prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Alternativt kan enligl kassan genomförandetidpunklenskjutas pä framtiden så alt såväl män som kvinnor kan planera för sin framtidmed beaktande av de nya reglerna. Öm kostnadsskälen anses tungt vägande, kanenligt kassan som en besparing övervägas om kommunalt bostadstillägg alltjämtskall kunna utgå som ett tillägg till änkepension. Även och Kooperationens pensionsanstah uttalar sigi riktning mot en utvidgning av de övergångsregler som kommittén lagt framförslag om. De nämnda remissinstanserna anser att dessa inte bör inskränkasutan snarare utsträckas och åldrar. Det frarnhälls i yttrandet att deallra flesta personer i något högre åldrar på olika sätt har planerat sintotala försäkringssituation med utgångspunkt frän de efterlevanderegler soni gäller inom allmän försäkring och kompletteringsförsäkringar. Att i deåldrar det här gäller teckna privata försäkringar för att komplettera ettförsämrat försäkringsskydd ställer sig inte bara kostsamt utan kan också pägrund av hälsoskäl vara omöjligt. 1 anslutning till förslaget till övergångsregler tar riksskatteverketupp ett mer detaljbelonat spörsmål. Verket förutsätter, med hänsyn till attolika beskattningsregler kommer att gälla för resp. stöd, att det avkontrolluppgiften klarl kommer att framgå om det är fråga om efterlevandeslödenligt de nya eller de gamla reglerna. I flera yttranden understryks att den föreslagnaomläggningen av familjepensioneringen kan förutsättas ge upphov till ökadekostnader på områden utanför denna. Det erinras om att pensionskommittén integjort några närmare uppskattningar härav vid kostnadsberäkningarna. Sålundahänvisar statskontoret till att det uppkommer stora följdkostnader för arbetsmarknadsmässigaoch utbildningspolitiska åtgärder samt att förslageri åven medför vissreduktion av skatteintäkterna. Även framhåller alt samhälletsskatteintäkter sannolikt kommer atl minska till följd av de 22 1983/84. Prop.1983/84:73 318 föreslagna förändringarna av efterlevandestödet. Dessutomär det enligt troligt att kostnaderna för statliga och slatskommunalabostadsbidrag kommer att öka. En viss pessimism uttalas också av Gävleborgsläns allmänna försäkringskassa. Kassan anför all vissa kostnader, t,ex. förbostadsstöd och för pensionstillskott till egenpension, inte har kunnat beräknasrned någon större precision. Konsekvenserna i skattehänseende är ocksä svåraatt förutsåga, liksom kostnaderna för information till allmänheten. Även /./?Futtryckertvivel om hur stora kostnadsbesparingar som blir resultatet av denföreslagna reformen. LRF pekar på att del uppkommer ökade kostnader för bl.a.stöd- och aktiveringsåtgärder och alt del är etl ensidigt och skevt beräkningssättatt inte la hänsyn härtill. Detta medför enligt LRF att den föreslagna reformenkommer att framstå som mycket mer positiv än vad den i realiteten torde bli. De beråkningtirsom koiiimittéii redovisat orn förväntade kostnader för administration av detföreslagna systemet för efterlevandeslöd diskuteras i några remissyttranden. Försäkrlngskasseförbundctfinner beräkningarna ytterst osäkra mot bakgrund tiv vissa oklarheter beiräffandefrarnst förslagen till regler för försörjningsbidrag. Förbundet utgår från all försiik-ringskassornasadministration tillförs resurser i erforderlig ornfattriing. Landslingsförbundelrnenar all kommitténs uppskattning av del (ikade personalbehovet för adniinislralionverktrr rnvcket lägl. Övergångsvis borde krävas en avsevärt störreadministration, anför förbundet, vars mening dock grundar sig enbart pä allmännabedömningar och ej kan närmare verifieras. allmännaförsäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa haruppfattningen all de beriiknade kostnaderna för administrationen avförsörjningsbidrag är för låga i förhållande till det verkliga behovel. I flera yttranden betonas vikten av omfattandeinformationsinsatser före ikraftträdandet av etl reformerat system för efterlevandepensionering.Svenska kommunförbiindei anser förslagen tekniskt