prop · G70391 · 1983-12-31 00:00:00 — omförsök med kabelsändning av satellitprogram; Regeringen föreslår alt anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. 1 propositionen föresläs en särskild, tidsbegränsad lagför att möjliggöra en försöksverksamhet med rundradiosändning i kabelnät avradio- och TV-program som har tagits emot från en satellit i fasl trafik. Förförsöksverksamheten gäller inte radiolagens krav pä bl.a. opartiskhet ochsaklighet. 1 1983/84. 1983/84:91 2 Lag om ändring i radiolagen (1966:755) Härigenom föreskrivs au 5S radiolagen (1966:755)' skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse De förelag som regeringen beslämmer (programförelag) ha rällalt sända radioprogram i rundradiosändning från sändare här i landet. Varje programföretag avgör ensaml vilka radioprogram somskola förekomma i rundradiosändning som förelagd anordnar. Härvid skall pro-gramförelageliakttaga bestämmelserna i 6S och 7§ andra stycket. Radioprogram i rundradiosändning som har upptagitstrådlöst på centralantennanläggning fär ulan sårskilt tillstånd sändas vidare lillmottagare inom fastighet som är ansluten lill anläggningen. Om räll all sända program i vissa lokalarundradiosändningar finns särskilda föreskrifter i närradiolagen (1982:459). Om räll att sända radiotidningar finns föreskrifter ilagen (1981: 508) om radiotidningar. Om rätt till rundradiosändning från Irådsändare av sådanaradioprogram som har tagits emot från en saledit 1 fast trafik finns före-skifteri lagen (1984:000) om försöksverksamhet ined särskild trådsändning. Denna lag träder i kraft tvä veckor efter den dag, dålagen enligt uppgift på den uikommil från iryckei i . Lag om försöksverksamhet med särskild trådsändning Härigenom föreskrivs följande. 1 S Denna laggäller rundradiosändning från irådsändare av sädana radioprogram som hartagits emot från en satellit i fasl trafik (särskild trådsändning). Medrundradiosändning, trådsändare och radioprogram förslås detsamma som iradiolagen (1966: 755). 2 8 Särskildtrådsändning får inte äga rum utan tillstånd av regeringen. ' Lagen omtryckt 1972:240. - Senasle lydelse 1983:494. Prop.1983/84:91 3 3 § I fråga om särskildträdsändning skall 7§ radiolagen (1966:755) inte tillämpas. 4 § För särskild trådsändninggäller inte 6§ radiolagen (1966:755) samt radioansvarighetslagen (1966:756). Dennalag träder i kraft efler den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Lagen gäller till utgångenav av . ti /84. 1983/84:91 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , ,, , , , R, , , , , Lagrådsremissom försök med kabelsändning av satellitprogram ILund pågår en försöksverksamhet med mottagning och vidaresändning i kabelnät tillallmänheten av olika TV-program, Lokala samrådsgruppen för kabel-TV i hari skrivelse till regeringen hemställt om en särskild lagstiftning för att göradet möjligt att i försöksverksamheien sända program frånkommunikationssatelliter inom ECS-syslemet,' Yttranden över skrivelsen haravgivits av , massmediekommittén (U 1982:07) och . Grundlagsregleringenav yttrandefriheten innebär alt varje medborgare gentemot det allmännatillförsäkras bl.a. yttrandefrihet och informationsfrihet. Med yttrandefrihetmenas enligt 2 kap. 1 § regeringsformen frihet atl i tal, skrift eller bildeller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor. Med informationsfrihet menas enligl samma paragraf frihet att inhämtaoch ta emot upplysningar samt atl i övrigt ta del ' ECS = , elt regionall satellilkommunikalions-systemför teletrafik i , som drivs av den europeiska lelesalellilorganisa-tionenEutelsat. Prop.1983/84:91 5 av andras yttranden. Dessa friheter får enligt 2 kap. 12och 13 §§ regeringsformen begränsas genom lag men endast inom vissa angivnaramar. Begränsningar får ske med hänsyn lill bl.a. rikets säkerhet, allmänordning och säkerhet, privatlivets helgd men även i övrigt om särskilt viktigaskäl föranleder det. Reglerna i radiolagen (1966:755, omtryckt 1972:240, ändradsenast 1983:494) om tillstånd att sända radioprogram i rundradiosändning vilarpå den sistnämnda förutsättningen och föranleds alltså av "särskilt viktigaskäl". 