prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Utredaren har avgetlddbetänkandel (Ds I 1983: 23) Tvångslagring av olja och kol - förslag till nyaregler, m. m. Däri föreslås bl. a. vissa ändringar i fråga om ivångslagringenav olja. K 83 har, i enlighet med direktiven, samrått med den särskildeutredare som jag återkommer till nedan. I en särskild rapport ,Översyn olja 83, presenterade K 83 förslag till reviderat oljelagringsprogramfr.o.m. I sluibelänkandet, som beräknas avlämnas ,kommer K 83 all presentera övriga överväganden och förslag enligt direktiven. Vid sidan av K 83 arbetar en särskild utredare (1982:03)med uppdrag att utreda vissa frågor rörande beredskapslagring på energiområdet.I utredarens uppdrag ingår bl. a. att lämna förslag till lagstiftning om beredskapslagringav importerade bränslen. Utredaren väntas lämna ett sådantförslag. Detta innebär att LOL, som språkligt och lagtekniskt numera ärföråldrad, bör kunna ersättas med en ny lag fr. o. m. . Jagavser att föreslå regeringen all förelägga enproposition med bl. a. förslag till ny lagstiftning om beredskapslagring påenergiområdet. Till följd av det förslag till revideratoljelagringsprogram, som jag nu presenterar, föreslår jag dock vissa ändringari LOL som bör gälla från . Milt förslag föranleder vidare enändring i förordningen (1957:344) om oljeavgift m. m. ' Bo Hemborg. Prop.1983/84:110 58 Utvecklingeninom hela energiområdet innebär att energianvändningen harminskat. Oljeförbrukningen har gått ned betydligt kraftigare änenergianvändningen i dess helhet. Detta innebär all de tidigare fastställda lagringsmålenär högre än den nuvarande konsumtionsnivån ger anledning till och att visstutrymme därför finns alt minska nuvarande lager. Till regeringen har molbakgrund av dessa förhållanden inkommit skrivelser från företrädare föroljebranschen med synpunkter och förslag till åtgärder. Densnabbt minskande oljekonsumtionen har också medfört att de regler i LOL sombestämmer vilka som är lagringsskyldiga och hur lagringsskyl-dighelen skallfördelas mellan dem har fått vissa oönskade effekter. Anledningen härtill äratt till grund för beräkning av lagringsskyldigheten ligger den genomsnittligaförsäljning eller förbrukning (s. k. basmängd) som skeu somsträcker sig upp till bakåt i tiden. Anledningen till att basperiodenhar bestämts till så är atl stora variationer av försäljningen ellerförbrukningen mellan olika år inte skall få alltför stor inverkan pålagerhållningen (prop. I nuvarande marknadssituation har detta letttill betydande eftersläpningseffekter i ålagd lagring pä så sätt attlagringsskyldigheten för ett företag kan vida översligavad som motiveras av dess nuvarande verksamhet. Del bör emellertid observerasatt eftersläpningseffeklen inte har någon påverkan på det totala lagringsmåletulan endast på dess fördelning mellan de tvångslagringsskyldiga. Sådanalagringsskyldiga som har en ökad försäljning resp. förbrukning har såledesgenom eftersläpningseffekten fåll en mindre lagringsskyldighel än vad de skulleha fått med en kortare basperiod. I K83: s uppdrag har ingått att mol denna bakgrund i samråd med den särskildeutredaren se över i fråga om basmängdsberäkning-en. I det nämndaddbetänkandel har föreslagits ändrade regler om basmängd, som innebär alt basperiodenminskar från tre till . I anslutning härtill föreslås också altlagringsåret förskjuts så att den period för vilken lagringsskyldighet bestäms,lagringsårel, börjar ell halvår i stället för som ell helt år efterbasperiodens utgång. Jag vill redan här säga atl jag ansluter mig tillförslaget i dessa delar. Det innebär att i det förslag till revideratoljelagringsprogram, somjag lägger fram i det följande, lagringsmålen medbörjan från bestäms från den ena året t.o.m. utgången avjuni året därpå. Idet följande lägger jag, efter samråd med chefen för försvarsdepartementet,med utgångspunkt i bl. a. det material jag har redovisat i det föregåendefram förslag i följande hänseenden. Förslag till reviderat oljelagringsprogrammed