prop · G703112 · 1983-12-31 00:00:00 — 2) redovisade dåvarande departementschefen sin syn på de konsekvenser förden anslällda personalen som ett genomförande av hans förslag rörande försvaretsfredsorganisalion kunde innebära samt behandlade även i övrigt utvecklingeninom del personaladministrativa området. hade intet att erinra motvad som därvid anfördes (FöU 18, rskr 374). budgetproposition(1982/83:100 bil. 6) anmälde min företrädare att han i allt väsentligt deladedessa synpunkter. Försvarsmakten har sedan slutet av 1960-talel genomgåttväsentliga förändringar i fredsorganisationen. Förband har lagts ned ellerflyttats. Myndigheter har omorganiserats, omlokaliserats eller förändrats påolika sätt. Vid skilda tillfällen har mina företrädare behandlat personalensvillkor i samband med detta genomgripande förändringsarbete och gjort uttalandenom vilken personalpolitik som skall gälla för genomförandet av förändringarna.Vidare har såväl mina företrädare som jag själv i skilda beslut gjort ett antalprinciputtalanden i personalpolitiska frågor. Försvarets personalpolitik måsteenligt min mening samordnas mer än hiuills. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad chefen förcivildepartementet har ullalat budgetproposition (prop. 1983/84:100bil. Han anför där bl. a. alt målen för statens arbetsgivarpolitik underåterstoden av 1983/84:112 23 1980-taletär att bidra till en effektiv statsförvaltning, att medverka tillsamhällsekonomisk balans och till ett demokratiskt arbetsliv. Ytterligare personalpolitiskastimulansåtgärder behöver också utvecklas. En utgångspunkt i delta sammanhangär bl. a. den statsanställdes engagemang. Ökad personalrörlighet är en annanmetod att öka kompetensen och bidra till förnyelse i ett ekonomiskt läge då störtenyrekryteringar inle är möjliga. Åtgärder som stimulerar produktivitet och effektivitetbör därvid eftersträvas. Jagvill i delta sammanhang erinra om de möjligheter som systemet med lokalalöneförhandlingar ger alt med lönepolitiska medel stimulera utvecklingen iönskvärd riktning. Sysselsättningen,arbetets värde och innehåll samt utvecklingen av de personella resurserna ärenligt min mening betydelsefulla frågor som för 1980-talet och 1990-taletbedöms komma att utgöra en väsentlig del i debatten om försvarets effektivitetsamt medföra ökade krav på ett aktivt personalpolitiskt utvecklingsarbete. Mot bakgmndav de besparingsmål som har lagt fast är del nu angeläget attpersonalpolitiken inriktas mot att underlätta den nödvändigapersonalminskningen. Dock vill jag slå fast att personalen är - och kommer attförbli - den värdefullaste resursen. Genomen medveten och målinriktad satsning på personalåtgärder skapas enligt minmening en utvecklingspotenfial och en beredskap för att möta de krav som kommeralt ställas på försvaret och dess personal . Enövergripande personalpolitik skulle enligt min mening utgöra ett värdefullt instmmentför ell fortsalt praktiskt arbete med utveckling av de personella resurserna.Jag avser därför atl inom ramen för det personalpolitiska arbete som pågår isamhället i övrigt låta utarbeta en övergripande personalpolitik inom främstområdena personalutveckling, personalrörlighet, arbetsmiljö samtsamverkansformer. Medvetandeti hela organisationen om besparingsmålen och inriktningen av besparingsarbetet måsleöka. Insatser bör göras för att utveckla personalens medbestämmande. Enligtmin bedömning kan det l.ex. ske genom atl personalen mer aktivt medverkar iplaneringsprocessen. I verksamhetsplaneringen kan personalen fortlöpandeerhålla information om verksamheten och påverka sin situation innan beslutskall fattas efter förhandling. Enligtmin mening är det viktigt alt personalpolitiken utformas så att den kan utgöraen ram för pågående arbete med lokalt anpassade åtgärder på olika nivåer underregeringen. Jag anser det vara av utomordentlig vikt att personalpolitikenutarbetas i nära samverkan med företrädare för personalen. 