prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — En knylning lillmarknadsräntorna infördes. Flera krediter, bl.a. för kapitalvaruexport tillindustriländer, lämnas nu till marknadsmässiga villkor. Framföralltfarlygskrediterna och krediter till de fattigaste innehåller dockfortfarande belydande subveniionselement. Efterfrågan på nya exportkrediter harminskat del som redan konlraklerade projekl skärs nedeller avslutas i långsammare takt. Statshandelsländerna och många hartill följd av brislande betalningsförmåga kraftigl minskat sina inköp avkapilalvaror och projekl. Den del av kapitalvaruexporten (exkl. fartyg) somfinansieras med statsstödda krediter kommer därför sannolikt alt minska denärmaste åren. SEK-syslemet kommer även framgeni alt innebära belydandekoslnader för staten. Som ett led i regeringens strävan atl minska belastningenpå slalsbudgeten har därför del s. k. kronpåslaget på exporlkrediier i svenskakronor höjls. Vidare föreslås all koslnaderna för all administrera SEK-syslemetfr. o. m. inte längre skall belalas av staten. De sammanlagdautgifterna för statens slöd till expori-kredilgivning beräknas under budgelåret1984/85 uppgå till 1 515 milj. kr. 1 del följande lämnas enöversikllig redogörelse för vissa branschfrågor och för internationella frågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 19 Stålindustrin iväriden har under är 1983 haft en svag ulveckling. Forlfarande beslår enbelydande överkapaciiet. Den svenska stålmarknaden har dock förbättratsunder , och det finns anledning till en försiktig optimismför . Vidlagna rationaliseringsåtgärder inom svensk stålindustri har på vissa områdenbörjal bära frukt. Inom främst den rostfriasektorn har emellertid ytteriigare ålgärder ansetts nödvändiga. Ägarna lill produktionsenheter för rostfritt stål presenterade en avsiktsförklaring beträffande en framtidany förelagsslmkiur. Specialslålkommissionensom samlidigi avlämnade sin sluirapporl, lillslyrkie aU lämpliga ålgärdervidlas för au uppnå de av branschen aviserade siruklurmålen. Bolagen inom denroslfria sekiorn förulsalle viss slallig finansiell medverkan i samband med omslmktureringen. Regeringen har ej acceplerat det framlagda strukturförslaget somutgångspunkl för förhandlingar omstatliga låneeflergifter på grund av all ägarna inle varil beredda all åla sig ell klarl definieral ägaransvar förden framlida verksamhelen. För allunderlälla en önskvärd slrukluromvandling inom området för rostfritt stål harregeringen under är 1983 träffat en principöverenskommelse med om statlig medverkan i enfinansiell rekonstruktion av . Ett genomförande av överenskommelsen förutsätter riksdagensgodkännande. Skogsindustrinsavsättningssitualion har utvecklats gynnsamt under är 1983 och branschenskapacitetsutnyttjande har kunnat ökas med bl.a.förbättrad lönsamhet som följd.Devalveringen höslen 1982 har varit av slor betydelse för den positivautvecklingen i branschen. För all underiättaskogsindustrins virkesförsörjning har på regeringens förslagbeslutat om en allmän skyldighet all avverka skog som är sluiavverkningsmogen,atl gallra yngre skog samt all upprälla skogsbruksplaner för allaskogsfasligheler (prop. 1982/83: 145, JoU 34, rskr 360). De lolala avverkningarna har ökal och förelagen ibranschen ser f. n. med slörre lillförsikl på sin virkesförsörjning. Uppgörelse iräffadesi mellan slalen och om ellkapilalUllskoU lill del gemensaml ägda och om ell nyllvirkesförsörjningsavial (jfr prop. 1983/ 84:25 bil. 9 s. 53). Ekonomisk Föreninghar emellertid begärtall få inlösa stålens aktier i bolaget i enlighet med gällande konsorlialavial mellan slalen ochföreningen. En inlösen av slalensaklier i bolagel innebär all nägol kapilaltillskoll frän slalens sida inleblir aktuelU. Slalens induslriverk och skogsslyrelsenhar på regeringens uppdrag utretteffekterna på skogsindustrins råvaruförsörjning av ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål (SIND PM1983:9, Ökad eldning med skogsråvara).Rapporten har remissbehandlats. Frågan bereds f. n. inom industridepartemenlel. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 20 Fr.o.m. innevarandebudgelår har branschfrämjande ålgärder för sågverksindustrin införts i syfte allunderlälta en ökad vidareförädling. Sågverksbranschen har införlivats iprogrammel för den träbearbetande industrin. Övriga branscher som omfattas av branschprogrammelför den träbearbetande industrin är snickeri-, möbel- och Irähusindustrierna.Efterfråganfrån hemmamarknaden var oförändrai svag för snickeri- ochträhusindustrierna. För möbelindustrin förbättrades däremot efterfrågesituationensåväl på hemma- som exportmarknaderna . Inom nämndabranscher pågår en anpassning av kapaciteten till marknadssituationen, vilket bör leda till enbättre överensstämmelse mellan produktionskapacitetoch eflerfrågesitualionen. Vidare görs sedan flera är slora ansträngningar atlöka exporten. Devalveringen under är 1982 har underlättat dessa exportanslrängningar.Så har exempelvis möbelindustrinsexportvärde ökal med , vilket innebär enbetydande volymökning. För snickeriinduslrins del bör därutöver efterfråganfrån hemmamarknaden stimuleras av det program för främjande av reparations-,ombyggnads- och tillbyggnadsålgärder i del befintliga bostadsbeståndet som beslutat om under höslen1983. Byggnadsbranschens marknadssituation har försvagatsytteriigare under år 1983.Mest har industrins nybyggande minskat - jämfört med år 1982.Nybyggandet av bostäder har också minskal kraftigl - . Den ökade reparations-, ombyggnads- och lillbyggnadsverksamhe-ten (ROT-verksamheten) har inle heller under år1983 kunnal väga upp nedgången i nybyggandel. Den lolala byggnadsproduklionenhar således fortsatt atl minska ävenår 1983. Minskningen uppgick till ca1 % vilkel kanjämföras med en minskning med 2,. Hösten 1983beslutade om ett tioårigt s.k. ROT-program för bostadssektorn. Detta program bör leda till en ökad ROT-verksamhet inom bostadssektorn. De program för ökade invesleringar inomenergiområdel somriksdagen har beslutat om innebär också ökad sysselsättning inomanläggningsverksamhelen. Trols delta beräknas den totala byggnadsproduklionenkomma att minska något även . Verkstadsindustrinsvarar för drygl av induslrins totala förädlingsvärde. Enförbättrad export samt en måttlig ökning av efterfrågan på hemmamarknaden harmedfört en produktionsuppgång efler fiera års oförändrad nivå.Uppgången har varil särskill markant inom Iransportmedelsinduslrin.Lönsamhelsförbällringar har framför alll skell i destora förelagen. Invesleringar i maskiner och ny teknik har ökal , medan byggnadsinvesteringarna däremot legalpå en låg nivå. Inom ramen för debranschfrämjande åtgärderna har industriverket påbörjat utredningsinsatser för bl.a. verktygsmaskinindustrin samt form-ochpressverktygsbranschen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 21 Försvarsinduslrikommiiién(1 1979:02) har avlämnat slut-belänkandet (Ds I 1983: 1) Civilproduklion i försvarsindustrin genom teknikupphandling. Belänkandel har remissbehandlals. För all följa och bedömaeffekterna av de olika industri- och regionalpoliliska åtaganden som gjorts av Industrigmppen JAS och dessunderieve-ranlörer harjag lillkallal en särskild kommillé (I 1983:03). För atlla tillvara den affärspotential som överenskommelserna med de utländskaunderieverantörerna ger möjlighet till samarbetar Industrigmppen JAS (IG JAS)med statens industriverk och Exportråd. Dessa har också med gemensamfinansiering upprättat ett speciellt industrikontor i syfte att underlällasammanförandel av svenska och ufiändska affärsinlressen. Under höslen 1983 harGeneral , tillsammans med IG JAS, SIND, STU och Exportråd,anordnat en leknologimässa i . Avtal om industriell samverkan harunder året träffats mellan flera svenska företag och några av de utländskaunderleverantörerna. Höslen 1982 bildades eninterdepartemental kemiindustrigmpp. I gmppen finns alla departement somhandlägger frågor av betydelse för kemisk industri