lagringsmål för lagringsåren 1984/85, 1985/86, 1986/87 (avsnitt 8.3). Förslag till ändringar i LOL avföljande innebörd a.nuvarande krigs-, avspärrnings- och fredskrislager förs samman till Prop.1983/84:110 59 en försörjningsberedskapsreserv, vilket innebär atttvångslagringen får elt något vidare syfte än f. n. (avsnitt 8.3.5), b. de nuvarande grupperna av mineralolja somlagringsskyldigheten avses ändras på så sätt atl gruppen motorbrännolja och gruppen eldningsolja 1 och 2 förs samman till en grupp (avsnitt 8.3.3), c. särskilda lagringsregler införs i fråga omvärmekraftverk med en installerad effekt av mer än 150 MW med hänsyn till dessas funktion som reservkraftverk (avsnitt 8.4), d. vid basmängdsberäkning förkortas basperioden till ettår (avsnitt 8.5). Förslag tilländring i förordningen (1957:344) om oljeavgift m.m., som föranleds avförslaget under 2 c (avsnitt 8.4). Förslag att dens. k. vinterdispensen för tunn eldningsolja slopas (avsniu 8.3.3). Innan jag presenterar förslagen närmare lämnas i avsniu8.2 en redogörelse för gällande oljelagringsprogram (8.2.1), prognoser överenergianvändningen (8.2.2) och den försörjningsplan som ligger till grund förberäkningen av beredskapslagringsbehovet (8.2.3). 8.2 Bakgrund till förslagen har funnits särskilda av riksdagenfastställda oljelagringsprogram som löper vissa tidsperioder. Genom beslut av1957 års riksdag (prop. 1957: 144, LU 34, BeU 95, rskr 322 och 329)fastställdes program för och lades fast de principer som ihuvudsak alltjämt gäller enligt lagen om oljelagring m.m. (LOL). En beskrivningav LOL:s regelsystem görs i avsnitt 8.5. LOL kompletteras med förordningen(1957:344, omtryckt 1969:756) om oljeavgift m.m. och kungörelsen (1957:345,omtryckt 1977:942) med vissa bestämmelser rörande beredskapslagring av olja.Oljeavgiflen är en avgift som tas ut när lagringsskyldighet försummas ellerdispenser ges. År 1975beslöt , närmast med anledning av oljekrisen , att en s. k.fredskrisreserv skulle byggas upp. anslöt sig inom ramen för tilldel s. k. lEP-avtalet (prop. 1975:42, NU 29, rskr 180), som innebär alt varjeland skall ha elt beredskapslager som motsvarar 90 dagars nettoimport. Avtaletinnebär också bl. a. att varje land under vissa omständigheter skall kunnabistå och fä hjälp frän andra avtalsslulande länder i viss utsträckning. Enligtoljekrislagen (1975: 197) gäller vissa regler som gör det möjligl för Sverigealt uppfylla förpliktelserna i avtalet. Det nu gällande lagringsprogrammet avser perioden1978-1986. Det har sitt ursprung i det program som antog föråren 1978-1984 efter förslag i prop. 1976/77:74 om inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling (FöU 35, rskr 311).Vissa ändringar 1983/84:110 60 hardärefter gjorts, bl. a. beslöts om en ändrad sammansättning avtvångslagringen och en förlängning av programmet med till utgången av år1986 (prop. 1980/81:90, FöU 21, rskr 281). Enviktig principiell förändring när del gäller finansieringen av oljelagringengenomfördes i samband med beslut. hade näringslivetslagerhållning byggts upp med hjälp av en betydande statlig subventionering iform av ränte- och amorteringsfria lån med en avskrivningslid saml fr.o. m. dessutom genom beredskapslagringsavgifter som påfördeskonsumentpriserna. Detta stöd upphörde helt . Under1970-talet påbörjades en uppbyggnad av statliga oljelager, främst i form avråolja. Finansiering skedde via en oljelagringsfond som tillfördes medel genomden avgift som har utgått enligt lagen (1973:1216,omtryckt 1975:275) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter. Riksdagenbeslöt att den statliga lagringen skulle vara avslutad senast vidutgången av (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374). Den särskilda beredskaps-avgiften sänktes med den delsom var hänförlig till fonden som den allmänna energiskalten höjdesmed motsvarande belopp. Råoljelagringen har finansierats överstatsbudgeten genom att medel tilldelals överstyrelsens för ekonomiskt försvaranslag för beredskapslagring och industriella