prop · G703188 · 1983-12-31 00:00:00 — omreglering av priserna på flsk m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret1984/85. 1 1983/84. 1983/84:188 2 Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden I. ,, , , , , , ,, , , , , , , , Propositionom reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenuppdrog ål statens jordbruksnämnd all, efter överläggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avgeförslag beträffande prisregleringen på fisk under /85. Förslagelskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjernaför prisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om atl riktpunkten förprisregleringen är att den i första hand bör bekostas inom ramen förregleringsekonomin och all den mot denna bakgrund bör ges en sådan utformningalt de beräknade kostnaderna minskas jämfört med de beräknade kostnaderna förinnevarande budgetår. Regeringen erinrade vidare om nödvändigheten att bekämpa inflafionen. Iuppdraget ingick atl föreslå en normkvanlitel för sill beräknad medutgångspunkt bl.a. i all fiske främst bör ske efter fiskslag som kan få en lönsamavsättning. Normkvantiteten för sill angavs sålunda kunna minskas. En normkvanlitelför torsk borde även övervägas. Pristillägg utgår med viss procentsats avskillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Dessa procentsatser borde enligluppdraget för nästa regleringsår i högre grad än nu bestämmas så atl de fårbetydelse för fiskels inriktning på lönsamma fiskslag. I uppdraget erinradesvidare om all den samordning som f n. sker vid försäljning och distribution påfiskets område bör kunna innebära högre avräkningspriser lill fiskaren ulan allkonsumentpriset påverkas saml atl även lägslapriserna bör kunna påverkas avsamordningen. Delta förhållande skulle beaktas vid beräkningen av kostnadernaför överskotten. skulle vidare avge förslag till disposition avmedel ur prisregleringskassan för fisk för alt täcka kostnader för ul- Prop.1983/84:188 3 sättningav laxfisk och ål samt för för den kollekliva Irygghelsför-säkringeninom yrkesfisket. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen skall räknas av från normprisel. Jordbruksnämndenhar i skrivelse avgelt sina förslag med anledning avuppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga. I prop.1983/84: 100 (bil. 11 s. 66) har regeringen föreslagit alt, i avvaktanpå särskild proposition i ämnel, för /85 lill Prisreglerandeåtgärder på fiskets område beräkna ell förslagsanslag av . Jag anhålleralt nu få la upp denna fråga. Inomramen för prisregleringen på fisk fastställs normpriser och norm-kvantiteterför olika fiskslag av statsmakterna efter förslag av jordbruksnämnden.Regleringen sker bl. a. genom alt pristillägg och överskoltspriser betalas ut.Nivån på normpriserna avvägs så att den i princip ger fisket kompensation förökade kostnader och fiskarena en rimlig ersättning för sitt arbete. Normkvantileternaanger för vilka kvanfileter pristillägg utgår och fastställs i syfte alt hindraatt prisstödet leder till icke önskvärda överskott av konsumlionsfisk. Prisregleringenfinansieras i första hand med medel ur prisregleringskassan för fisk. Tillprisregleringskassan förs prisregleringsavgifler saml införsel- och utförselavgiflerpå fisk m. m. Prisregleringsavgifi las ul på svensk-fångad saltvatlensfisk ochpå importfisk av motsvarande slag med slöd av lagen (1974:226) om prisregleringpå fiskets område. Avgiften är f.n. i regel av inköpspriset resp.importvärdet. Prisregleringen sker i avräk-ningsprisledel, dvs. del led därfiskarens egen försäljning sker. Pristilläggetsstorlek beslutas av om fyra till femveckor. Vid sitt beslut har nämnden all i första hand ta hänsyn till uppnått avräkningspris,s. k. jämförelsepris, som är ett genomsnitt för hela landet. Pristilläggetmotsvarar inte hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Frågan omstorleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris sombör utgå i pristillägg tas upp i överläggningarna. Beräkningen avjämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av regleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening. Genom statens pris- och kartellnämnds försorgsker en fortlöpande uppföljning av partipriser saml en analys av kostnader ochmarginaler hos första-handsmollagarna. Enlägsta prisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på marknaden. Fisksom inle kan säljas till lägslapris skall övertas av Svensk fisk. För dessaöverskott betalar föreningen ett s. k. överskollspris. Det ankommer på Svenskfisk atl inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämn-tl 1983/84. Prop.1983/84:188 4 denfastställa lägslapriser och överskoltspriser för normprissalla fiskslag hksomalt besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamheten. Jordbmksnämndenmeddelar närmare beslämmelser om pristilläggen och om hur utbetalning avpristilläggen skall ske. För alt tillgodose konsumentintresset skall prisdämpandeåtgärder kunna vidtas om priserna överstiger fastställt normpris. Statsmakternafastställer på förslag av jordbruksnämnden den medelsram för prisregleringenunder budgetåret som ställs lill Svensk fisks förfogande. Inom medelsramen fårSvensk fisk täcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg,inlösen av överskott samt för administration och information. Utöver denangivna medelsramen får föreningen för atl läcka de totala kostnaderna förprisregleringen även använda räntorna på föreningens och den s.k. konjunkturuljämningsfondensmedel. I den mån de medel som på della säll ställs lill föreningens förfogandeinte räcker till för att läcka kostnaderna för prisregleringen under elt år fårföreningen vid ofömlsedda behov la i anspråk medel ur konjunkluruljäm-ningsfondenintill högst ett belopp som bestäms av regeringen . Fisk som övertas av Svenskfisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utöver marknadsinläkternakan disponeras av föreningen för inlösen av överskollen. Medlen anges som endelram inom den totala medelsramen och skall utgöra gmnd för föreningensöverväganden om överskoltspriser under det kommande regleringsåret. 3 Fiskets förutsättningar under /85 m. m. Ifråga om fångster, avsättning m. m. görs följande bedömningar för /85. Fångslutrymmetför sill/strömming väntas bli ca 130 000 lon och för torsk ca 60000ton.Fångsterna uppgick till ca 130000ton resp. 51000 lon. Avsättningen avsill/strömming på den svenska marknaden uppgår lill 53000ton, varavknappt 40000ton är svenskfångad. Importen av sillkonserver är obetydlig medanexporten är relativt stor. Exporten av oberedd och filéad sill/strömming uppgårårligen till storleksordningen 80000lon. Merparten avsätts i Danmark.Huvuddelen av den svenska sillexporten lill bereds där till filéer ochexporteras sedan vidare lill . Tillförseln av nordsjösillpå den europeiska marknaden har ökat och bedöms ökaytterligare. Orsaken härtill är all sillslammen åter börjar öka. Med delökande utbudet av sill har priserna fallit och det instabila läget påsillmarknaden består. Sillpriserna bedöms bli ytterst pressade under denärmaste åren. Knappt30000 ton svenskfångad torsk har avsatts för konsumtion i under år1983. Exporten har uppgått lill 22000lon, främst hel torsk. Importen av torsk,främst frysta filéer, beräknas lill ca 30000lon. Prop.1983/84:188 5 sumtionenav färsk torsk, främst hemproducerade färska filéer, har ökat kraftigt sedan år1975. Avräkningspriserna på torsk har med undanlag för någon enstaka månadlegal över normpriserna . F. n. är det brist på torskinternationellt. Avsättningen av svensk torsk väntas bli god även under regleringsåret1984/85. För övriga fiskslag fömlses inga nämnvärda förändringar av marknaden. Deberäkningar som jordbruksnämnden har gjort i fråga om inkomsterna av licensieralyrkesfiske visar atl de var högst i sillfisket med västkuslfartyg. Ävenkombinalionsfiskel