prop · G703194 · 1983-12-31 00:00:00 — Skattskyldighetföreligger inte vid förvärv av fast egendom genom tillskott till bolag ienlighet med lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss. Den gamlalagens bestämmelser om skattefrihet gäller fortfarande i fråga om förvärv somskett med stöd av lagen (1925:334) om rätt i vissa fall för nyltjanderältshavareall inlösa under nyttjanderätt upplåtet område. Förekommer ilag eller annan författning hänvisning till en föreskrift som har ersatts av enbestämmelse i denna lag lillämpas i stället den nya bestämmelsen. Prop.1983/84:194 77 Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller,justitierådet Jermsten. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 16 februari1984 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förfinansdepartementet beslutat inhämta lagrådels yttrande över förslag till 1. lag omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 2. lag omstämpelskatt pä aktier, 3. lag om ändringi lagen (1984:000) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 4. lag om ändringi skattebrottslagen (1971:69), 5. lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttranden: Lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Lagrådet: Här föreskrivs, liksom i 2 § stämpelskattelagen,att staten inle är skaltskyldig. Av bestämmelsen, som i praktiken torde habetydelse endast för förvärvsfallen i lagen, följer formellt inte att statensförvärv är skattefria. Enligt 27 § i lagförslaget skall nämligen gälla atl bådaparterna är, med solidariskt ansvar, skattskyldiga beträffande skatt förförvärv enligt lagen. I samUiga fall där staten är förvärvare eller överiålarekommer det alltså enligl 27 § alt finnas någon enskild som är skaltskyldig.Detta skulle kanske kunna ges den innebörden alt stämpelskatl skall tas ut avden enskilda parten även när staten är förvärvare. Motsvarighet till 27 § i lagförslaget finns i 32 §gällande lag, där det föreskrivs att i förhållande lill statsverket bådakontrahenterna skall svara för erläggande av skatten för förvärv, som här är ifråga, och att den är skattskyldig, som gentemot statsverket är ansvarig förskallens erläggande. Föreskriften om skattefrihet för staten i 2 §stämpelskattelagen, jämfört med bestämmelsen i 32 § samma lag, och motsvarandeäldre bestämmelser, har i praxis tolkals så att ingen stämpelskatt skall tasut när staten är förvärvare under del all full stämpelskatt skall erläggas närstaten är överiålare (se RÅ 1974 ref. 109 saml NJA I 1901 s. 43 och 1903 s.584). Avsikten torde vara att den nya.lagen i nu berördahänseenden skall ha Prop.1983/84:194 78 samma innebörd som redovisad praxis. Denna innebördsynes böra komma till tydligare uttryck i lagtexten. Detta kan ske exempelvisgenom att 2 § utformas på följande säll: "Om staten förvärvar egendom somavses i denna lag, utgår inte stämpelskatt för förvärvet. Inle heller i annatfall är staten skaltskyldig enligl denna lag." Lagrådet: I punkt 5 av denna paragraf föreslås attskatteplikt inle skall föreligga vid "förvärv av järnväg eller av mark förjärnväg". Denna punkt har sin motsvarighet i 4 § 5 gällande lag, där delföreskrivs att skatteplikt inle föreligger vid "förvärv av järnväg förallmän trafik eller av mark för sådan järnväg". Om bestämningen "förallmän trafik" på sätt som föresläs inle tas med i den nya punktentorde en viss tvekan om den närmare innebörden kunna uppstå. Rent språkligtskulle nämligen varje förvärv av mark, som är avsedd att användas för enenskild järnväg, kunna omfattas av den föreslagna formuleringen. Sålunda skulleförvärv av mark för exempelvis ett enskilt induslrispår eller en museijärnvägkunna bli skattefritt. Dä någon ändring i sak inte torde vara avsedd föreslårlagrådet att undantaget i punkt 5 beskrivs på samma sätt som i gällande lag. Muellertillägger: Bestämmelsen i 4 § 5 slämpelskattelagen torde avse endast sädanenskild järnväg eller mark för sådan enskild järnväg som avses i förordningen(1880:36) innefattande