representerade. Genomarbetsgmppen kan kemiindustrifrågorna ges en mer sammanhållen behandling iregeringskansliet. förelades förslag omslatliga åtgärder för tekoindustrin och en omläggning avåtgärdernas inriklning. a. om en ökning av deindustripolitiska åtgärderna under /84 och en sänkning av det s.k. äldrestödet fr. o. m. . I fråga om äldrestödel beslutaderiksdagen vidare om fortsatt nedtrappning under kommande Ivå budgelår (prop.1982/83:130, AU 29, rskr 322 och NU 42, rskr 321). I enlighel med den besluladeomläggningen av ålgärdsinriktningen föreslås för /85 ytterligaresatsningar på induslripolitiska åtgärder för tekoindustrin. För den glasindustrin löper etttreårigt åtgärdsprogram t. o. m. innevarande budgelår. Åtgärder för denmanuella glasindustrin har varil i kraft . Utvecklingen inombranschen har kännetecknats av en förbättrad avsättning påsåväl hemmamarknad som exportmarknader och ett högt kapaciielsulnyltjande.Branschen synes ha stabiliserats strukturellt. Frånsett förslag om vissfortsalt räntebefrielse i samband med slruklurgaranlier beviljade under dentreåriga programperioden avses inga förslag om fortsatta statliga åtgärder förden glasindustrin atl föreläggas . Förhållandena inomlivsmedelsindustrin behandlas av livsme-delskommiué (Jo 1983:01), somfilisatts av chefen för . Utredningsarbetet skall varaslutfört senasl . Under innevarandebudgetår har verksamhet med branschfrämjande åtgärder inom övrigaindustrisektorer dvs. inom branschområden som inte omfattas av särskildabranschprogram - införts. Verksamheten omfattar omvärldsanalyser och andrautredningsinsatser. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 22 Förslag ombranschfrämjande ålgärder för lekoinduslrin under budgelårel 1984/85 läggs somnämnts fram . I fråga om branschfrämjande ålgärder i övrigl framläggs förslagsenare i den tidigare nämnda propositionen om industriell lillväxl ochförnyelse. Den blandade kommissionsom upprättats i enlighet med det svensknorska avtalet frän omekonomiskt samarbete, särskill på industri-och energiområdena, höll sitt Iredjesammanlräde . Inom det nordiskasamarbetet har fortsatt arbete bedrivits i enlighet med den särskildaarbetsplanen för industripolitiskt samarbete. Ett nordiskt industriminislermölehölls i . Det internationellasamarbetet inom handelspolitiska organ tenderar att i allt högre grad berörafrågor inom del induslripoliliska fältet. Mot denna bakgmnd harindustridepartemenlel haft anledning atl i ökad utsträckning följa arbetet idessa organ. Inom ramen för OECDbedrivs arbete på flera områden som är av vikt ur induslripolilisk synvinkel,bl.a. i fråga om allmän industripolitik, industristöd, inlernalionellainvesleringar, vissa branschfrågor och forskningspolilik. Vid minislerrådsmöleli gjordes ell ullalande om all den ekonomiska ålerhämlningen borde geutrymme bl.a. för en ulfasning av handelssnedvridande inhemska åtgärder. Inom det allmänna tull-och handelsavtalet hölls ett minislermöte . I slutdokumentet,som antogs av de dellagande 88 slalerna, framhölls viklen av en forlsallfrihandel. Under ärel har svenska nolifikalioner beträffandeslmkluranpassningsåtgärder och subventioner behandlals i resp. GATT-kommilléer. Koniaklerna mellanSverige och EG inom del induslripolitiska områdel vidareulvecklas. Inom delforskningspoliiiska områdel har en blandad arbelsgrupp lillsalls med syfte alldefiniera samarbelsområden. Inom EFTA har enarbetsgrupp rörande medlemsländernas regionalpolitik inlett sitt arbele underårel. spelar en aktivroll i del pågående arbelel inom FN när det gäller all ularbeta enuppförandekod för transnationella företag. Konventionen rörandeomvandling av UNIDO, för induslriell ulveckling, lillsjälvständigt fackorgan har ännu ej trätt i kraft. Förberedelser pågår för denfjärde om induslriell ulveckling. vilken kommer atl äga mm iWien . Bilaterala konlakter medandra länder upprällhålls bl. a. inom ramen för avlal om ekonomiskl, induslriellloch lekniskl samarbele med flerlalel slalshandelsländer och med vissaoljeexporterande ulvecklingsländer. Härvid har bl.a. frågan om relationenmellan svenska oljeköp och export av induslriprodukler behandlals. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartt mentet 23 I slalsbudgelen förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslagav . Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder för industriell tillväxtoch förnyelse. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrat belopp för nästa budgelår. Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen atl, i avvaklan på särskildproposifion i ämnel, för budgelårel 1984/ 85 beräkna lill Statens industriverk:Förvaltningskostnader ell förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Sprängämnesinspektionenär cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden som rörexplosiva och brandfarliga varor. Inspektionen skall såväl meddelaföreskrifter och anvisningar belräffande sådana varor som ulöva lillsyn ochhandlägga därmed sammanhängande ärenden. Del övergripande syflelmed inspeklionens verksamhet är atl förebygga att personer och egendom kommer till skada vid tillverkning, förvaring ochannan hantering av explosiva och brandfariiga varor. Sprängämnesinspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är sprängämnesinspeklören.Inspektionen är organiserad på fyra sektioner: - ensektion för föreskrifter m. m., på vilken sektion även administrativa ärendenhandläggs, - ensektion för civila ärenden rörandeexplosiva varor och brandfarliga gaser, - ensektion för civila ärenden rörande brandfarliga välskor och - ensektion för militära ärenden. Statens industriverkskall svara för sprängämnesinspektionens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna inspektionen det biträde i övrigl som behövsför dess verksamhet. Inspektionens verksamhetär avgiftsfinansierad. Avgift tas ut av den som tillverkar eller importerarexplosiv eller brandfarlig vara (mängdavgift) eller i vissa fall av den somprojekterar eller uppför anläggning för explosiv eller brandfariig vara(projektavgift). Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (3 974 000) (+563 000) ( + 515000) Inspektionen haranförtrotts utomordentligt vikliga uppgifter av främst olycksförebyggande art.Omfattningen av hanteringen av explosiva och brandfarliga varor är slor. Helatiden sker också en snabb teknisk utveckling inom inspeklionens ansvarsområde.Della innebär att inspektionen har anledning att räkna med en ökning avarbetsuppgifterna under /85 och de närmasle budgetårendärefter. Pris-och löneomräkning saml förändringar på grund av statsmakternas beslut m. m.uppgår enligt inspektionen till + . Ienlighel med regeringens besparingsdirektiv redovisar inspektionen en minskningav utgifterna med . Inspektionen framhåller all en besparing av dennastorleksordning endast kan genomföras genom en minskning av lönemedlen. Inspektionensaknar möjligheter att redan med nuvarande resurser tillfredsställande fullgörasina uppgifter. En ytterligare besparing skulle därför få allvarligakonsekvenser och inle kunna genomföras utan en sänkning av ambitionsnivån. Den löpande tillsynen inomexplosivvaruområdet kan endasl utövas lill av önskvärd nivå.Denna tillsynsfrekvens är hell otillräcklig, något som även påtalats avhuvudskyddsombud och fackliga företrädare inom explosivämnesindustrin.Eftersom befintliga resurser inte kan omfördelas ulan alt andra lika viktigatillsynsområden drabbas hemsläller inspektionen atl en ny tjänst förhandläggning av frågor rörande explosiva varor inrättas. och övriga omkostnader lill . Den fortlöpande lillsynenav de förelag som i större eller mindre omfattning måste hanlera brandfarligavaror har kraftigl skurils ner på grund av alt en tjänst hållits vakant av besparingsskäl.Inspektionen finner del nödvändigl all återbesätta tjänsten. och övriga omkostnader fill . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 25 Avbesparingsskäl hälls en assistenlljänsl vid sektionen för föreskrifter m.m.vakant. Detta har inneburit atl ekonomiska och administrativa frågor i alllförhög grad fått läggas pä handläggande tjänstemän till men för bl.a. denföreskrivande verksamhelen. Inspektionen hemställerom medel för all ålerbesälladen akluella Ijänslen. Lönekoslnaderna beräknas lill . och övrigakoslnader lill . Inspekfionen har f.n.inga ekonomiska resurser för särskilda ulrednings- och informalionsinsalser.Delta medför bl.a. svårigheter alt klara uppgiften all utarbeta vissa föreskrifter,t.ex. i nalurgasfrågor, där kunskap hos inspektionen och andra berördarrlyndigheler om de i nalurgas-syslemel ingående malerialen är en absolutförulsälining för all nödvändiga föreskrifter skall kunna utfärdas.Inspektionen har vidare svårigheter atl effektivt sprida kunskap om detolycksförebyggande arbelel. Mot denna bakgrund hemställer inspektionen ommedel för ulredningar m.m. (+200000 kr. För nästa budgelår harjag ulöver pris- och löneomräkning beräknal medel för vissa ökade insalser inomsprängämnesinspeklionens verksam-helsområde. Med hänsyn lill del slora behovelav ökad lillsyn inom explosivvaruområdet beräknarjag medel för bl. a. en nyIjänsl för handläggning av frågor rörande explosiva varor. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag kostnaderna för verksamheten vidsprängämnesinspeklionen för näsla budgelår lill . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillSprängämnesinspektionen för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling 1982/83 Utgift 22000000 Reservation 1983/84 Anslag 20000000 1984/85 Förslag 18000000 Från anslaget betalasbidrag lill Stiftelsen för Förelagsutveckling (SIFU). Stiftelsenbildades och övertog per den den verksamhel medfortbildning m.m. som tidigare bedrevs inom slalens induslriverks enhel förförelagsulveckling (prop. 1979/80:88, NU 41, rskr 274). Huvuddelen avstiftelsens verksamhet har omlokaliserals från Slockholm lillBorås. 1981/82: 100(bil. 17 s. 48) redovisades en plan för ulvecklingen av bidragel lill SIFU.Enligl planen skulle bidragel för budgelårel 1984/85 uppgå lill 18 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Sfiftelsen ansöker ombidrag för budgelårel 1984/85 med 28 milj. kr., varav 18 milj. kr. somgrundbidrag och 10 milj. kr. som engångsbidrag för en rad särskilda projeklinom olika leknikområden m. m. SlFU:s verksamhel bidrar i hög grad lill allföra ul kunskap om ny teknik m.m. (ill främsl mindre företag. I enlighet medden nämnda planen för ulveckling av del slalliga bidragel lill SIFUförordar jag all anslaget beräknas lill 18 milj. kr. Jag förulsäller allstiftelsen vidtar kraftfulla ätgärder på bl.a. kostnadssidan, sä allkoslnaderna för budgelårel 1984/85 läcks av inläklerna. Jag hemsläller att regeringen föreslär all till Bidrag lillSlijlelsen /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 4228 166 4289000 4 528000 Nämnden förhemslöjdsfrågor, som inrällades den , skall ta initiativ till, planera, samordna och görainsatser för atl främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inle ankommer påannan statlig myndighel. Nämnden skall inom sill verksamhelsomräde fördelaslailigl slöd lill hemslöjdsfrämjande verksamhel. Nämnden består av högslnio ledamöter. Föredragande i nämnden är förste hemslöjdskonsulenten. skall svara för nämndens medelsförvallning och personaladminislralionsamt lämna nämnden del biträde i övrigt som behövs för dess verksamhel. 653 000 456000 305000 + 37 000 + 444 000 + 19000 + 7 000 + 27000 + 56000 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 27 Pris-och löneomräkning saml förändringar på grund av slalsmakiernas beslui m. m.uppgår enligl nämnden lill +334000 kr. Ienlighel med regeringens besparingsdirekliv redovisar nämnden en minskning avulgifterna med . Nämnden har beaklalmöjligheierna fill ompriorileringar och föreslår all medel till en Ijänsl somspelskonsulenl överförs från anslagsposten Övrig verksamhel lill anslagsposlenKonsulentverksamhel för alt säkerställa den beiydelsefulla konsulenlverksamhelsom bedrivs vid