2.2 Utvecklingen av rundradion Alltsedan rundradions tillkomst harrätten att bedriva radiosändningar till allmänheten styrts av särskilda regler.Den ensamrätt till rundradiosändning som (tidigare ABRadiotjänst) från början hade var, fram , en följd av atl Kungl. Maj:tinle gav tillstånd till någon annan än bolaget att sända över rundradiosändare.I radiolagen, som trädde i kraft , bekräftades Radiosensamrätt till rundradiosändning. Genom radioansvarighetslagen (1966:756) ochförordningen (1967:226) om lillämpningen av radioansvarighetslagen, vilkaträdde i kraft med radiolagen, blev yttrandefriheten i SverigesRadios rundradiosändningar reglerad särskilt. bildade år 1975ett dotterbolag för lokalradioverksamheten. , ochföljande år ett dotterbolag för utbildningsradioverksamheten, . Efter beslut av (prop. 1977/78:91, KrU24, rskr 337) bildades dotterbolag ocksä för televisionen och riksradion,resp. . I samband därmed ersattesSveriges Radios ensamrätt till rundradioverksamhet med ett koncessionssystem,enligt vilket flera förelag kan få sändningsrätl efter regeringens bestämmande.Sändningsrält har därefter tiilkommit de fyra dotterbolagen lill SverigesRadio, vilka alltså är programförelag i radiolagens mening. De grundläggande reglerna om rundradio ålerfinns iradiolagen. Lagen inleds med definitioner av vissa begrepp, som ligger tillgrund för reglerna om ljudradio- och TV-verksamheten (1 S). Med radiosåndningmenas sålunda ljud, bild eller annat meddelande som sänds med hjälp av elektromagnetiskavågor vilkas frekvenser är lägre än 3000 gigaherlz och vilka utbreder sig irymden utan särskilt anordnad ledare. Trådsändning definieras som ljud, bildeller annat meddelande som sänds med hjälp av elektromagnetiska vågor vilka ärbundna vid särskilt anordnad ledare. En rundradiosändning är en radiosändning elleren trådsändning som är avsedd atl moiias direkt av allmänheten, om sändningen inleär avsedd endast för en 1983/84:91 6 sluten krets, vars medlemmar är förenade genom en påtagliggemenskap av annat slag än ett gemensamt intresse att lyssna på eller sesändningen. Vidare definieras uttrycket sändare som en anordning förradiosändning (radiosändare) eller irådsändning (trädsändare) och mottagare somen anordning för mottagning av radiosändning eller trådsändning. Med radioprogrammenas radiosändnings eller trådsändnings innehåll, om detta består av annatän, utom angivande av namn eller källa, enkla meddelanden om tid, väderlek,nyheter eller dylikt. Enligt 5 §första stycket har endasl de förelag som regeringen bestämmer (programföretag)rätt att sända radioprogram i rundradiosändning från sändare här i landet. Fråndenna regel görs i fjärde och femte stycket undanlag för rätten atl sändanärradio resp. radioiidningar. Vidare får enligt tredje stycket radioprogram irundradiosändning som har upptagits trådlöst på centralantennanläggning utan särskilltillstånd sändas vidare till mottagare inom faslighet som är ansluten lillanläggningen. Av 5 § framgår även all varje programförelag ensamt avgör vilkaradioprogram som skall förekomma i rundradiosändning som företaget anordnar,varvid dock företaget har att iaktta vissa krav på sändningarnas innehåil. I 6§föreskrivs att rätten atl sända radioprogram skall utövas opartiskt och sakligtvarvid skall beaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihetskall råda i rundradion. Vidare föreskrivs alt programförelag iprogramverksamheten skall hävda det demokratiska statsskickets grundidéer samtprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet. Härutöver anges att vissa föreskrifter får tas in i avtal mellanstaten och programföretaget i fråga och utgöra villkor för dess sändningsrätl.I de gällande avtalen finns l.ex. föreskrifter om skyldighel alt sända beriktigandeoch genmäle samt förbud mot kommersiell reklam. I 7§ återfinns