särskilda föreskrifter angående lagfart, inteckning ochutmätning av järnväg, sä ock i fråga om förvaltning av järnväg under konkurs(jfr 9 § JP och prop. 1970: 145 s. 251-261). Lagrådet: Paragrafen innehåller huvudreglerna om hur fastegendom som har överlåtits genom köp skall värderas för beräkningen av skatten. uppfattning skulle tankegångarna bakom de föreslagna bestämmelserna iförsta styckets tredje mening komma till tydligare och mer fullständigt uttryckom meningen ges följande lydelse; "Saknas särskilt taxeringsvärde för detåret görs jämförelsen i stället med det värde som inskrivningsmyndigheten, medledning av intyg av sakkunnig eller annan utredning, bedömer att egendomen hadevid tidpunkten för upprättandel av den handling på vilken förvärvetgrundas." Stämpelskaltekommillénhar i del betänkande som ligger till grund för det remitterade förslaget gjortvissa uttalanden som lyder på all en tillämpning av angivna föreskrift skullekunna bli aktuell så snart taxeringsvärdet inte längre "avspeglar"värdet av den fasta egendom som överiåles. Därvid avses närmast densituationen att fastighetens värde har ökat på grund av byggnadsåtgärder (SOU1983:8 s. 69). Lagrådet vill redan i della sammanhang anmäla en'avvikandemening. Som närmare kommer att utvecklas i anslutning till 11 § tar där i andrastycket givna bestämmelser om möjlighet alt bortse frän annars tillämpligttaxeringsvärde pä grund av Prop.1983/84:194 79 nybyggnad eller annan liknande värdehöjande anledningsikte enbart på fall då det är fråga om åtgärder som kan ha påverkattaxeringsvärdet faslän de har vidtagits efter överlåtelsen. På motsvarande sätttar i första stycket samma paragraf givna bestämmelser om vissa värdeminskandeåtgärder sikte på händelser som inte har påverkat taxeringen fastän deinträffat före överlåtelsen. Innebörden av denna reglering liksom dessmotsvarighet i gällande lag kan knappast vara annan än att angivnasituationer utgör de enda tänkbara undantagen fråi. huvudregeln om atltaxeringsvärdet utgör del tillämpliga jämförelsevärdet. 1 den mån del i övrigtföreligger full identitet mellan den taxerade och den överlåtna egendomen (,ifräven NJA 1977 s. 208) skall således taxeringsvärdet i och för sig ha vitsordockså i fall då t. ex. nybyggnad har skett efter taxeringen men föreöverlåtelsen (jfr prop. 1964:75 s. 132 och 133). Lagrådet: Del föreslagna andra stycket i paragrafenmotsvaras helt av (järde stycket i 8 § 1 mom. gällande lag. Av förarbetena tilllagen (se prop. 1964:75 s. 133) framgår all bestämmelsen avser den situationenall den värdehöjande åtgärden vidtagits efter fängeshandlingens upprättande menföre den tidpunkt, som det i skatteärendet aktuella taxeringsvärdet avser, och atltaxeringsvärdet därför kan ge en felaktig bild av egendomens värde vid överiåielselidpunklen.Enligt lagrådets mening skulle lagtexten bli lättare att förstå om av densammauttryckligen framgår att värdehöjningen skall ha skelt altden kunnat påverka taxeringsvärdet. I den situation, som avses med nu ifrågavarande bestämmelse,skall enligt lagtexten värdehöjningen "inte medräknas när egendomens värdebestäms". Lagrådet ifrågasätter om det finns anledning alt för här avsettfall ha en annan regel för avvikelsen frän taxeringsvärdet än den somföreslagits i första stycket av paragrafen eller således att ett särskill jämförelsevärde skall bestämmas enligt 9 §. Med hänsyn till vad lagrådet sålunda anfört förordas föreslagna regeln i andra stycket anknyts lill första stycket som en andramening och ges förslagsvis följande lydelse: "Detsamma skall gälla om detvisas atl egendomen, lill följd av nybyggnad eller av annan liknande anledning,ökat i värde efter fångeshandlingens upprättande men före den tidpunkt, somtaxeringsvärdet för del i 9 § angivna året avser." 