efter sill och torsk på syd- och ostkusten har gettinkomster över genomsnillet men ligger fortfarande lägre än sillfisket.Lönsamheten har ökat för samfiiga fisken på utom räkfiskel. Denstörsta inläktsökningen svarar sillfisket för. Kombinalionsfiskel var påsydkusten det mest betydelsefulla och lönsamma fisket. På ostkusten varströmmingsfisket fortfarande mest betydelsefullt. Kombinalionsfiskel harutvecklats starkt i takt med en kraftigt ökad lönsamhet. År1982 är det första hela kalenderåret som normprissyslemet har varit i funktion.Pristilläggens betydelse för inkomstnivån kan därför redovisas. avnettot i sillfisket utgörs av pristillägg. För kombinalionsfiskel ärmotsvarande tal . De största pristilläggen har gått till fiskare medrelativt höga nettoinkomster. Spridningen i inkomstnivån har därmed ökat någotmellan olika fiskeinriktningar. De genomsnilfiigl största prislill-läggen hargått till sillfiskare på väst- och ostkusten och till kombinafions-fiskare påsydkusten. Del totala prisfilläggsbeloppelår 1982/83 var 48,8 milj. kr., varav betalades ut för sill/strömming.Behållningen i Svensk fisks konjunklurut-jämningsfond var 57,4milj.kr. den Ijuli1983, en ökning med 16 milj.kr. Motsvarande belopp för jordbmksnämndensprisregleringskassa var 42,3 milj. kr. resp. 14,2 milj. kr.Prisregleringskassan tillförs under innevarande år 25 milj. kr. av budgetmedel.Prisregleringsavgiflen beräknas tillföra kassan ca 60milj. Ränteintäkternapå medlen i kon-junktumtjämningsfonden och prisregleringskassan uppgår lillsammanlagt drygt lOmilj.kr. Exportavgiften på viss sölvallensfisk och ålberäknas ge kassan 1,5-2 milj. kr. De sammanlagda tillgångarna underinnevarande år, inkl. de budgetmedel som tillförs kassan, uppgår således lillca 195 milj. kr. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsårberäknades urspmngligen lill 101 ± 7milj.kr. Preliminära uppgifter visar nu allkostnaderna troligen blir lägre. Kostnaderna har kunnat hållas nere främstgenom de höga priserna på torsk. Sammanlagt beräknas nu kostnaderna förprisregleringen för /84 ull mellan 80 och 90 milj. kr.Tillgångarna i jordbmksnämndens prisregleringskassa och Svensk fisks konjunklumtjämningsfondskulle därmed komma all uppgå lill sammanlagt 105-115 milj. kr. Härtill kommer 7075 milj. kr. i intäkter inkl.ränteintäkter under /85. Sammanlagt skulle då 175-190 milj.kr. stå till prisregleringens förfogande under /85. Prop.1983/84:188 6 Jordbruksnämndensförslag om reglering av priserna på fisk m. m. under /85 harbiträtts av fiskels förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Jagövergår nu fill alt behandla della. Somutgångspunkt för förslagel lill normpriser har nämnden haft normpriserna förinnevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till dels kändkostnadsutveckling för produktionsmedel december 1982-december1983, dels löneutvecklingen för de stora lönekollekfiven enligt 1983 årslöneavtal. Produkfionsmedelsindex för fiskerinäringen har under nämnda periodstigit med i genomsnitt 3,. Den avlalsmässiga löneutvecklingen för de stora lönekolleklivenuppgick till 4,, varav avlalsmässig lönenivåhöjning 2,, förtjänstutveck-lingsgaranlin0,, nivåhöjande sociala avgifter 0,och elt engångsbelopp avseende socialaavgifter 0,. Engångsbeloppet är inte nivåhöjande och räknas därför av vidnästa års överläggningar. Vidare har avdrag gjorts för en vissrationaliseringsvinst, i detta fall beräknad som en ökning iarbetsproduktiviteten av . Den sammanvägda ökningen av produktionskostnadoch löner enligt avtal efter avdrag för rationaliseringsvinst har beräknats fill3,. Vidförra årets överläggningar enades nämnden och delegationerna om atlfinansieringen av en kollekliv trygghetsförsäkring inom yrkesfisket fick skeinom ramen för medel som beräknades bli Ullförda regleringen /84.Kostnaderna för försäkringen beräknades lill 4,5 milj. kr. och normprisernasänktes i motsvarande utsträckning. Den faktiska