bl.a. bestämmelsen om programgranskninggenom radionämnden. Enligt 8§ gäller etl principiellt förbud för myndighet ochannat allmänt organ såväl att i förväg granska eller föreskrivaförhandsgranskning av radioprogram som alt förbjuda radiosändning ellertrådsändning på grund av dess innehåll. De flesta av jordens staler, bl. a de nordiska länderna,tillhör Internationella Teleunionen (ITU), som är ett av FN:s fackorgan.Grundvalen för ITU kommer fr.o.m. att vara 1982 årsinternationella telekonvention ("Nairobikonventionen"). Konventionenkompletteras av särskilda tillämpningsföreskrifter, "regulations",för radio, telegrafi och lelefoni. Föreskrifterna för radio, "radioreglementet",skiljer mellan bl.a. två 1983/84:91 7 En tjänst, betecknad som "broadcasting-satelliteservice", definieras (regel 84 AP) som "a radiocommunication servicein which signals transmitted or retransmitted by space stations are intendedfor direct reception by Ihe general public". Där anges ocksä att uttrycket"direct reception" skall "encompass both individual receptionand community reception". En annan satelliitjänst kallas "fixed-satelliteservice". Denna definieras (regel 84 AG) som "a radiocommunicationservice - between earth stations at specified fixed points when oneor more satellites are used; in some cases this service includes satellite-to-satellile links, which may also be effected in the inter-satdlite service; for connection between one or more earthstations at specified fixed points and satellites used for a service other than the fixed-satellite service (for example, the mobile-satellite service, broadcasting-satellite service, etc.)". De internationella reglerna gmndar sig på ett gemensamtintresse av att motverka störningar i radiotrafiken mellan länderna. I det syftelsker tilldelning och registrering av frekvenser för olika ändamål, såsom mndra-dio,sjöfarts- och luftfartsradio, teletrafik över olika slags satelliter osv.Frekvenstilldelningarna beslutas vid administrativa världskonferenser densenaste i är 1979 - och inflyter i radioreglementet. 2.5 Något om utvecklingen på satellitområdet Tekniken att använda satelliter för olika ändamål harunder senare år tilldragit sig allt siörre uppmärksamhet och kommer underåterstoden av att spela en stor roll på flera områden. Här skallnämnas något om utvecklingen när det gäller telekommunikationssatelliterna -sannolikt den satellittyp som haft störst betydelse. De flestatelekommunikationssatelliter är placerade i den s.k. geosta-tionära banan, somär belägen på en höjd av över havet ovanför ekvatorn. En satellit idenna bana har samma omloppstid runt jorden som jorden har kring sin egen axel,dvs. Från jorden sett förefaller därför satelliten att stå stilla. Ifråga om en telekommunikafions-satdlit möjliggör detta att satellitenkontinuerligt kan sända signaler till ett och samma område på jorden. Den äldsta och mest betydelsefulla typen avtelekommunikations-satelliter är den som används för fasl trafik ("fixed-satelliteservice"). En satellit i sådan trafik fungerar som relä för överföring avsignaler från en fast punkt på jorden, avsändarstationen, lill en annan fast punkl,mottagarstationen, som kanske är belägen i ett helt annat land eller t. o. m.en annan väridsdel. Såväl telefonsamtal och datatjänster som radio- och TV-programkan överföras på detta sätt. Del är satelliter av del nu beskrivna slaget som i dagligttal kallas Prop.1983/84:91 8 Del karaktäristiska för dem är atlde sänder med mycket låg effekt och alt signalerna täcker etl slort område påjorden, ofta inemot en tredjedel av jordytan. Mottagning av signalerna kräverdärför avancerad och dyrbar utrustning, bl.a. antenner av betydande storlek.Distribution av TV-signaler till allmänheten från en kommunikationssatellitförutsätter således atl signalerna först passerat en mottagarstation. Det pågår emellertid förberedelser för att skjuta upp entyp av satelliter, som jämfört med kommunikationssatelliterna har betydligthögre