tilllönlagarfondslyrelse har berörts tidigare. Fondgruppenhar föreslagit all lönlagarfondstyrelserna ges en regional anknytning som skallkomma till uttryck i rekryteringen av ledamöter och suppleanter i styrelserna. Fleraav remissinstanserna har påtalat att innebörden av fondgruppens förslag i dettaavseende är diffus och svårtolkad. För egen del vill jaganföra följande. I syfle all sprida inflytande bör löntagarfondslyrelserna gesen decentraliserad förvaltning. I reglementet, bör därför slås fasl atllönlagarfondslyrelsens regionala inriktning skall komma lill uttryck irekryteringen av styrelseledamöter. Detta innebär dock inle atl fondstyrelsernaskall tilldelas etl regionalpolitiskt ansvar eller alt kapitalplaceringarnaskall begränsas lill vissa regioner. Däremotinnebär den föreslagna regeln att varje löntagarfondstyrelse genom sinpersonsammansättning skall ges en klar förankring i en geografisktsammanhållen region. Ledamöter och suppleanter i en styrelse bör alltså genombosättning eller på annal säll ha anknytning till den geografiska regionen. Någonform.ell eller slrikl geografisk avgränsning av de fem regionerna är intenödvändig. En region bör dock omfatta norra . bör indelasi tvä regioner saml västra och i var sin region. Fråganom kansliernas geografiska lokalisering får avgöras av resp. fondstyrelse motbakgrund av vad som kan bedömas som praktiskt möjligt och i övrigt lämpligt.Det framstår dock som önskvärt att åtminstone pä uppnå en, äveni della avseende, decenlraliserad förvalining. 6 1983/84. Prop.1983/84:50 82 2.3.8.3 Överföring av rösträtt Fondgruppen har föreslagit atl rösträilen för hälften avde aklier som en lönlagarfondslyrelse förvaltar, skall överföras till denlokala fackliga organisationen. Detta bör enligl förslagel ske pä begäran avden fackliga organisationen. Finns det flera fackliga organisationer som begäratl fä utöva röslräll bör rätlen på visst säll fördelas mellanorganisationerna. Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt fondgruppensförslag. Någon remissinstans har pekat på risken för målkonflikter genom attde anställdas organisationer har andra intressen i företagel änlöntagarfond-styrelsen. I övrigt har vissa juridiskt tekniska invändningargjorts. Jag får för min del anföra följande. Lönlagarfondslyrelsernasformella inflylande i porlföljbolagen utövas liksom för andra aktieägare påbolagsstämma. Frågan om löntagarfondstyrelserna bör låta sig representeras istyrelserna för bolag där de har beiydande aktieposter bör avgöras av varjelönlagarfondslyrelse för sig med ledning bl. a. av de erfarenheter som fjärdefondstyrelsen gjort. En del av den rösträtt som aktier och andra ägarandelarger bör kunna överföras till de lokala fackliga organisationerna i berördaföretag. Om berörda lokala fackliga organisationer begär del bör därförlöntagarfondslyrelserna överföra av rösträtten för aktierna i varje bolag.En sådan fördelning av rösträtten är ägnad alt ytteriigare decentraliseraägarinflytandet och stärka de anställdas inflylande. Del är i och för siglänkbart att de anställdas representanter röstar på ell annal sätt änlöntagarfondslyrelsen i en konkret fråga. Vid röstningen l.ex. i frågor omstyrelsesammansättning och bolagets ledning är de inle bundna avlönlagarfondslyrelsens önskemål. I regel torde emellertid de anställdas ochlönlagarfondslyrelsens intressen rörande förelaget komma all sammanfalla. Jagåterkommer i specialmoliveringen till vissa särskilda frågor om överföring avrösträtt, Enligl fondgruppens förslag bör löntagarfondernasförvaltning av pensionsmedel en gång ulvärderas av första-tredjeAP-fondstyrelserna, Flerlalelremissinslanser instämmer i fondgruppens bedömning i delta avseende. Vissainvändningar har dock framförts, RFV anför sålunda alt en sådan utvärdering ipraktiken kommer att grundas pä vissa kriterier och en jämförelse mellan de femolika lönlagarfondernas verksamhel. Detta skulle kunna leda till en alltförlångtgående anpassning från löntagarfondernas sida vilkel i sin tur skulleminska ulrymmet för självständigt agerande. Några remissinslanser hävdar ocksåalt del är mindre lämpligt all låta en del av AP-fonden