21 och 22 §§ Lagrådet (Mueller, Jermsten): 21 S innehåller huvudregelnom skatteplikt för inteckningar. Den närmare omfattningen av de inleckningsåt-gärdersom är skattepliktiga framgår emellertid först vid en jämförelse med 22 §, i vars första stycke ell antal sådanaåtgärder undantas från skatte plikt. Den föreslagna regleringen motsvarar i sak, med vissa undantag, vad som gäller enligl nuvarande lag. Prop.1983/84:194 80 Beträffande utformningen av lagtexten vill lagrådet anföraföljande. Bortsett från förslaget att även utsträckning av inteckning skallomfattas av skatteplikten innebär den föreslagna regleringen, liksom gällandelag, att skatteplikten inte omfattar annan sökt åtgärd än en inteckning av nyttkapital enligt 22 kap. 2 § jordabalken eller motsvarande beslämmelserbeträffande luftfartyg, skepp och näringsverksamhet. Del synes därför möjligt atluppnå erforderlig precision i beskrivningen av del skattepliktiga området genomall redan i huvudregeln använda en terminologi, som ansluter till situationen idet nämnda lagrummet. Härigenom skulle i vart fall de undantag, som i 22 §första stycket har upptagits under ! )-3) och 5) bli överflödiga. Undanlaget i4) synes också kunna undvaras om huvudregeln formuleras tillräckligt tydligt idetta avseende. Vid en tillämpning av en sådan ordning erfordras enutbyggnad av huvudregeln även för att täcka förslaget all utsträckning avinteckning skall vara skattepliktig och atl skatt skall utgå när inteckning iskeppsbygge förs över från skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret. Mot bakgrund av det anförda förordar lagrådet att 22 §första stycket utgår och atl 21 § ges förslagsvis följande utformning: "Om inte annat framgår av 22 § tas stämpelskalt utvid beviljande av sådan ansökan om inteckning i fast egendom, som avses i 22kap. 2 § jordabalken, vid beviljande av motsvarande ansökan beträffande lomträll,luftfartyg, skepp eller näringsverksamhet samt vid beviljande av ansökan omutsträckning av inteckning enligt 22 kap. 7 § jordabalken. . Med beviljande avansökan om inteckning i skepp jämställs all inteckning i skeppsbygge förs överfrån skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret." De föreslagna andra och tredje styckena i 22 § avser densituationen alt inteckningar dödas inför förestående sammanläggning och altdärefter inteckning sker i den nya fastigheten eller tomträtten. Lagrådetförordar, för atl den avsedda innebörden skall komma till tydligare och enklareuttryck, all lagtexten utformas enligt följande; "Om inteckningar i fast egendom, som ingår i en genomsammanläggning nybildad fastighet, har dödats före sammanläggningen,föreligger inte skatteplikt för de inteckningar som till högst motsvarandebelopp beviljas i den nybildade fastigheten från del alt detidigare inteckningarna upphörde alt gälla. Motsvarande skall lillämpasbeträffande inteckningar i tomträtt i fall som avses i 6 § 9)." är skiljaktig i det hänseende som framgår avföljande uttalande: Enligt det remitterade förslagel skall, i motsats till vadsom nu gäller, skall utgå vid utsträckning av inteckning (se 22 kap. 7 Sjordabalken). En utsträckning innebär atl en lill visst kapitalbelopp redanbeviljad inteckning utsträcks att avse ytteriigare en eller flera fastigheter.Som skäl för ändringsförslaget anges i remissprotökollet att dessa ärendenförorsakar Prop.1983/84:194 81 avsevärt merarbete för inskrivningsmyndigheterna och alldel enligl departementschefens mening inle finns anledning att skattemässigtgynna användningen av denna inskrivningsåtgärd. Gällande stämpelskattelag är i systematiskt hänseendeuppbyggd som en skatt på kapitalomsättning. 