sändaref-fekt och en mer koncentrerad signalstråle. Signaler från dessasatelliter skall kunna tas emot direkt av allmänheten med hjälp avförhållandevis små och billiga antenner. Denna typ av satelliter brukar därförkallas direklsändande satelliter ("'direct broadcasling satellites"",DBS) eller mndradiosatdliter. Vid en administrativ världskonferens , dens. k. WARC 77', fastställdes banpositioner och sändningsfrekvenser m.m. fördetta slags satelliter. Kommunikationssatelliter har funnits då denprivatägda amerikanska satelliten logs i bruk. Ar 1965 sköt deninternationella telesatellitorganisalionen Intdsat upp sin första satellit. Denkallades ""Eariy "' och kunde överföra 240 telefonsamtalsamtidigt mellan och . Även de senare satelliterna från Intdsat harfrämst varit avsedda för interkontinenlal trafik. Överföringskapaciteten harökat kraftigt. Som exempel kan nämnas att Intdsat 5, som sköts upp ,kan överföra 12000 telefonsamtal och tvä färg-TV-kanaler . Dennautveckling väntas fortsätta. Under återstoden av väntas också ensnabb ökning av antalet kommunikationssatelliter för trafik inom . Genomalt signalerna från dessa blir mer koncentrerade minskar kravet på mottagaranlennernasstorlek. kommer dock signalerna alt täcka mycket stora områden. Eutelsat har drivit försökssatellilenOrbital (OTS). har den första satelliten i ECS-seriensänts upp. Ytterligare två satelliter planeras i denna serie. Vidare finns ensovjetisk kommunikationssatellit, Horizont, som ingår i Inlerspuiniksyslemel (öst-stalsländernasmotsvarighet till ) och vars signaler kan tas emot i Sverige.Förberedelser för alt sända upp kommunikationssatelliter pågår i ,, och . Enligl en beräkning,som bygger på offentliggjorda planer, kommer antalet kanaler, s. k. transpondrar,i sådana satelliter som kan användas för TV-överföringar inom eller till Europaatt fram till är 1988 öka från 15 till mellan 52 och 136 stycken. Direklsändande satelliter planeras i ,och För- ' W.ARC 77 = for thePlanning of the . 1983/84:91 9 Sändningarna beräknas kunnastarta . Även den europeiska Olympus, tidigare L-Sat, är avsedd altinleda verksamheten . Den svensk-norsk-finska Tele-X skall enliglplanerna skjutas upp /87. Några av de planerade satelliterna har sändare för såvälrundradio som för fast trafik. Del gäller för l.ex. den brittiska Unisal ochför de nämnda Olympus och Tele-X. 2.6 Svenska beslut om satellitmottagning Efter det att hade fyllt sin uppgift somförsökssatellit togs den i bmk för förmedling av TV-program. Bl.a. har ettbrittiskt företag, , producerat och sänt TV-program medreklam över . Eftersom sändningarna krypteras behövs en särskild de-krypleringsutrustningför att mottagaren skall kunna uppfatta programinnehållet. uttalade (KrU 1981/82:23, rskr 256)med anledning av en socialdemokratisk motion (Mot. 1981/82: 1312) att fråganom tillhandahållande av dekrypleringsutrustning för mottagning av program via OTS-satellitenvar av den principiella betydelsen att den borde avgöras av regeringen.Utgångspunkten bör därvid vara att utprovning av teknisk utmstning ochutveckling inom teleteknisk industri inte borde hindras men att verksamheten åandra sidan inte skulle få utvecklas till någon form av rundradiosändning. Ett antal ansökningar om atl få tillgång lill dekrypteringsulmstninghar därefter avgjorts av regeringen. I samtliga fall har regeringen funnit atthinder inte möter för att efler vederbörlig prövning träffar avtalmed den sökande om tillhandahållande av utrustning. 