komplicerade och förutserproblem iiär allmän kännedom skall ges orn reglerna. Det är därför av stor viktall tillräckliga medel reserveras för information lill allmänheten. Sammasynpunkter framförs av /SR. som även föreslär alt sttitliga medel ställstill de fackliga organisationernas förfogande för inforniiilionsin-satser.Statens invandrarverk anser det viisentligt att information om ratten till denya efterlevandeförmånerna ges pä ell för invandrtirna ändamålsenligt sätt isamband ined genomförandet av en reform. Sådan bör lämnas dels som allmäninformation pä olika invandrarspråk, dels i de konkreta fall där efterlevandeslödskall utgå. anser att del bör åläggas försäkringskassorna attge muntlig information till varje vuxen efterlevande utländsk medborgare om hanseller hennes rätt lill efterlevandeslöd och om konsekvenserna vid en eventuellflyttning frän . 1983/84:73 319 Också allmänna försäkringskassa betonar behovetav omfattande informationsinsatser samt framhåller att detta kräver enförberedelsetid från beslut till ikraftträdande om minst etl år. Önskvärdhetenav en lång förberedelsetid understryker ocksä allmänna försäkringskassa.Kassan anser att ikraftträdandetidpunklen bör vara tidigast ett och ett halvtår efter beslut, för att ge kassorna och tid atlgenomföra de förändringar och den utbildning som krävs, 1.5 Inverkan på tjänstepensioneringen m.m. I sitt betänkande har pensionskommittén berört frågan omvilken inverkan det föreslagna systemet för efterlevandeslöd kan få påtjänstepensioneringarna inom avtalsområdet. Därvid har kommittén framhållitönskvärdheten av att det inom tjänstepensioneringarna sker en anpassning lillden föreslagna reformen inom den allmänna försäkringen. Kommitténs uttalandeni dessa avseenden kommenteras i några remissyttranden. Statens löne- och pensionsverk förutsätter attförhandlingar kommer till stånd mellan parterna pä den statliga arbetsmarknadenom lämpliga anpassningar till de nya regler som kan komma att gälla inom denallmänna pensioneringen. påpekar att parternapåarbetsmarknaden måste få möjlighet att successivt anpassa kompletterandeavtalsförmåner till förändringar i den allmänna försäkringen, och Kooperationens pensionsanstalt kan däremotinte se vilka fördelar som skulle uppkomma om reformarbetet påpersonalpensioneringens område inriktades på att följa samma banor somutvecklingen inom den lagstadgade pensioneringen. Atl i princip införabehovsprövade förmåner skulle för tjänstepensionsinråttningarna endasl medföraen utökning av administrationen till följd av den återkommande omprövningen avpensionsrätten och därav följande ytterligare belastning på redan ansträngdakostnadsramar. Att lagstiftningsvägen förbjuda avtal om eller ändrareglerna för tjänstepensionsordningarnas familjepension är enligtpensionskommittén inte möjligt med nu gällande ordning och är inle hellerönskvärt. I della uttalande instämmer . har vidare understrukit det önskvärda iatt en reform på den allmänna pensioneringens område inte ger upphov tillalltför stora skillnader olika grupper emellan när det gäller efterlevandeskyddetsomfattning. Kommitténs uppfattning härvidlag delas av Kommunernas penionsan-stalt.Häri instämmer även , som dock betonar att frågan om ivilken omfattning ändringar i och anpassning av de avtalsreglera-de familjepensionsförmänernakan komma atl genomföras ytterst beror på de avlalsslutande parterna.Motsvarande synpunkter framförs av . menar att kommitténsuttalande skulle 1983/84:73 320 kunna vara ell uttryck för alt en avsikt med reformen äratt understödja vissa förändringar i livsmönstren och .att generösare tjänslepensionsplanerskulle motverka en sådan effekt. Pensionskassan har dock inte i kommitténs övervägandenfunnit att etl sådant understödjande år motiv för reformen. SPP kan inte se något skäl till alt beröva individenfriheten all på egen hand komplettera skyddet i allmän försäkring med privataförsäkringar. Den frågan kommenteras inle heller i utredningen. Enligt sammatankegång kan inle SPP se