1983/84:112 24 1982års kommiué om försvarels gemensamma myndigheter m. m. () harövervägt möjligheterna dels till strukturförändringar och ytterligarekostnadsreduceringar inom försvarels s. k. gemensamma myndigheter(huvudprogram 5), dels till ökad samordning med övriga statliga myndigheter. KommiUénhar överlämnat betänkandet (Ds Fö 1983:5) Strukturförändringaroch samordning med förslag bl.a. att uppgiftsfördelningen mellanförsvarsstaben och försvarets civilförvaltning renodlas så att försvarsstabenfår alla uppgifter av övergripande natur på det personal- och ekonomiadministralivaområdet medan civilförvaltningens roll inriktas på verkställande uppgifter samtaU en huvudstudie skall göras avseende det personal- och ekonomiadministrativaområdet. Kommitténsförslag har remissbehandlats och flertalet instanser har tillstyrkt eller intehaft något att erinra mol all en huvudstudie genomförs på här aktuellt område.Överbefälhavaren anser i likhet med utredningen att överbefälhavaren skalltilldelas uppgifter av övergripande natur och försvarets civilförvaltningtilldelas uppgifter av verkställande natur. anser delangelägel att studien i första hand inriktas på hur arbetsgivarfunktionen börfördelas mellan bl. a. staiens arbetsgivarverk och myndigheter inomförsvarsmakten. Inom det personaladministrativa området kan enligt civilförvaltningenarbetsgivarrollen i stort fördelas så att överbefälhavaren anger mål ochinriktning medan del faktiska hanterandet av ärenden, tvister, kollektivavtal,förhandlingar m. m. åläggs civilförvaltningen. Enligtmin mening är klara och avgränsade arbetsgivarbefogenheter en fömtsättning förarbetet inom det personalpolitiska området. Rollfördelningen mellan angivnamyndigheter måste klargöras och renodlas. Ansvarsfördelningen mellanöverbefälhavaren och civilförvaltningen m.fl. statliga myndigheter medpersonalpolitiska uppgifter måste övervägas särskilt. Det är av stor betydelseatt personal- och ekonomiadministrationen inom försvarsdepartementets område ärorganiserad på ett lämpligt sätt. Hpg 5-kommiltén har också konstaterat atl detär möjligt att göra personalbesparingar inom dessa funktioner. Jaginstämmer i bedömningen aU besparingar kan göras genom personalminskningar också understryka att effektivitetsökningar kan åstadkommas i verksamhetengenom en väl fungerande personal- och ekonomiadministration. I denmångskiftande verksamhet som bedrivs inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde är det viktigt atl arbetsuppgifterna kan lösas av den som ärmest lämpad härför liksom det också är ett berättigat krav alt personalen fårmed hänsyn till sin kompetens lämpliga arbetsuppgifter. Den personalpolitik somjagavser aU låta utarbeta måste sedan den fastställts ständigt följas upp ochhållas levande inom hela organisationen och på alla nivåer. Prop.1983/84:112 25 Regeringen har tidigare bemyndigat mig att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag atl se över den personal- ochekonomiadministrativa verksamheten inom försvaret m. m. Överbefälhavarens förslag till personaladministralivaåtgärder Överbefälhavaren har lämnat förslag om ettantal åtgärder inom det personaladministrativa området ägnade att underiättasåväl genomförandet av de beslut som fattals om försvarsmaktens fredsorganisationsom situationen för den personal som berörs av dessa beslut. Såsom min företrädare har angett i proposition(1982/83:100 bil. 6) var han inte beredd att ta ställning till de föreslagnaåtgärderna förtån pågående förhandlingar om ett nytt trygghetsavtal slutförts.I anslutning till avtalsrörelse har och destatsanställdas huvudorganisationer slutit ett preliminärt trygghetsavtal. 