åtgärder. Dellöpande programmet innebär att lager byggs upp mol tre typer av störningar ochavbrott i tillförseln, nämligen avspärrning, krig och fredskris. avses ett läge då handelsförbindelserna är allvarligt stördapå grund av krig i landets nära omvärld. Med krigsfallet avses en situation dålandet utsätts för militärt angrepp. Ibåda fallen förutsätts att tillförseln blir allvarligt störd. Beräkningarna fördet nuvarande oljelagringsprogrammet utgår från att importborlfallet igenomsnitt är i avspärrningsfallet och i krigsfallet. Planläggningeninriktas på all trygga försörjningen under såväl en avspärrningssitualion somen krigssituafion. Krigsreserven skall hållas helt intakt under en avspärrningssiluationför del fall att landet därefter skulle komma i krig. För krigsfallet förvarasvissa oljelager i skyddade och geografiskt spridda anläggningar. Måletför beredskapslagringens uppbyggnad bestäms dels av den för-sörjningsslandardsom statsmakterna anser bör eftersträvas för resp. krisfall och den däravbetingade förbrukningen, dels av längden av de lidsperioder för vilkaförsörjningen skall tryggas, dvs. Energianvändningenunder avspärrning och krig antas bli lägre än under normala förhållanden. Ettanlal åtgärder, bl. a. ransonering och omställning till inhemska bränslen,förutsätts bli vidtagna för att minska konsumtionen. Dessutom antasenergianvändningen inom industrin gå ned pä Prop.1983/84:110 61 grund av att industriproduktionen minskar som en följd avbegränsningen av utrikeshandeln. Förutom avspärrning och krig räknar man som nämnts numerainom beredskapsplaneringen även med en tredje form av kris, fredskrisen. Medfredskris avses ett läge då normal fredsstandard inle kan upprätthållas iproduktion, sysselsättning, export och konsumtion på grund av importbortfallav en eller flera försörjningsviktiga varor utan att del är krig ellerkrigsfara i landets nära omvärid. Fredskrislagret skall motsvara 90 dagars nettoimport. Den uthållighet som nås i en kris bestäms dock - förutomav lagernivån - av den faktiska importnivån i krisen och de faktiskaeffekterna på förbrukningen som statsmakternas beslut leder till. För avspärrnings- och krigsfallen finns lager som beslårav dels statliga lager av främst råolja, dels tvångslager som utgörs avprodukter. Den sammanlagda volymen är 13,1 miljoner m'. Vid sidan av dessa lager finns fredskrisreserven, vilkensom nämnts är beräknad att täcka tre månaders netto-import. 1 fredskrisreserveningår dels statliga lager, dels s. k. kommersiella lager. Fredskrisreservenberäknas för vara 5,7 miljoner m\ Medkommersiella lager avses lager av produkter som inte hålls på grund avlagringsplikl. Sådana finns t. ex. hos oljehandeln, importörer, industrin, ibostadshus och i gärdscisterner. De kommersiella lagren kan disponeras avstatsmakterna i försörjningskris genom tillämpning av förfogandelagstiftningen.Delar av dem räknas som tillgångar vid beräkningen av behovet avberedskapslagren för fredskris. Huvuddelen av de statliga lagren förfredskrisfallet utgörs av råolja som måste raffineras före användningen. Detvångslager, som genom åläggande i LOL hålls av företag som säljer ellerförbrukar olja i större omfattning, spelar en avgörande roll för försörjningsberedskapen. Lagringsskyldighel enligt LOL gäller f. n. för mineraloljasom lillhör någon av följande grupper - motorbensin,dock inle flygbensin - fotogen, dockinle flygfotogen - eldningsolja 1och 2 - övriga slag aveldningsoljor. Vidare gäller lagringsskyldighet för råvaror förframställning av siadsgas och för bränsle till dproducerande gasturbiner omminst fem megawalt. Lagringsskyldigheten för mineralolja begränsas till sådanaoljeprodukter som används för energiförsörjning. Den omfattar således gasol meninte l.ex. smörjolja och råvaror till den petrokemiska industrin. Enligt 1 § LOL gäller lagen inte för statliga myndigheterbeträffande vilka i stället skall gälla vad regeringen förordnar. Regeringenhar i särskild ordning föreskrivit lagringsskyldighet för dessa. Prop.1983/84:110 