annat än att det bör stå de kollektivavtalsslutandeparterna pä arbetsmarknaden fritt att efter sedvanliga förhandlingarkomplettera skyddet från allmän försäkring, även när del gäller farniljepension. Motsvarande synpunkler framförs av ochKooperationens pensionsanstall, sonr yttrar: Tjånslepensionsförsäkringen har karaktären avkomplettering till den allmänna försäkringen. Av detta följer etl behov avreformering av densamma när villkoren för den lagstadgade pensionen förändras.Del är dock vår förhoppning att den från kornrnitlén uttalade önskan inle, viaskattelagar eller andra förordningar, utvecklas till ett tvång, vilketbegränsar de avtalsslutande parternas möjligheter att själva bestämma efterlevandeskyddetsutformning. Detta gäller i lika hög grad enskilda personers initiativ atlteckna individuella försäkringar anpassade till den egna familjesituationen. -Varje initiativ, oavsett dessa kommer frän enskilda eller grupper påarbetsmarknaden att skaffa sig för dem anpassade efterlevandeskydd, ser vi somen samhållsnytlig insats resulterande i minskande krav pä samhälleligainsatser. Detta bör ej motarbetas. /SR anför atl pensionskommitténs förslag, om degenomförs, förmodligen får genomslag även |3å de avtalsenligapensionsförsäkringarna, t. ex. ITP-planen. I så fall torde etl ökat behov avfrivillig komplettering av efterlevandepensionsförsäkring uppkomma. /SRanser all möjligheterna till skatteavdrag för frivillig pensionsförsäkringdärvid bör förbättras. Kommittén har ytterligare erinrat om alttjänstepensioneringarna bygger på samordning i olika former med den allmännapensioneringen och att ökade kostnader för tjänstepensionsordningarna kan bliföljden om dessa inte anpassas till nya regler för familjepension inom denallmänna försäkringen. Samma konstaterande görs av ,som framhåller att dessa merkostnader i första hand beror på all de nuvarandeavtalsförmånerna är livsvariga. Även Statens löne- och pensionsverk och betonar den av kommittén sålunda påtaladekonsekvensen. Konsekvenserna av kommitténs förslag på olika andraersättningsanordningar diskuteras i även andra hänseenden av . Förbundet konstaterar alt den behovsutredningsom alltid skall ske innan en enskild försäkring (t,ex. privatpensionsförsäkring) tecknas ofta kan försväras av oklara regler och ovisshet omframtida bedömningar. De faktorer som skall beaktas är redan nu i fleraavseenden ovissa. 1983/84:73 321 ovisshet ökas enligt förslagel. Svårare kan problemen bliinom ansvarsförsäkringen och anknytande ersätlningsanordningar, som vilar päskadeståndslagens ersättningsregler. Riksförbundel franihäller alt del system rnedavräkning mol bl.a. förmåner enligt lagen om allmän försäkring som gällerenligt 5 kap. 3 § skadeståndslagen innebär bl.a. att skadeståndsansvaret utvidgasi samma omfattning som avräkningsförinånerna försämras. Kommitténs förslag innebär alltså etl ökat möjligt ansvarför den som skall utge skadestånd till en efterlevande. Skadeståndet ärvisserligen också behovsprövat, men man far ändå räkna med möjligheten altskadeståndsansvaret i praktiken kan komma all utvidgas därför all bedömningenav den egna försörjningsförmågan görs liberalare inom skadeslåndsrätten än inomden allmänna pensioneringen. Den ändrade nivån pä efterlevandeförmånerna harunder alla omständigheter en sådan effekt. Tidsmässigt kan reformen också tänkas fä viss betydelse.Det kan la läng tid innan det i ett visst fall kan fastställas omförsörjningsbidrag skall utgå eller inte, beroende på att man måsle klarläggaden efterlevandes förvärvsmöjligheter. Man får här räkna med alt skadeståndetinte slutligt fastslälls förrån det klarlagts om försörjningsbidrag kommer atlutgå eller inte. Redan nu måste man i stor utsträckning avvakta beslut omförmåner från socialförsäkringen, l.ex. sjukbidrag eller förtidspension, innanden slutliga prövningen av skadeständsfrägan. Vad som har sagts om skadestånd, vilket vanligenbetalas ur ansvarsförsäkring, gäller också trafikskadeersätlning och annanersättning som bestäms med direkt