1 två fall har de sökandeockså angivit sin avsikt att sprida de mottagna signalerna i cen-Iralanlennanläggningar.I denna del har regeringen funnit ansökningarna gälla tillstånd tillrundradiosändning samt avslagit ansökningarna. , som tillsattes , fick den23 helt nya direkfiv (Dir. 1983:19). Kommitténs ena huvuduppgiftär att lägga fram förslag om vilka krav som från massmediepolitiska och kultur-polifiskautgångspunkter bör ställas vid en utbyggnad av kabelsystem. Den andrahuvuduppgiften är alt föreslå hur den nya tekniken skall användas förmassmedieändamål. I detta hänseende gäller bl.a. att kommittén bör undersökavilka problem med avseende främst på radiorätt, upphovsrätt och internationellakonventioner som uppstår med anledning av olika former för spridning avutländska program. Frågan om det yttrandefrihets-rättsliga ansvaret förutländska program som sprids i kabelnät eller central- Prop.1983/84:91 10 antennanläggningar faller också inom kommitténs uppdrag.Slutligen har kommittén vissa särskilda uppgifter, bl.a. att göra en översyn avden radiorättsliga lagstiftningen, i första hand med hänsyn till den utvidgadeanvändningen av kabelnät. Kommitténs arbete skall vara avslutal i sådan tid attproposition på grundval av kommitténs förslag skall kunna föreläggas riksdagensenast . har inlett ett försök med kabelsändradio och TV i . Avsikten med försöket är att pröva olika tekniska lösningaroch få en uppfattning om effekterna av ett ökal programutbud. En förstautvärdering beräknas kunna ske . Nära 4000 hushåll har erbjuditsatt delta i försöket under en första etapp. Förutom de ordinarie svenska TV-programmenskall abonnenterna även kunna se vissa uteslutande lokalt spridda program frånprogramföretagen inom . Vissa av lokala intressenproducerade program avses också bli tillgängliga. Den radiorättsliga gmnden förden nu beskrivna delen av verksamheten är den sändningsrätt somprogramföretagen inom har med stöd av 5 § förstastycket radiolagen. Det ärvidare avsett att sändningar, radio- och TV-program från debåda tyska slaterna samt radioprogram från ()och skall distribueras till abonnenterna. Dessa program tas emot viadet markbundna sändarnätet och får vidaresändas ulan tillstånd med stöd avföreskrifterna i fråga om centralantenner i 5 § tredje stycket radiolagen. För ledningen av kabelförsöket finns dels en lokalsamrådsgrupp med företrädare för olika intressenter, dels en centralsamrådsgrupp. I en skrivelse till regeringen pekar den lokala samrådsgmppenför kabel-TV i på att kapacitet för TV-programsändningar i ECS-satelli-terna(som alltså inte ulgör rundradiosändningar här i landet när de sänds ut frånsatelliten) har hyrts ut lill flera länder. Dessa program kommer att kunna tasemot också i och vara av god kvalitet. Värdet av kabel-TV-försöketskulle enligt gmppens mening öka betydligt om dessa program kunde tas emot och vidaresändasi kabelnätet i . Med hänsyn till att en sådan vidaresändning inte tordevara förenlig med gällande lagstiftning hemställer gruppen att regeringen skallföreslå en särskild lag gällande verksamhet i med mottagning ochvidaresändning i kabelnät till allmänheten av TV-program från ECS-satellitsystemet. 1983/84:91 11 anser alt det äf angelägel alt program från ECS-satellilensnarast möjligl får börja spridas inom försöksverksamheten i . Mot dennabakgrund föreslår verket atl sådan spridning får ske fr.o.m. den I januari1984. pekar vidare pä att gällande lagstiftning kantolkas positivt vad gäller rätten att återuisända TV-program från ECS-satelliternasom är avsedda för allmänheten. Mol den bakgrunden håller verket för troligtatt olika enskilda initiativ kommer alt tas för att erbjuda återulsändning avsådana program. utgår från att verket skall ha samma möjlighetersom konkurrenterna att erbjuda återulsändning av TV-program från satelliter. konstaterar att satelliterna i ECS-syslemetär alt beteckna som kommunikationssatelliter, varför sändningarna från satelliternainle är rundradiosändningar enligt de internationella radiorättsliga reglerna. Enligt kommitténs uppfattning bör man vid en tolkning avradiolagen betrakta sändningar över kommunikationssatellilkanaler på samma sättsom enligt de inlernalionella reglerna, dvs. fallande utanför rundradiosänd-ningsbegreppet.Bestämmelsen i 5§ tredje slyckel radiolagen om rätt till tillståndsfri vidaresändningbör därför inte anses tillämplig pä dessa sändningar. Kommittén drar på grund härav slutsatsen attkabeldistribution lill allmänheten av sändningar