Föreningen . Nämnden framhåller atl enbesparing av den akluella storleksordningen medför allvarliga konsekvenser förhemslöjden och på sikl ger belydande skador, som inle kan repareras. Kunskap omunik slöjd riskerar all gå förlorad, genomfört invenleringsarbete kan inlebearbetas samt angelägel produktutvecklingsarbete måsle avstanna med märkbartförsämrade produkter som följd. Nämnden anser alt enutbyggnad av konsulentorganisationen inte kan skjutas på framliden ylleriigare ulan betydande men för hemslöjdens utveckling. Nämnden framhåller slöjdens växande belydelse som närings- gren. men konslalerar atl slöjdorganisalionen saknar resurser all fullgöra sin del av del ökande samarbelel med ulvecklingsfonderna i länen. Nämnden föreslår allmedel beräknas för ylleriigare fyra länshemslöjds-konsulenler enligl gällandevillkor (+ . Medtanke på det ökade behovet av sysselsälining för samerna inom deras speciellaslöjdområde föreslär nämnden all en ijänsl som sameslöjds-konsulenl inrältas päsamma villkor som gäller för övriga sameslöjdskon-sulenler ( + . Nämndenberäknar ökade kostnader för den årliga informationskonferensen förlänshemslöjdskonsulenlerna (+ . fullgör vikliga uppgifter för all främjasvensk hemslöjd och dess ulveckling. Förbundels verksamhet omfattar bl.a.vidareutbildning, slipendier för slöjdare och produklul-veckling. Nämndenföreslår all bidragel lill förbundet ökas med . Medlenunder anslagsposlen Övrig verksamhel är avsedda för projekl och verksamhel avbelydelse för hemslöjdens ulveckling. Som mesl angelägna framhåller nämndenell projekl som genomförs i samverkan med glesbygdsdelegalionen i syfte all medbibehållen kvalilet utveckla hemslöjden som näring, ett projekl förrationalisering och effektivisering av dislri-bulions- och försäljningskanalersaml ell projekl rörande råvaruförsörjning. Nämnden föreslår all anslagsposlenräknas upp med . i förhållande lill huvudförslagel. Medlen för nämndensegen kansliverksamhel föreslås bli uppräknade med . i förhållande lill huvudförslaget. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 28 För nästa budgetär börmedel för främjande av hemslöjden beräknas med utgångspunkt i ell modifierathuvudförslag. Jag har därutöver beräknal vissa medel för särskill angelägnainsalser. I beräkningen ingär medelför - förutom Ijänslen som försle hemslöjds-konsulenl - en assislenlljänst somöverförs från stålens industriverk. Del åligger även forlsällningsvis stålensindustriverk atl svara för nämndens medelsförvallning ochpersonaladministration samt all lämna nämnden del bilräde i övrigt som behövsför dess verksamhel. Anslagei är f. n. ellreservafionsanslag. Fr. o. m. budgelårel 1984/85 bör medel anslås i form av ellförslagsanslag. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår att lill Främjande avhemslöjden för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Ulgift 30000000 1983/84 Anslag 30000000 1984/85 Förslag 20000000 StiftelsenNorriandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 89, rskr 233) har lilluppgift all främja näringslivels utveckling i . beslulade år1980 (prop. 1980/81:51, NU 22, rskr 131) om fondens forlsalla verksamhel underperioden -1985 och fastställde en ram av 150 milj. kr. för slalens bidraglill fonden under budgetåren 1981/ 82-1985/86. Beslulei innebar bl.a. all fondens verksamhel i ökadui-slräckning skall inriktas mot induslrielll ulvecklingsarbete. harnyligen beslulal all minska ramen lill130 milj. kr. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). No rri a n dsfo nden För budgelårel 1984/85föreslår Norrlandsfonden ell bidrag av 30 milj. kr. har lagil slällning tillNorrlandsfondens verksamhet och fastställt en ram förslalens bidrag . Jag beräknar bidragel för budgelårel 1984/85till 20 milj. kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /85 anvisa ett reservationsanslag av20000000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 29 Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB 1982/83 Utgift 1664446992