tillämpning av reglerna i 5 kap.skadeståndslagen eller eljest med skadeståndsnormerna som förebild (l.ex.trygghetsförsäkringen och patientförsäkringen). De remissinstanser som ställer sig positiva till denföreslagna reformeringen av efterlevandeskyddet inom den allmännapensioneringen tillstyrker i allmänhet åven kommitténs förslag all efterlevandeskyddetinom arbetsskadeförsäkringen reformeras enligl i huvudsak sarnma principer. Deremissinstanser sorn anlägger synpunkter på eller har erinringar mot förslagentill utformning av en förändrad efterlevandepensionering framhåller i mångafall att motsvarande påpekanden kan göras beträffande förslagen på arbetsskadeförsäkringensområde. Att efterlevandeskyddetinom arbetsskadeförsäkringen anpassas till nya regler inom den allmännapensioneringen tillstyrks uttryckligen av bl.a. försäkringsrätten för NorraSverige, statskontoret, i län, jämstäddhetskommlttén, . folkpensionärers riksförbund.Ensamståendes intresseorganisation och ett flertal av de allmännaförsäkringskassorna. Försäkringsöverdomstolen framhåller att en sådananpassning är självfallen. Också i anser att dennära anknytning som finns och som kommer att finnas mellanfamiljepensioneringen och arbetsskadeförsäkringen gör det ofrånkomligt atl 1983/84:73 322 även arbelsskadeförsäkringen reformeras. Detta bör enligl länsstyrelsenske enligt de riktlinjer som pensionskornrnittén dragit upp för den framtida efterievandepensioneringen.I princip motsvarande synpunkter anläggs av 1 . På motsvarande skäl som i fråga om änkepensioneringenavstyrker kommitténs förslag till reglering av efterlevandeskyddetför vuxna inom arbetsskadeförsäkringen. Även den föreslagna höjningen avbarnlivräntorna avstyrker verket i konsekvens härmed. Förslagen angrips ur en annan synvinkel av Bohuslänsallmänna försäkringskassa och läns alhnänna försäkringskassa.Dessa remissinstanser ifrågasätter orn det finns skäl att bibehålla ersättningfrån arbetsskadeförsäkringen. I yttrandena frarnhälls bl.a. att förlusten förde efterlevande är densamma oavsett på vilket sätt dödsfallet inträffat ochatt en enklare administration skulle uppnås orn samma regler gälide oberoendeav om dödsfallet orsakats av arbetsskada eller ej. De konkreta förslagen på arbelsskadeförsäkringens områdeberörs i enbart ett fåtal yttranden. Försäkringsrätten för , liksom beträffande åldersgränsen för rätt till barnpension fråntilläggspensioneringen, skäl tala för atl införa åldersgränsen även förrätten till barnlivränta från arbetsskadeförsäkringen. Nuvarande möjlighet attunder vissa förutsättningar utge livränta fram till bör dock -mot bakgrund av det skadeståndsrättsliga inslaget i arbetsskadeförsäkringen ochreglerna om underhållsskyldighet mot barn - enligt försäkringsrättens meningbibehållas. Kommitténs förslag till avgränsning av den personkrets somskall äga rätt till efterlevandelivränta bemöts positivt av länsallmänna försäkringskassa. Kassan anser det inte tillfredsställande atttvå ogifta som lever under äktenskapsliknande förhållanden och inte har barnihop kan få ersättning frän arbelsskadeförsiikringen. Dessa kan enligt kassansmening inte vara i behov av något efterlevandeskydd, eftersom båda i regel haregen inkomst och egen ekonomi. allmänna försäkringskassa anser alt beslut omomställnings- och försörjningslivränlor bör fattas i pensionsdelegation. Kommitténs förslag alt hustrulillägget skall avskaffas somen särskild pensionsförmån tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga deremissinstanser som särskilt yttrar sig över detta förslag. Detta görs sålundaav försäkringsöverdomstolen, , statskontoret, riksrevisionsverkel,i län, i , iSkaraborgs län, LO, , , Kommunernas pensionsanstalt, , Kooperationens pensionsanstah,likaberättigande. 