kostnaden för irygghetsförsäkringenblev 4,4 milj. kr. och beräknas /85 lill samma belopp. har mot bakgmndav vad som har sagts föreslagit att normpriserna i genomsnitt ökas med 2,5 %.För att stimulera torskfisket julidecember 1984 föreslås fördenna Ud en större uppräkning. a. för all stimulera fisket efter s.k.bristfisk har tyngdpunkten i förslaget till uppräkning av normpriserna lagtsvid de s. k. övriggrupperna, dvs. främst viktigare slag av annan torskfisk och plallfisk.Normpriserna föreslås sålunda uppräknade anligl följande, nämligen förövriggrupperna , för kokräka med 6,, för stor sill med 1,, för litensill med 1,samt för torsk med 7,och med 2,under januarijuni.Förslagen framgår i detalj av nämndens skrivelse. Marknadsprisetpå torsk har under större delen av /83 överstigit gällandenormpris. Frågan om en kompensation lill konsumenterna härför kommer allutredas och las upp vid överläggningarna inför /86. /84 har normkvantitet fastställts endast för sill/strömming. Den uppgår till 83000lon. har bedömt att efterfråganpå sill inle kommer atl förbättras under del kommande regler Prop.1983/84:188 7 a. beroende på att sillfisket inom EG ökar. Nämnden föreslår därför att normkvanlitetenför sill/strömming för /85 sänks till 80000lon. Eftersom detär brist på torsk är en ökning av torskfisket i linje med de fiskeripolitiskamålen. Ett ökat torskfiske bör förbättra fiskets inkomster ulan atlkonsumentpriserna behöver stiga. Mot bakgrund härav och av förslagel om ensänkt normkvantitet för sill/strömming föreslås inle någon normkvanlitel förtorsk för /85. Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming och för övriga normprissallafiskslag. föreslår för nästa regleringsår pristillägg med 65%av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, med 75%för torsk och för övriga normprissalla fiskslag. Underinnevarande regleringsår får överskottspriset för torsk utgöra högst av lägstapriseloch för övriga normprissalla fiskslag med undanlag för sill/strömming högst80%. För sill/strömming fastställs över-skoUspriserna bl.a. så aU ett extrastöd utgår för de mindre storiekarna. Vidare får överskott av de två minstastorlekarna avsättas endast som djurföda eller för framställning av fiskmjöl.Nämnden föreslår oförändrat system /85. Vad gäller avsäUningen av andrastoriekar än de två minsta föreslås atl beslut får fattas inom ramen för Svenskfisk. För atl hålla överskoltspriserna på en rimlig nivå föreslås all delsammanlagda beloppet för överskottshanleringen begränsas lill 7 milj. kr. Vidare föreslås att jordbmksnämnden bemyndigas medge att Svenskfisk får ta i anspråk ytterligare medel för överskottshanleringen om nämndabelopp inle räcker till. Underinnevarande regleringsår finns eU särskilt tåginkomststöd i form av regionall fraklstödtill fiskare bosatta på (län och norrut). Stödetbetalas ut direkt till fiskaren för all landad strömming och torsk som äravsedd som människoföda och levereras lill köpare på . Stödetutgår med högst per kg och är begränsat lill sammanlagt 0,8 milj. kr.Nämnden föreslår all sådant slöd får lämnas även under /85.Stödbeloppet föreslås lill sammanlagt högst 850000kr. motsvarande högst 20öreper kg landad strömming eller torsk. Somlåginkomslslöd lämnas särskilda pristillägg för de viktigaste slagen av sölvallensfisk,nämligen . per kg för gädda, gös och sik och 1,16kr. per kg för abborre,lake och siklöja. Nämnden föreslår att prislill-läggen räknas upp lill 1,70 resp1,. Vidareföreslås ett fraktstöd av sammanlagt högst . för transport av ogräsfiskfrån insjöarna lill fiskmjölsfabriken på . Frakt-stödet betraktas somen fiskevårdande åtgärd. Vissatyper av fiske får särskilt stöd. För råräka lämnas under innevaranderegleringsår elt fast pristillägg om . Nämnden föreslår oförändratpristillägg under nästa regleringsår. För makrill föreslås en t2 Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:188 8 ändringfrån /kg lill /kg