1propositionen 1983/84:42 redovisas det huvudsakliga innehållet i avtalet. Genomförandet av beslutade organisationsförändringarmotiverar att ökad uppmärksamhet ägnas ål personaladministration i vidbemärkelse. Enligt min mening reglerar det preliminäratrygghetsavtalet i allt väsentligt flertalet av de av överbefälhavarenföreslagna åtgärderna. Den personal- och ekonomiadministrativa verksamheteninom försvaret m. m. bör, somjag har angett tidigare, utredas särskilt. Jag anser dock, med hänsyn till de besparingsmål somriksdagen har lagt fast, att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas somunderlättar bl. a. den nödvändiga personalminskningen. 1 såväl (prop. 1979/80:100 bil. 7) som 1981 årsbudgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 7) och i propositionen om säkerhels-och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop.1981/82:102 bil. 2) har dåvarande departementscheferna tagit upp betydelsen avalt den civila personalen inom försvarsmakten ges goda utvecklingsmöjligheteroch anmält alt överbefälhavaren studerar hur denna personal skall kunna ges enökad vidareutbildning. Överbefälhavaren har redovisat sina förslag omvidareutbildning av civil personal. Han har vidare fattat beslut ominriktningen av chefsutbildningen m. m. för krigs- och fredsorganisationensbehov i den nya befälsordningen, utbildning vid och särskildchefsutbildning. Liksom mina företrädare anser jag att även den civilapersonalen skall ha möjlighet atl utveckla de kunskaper och färdigheter de haroch alt skaffa sig nya. Jag vill också betrakta insatser av denna art sombidragande till en ökad jämställdhet mellan könen i enlighet med lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. 1tilläggsdirektiv (Dir. 1983:71) till befälsbehovsutredningen har jag bl. a.uttryckt att i samband med att yrkesofficerarnas uppgifter definieras på olikanivåer i fredsorgani- 1983/84:112 26 sationenockså civila anspråk på utveckling inom vissa yrkesområden uppmärksammas.Utredningen bör göra en samlad prövning av dessa frågor. Överbefälhavarenanger i sin programplan atl den militära personalen minskar. Detta får negativakonsekvenser för såväl krigs- som fredsorgani-salionen. Han anför också attavgångarna bland äldre militär personal skall stimuleras för att ge utrymme fören ökad rekrytering. För egen del anser jag atl frågor rörande en balanseradpersonalstruktur bör behandlas av befälsbehovsutredningen. Jagvill slutligen i detta sammanhang nämna att försök med utbildning av kvinnor idriftvärnet har genomförts vid ett tiotal myndigheter under budgetåren1979/80-1981/82. Rikshemvärnschefen - som har administrerat utbildningen - haranmält all erfarenheterna av försöken varit goda och föreslår att möjligheternaatt engagera kvinnor i driftvärnet permanentas. Jag delar den uppfattningenoch regeringen har genom en ändring i hemvärnskungörelsen(1970:304) nu öppnat möjligheterna för utbildning och antagning av kvinnor idriftvärnet. Denandliga vården inom försvarsmakten Medanledning av en motion 1975 begärde en översyn avsjälavården inom försvarsmakten (FöU 1975/76:7, rskr 24). Genom skrivelse år1978 (FöU 1978/79:3, rskr 10) anmälde vidare att översynen ocksåborde avse frågor avseende huvudmannaskapet. Medanledning härav tillkallades en särskild utredare (1980:01) som år 1982överlämnade betänkandet (SOU 1982:59) Militär själavård. Betänkandet har remissbehandlats.Med hänsyn till remissutfallet har jag funnit att utredningens förslag inteulan ytterligare bearbetning kan läggas till grund för beslut. Jag avser därförinom kort föreslå regeringen att betänkandet, remissvaren och den inomförsvarsdepartementet upprättade remissammanställningen överlämnas till 1982års kyrkokommitté (Kn 1982:02) för att beaktas vid det fortsattautredningsarbetet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attla del av vad jag har anfört i fråga om krigsorganisationens utveckling m.m.,besparingsprogrammet, fredsorganisationens utveckling och personalfrågor. 