1983/84:73 323 Ensamståendes intresseorganisation och praktiskt tagetalla de allmänna försäkringskassor som avgett remissyttranden. I flerayttranden betonas atl hustrutillägget inte minst i takt medtilläggspensioneringens tillväxt och utbyggnaden av även andra pensionsförmånerkommit att bli mindre och mindre behövligt. Det framhålls ocksä att tilläggetstår i strid med principen om likabehandling av kvinnor och män isocialförsäkringssystemet. Uttalanden med denna innebörd görs av bl.a. försäkringsöverdomstolen,, i och flera allmännaförsäkringskassor. läns allmänna försäkringskassa hänvisar även tillkompletteringspensionerna inom de privata, statliga och kommunala områdena. En del remissinstanser understryker vidare riktigheten av koinmitténsuttalande att hustrulillägget numera i mänga fall utges iiven i situationer diirmakarna har tämligen höga inkomster och där del inte kan siigas föreligga någotmer utpräglat behov av förmånen. I denna riktning yttrar sig bl.a.riksförsäkringsverket, , LO och ett flertal av de allmännaförsäkringskassorna. läns allmänna försäkringskassa tillägger att makar,där mannen varit ensam försörjare, i vissa lägen kan få en inkomst eftermannens pensionering som till och med är större än den som de hade företidpunkten för pensioneringen. Detta beror bl. a. på kompletteringspension ochskattebefriat hustrutillägg. pekar i sammanhanget pä attdet finns möjlighet för kvinnor i åldern atl få ersättning i annanform, nämligen förtida uttag av ålderspension. När del gäller de av kommittén föreslagnaövergångsbestämmelserna för avvecklingen mottas dessa med mer blandadereaktioner av remissinstanserna. En del tillstyrker kommitténs förslag, medanåtskilliga andra anser att avvecklingen bör kunna ske snabbare eller all delbör införas särskilda inskränkande regler för rätlen lill huslrutillägg underövergångstiden. Till pensionskommitténs förslag i denna del ansluter sig bl.a.länsstyrelsen 1 län, i , iSkaraborgs län, läns allmänna försäkringskassa och Gävleborgsläns allmänna försäkringskassa. Också finner denav kommittén föreslagna avvecklingen vara tillfredsställande. Riksorganisationenframhåller att hustrutillägget har slor betydelse för familjer med endast eninkomst. Eftersom hustrutillägget är inkomstpröval har del haft störrebetydelse för låginkomstgrupperna än för andra. Behovet av hustrufillägg kansåledes enligt organisationen ha stor betydelse för engrupp av pensionärer. Flera allmänna försäkringskassor godtar i principkommitténs förslag till övergångsregler men menar att rätten till huslrutilläggsom utges bör begränsas i någon form. allmännaförsäkringskassa anser att det genom regeländringar för övergångstiden börkunna undvikas att hustrutillägg utges i situationer där det inte kan sägas föreligga Prop.1983/84:73 324 något mer utpräglat behov därav. Liknande synpunkterframförs av läns allmänna försäkringskassa. som säsorn en möjlig åtgiirtiniininer en höjning av reduktionsfaktorn (rån en tredjedel lill exempelvishälften av sidoinkomsten. Förslag härtill framläggs ocksä av läns admännaförsäkringskassa. Kassan pekar på bl.a, den ringa inverkan kapitaltillgångarhar vid inkomstprövningen. Som exempel nämns att ett banktillgodohavande på enhalv miljon kronor medför en reduktion av hustru tillägget på endast . Kassan konstaterar all förmånen alltmer har fjärmats från dessursprungliga syfte och anser mot bakgrund härav att reglerna för inkomstavdragbör ändras så att avtrappningen sker snabbare ån rned nuvarande regler. ÄvenVärmlands läns allmänna försäkringskassa anför synpunkter i denna riktning.Kassan menar all reglerna för inkomstprövning av hustrutilläggel borde omprövasredan nu, eftersom del inte kan anses tillfredsställande att sådant lilliiggkan utgå även när makarnas inkomst överstiger den som i mänga fall tväförvärvsarbetande kan erhålla genom arbete på heltid. Liknande synpunklerframförs av läns allmänna försäkringskassa. allmännaförsäkringskassa finner det från rättvisesynpunkt angeläget alt rätten till hustrulilläggsnarast begränsas på något sätt, eftersom gifta kvinnor gynnas pä ett ickeönskvärt sätt. En sådan begränsning kan ske l.ex. genom alt sätta etl tak förden inkomst dår hustrulillägg kan utgå. Dessulom bör tillägget inte kunna utgesvid egen sjuklighet, i