och i övrigt oförändrat stödsystem. För slorbackelångaföreslås all de fasta pristilläggen som f n. uppgår till 1,90kr. per kg förlånga utan huvud och 1,62kr. per kg för långa med huvud räknas upp till 2,00kr. per kg resp. per kg. Jordbruksnämndenberäknar den föreslagna prisregleringens kostnader lill sammanlagt ca 84 milj.kr. Härav hänför sig mellan 56 och 61 milj. kr. Kostnadernaför försäkringen beräknas lill 4,4 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks överskollshanteringtill 7 milj. kr. För låginkomslslöd och fasta pristillägg behövs sammanlagt4650000 kr. För utsättning av laxfisk och ål föreslås 2175000kr. i huvudsakfördelade med 1,5 milj. kr. för utsättning i insjöar, 650000kr. för utsättningav ål på ost-, syd- och och . för utsättning av hummer.Jordbruksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll av prisregleringsavgiflenberäknas till 0,5 milj. kr: och kostnaderna för Svensk fisks administration ochupplysningsverksamhet till ca 7milj. Ifråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Medlen iprisregleringskassan för fisk bör täcka 58,5milj. av kostnaderna förpristilläggen samt kostnaderna för irygghetsförsäkringen, för ulplantering avfisk och för jordbruksnämndens uppbörd och kontroll. Kostnaderna för överskottshanleringen,låginkomslsatsningarna och del särskilda stödet bör läckas med medel frånSvensk fisks konjunkturutjämningsfond. De kostnader för pristilläggen somöverstiger 58,5 milj. kr. saml de kostnader för föreningens administration m. m.som överstiger ränteintäkterna i fonden bör också täckas med medel från konjunkturuljämnings-fonden. Inkomsternai prisregleringskassan beräknas av regleringsår tillca 67milj. Ränteintäkterna i konjunkluruljämningsfondenberäknas lill ca 6milj.kr. Med nyssnämnda förslag lill finansiering behövs ca65 milj. kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa, vilket i stortmotsvarar intäkterna i kassan. Behållningen i kassan skulle därmed komma atluppgå till ca 57milj.kr. per den Ijuli 1985. Ur Svensk fisks konjunklumtjämningsfondskulle behöva las i anspråk ca 12milj.kr. utöver räntan på medlen i fonden.Behållningen i fonden per den Ijuli 1985 skulle därmed komma atl uppgå till ca40 milj. kr. och sammanlagt disponibla tillgångar till ca 98milj. Härtillkommer intäkter om drygt 70milj. i form av prisregleringsavgifter ochräntor. Det i förhållande till bedömningen föregående år förbättradefinansierings-lägel beror på dels alt regleringen har tillförts sammanlagt 50milj.kr.av budgetmedel, dels atl kostnaderna för pristilläggen blivit betydligt mindre änberäknat genom del höga priset på torsk . Ävenom finansieringsläget f. n. är tillfredsställande kan situationen enligtjordbruksnämnden hastigt förändras främst om torskpriserna faller. Omregleringskostnaderna kan begränsas till 80 milj. kr. till en summa som är något större än Prop.1983/84:188 9 systemethar varit i kraft, bör enligt nämndens bedömning Ullgångarna med nuvarandeavgiftsuttag räcka åtminstone fram lill /91. Skulle däremotkostnaderna komma att stiga lill I20milj.kr. kan svårigheter altfinansiera regleringen uppslå redan under /86. Nämnden harför avsikt att återkomma lill regeringen med en utredning i frågan. För egen del kan jagbiträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk under budgetåret1984/85. Jag föreslår således atl prisregleringen utformas på del säll jag harredogjort för i det föregående och atl de av nämnden föreslagna normprisernaoch den föreslagna normkvanliteten fastställs. Jag vill i sammanhanget särskiltpeka på att förslagel i linje med gällande fiskeripolitik och i enlighet medregeringens uppdrag har utformats så att regleringen i större utsträckningskall stimulera till fiske av sådan fisk som kan få en lönsam avsättning. Dettaär en fömtsältning för atl regleringssystemet skall fungera men framför alltnödvändigt för atl vi även i fortsättningen skall kunna ha en