utvärdera och granskaen annan del av fonden. För egen del vill jag anföra följande,Lönlagarfondslyrelsernas förvaltning av pensionsmedel bör såsom fondgruppenföreslagit fortlöpande bli föremål för en utomstående granskning och offentligdebatt. Prop.1983/84:50 83 dockall "det är mindre lämpligt alt som fondgruppen föreslagit låta en sådanutvärdering göras av första-lredje fondstyrelserna. Styrelserna inom AP-fondenär i övrigt helt sidoordnade och den föreslagna ordningen skulle kunna tolkassom att några styrelser skall utöva huvudmannaskap över de övriga. Det finnsdärför skäl atl begränsa de pensionsutbelalande fondstyrelsernas uppgift lillall upprätta en sammanställning av de fem fondstyrelsernasverksamhetsberättelser. Även om jag inte finneratl riskerna för atl en granskning skulle leda till ell alltför homogentuppträdande från lönlagarfondslyrelsernas sida skulle vara oroväckande stora,finns det dock skäl att följa förslag att garantera ensmula pluralism i utvärderingen. Därför bör riksrevisionsverkel och riksförsäkringsverketfå i uppdrag att var för sig göra en årlig utvärdering avlönlagarfondslyrelsernas verksamhet. Utvärderingen bör göras med ulgängspunkli pensionssystemets intresse av en trygg avkaslning på del av lönlagarfondernaförvallade kapitalet samt en god tillväxt i ekonomin. Utvärderingen bör äveninnefatta fjärde fondstyrelsens verksamhet. Ienlighel med del anförda har inom upprättats förslag lill 1. lag om vinstdelningsskatl, 2. lag om ändring i lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond, 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928; 370). 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om stailiginkomstskatt. 5. lag om ändring i uppbördslagen (1953: 272), 6. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 7. lag om ändring i skatlebrottslagen (1971:69), 8. lag med reglemente för allmänna pensionsfonden, 9. lagom ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring, 10; lag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385), II, lag om ändring i lagen(1979:648) om procentsatser för uttag av avgift 1984 lillförsäkringen för tilläggspension. Förslagenunder 8, 9 och 11 har upprättats i samråd med chefen för socialdepartementetoch förslaget under 10 i samråd med chefen för . Den under 8 föreslagnalagen ersätter det nu gällande reglementet (1959: 293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. Del nya reglementel är lill sill sakliga innehålli stora delar oförändrat. De ändringar som har gjorts i del nya reglementelsammanhänger i slorl med regleringen av löntagarfonderna i ATP-syslemel.Därjämte föreslås vissa ändrade regler för tjärde fondstyrelsen. Lagensinnehåll är i och för sig inte av sådan Prop.1983/84:50 84 karaktär att lagrådels yttrande bör inhämtas enligl 18kap. 8 8 regeringsformen. Eftersom sådant yllrande skall inhämlas överhuvuddelen av lagstiftningen om löntagarfonder synes det likväl lämpligt altlagrådet granskar också detta lagförslag. Granskningen bör dock företrädesvisavse 17, 27, 28, 31 saml 34-39 8§. Lagförslagen under 9 och 11 är av så enkelbeskaffenhet alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslagen bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga lOK Svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, svenskasparbanker och svenska ömsesidiga skadeförsäkringsanstaller skall erläggavinstdelningsskatl enligt denna lag. Skall skall dock inte eriäggas avlivförsäkringsanstalter och inte heller av bostadsföretag som avses i 24 8 3mom. kommunalskatlelagen (1928: 370) eller av företag som avses i 53 8 I mom.första stycket d nämnda lag. Skallen lillfaller stalenoch förs lill allmännapensionsfonden. I första stycket anges vilka företag som omfattas avvinstdelningen. Gränsdragningen har i allt väsentligt behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.2), Här skall bara nämnas att undantagen avser,förutom livfö.