1 fråga om inteckningar har dellakommit till uttryck pä det sättet att skatt inle utgår i andrainteckningsärenden än sädana som avser inteckning för nytt kapitalbelopp. En utsträckningsät-gärdhar visserligen i gällande lagtext angivits vara undantagen från skatteplikt.Detta innebär emellertid inte elt ullryck för atl lagstiftaren ansett sig böragöra undanlag frän någon annars gällande skaiteprincip ulan är endast en följdav svårigheten alt med godtagbar precision ange det skattepliktiga området;jämför i detta hänseende vad lagrådet yttrat under förevarande paragrafer. Avmotsvarande skäl har för övrigt elt stort antal andra inteckningsåtgärder ilagtexten måst "undantas" från skatteplikt. Förslaget alt införa skalleplikt på beviljande av utsträckningav inteckning avviker således enligt min mening från de principer, på vilkastämpelskatten byggt. Mot bakgrund härav delar jag intedepartementschefens bedömning alt den nuvarande ordningen skulle skaltemässigtgynna användningen av denna inskrivningsåtgärd; i stället synes det framlagdaförslaget innebära ett skattemässigt missgynnande av denna användning. Omutsträckningsärenden, som anges i remissprotokollet, föranleder avsevärtarbete för inskrivningsmyndigheterna synes erforderiig hänsyn härtill kunna tasvid bestämmande av avgift enligt expeditionskungörelsen. Med hänsyn till det anförda anser jag mig inte böratillstyrka förslagel i denna del. Biträdes lagrådets förslag till lydelse av 21 § tordepunkten c) i förevarande paragraf böra utformas på följande sätt: "c) 21 §, när inteckning beviljas eller utsträckseller när ". Lagrådet: Enligt 22 kap. 7 § jordabalken är en avförutsättningarna för atl en inteckning skall få utsträckas lill alt avseytterligare fastighet att pantbrevels innehavare medger åtgärden. De föreslagnabestämmelserna i första stycket av denna paragraf under b) skulle därför kunnaleda till det missförståndet att panthavaren i ett sådant fall är skattskyldig.Av detta skäl och för att även i övrigt förtydliga lagtexten förordar lagrådetalt första stycket ges förslagsvis följande ändrade lydelse: "Skatlskyldigär i fråga om skatt för a) förvärv av fastegendom, lomlrält eller skepp, båda parterna, b) inteckning ifast egendom, tomträtt eller skepp, den som vid skattskyldighetens inträde ärbehörig att ansöka om inteckning. 1983/84:194 82 c) inteckning i luftfartyg eller näringsverksamhet, densom vid skattskyldighetens inträde är behörig alt medge inteckning. När flerasvarar för skattens betalning är de solidariskt ansvariga." Lagrådet: Enligt denna paragraf skall, liksom enligt 48 §stämpelskattelagen, inskrivningsmyndigheternas beslut i ärenden omfastställande eller återvinning av stämpelskatl granskas av den myndighet somregeringen förordnar. Enligt lagrådets mening bör granskningen lämpligenomfatta även den nya formen av beskaltningsbeslul, nämligen beslut om efterbeskattningenligt 29 och 30 §§ i lagförslaget. I 41 § föreskrivs vidare - i likhet med vad som gällerenligt 49 § stämpelskaltelagen - atl granskningsmyndighelen "för delallmännas talan". Denna regel kompletteras med en föreskrift i 38 § om altgranskningsmyndigheten får överklaga inskrivningsmyndigheternas beslut enligllagen. Varken i 41 eller 38 § i lagförslaget ges någon föreskrift om dennärmare innebörden av den talan som granskningsmyndigheten får föra. I likhetmed vad som i allmänhet gäller i samband med beskattning synes del böra liggainom ramen för granskningsmyndighelens laleräti alt föra en talan även lillförmån för den skatlskyldige. Detta torde böra komma lill uttryck i lagtexten,lämpligen i förevarande paragraf Här må hänvisas lill exempelvis 106 §taxeringslagen (1956:623) och 8 kap. 11 § förslagel till lag om punktskatteroch prisregleringsavgifter enligl propositionen 1983/84:71. laleräti torde vara avsedd atlgälla endasi talan vid domstol och alltså inle ge granskningsmyndighelen en parlsställ-ningi ärenden om stämpelskall som är anhängiga hos inskrivningsmyndigheterna.Detta bör komma lill uttryck i laglexlen genom alt orden "viddomstol" tas in i paragrafens sista mening. Lagrådet: Enligl punkt 2 skall den gamla lagen fortfarandegälla i ärenden där skatten har fastställts före ikraftträdandet i samband medall en ansökan om inskrivning har bifallits eller förklarals vilande. Såvitt besläm-.melsengäller inskrivningsansökningar som bifallils kan den förmodas avse all regleradels att sådana bestämmelser om befrielse från skatt vid vissatransportförvärv, som upphävs genom