1983/84:112 27 Ienlighet med beslut (prop. 1981/82: 102 bil. 2, FöU18, rskr 374) om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS-sy-stemetskall regeringen i anslutning till budgetpropositionen orienterariksdagen om läget inom . Ett antal projeklvärderingar skallgenomföras som utvecklingen av JAS-projektetpågår. Dessa projeklvärderingar skall omfatta dels en teknisk och ekonomiskgranskning av projektet, dels en operativ och taktisk kontroll av projektelsstatus. Denförsta projeklvärderingen har genomförts och överbefälhavaren har i febmari1984 med underlag från chefen för flygvapnet och lämnaten rapport till regeringen om denna. 3.2 Deekonomiska förutsättningarna för projektet Genomriksdagens beslut om riktlinjer för (prop. 1982/83: 119, FöU 9, rskr271) har planeringen av projektel fram inriktats mot en ram om24,. Till grund för propositionen ochriksdagens beslut låg en ekonomisk analys av JAS-projeklet. Eftersom projekteti allt väsentligt följer samma regler för priskompensafion som övrig materielinom försvarsmakten blir planeringsramen i prislägel febmari 1983 31,2miljarder kr. Överbefälhavaren redovisar i sin rapport att kostnaderna för JAS-projektetfram beräknas uppgå till . i prislägel februari1983. Han har därvid utgått från innehållet i systemplan 2 för projektet. Dennaplan gmndar sig på en planeringsram för projektel som i prisläget februari 1981är 800 milj. kr. störte än den ram som fastställde. 1 rapporten till regeringenredovisar överbefälhavaren därför exempel på åtgärder som kan vidtas för attanpassa projektet till den fastställda ramen. Exempel på sådana åtgärder ärminskad leveranstakl, slopande av skolversionen av flygplan JAS elleranpassning och reduceringar av beväpning. Överbefälhavarenframhåller att beslut om val av åtgärd inte behöver fattas nu utan bör anståtill en senare tidpunkt. Jag delar denna uppfattning. Överbefälhavarenanför vidare all planeringen för JAS-projeklet i likhet med övrig planeringutgår från en dollarkurs om 7: . t. o. m. /89 och därefter7: . Jag vill erinra om att de bedömningar om valutaberoendet inom JAS-projektetsom gjordes när avtalet tecknades 1983/84:112 28 bl.a. byggde på vissa antaganden om fördelningen mellan olika utländskaleverantörer. har ett stort antal underleverantörskontrakttecknats. Av leverantörsvalen framgår all en störte andel av leveranserna till projektelän vad som förutsågs har förlagts till länder i . Dessa ändradeförutsättningar kommer att påverka de ekonomiska antaganden som planeringenbygger på och bör beaktas i den fortsatta planeringen. Jag kan emellertid redannu konstatera alt den ökande europeiska andelen kan komma att minskadollarkursens påverkan på projektet. Överbefälhavarenframhåller i sin rapport att minskningen av försvarets köpkraft har varitmyckel kraftig. Vidare anser han alt målsättningen för JAS39-systemel inte kanförverkligas inom den tilldelade ekonomiska ramen med nuvarande planeringsfömtsättningarbeträffande dollarkurs m. m. Jag kan konstatera att överbefälhavaren vid dennabedömning inte har kunnat ta hänsyn till den ökning av planeringsramen för detmilitära försvaret somjag kommer att förorda i det följande (s. 43 f.). Överbefälhavarenkonstaterar atl skillnaden mellan den fastställda planeringsramen ochkostnadsramen för är ca . fram i denlångsikliga ekonomiska planeringen för projektet och med angivna fömtsättningar.Från detta belopp skall dras ca . för att anpassa projektel tillden av fastställda ramen. Den återstående skillnaden om 1,8 miljarderkr. beror i huvudsak på nuvarande valutaläge. Några fördyringar inom projektelpå gmnd av krav på modifieringar eller genom tekniska problem har inteuppstått. Mot bakgmnd av projektets långsiktighet saml den osäkerhet somföreligger i utvecklingen av främst växelkurserna anser jag inte att beslutbehöver fattas nu för att erhålla överensstämmelse mellan planeringsramen ochde beräknade kostnaderna. På kort sikt är valutapåverkan inte av störteomfattning än att den kan behandlas inom ramen för den årsvisa planeringen ochenligt de principer som gäller för övriga materielobjekt. Jag kan såledesavslutningsvis konstatera att de fömtsättningar som anmäldes i propositionenom rikfiinjer för alltjämt gäller. 