-säkringsbolag, sådana äkta bostadsförelag som schabloniaxeras enligt248 3 mom. kommunalskallelagen (1928:370), KL, och förelag som avses i 53 8 Imom. första slyckel d KL. De förra utgörs av bostadsrättsföreningar o.d. samtallmännyttiga bostadsföretag. I det senare lagrummet upptas dels en lång radinslilulioner som är sädana juridiska personer som över huvud laget inteomfatlas av vinstdelningen, dels några aktiebolag av speciell karaktär,nämligen , Tipsljänst. I vinstdelningsgruppens förslag fanns i andra slyckelintaget bestämmelsen om avdragsrällen vid taxeringen lill inkomslskall. Någraremissinslanser har anfört att bestämmelser härom har sin plats i KL. Jagdelar denna åsikt, särskilt som avdragsrätten måste förenas med skattskyldighetför restituerad vinstdelningsskalt något som lämpligen bör regleras i KL. Iandra slyckel bör i stället tas in en föreskrift om att skatten tillfallerstaten och förs lill allmänna pensionsfonden. ' 1 bilagan har lagförslagen under 2-7. 9 och 11uteslutits. De är likalydande med dem som är fogade lill propositionen. 1983/84:50 85 Vinstdelningsskattenär av underlaget. Vinstdelningsunderlaget är företagets reala vinsttill den del vinslen överstiger fribeloppet. Fribeloppel är 6 procentav företagets lönekostnader (lönebaserat fribelopp) eller - om företagel så önskar- (fasl fribelopp). Förelag mellan vilka intressegemenskap råder(moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning) fårdock tillsammans tillgodoräknas högst etl fast fribelopp. Det fasta fribeloppetskall i första hand tillgodoräknas det förelag inom gruppen som har den störstareala vinslen såvida inte yrkande framställs om alt fördelningen skall ske päannat säll. Har del lönebaserade fribeloppet utnyttjats bortfaller rätten tillfast fribelopp för övriga företag inom gruppen. Medreal vinst avses företagels nominella resullal sedan detta minskats medinflalionsavdrag för förelagels invenlarier, byggnader, markanläggningar ochlager enligt 4 och 5 §§ saml justerats med hänsyn till inflations-effekter päföretagels monetära lillgångar och skulder enligt 6§. Vidtillämpning av andra och tredje styckena skall, såvitt gäller företag somredovisar inkomst av handelsbolag, hänsyn tas lill sä stor andelavhandelsbolagets lönekostnader, tillgångar och skulder som molsvarar företagetsandel av handelsbolagels inkomst. Skattesatsenanges i första stycket.Vid en jämförelse mellan vinstdelningen ochinkomstbeskattningen måste hållas i minnet dels att vinstdelningsskaltenberäknas pä ett underlag som avviker frän inkomstskattens, dels atlinkomstskatten är avdragsgill vid beräkning av. underlaget, dels ock attvinstdelningsskatlen är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Detprincipiella samspelet mellan vinsldelning och inkomstbeskallning kan belysasmed ell exempel. Om etl aktiebolag har en beskattningsbar inkomstlill inkomstskall med 100 och lill stailig inkomstskatt med 70 (efterkommunalskalleavdrag molsvarande av 100) blir inkomstskatten (av 100 -h32% av 70 =) 52,4. Jag utgår då från den av mig tidigare aviserade nyaskattesatsen för aktiebolagen. I vinsldelningssystemet blirvinstdelningsskallen - med bortseende frän andra korrigeringar än återföringenav kommunalskaiteavdraget - 8,7 och inkomstskatten minskar till 47,8 enliglföljande. Kommunalt beskattningsbar inkomst minskarmed 8,7 till 91,3, varvidkommunalskatten minskar till 27,4. Statligt beskattningsbar inkomst blir (100 -8,7 -27,4 =) 63,9, varvid den statliga skatten minskar till 20,4.Inkomstskatten blir således totalt 47,8. Underiagel för vinstdelningsskalt blir(63,9 + 27,4 - 47,8 =) 43,5 och vinstdelningsskatlen således (av 43,5 =)8,7. Andrastycket innehåller bestämmelserna om fribeloppet. kan beräknas antingensom en del av företagels lönekostnad (lönebaserat fribelopp) eller som etlfasl krontalsbelopp (fasl fribelopp). Vilkel fribelopp som är förmånligast förföretaget beror givetvis på storleken av lönekostnaden. Begreppet lönekostnadanvänds här i samma betydelse som vid beräkning av avsältning till resullaluljämningsfond(41 d § KL), Som påpe-kals vid remissbehandlingen omfaltar begreppet enbartkontant lön och inte naturaförmåner. Prop.1983/84:50 86 som tillhör en företagsgrupp gäller vissa begränsningar i fråga ommöjligheten alt utnyttja del fasta fribeloppel. Rätten lill fasl fribeloppbortfaller således helt sä snart något förelag inom gruppen tillgodogör