den nya lagen, alltjämt skall gälla om dettidigare förvärvet stämpelbelagts före ikraftträdandet, dels att de nyaföreskrifterna om efterbeskattning inte skall lillämpas om fastställandet avskatten skett före lagens ikraftträdande. Del måste emellertid anses tveksamtom den senare bedömningen i dessa fall kan anses avse samma ärende som delursprungliga. För att den av lagrådet förutsatta innebörden i detta hänseendeskall komma till tydligt uttryck förordar lagrådet all övergångsfrågornabeträffande transporlförvärv och efierbeskatlning tas upp till uttryckligreglering i särskilda punkter och att till följd härav punkt Prop.1983/84:194 83 2 får avse bara del fallet att en ansökan tidigare förklaralsvilande. Del synesnaturligt alt frågan vilken lag som skall lillämpas i de nu nämnda särskildafallen görs beroende av när transporten skett respektive när den orikligauppgiften lämnats. mening kan övergångsregeln om transporter lämpligen placeras in sompunkt 4, därvid remissförslagets.punkt 4 får beteckningen 5, och bestämmelsenom efterbeskattning komma in som punkt 6. Punkierna4 och 6 enligt denna numrering kan förslagsvis utformas på följande sätt. "4.Bestämmelserna i 5 § andra stycket och 15 § gamla lagen lillämpas fortfarandenär fång har överlåtits före ikraftträdandet." "6.Bestämmelserna om efterbeskattning i den nya lagen skall tillämpas endast ifall då uppgifter som avses i 29 § lämnats efter ikraftträdandet." Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Prop.1983/84:194 84 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , , , , , , R. , , ,, Proposition om ny stämpelskattelagstiftning : 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådels yttrande' över förslagtill 1. lag omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 2. lag omstämpelskatt på aktier, 3. lag om ändringi lagen (1984:000) om punktskatter och prisregleringsavgifler, 4. lag om ändringi skaltebrottslagen (1971:69), 5. lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatleford-ringar m.m. Föredraganden redogör för lagrådels yttrande och anför: Lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Stämpelskatt skall, liksom enligl tidigare lagstiftning, ulgåför förvärv av fast egendom m.m. Det är således förvärvet som ärskattepliktigt, och eftersom staten inte är skattskyldig är statliga förvärvhelt fria från skatt. Även säljaren är i detta fall fri från skall, oavsett attbåda parterna enligt 27 § är skattskyldiga. Enligt min mening framgår detta medtillräcklig tydlighet av den remitterade lagtexten. Paragrafen bör därför inlekompletteras i delta avseende. * Beslut om lagrädsremiss fattal vid regeringssammanträdeden . Prop.1983/84:194 85 6 § punkt 5 Undantagetfrån skatteplikten avser endast sådan järnväg som är föremål för inskrivning isärskild ordning enligt den numera upphävda förordningen (1880:36)innefattande särskilda föreskrifter angående lagfart, inteckning och utmätningav järnväg, så ock i fråga om förvaltning av järnväg under konkurs. Förvärvasdäremot faslighet på vilken del finns eller skall byggas en järnväg av annatslag gäller inte undantaget. Någon ändring i förhållande till SL är inteavsedd. Jag delar emellertid lagrådels uppfattning att bestämmelsen klararebör uttrycka att den endast avser järnväg som är föremål för särskildinskrivning. Enligt min mening är emellertid inte heller SL:s motsvarandebestämmelse tydlig i detta avseende. Jag förordar att undantaget i stället fomuleras"förvärv av järnväg som skall inskrivas i särskild ordning, eller av markför sådan järnväg". Jag godtar den av lagrådet föreslagna utformningen avbestämmelsen i första stycket tredje meningen. Jag föreslår dock att den införssom ett andra stycke i paragrafen. Därigenom kan bestämmelsen samordnas bättremed 10 § andra stycket och med 11 §. När det gäller de föreslagna bestämmelserna i 11 § omavvikelse från taxeringsvärdet på grund av nybyggnad m.m. avses de ha sammainnebörd som motsvarande bestämmelser enligt SL. De