livskraftigfiskerinäring. För en lönsam näring krävs emellertid också atl försäljningen avfisk och fiskprodukter samordnas bättre. En sådan samordning kan bl.a. minskaantalet led i distributionskedjan och därmed ge utrymme för ökad ersättning lillfiskaren ulan alt konsumentpriserna behöver höjas i motsvarande utsträckning.En god samordning av fiskförsäljningen är sålunda en väsentlig del ifiskeripolitiken och en förutsättning för prisregleringssyslemels fortbestånd.Det ankommer på näringen all åstadkomma denna samordning. Jag vill också pekapå atl vår export av oberedd fisk och vår import av förädlade fiskproduklerorsakar ell stort handelsunderskoll. Nettoimporten av fisk och fiskprodukleruppgick lill ca I miljard kr. En ökad inhemsk förädling av fisken ärsålunda angelägen för atl förbättra bytesbalansen och öka sysselsättningen.Det bör vara ett starkt intresse för fiskets företrädare alt i anslutning samordning av försäljningen initiera och stödja en utveckling avfiskberedningen i landet. Därigenom kan lönsamheten ökas i fisket och näringentryggas. Jordbruksnämndenbör bemyndigas atl betala ut 58,5 milj. kr. till Svensk fisk för kostnadernaför pristillägg under liden den Ijuli 1984-den 30juni 1985 saml all medge allde fasta pristillägg som jag har redovisat i det föregående får utgå på sölvallensfisk,råräka, makrill och slorbackelånga. Regionall fraktslöd bör få lämnas med högst850000 kr. och fraklstöd för s. k. ogräsfisk från insjöarna med högst 20000kr.Nämnden bör få besluta om de närmare beslämmelser som skall gälla för fraklstöden.Överskoltspriserna bör fastställas som f n. och Svensk fisk bör få besluta om avsättningenav överskotten för olika ändamål. Vidsärskilda behov bör Svensk fisk liksom få disponera högst en fjärdedelav behållningen i konjunkluruljämningsfonden för den löpande verksamheten. Jordbmksnämndenbör därutöver få medge atl mer än en Qärdedel av fonden får förbmkas. Nämndenbör vidare bl.a. få medge att 1983/84:188 10 Svenskfisk får ta i anspråk medel ur konjunkluruljämningsfonden utöver del föreslagnabeloppet för överskottshanleringen. Fondens behållning bör dock inle ulanregeringens särskilda medgivande få underskrida 10 milj. kr. Medel somanslagils ur prisregleringskassan för fisk lill prisregleringen och som inlelas i anspråk bör tillföras Svensk fisks konjunklumtjämningsfond. Tillprisregleringskassan för fisk bör liksom föras högst Imilj. av de feltvamavgifler som tas ul vid härdning av sillolja av inhemskråvara, med avdrag för vad som beräknas reslilueras vid export. Av medlen iprisregleringskassan bör 4,4 milj. kr. avsällas för all täcka kostnaderna för Irygghetsförsäkringenför fisket och . för utsättning av laxfisk och ål. Den närmareanvändningen av medlen härför bör liksom beslutas av regeringen efterförslag av . Medelur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas förandra ändamål om regeringen anser del påkallat vid akuta svårigheter inomfisket. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen all medgeatl för liden den Ijuli 1984-den 30juni 1985 reglering av priserna på fisk m.m.jämte vad därmed hänger samman saml användningen av medel får ske enligl degrunder som jag har förordat i det föregående. 6 Anslagsfrågor för /85 Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregleringenpå fisk under /85. Dessa innebär all regleringen i sin helhetbör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svenskfisks konjunklumtjämningsfond. Anslaget bör föras upp med . 1983/84:188 11 Jaghemställer atl regeringen föreslår atltill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /85 anvisa eltförslagsanslag av . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 320-i00''34 Statens jordbruksnämndmed förslag till reglering av priserna på fisk m m under /85 (2 bilagor) Regeringen har i beslut uppdragit åt statens jurdbruUsnämnd atl efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under /85.