vilka fall gifta kvinnor liksom alla andra försäkradebör uppbara förtidspension. Till förmån för en snabbare avveckling än den av kommitténföreslagna uttalar sig försäkringsöverdomstolen, som framhåller att man härknappast kan åberopa att de enskilda försäkrade planerat sin framtid med tankepå att de skall erhälla denna inkomstprövade förmån. En betydligtkortare övergångsperiod, förslagsvis , skulle enligt domstolen kunnatillämpas här. Även förordar att övergångsreglernastillämplighet begränsas. Mot bakgrund av de skäl som talar för alt överhuvudtagetavskaffa förmånen och med hänsyn till alt en ny lagstiftning i princip börreglera ersättningsfall efter lagens ikraftträdande, anser verket 'attövergångsbestämmelserna bör omfatta endast kvinnor som vid ikraftträdandet ärfödda eller tidigare. Inte heller statskontoret delar på denna punktkommitténs uppfattning utan föreslår att nuvarande regler begränsas till attomfatta endast kvinnor som vid ikraftträdandet är 55 är eller äldre.Riksrevisionsverket anser att det inte föreligger skäl för atl ha kvar förmånenför vissa kvinnor, 1 vart fall kan enligt verket en höjning av åldersgränsenför dem som skall omfattas av övergångsbestämmelserna diskuteras. Kostnadsbesparingaruppkommer om verkets förslag genomförs. Även LO förespråkar att man prövar möjligheten attavveckla hustrutill-lägget snabbare. LO är dock medveten om atl många kvinnor,främst äldre, fortfarande har behov av det ekonomiska stöd som hustrutilläggetinnebär. Övergångsreglerna bör, i likhet med vad LO föreslår beträffande efterievan- 1983/84:73 325 deskyddet, utformas på sådant sått att hänsyn tas till defaktiska behov som föreligger i del enskilda fallet. Enavveckling rned betydligt kortare övergångstid än den kornrnitlén föreshigilförordas även av allmänna försäkringskassa, länsallmänna försäkringskassa, Viislcrbolicns läns allmänna försäkringskassa - sorni andra hand förespråkar en skärpning av iiikomst-prövningsreglerna underövergångstiden - och läns allmänna försäkringskassa, sorn dessutomanser atl man under en övergångstid skulle kunna länka sig alt rätten tillhustrutillägg på särskilda skiil bibehålls för kvinnor i åldern 60-65 är,allmänna försäkringskassa föreslär atl äldre regler skall gällaendast för kvinnor sorn vid ikraftträdandet här fyllt 50 är, läns allmännaförsäkringskassa vill ocksä ha en snabbare avveckling än den föreslagna samltillägger atl en översyn av reglerna för hustrulillägg bör ske oavsett vilkenövergångstid sorn kommer i fråga, läns allmänna försäkringskassaförordar en övergångstid om högsl tio är. De skilda förslag som konimitlén lagt fram med avseende päden särskilda folkpensionsförinänen barntillägg berörs av enbtirt etl fätalremissinstanser. Förslagen tillstyrks eller lämnas utan erinran av län.sslyrelsen1 län, i . Kooperadonens pensionsansialt och ett flertal allmännaförsäkringskassor. Statskontoret anser alt man vid en reformering av denallmänna farniljepensioneringen börgöra motsvarande anpassning även i fråga oinbarntilläggel. 1 övrigt anlägger statskontoret sarnma synpunkter på deföreslagna förbättringarna av barntillägget som på förslagen påbarnpensioneringens område, dvs. uttalar sig för önskvärdheten av en enhetlig äldersgränsför olika former av slöd lill barn och ställer sig tveksam lill föreslagna förbättringtirav nivåerna för förmånen. allmänna försäkringska.ssa betonar deltillfredsställande i alt kornniittén föreslagil irndrade regler enligl vilka barntilläggelreduceras snabbare med hänsyn lill tilläggspensionsförrnån, allmännaförsäkringskassa är också positiv och framhåller alt höjningen av åldersgränsentill 18 är väger tyngre än de andra av koniniittén föreslagna ändringarna.Kalmar läns admänna försäkringska.ssa understryker all förslagen innebärförenklade tillämpningsbestämmelser och hand-läggningsruliner. läns allmänna försäkringskassa ochVästerbottens läns alhnänna försäkringskassa har inle annal att erinra rnot förskrgenän all de anser alt åldersgränsen bör höjas lill 19 är.