skall tillämpas i de falllagrådet anger. Finns särskilt taxeringsvärde för en fastighet skallsåledes taxeringsvärdet användas som jämförelsevärde även om nybyggnad skettefter värdetidpunkten men före förvärvslidpunklen. En annan sak är alt det idessa fall ofta erfordras särskild utredning enligt 13 § för att bestämma vad denöverlåtna fasta egendomen omfattade vid förvärvslidpunklen. vid entreprenadkontrakt då köparen förvärvar en obebyggd tomt ochsäljaren åtar sig att uppföra en byggnad på tomten. För atl kunnaavgöra hur stor del av köpeskillingen som vid förvärvstidpunkten är fast ellerlös egendom erfordras då ofta särskild utredning om fastighetens värde viddenna tidpunkt. Detta innebär emellertid inle alt taxeringsvärdet frångås somjämförelsevärde. Skulle taxeringsvärdet vara högre än del bedömda värdet vid överlålelsetillfälletskall således skallen beräknas på taxeringsvärdet. 11 § Jag godtar den av lagrådet förordade utformningen avparagrafen. 21, 22 och 25 §§ Den av lagrådet föreslagna ändringen av paragrafernasuppbyggnad innebär enligl min mening en förenkling och ett förtydligande avbestämmelsernas innebörd. Jag förordar atl paragraferna ändras i enligl medförslaget. 1983/84:194 86 Efter de nu angivna ändringarna bör emellertid lagenomdisponeras också pä sä sätt att bestämmelserna i 24 § om skattefrihet vid s.k.inteckningssanering, efter viss omformulering, flyttas över lill 22 §. 24 §kan då ulgå. Utsträckning av inteckning är enligl SL skattefri. 1 lagrådsremissenföreslogs dock skatteplikt för utsträckningar. Enligt uppgifter jag nu inhämtatanvänds emellertid denna inskrivningsåtgärd i mycket litenomfattning. Vid mänga inskrivnihgsmyndigheter förekommer inte ärenden omutsträckning. På grund härav, och dä lagstiftningen kompliceras av enbeskattning även av utsträckningar, anser jag atl övervägande skäl talar föratt skatteplikt enbart bör föreligga vid nyinteckning. Den av lagrådetföreslagna utformningen av 21 och 25 §§ bör justeras i enlighet härmed. Mot bakgrund av mitt förslag all skatt inte skall tas ulvid utsträckning av inteckning föreslår jag atl paragrafen får den lydelse jagangav i lagrådsremissen. arbete skall givetvis även omfallafall där stämpelskall fastställs genom efterbeskattning. På sätt som lagrådetföreslagit bör delta förtydligas. Pä samma sätt som skett börgranskningsmyndigheten kunna föra talan även till den skattskyldiges förmån.Jag delar lagrådets uppfattning att detta lämpligen bör komma till ullryck ilagtexten. Jag förordar vidare att paragrafens sista mening kompletteras påsätt som lagrådet har föreslagit. Jag godtar lagrådets förslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår attantaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå att antaga del förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1983/84:194 87 Propositionen .................................................................. .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Propositionenslagförslag ................................................. .... 2 1. lag omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ...... 2 2. lag omstämpelskatt på aktier .................................... 10 3. lag om ändringi lagen (1984:000) om punktskatter och prisregleringsavgifter II 4. lag om ändringi skallebrollslagen (1971:69) .............. 13 5. lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m 15 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 17 1 Inledning ...................................................................... 17 2 Allmänmotivering ....................................................... 18 2.1 Allmänna synpunkter ............................................. .. 18 2.2 Stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter ............. 19 2.2.1 Dubbel stämpelskatt ....................................... .. 19 2.2.2 Tidpunkten för skattskyldighetensinträde ..... 20 2.2.3 Transportköp .................................................. 21