sigdet lönebaserade fribeloppel. Vidare gäller all de förelag som lillhör gruppenfår tillgodoräkna sig sammanlagl högst ett fast fribelopp. nämnda regleravser all hindra att en uppdelning av verksamheten pä flera formellt friståendeförelag medför otillbörliga skattelättnader. Omförelagen inom en koncern väljer atl tillämpa det fasta i stället för . dellönebaserade fribeloppet får de själva bestämma hur detta skall fördelas.Framställs inget yrkande beträffande fördelningen skall fribeloppel i förstahand tillgodoräknas del förelag som har den största reala vinslen. Kan helabeloppel inle utnyttjas får återstoden tillgodoräknas det företag som har näststörst vinst osv. Medförelag som tillhör samma grupp avses moder- och dotterföretag och andraföretag under i huvudsak gemensam ledning. Molsvarande uttryck finns i 57§ 3mom, och punkt 2 sjunde och elfte styckena av anvisningarna till 41 § KL samt i4§ lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxeringen lill statliginkomstskatt, som ingår i samma koncern hör hit s,k, oäktakoncerner, t, ex, aktiebolag som ägs av samme fysiske person. Det saknar idetta sammanhang betydelse om det föreligger något samband mellan den typ avverksamheter som bolagen bedriver. Underremissbehandlingen har föreningsbankers förbund tagit upp frågan huren organisation av den typ föreningsbanksrörelsen utgör skall bedömas i dettaavseende. Organisationen beslår av lokala föreningsbanker (kooperativaföreningar) anslutna till regionala föreningsbanker som i sin lur bildarförbundet. Enligt förbundets mening måste varje förening inom en organisationav detta slag anses utgöra en självständig enhet och någon gemensam beräkningav fribelopp följaktligen inte ske. Jag delar denna bedömning. Detlönebaserade fribeloppet påverkas liksom det reala resultatet i princip inteav förändringar i penningvärdet, Värdel av elt fribelopp i kronor minskardäremot i takt med inflationen. Från teoretisk synpunkt borde därför även detfasta fribeloppel uttryckas i reala termer, t, ex, som ett visst antalbasbelopp. En sådan ordning framstår dock som opraktisk. Del fasta fribeloppelhar därför inte kopplats lill något index men jag anser att beloppel vid behovbör höjas så atl del behåller sill reala värde. Tredjestycket innehåller en allmän definilionav begreppel real vinsl. Med förelagelsreala vinsl avses sålunda del nominella resultatet sedan detta minskats medinflalionsavdrag avseende anläggnings- och omsällningsiillgångar enligl 4 och5 8§ saml justerats med hänsyn till inflationsef-fekler på företagets monelärakapital enligt 6 8, Hur del nominella resultatet beräknas framgår av 3 8, fjärde stycket har tagits in en regel om beräkningen när ett förelag som 1983/84:50 87 skallbelala vinstdelningsskatl är delägare i etl handelsbolag. Förelagels andel avhandelsbolagels inkomst (i förekommande, fall underskott) ingår automatiskt iföretagets beskattningsbara inkomst och de justeringar som skall göras av dennainkomst enligt 3 § omfattar genom paragrafens utformning även vad som är allhänföra lill handelsbolagel. Beiräffande fribelopp, inflalionsavdrag på lager,byggnader, markanläggningar och inventarier samt justering med hänsyn tillinflationens inverkan pä företagets monetära lillgångar och skulder behövsdäremot en särskild fördelningsregel för atl också handelsbolagetslönekostnader, lillgångar och skulder skall kunna beaktas. Fördelningsregelninnebär att företagels andel i handelsbolagets inkomst är avgörande vidberäkningen av fribelopp och inflalionsavdrag. Detnominella resultatet är företagels beskattningsbara inkomst eller beräknadeförlust vid taxeringen till slallig inkomslskall sedan delta belopp minskatsmed beskattningsårets inkomstskatt samt. i den män inkomsten eller förlustenpåverkats av nedan apgivna poster, 1. ökats med påförd kommunalskatt, 2. minskats med restituerad, avkortad eller avskrivenkommunalskatt, 3. ökats med avdrag förlust, 4. ökats med avdrag för aktieutdelning, 5. ökats med investeringsavdrag, särskiltforskningsavdrag och exportkreditavdrag, 6. ökats med belopp varmed lagerreserv,resultatutjämningsfond eller annan liknande reserv ökal samt