från kommunikationssatelliterförutsätter regeringens tillstånd. Eftersom satellitkanalerna förmedlarprogram som inte behöver uppfylla radiolagens krav anser emellertid kommitténdet vara olämpligt att avgöra sädana tillståndsfrågor enligt radiolagen. Om deli dagsläget anses önskvärt att öppna möjlighet till kabelspridning av programfrån kommunikationssatelliter, bör detta enligl kommittén ske med slöd avsärskild lagstiftning. Kommittén anser att värdet av kabel-TV-försöket i Lundskulle öka om programutbudet frän satelliterna i ECS-syslemet kan ingå i sändningarna.Kommittén ställer sig därför positiv till att det införs särskilda bestämmelsersom möjliggör spridning i av dessa sändningar i den mån de är avsedda förallmänheten. Enligt kommittén synes den lämpligaste lösningen vara atl delinförs en lag om försöksverksamhet som gör del möjligt alt efter tillstånd avregeringen få distribuera sändningarna. Detta kräver ett tillägg i 5 §radiolagen med innebörden att utsändningar i kabelnät av program som tagitsemot från kommunikationssatelliter regleras i en särskild lag. Den särskildalagen bör dock inte vara begränsad till försöket i . Regeringen bör hamöjlighet att bevilja också andra intressenter tillstånd till lokalkabelspridning av program frän kommunikationssatelliter, alltså även programfrån andra sådana satelliter än dem i ECS-syste- Prop.1983/84:91 12 mel, under förutsättning att programmen är avsedda förallmänheten. Som villkor för tillstånd bör i övrigt gälla alt del är fråga om enförsöksverksamhet, som kommer att utvärderas och vilken därför kan vara tillnytta när regering och riksdag skall fatta beslut med anledning av massmediekommitténsförslag. För att markera att det är frågan om försöksverksamhet bör lagenenligt kommittén göras tidsbegränsad. Med hänsyn till sitt uppdrag uttalar kommittén vidare alten särskild lag inle bör innehålla några regler om det yttrandefrihelsrätisligaansvaret för sändningarna eller om reklamen i dessa. Varken 6 eller 7§§ iradiolagen eller bestämmelserna i radioansvarighetslagen bör därför varatillämpliga på försöksverksamheten. konstaterar atl programöverföringar skall ske påfrekvenser som enligl inlernalionella överrenskommdser är avsedda för fastradiotrafik. Det rör sig alltså inte om verksamhet som innefattas i delinternationella begreppet "broadcasting service". Emellertid är detenligt uppenbart att många blivande användare av ECS-syslemetsyftar till alt nå ul med sändningarnas programinnehåll till-så många hushållsom möjligt via kabelsystem. Syftet med verksamheten ligger därför i linje meddefinitionen av begreppet "rundradiosändning" medan den valdatekniken för in den under begreppet "fasl trafik"'. Oavsettavsändarnas faktiska avsikter kan enligt meningprogramöverföringar via ECS-syslemet inte likställas med rundradiosändningar.Företaget anser därför atl samtidiga vidaresändningar i träd avprograminnehållet i sändningar i ECS-syslemet inte kan genomföras utan särskilttillstånd till rundradiosändning. Radiolagen i sin nuvarande lydelse tordeemellertid inte ge förutsättningar för ett sådant tillstånd. Därför förutsätterkabelsändningar av avsedd typ en lagändring. framhåller att ECS-syslemet kommer atlanvändas för överföringar av olika slag av programmaterial mellan företageninom Europeiska Radiounionen. Det är fråga om material som inte är avsett föroch inte kan tillåtas bli tillgängligt för vidaresändningar i kabelsystem. anser det nödvändigt att statsmakternaprövar om begreppet "rundradiosändning" i någon situation kanomfatta programsignaler via och hur programansvaret i så fallskall utövas. Förelaget finner det motiverat att ge experimentet i enmöjlighet till vidaresändning av vissa ECS-signaler. En särskilt lag börbegränsas på etl sådant sätt att den inte föregriper övervägandena inommassmediekommittén och inte heller eliminerar handlingsfriheten vad avserbedömningen av vilka satellitsignaler som främst bör främjas i en nymediesituation. Prop.1983/84:91 13