62 8.2.2 Prognoser över energianvändningen På uppdrag av K 83 har statens energiverk utarbetat enprognos över energikonsumtionens utveckling t.o.m. . I stora dragframgår av denna att utvecklingen inom hela energiområdet harinneburit att energianvändningen totalt har sjunkit med ca 15%.Oljeförbmk-ningen har minskat med , dvs. betydligt kraftigare änenergianvändningen i dess helhet. Vad gäller utvecklingen redovisarenergiverket ett högre och elt lägre alternativ. Alternativen skiljer sig åtgenom att de utgår från olika antaganden om industriproduktionens tillväxt. Ibåda alternativen antas att industriproduktionens tillväxt är något under 5%åren 1983 och 1984. För däremot antas för det högrealternativet en tillväxt om och för det lägre alternativet en tillväxt omca . K 83 utgår i sitt förslag från lägrealternativ. Detta innebär att den totala slutliga energianvändningen (exkl.utrikes sjöfart) ökar svagt från 1 288 PJ till I 335 PJ , medanoljeförbrukningen fortsätter att sjunka men i långsammare takt . Den slutliga användningen av oljeprodukter (inkl.bunkerolja) enligt lägre alternativ framgår av nedanståendetablå. lOOOm 1982 1983 1984 1987 Motorbensin Lättoljor Motorbrännolja Eldningsolja 1Eldningsolja 2-5 Gasol Totalt 22279 20080 19786 18275 Både K 83 och framhåller osäkerheten iprognosen och risken för felbedömningar vad gäller oljeförbrukningen. Verkethar särskilt pekat pä osäkerheten i produklionsprognosen och i tolkningen av desenaste årens tecken på energieffektivilelsförbätlringar saml på vissastatistiska problem. K 83 har bedömt atl energisparande och oljeersättning börge en något större effekt än vad verket har antagit. Utredningen har ocksåräknat med en något lägre oljebaserad kraftproduktion. Utredningen räknar meden sammanlagd oljeförbrukning om 17,2 miljoner m' eller ca 1,1 miljonerm lägre än verket. Av skillnaden är 245000 m-* tunn eldningsolja och restentjock eldningsolja. Jag utgår i del följande från antagandet 1987 om totalt 17,2 miljoner m' och vill understryka att vinumera kan räkna med en betydligt lägre oljeförbmkning än den som ligger tillgrund för det löpande oljelagringsprogrammet. I tablån nedan jämförs denprognos för 1983/84:110 63 över användningen av oljeprodukter, som 1980 årsoljdagringskommitté (OLK 80) utgick från och som låg till grund för regeringensförslag i fråga om oljelagringsprogrammet i prop. 1980/81:90, med K 83: smotsvarande bedömning samt för . Motorbensin Motorbrännolja Eldningsolja 1-2 Eldningsolja3-5 Övrigt Totalt 27,2 18,5 17,2 8.2.3 Försörjningsplanen på energiområdet Fömtsällningar Målet för beredskapslagringens uppbyggnad bestäms av delsden försörjningsstandard som statsmakterna anser bör eftersträvas och dendärav betingade förbrukningen, dels längden av de tidsperioder för vilkaförsörjningen skall tryggas, dvs. Vad gäller försörjningsstandarden förutsätts attenergianvändningen under avspärrning och krig blir lägre än under normalaförhållanden, bl. a. till följd av ransoneringsåtgärder och omställning tillinhemska bränslen. Dessutom antas energianvändningen inom industrin gä ned pågrund av atl industriproduktionen minskar som en följd av avbrott iutrikeshandeln. Vad beträffar försörjningsuthålligheten på energiområdethar statsmakterna ställt upp som mål att samhället skall kunna klara depåfrestningar på försörjningen som en ca ettårig avspärrning kan medföra.Dessutom skall en krigsperiod av viss längd kunna . Inom beredskapsplaneringen räknar man som nämnts förutommed avspärrning och krig även med en tredje form av kris, fredskrisen. Beräkningenav behovet för fredskris skiljer sig från det som gäller för avspärrnings- ochkrigsfallen genom atl samhället förutses efterfråga ungefär lika mycket energisom normall och att statsmakterna kan fömlsätias ha som mål atl produktion ochsysselsättning skall drabbas så lite som möjligt. Lagringen skall, som tidigarenämnts, motsvara 90 dagars nettoimport. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) upprättar ochser över försörjningsplaner för olika varuområden och då också för bränsle- ochdrivmedelsområdet. Försörjningsplanen, som utgör underiag för beslut om olikaberedskapsförbereddser inom del ekonomiska försvarets område, är en samladdokumentation som för ett visst varuområde redovisar - behovs- ochlillgångssidorna i olika kriser, - bedömningar ochvärderingar som ligger bakom dessa beräkningar, - ambitionen ifråga om försörjningsstandard och uthållighet, - förslag tillberedskapsålgärder för all uppnå balans mellan beräknade behov och tillgångar. 1983/84:110 64 Närlillgångssidan ställs mot krisbehovel för resp. oljeprodukt och krisfall iförsörjningsplanen för bränslen och drivmedel framkommer behovet av förändringi befintliga beredskapslager av olja. K83 har till grund för sitt förslag till oljelagringsprogram lagt den i avsnitt8.2.2 beskrivna prognosen över energikonsumtionen samt en av ÖEF upprättadförsörjningsplan för lagringsårel den . ÖEF haräven utarbetat en försörjningsplan för lagringsåret - den30juni 1985 mol bakgrund av den sjunkande oljekonsumtionens inverkan påbehovet av beredskapslagringen av olja och det angelägna i att anpassadenna till en lägre nivå. Tillgmnd för planerna har legal samma modell för beräkning av behovet avberedskapslager har som tillämpats av och 1980 årsoljelag-ringskommittéer. I modellen beaktas på ett systematiskt ochkvantifierat sätt de bedömda behoven i en krissituation och de tillgångar sombedöms finnas i en sådan. Beräkningarna görs för varje krisfall och produktslagför sig. Modellen har legat till grund för det löpande oljelagringsprogrammet(jfr prop. 1976/77:74 bil. 2, s. 168 fO. Jag redovisar i det följande de delarav försöijningsplanen som är av belydelse för mitt förslag till revideratoljelagringsprogram. Behovetav olja för de tre krisfallen har beräknats till totalt 17,7 resp. 16,4miljoner m, med avdrag för antagen import, för lagringsåren 1984/85 och 1986/87.Den genomsnittliga nettoimporten har, i enlighet med modellen, satts till 26%i avspärrningsfallet. I krigsfallet förutsätts praktiskt tagel ingen import (ca5%). I båda fallen förutsätts också atl olika former av ransoneringssystemkommer till användning. För fredskrisfallet beräknas ett lager motsvarande 90dagars nettoimport. Jagdelar uppfattningen alt gällande planeringsnormer bör ligga till grund för dennu aktuella revideringen av oljelagringsprogrammet. Jag vill emellertid erinraom att regeringen i prop. 1982/83: 130 om åtgärder för lekoindustrin m. m. bl.a. har anmält att den avser att genomföra en översyn av planeringsnormerna föroundgängliga försörjningsområden, dvs. livsmedel, beklädnad, värme samt hälso-och sjukvård. Skälet till denna översyn är atl planeringsnormerna för deprioriterade områdena inte är enhetliga. Planeringsnormernaär av principiell belydelse för planeringen inom det ekonomiska försvaret ochändrade förutsättningar i dessa kan medföra väsentliga förändringar i grundernaför beräkningen av beredskapslagrens storlek och sammansättning. Del ärangelägel alt nuvarande planeringsnormer ses över inför kommandeöverväganden på beredskaps-lagringsområdet. På tillgångssidan finns först och främst befintligaheredskapslagerav olja i form av tvångslager hos oljehandelsföretag och störreförbrukare saml som statliga beredskapslager. Här återfinns också dennettoimport av olja som enligt ovan bedöms komma in i landet i avspärrnings-och krigsfallen. På lillgångssidan finns vidare kommersiella lager av oljahos oljehandel och industri samt i fastigheter och gårdscislerner. Dessa lagerreducerar behoven av att beredskapslagra olja genom att statsmakterna, när enförsörjningskris inträffar, genom olika regleringsåtgärder kan disponera överlagren. I nuvarande försörjningsplan har lagren bedömts-uppgå till 3,8 miljonerm'. K 83 anser atl de tillgängliga kommersiella lagren börräknas ned till 1,5 miljoner m för lagringsårel 1986/87. För lagringsåret1984/85 beräknas lagren uppgå till 1,75 miljoner m'. Uppgifter hos ÖEF visar att de kommersiella lagren av oljahar minskat väsentligt . Minskningen är en konsekvens avden allmänna förbmkningsminskningen, men lorde också bero på att oljehandelnmer än tidigare strävar efter att minimera lagren av bl. a. kostnadsskäl. Jag har vid mina överväganden utgått från K 83: sbedömning av de tillgängliga kommersiella lagrens storiek. Mot bakgrund av denosäkerhet som råder om storleken på de totala kommersiella lagren avser jag attlåta ÖEF utreda denna fråga. Jag kommer all med beaktande av bl. a. resultatetav utredningen att slutligt fastställa storleken av staiens råoljelagerför resterande del av perioden. Jag vill emellertid här särskilt kommenteralagren av råolja vid raffinaderierna. Som jag har nämnt (avsnitt 7.3) har de i Sverigeverksamma raffinaderiföretagen inkommit med en gemensam skrivelse. I skrivelsenanförs bl. a. all effekten av nu gällande regler om tillgodoräknande avkommersiella lager av råolja som tvångslager är att raffinaderibolagen iförhållande till andra bolag, som enbart importerar färdiga produkter tilllandet, belastas med större kostnader för beredskapslagringen i och med alt del av den totala lagringen inte kan utnyttjas som en integrerad del avberedskapslagren. Enligt nuvarande regler får den del av de kommersiellalagren av råolja som överstiger 500000 m' tillgodoräknas som tvångslager.Bolagen anser att råoljelagren bör få inräknas fullt ut som en del avoljehandelns beredskapslagring. Även K 83 anser att raffinaderiföretagen börfå tillgodoräkna sig hela det innevarande lagret av råolja som tvångslager. Jag vill framhålla att den föreskrift som oljebolagen villfå avskaffad inte ställer något krav på att råoljelagren skall överstiga 500000m\ Föreskriften i stället en möjlighet för raffinaderiföretagen attsom tvångslager inräkna kommersiella lager av råolja överstigande 500000 m'.Jag är 5 1983/84. 1983/84:110 66 inteberedd att förorda atl denna föreskrift las bort. Mot bakgrund av atl vissraffinaderikapacitet har upphört i finner jag att gränsen kan sänkastill 450000 m'. Det ankommer på regeringen atl besluta i denna fråga. Somjagnyss har nämnt avser jag atl återkomma fill frågan om dekommersiella lagrens storlek. Oljakan vid störningar i tillförseln under avspärrning och krig i viss utsträckningoch ersättas av andra energiformer. På tillgångssidan igällande försörjningsplan fömtsälls sålunda atl totalt 2,8 miljoner meldningsolja kan ersättas med ved, el eller kol. Beredskapslagringsbehovet avolja har reducerats med hänsyn härtill. K 83 anser alt dennaersättningsproduktion bör räknas ner till atl omfatta totalt 1,7 miljoner m'för /87. Dettaberor på atl utrymmet för oljeersättning med ved i kris bedöms som lägre äntidigare, eftersom den normala förbrukningen av eldningsolja har minskat tillföljd av sparåtgärder och övergång fill inhemska fasta bränslen eller el.Ersättningen beräknas motsvara 760 000 m' tunn eldningsolja ocb 200000 m'tjock eldningsolja. Oljeersältningen med el räknas emellertid upp motsvarande300000 m tjock eldningsolja, främst till följd av att de elpannor sominstallerats i fjärrvärmenätet bör kunna utnyttjas för basprodukfion underavspärrning. Härtill kommer de 400000 m' lätt eldningsolja som beräknasersättas med el i fastigheter m. m. Föregen del har jag den uppfattningen att osäkerheten måsle anses vara stor vadgäller bedömningar att ersätta olja med andra energislag ihändelse av kris. Jag vill som ett par exempel nämna de förändringar ienergisystemet som håller på att ske som en följd av statsmakternas stöd tilloljeersältande åtgärder och fjärrvärmenälels planerade utbyggnad. Kvarvarandemöjligheter att utan omfattande ombyggnader m.m. ersätta oljan i kris blirgenom den här typen av åtgärder allt färre. Jag finner emellertid ingenanledning att nu ha en annan uppfattning om oljeersättning med ved och el än K83. Utvecklingen på området får visa om revideringar behövs de närmaste åren.Detta gäller även om oljekonsumtionen skulle komma alt avvika avsevärt från deprognoser som ligger till gmnd för mina ställningstaganden.