3.3Teknisk värdering av projektet Iöverbefälhavarens rapport redovisar den tekniskavärderingen av projektet. värdering bygger på underlag från (IG JAS)samt på rapporter från direktleverantörerna. Försvarets materielverkkonstaterar sammanfattningsvis att de tekniska fömtsättningarna finns för attuppnå målen för projektet. Vissa tekniska och tidsmässiga problem haruppmärksammats. Dessa bedöms dock vara av normal omfattning i det tidsskede somprojektet f. n. befinner sig i. Förse- 1983/84:112 29 ningarnainom projektet varierar för vissa delsystem . IG JAShar redovisai elt program för alt återta förseningen som enligt materielverket lordevara realistiskt och som innebär alt projektet skall vara återfört till denursprungliga tidsplanen . Förseningarna har medfört att ca 150milj. i utbetalningar har uppskjuiits till efler /84. Dessamedel kommer atl utbetalas i takt med att projektet anpassas till den urspmngligatidsplanen. Enmodell i full skala av grundflygplanet har byggts. I denna modell provas nu hurolika delsystem kan installeras. VolvoFlygmotors arbete med motorn (RM 12) följer den uppgjorda fidsplanen. Desärskilda svenska kraven på bl.a. förbättrade prestanda och ökad säkerhet molkollisioner med fåglar har under årel kommit närmare sin slutliga lösning. Enprototyp av den svenska versionen av motorn planeras bli färdig . Mol bakgmnd av detpresenterade underlaget kan jag sålunda konstatera att projektet i stort settföljer den uppgjorda tidsplanen, om än med vissa förseningar. Del är dockväsentligt atl IG JAS ökar sina ansträngningar all återta de förseningar somhar uppstått i projektet. Del är också väsentligt all staber och myndighetermed gemensamma krafter genomför sin del av arbetet så alt det underlag somkrävs för de fortsatta besluten är väl genomarbetat. 3.4Vissa industripolitiska aspekter på projektet Jagvill avslutningsvis kort beröra dels de industripolitiska åtaganden som IGJAShar lämnat, dels de löften om affärer för svensk industri som de valdaunderleverantörerna har gett. I en rapport till chefen för industridepartementetom verksamheten har IGJAS anfört att arbetet löper planenligt.Beslut har fattats som innebär 855 nya arbetstillfällen, varav 107 iNorrbotten. tillkom 325 nya arbetstillfällen på grund av JAS-projektet.Jag förutsätter att ansträngningarna på delta område fortsätter. IGJAS har vidare lovat atlmedverka till att affärer kommer till stånd med de utländska företag som har konirakteratssom underleverantörer till JAS-projeklet. För att underiätta detta bar ettsärskilt induslrikontor-JAS skapats som finansieras av statens industriverk,exportråd och IGJAS. De redovisade resultaten visar att arbetet harkommit i gång. Framför allt har utvecklat en hög aktivitet.Ett antal kontrakt har tecknats med svensk industri som kan innebäraytterligare arbetsfillfällen, men mycket arbete återstår. Det är enligt minmening väsentligt alt ökade ansträngningar görs för att ta hand om de affärsmöjlighetersom underleverantörer har ställt i utsikt och som nästan undantagslöstmotsvarar av deras andel i . 1983/84:112 30 understrykaatt regeringen lägger myckel stor vikl vid atl utfästelserna från såväl ufiändsksom svensk industri infrias. Det ankommer således på IGJAS att verka för attdessa affärsförbindelser verkligen kommer till stånd. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om . Prop.1983/84:112 31 4.1Det nuvarande beredskapssystemet för försvarsmakten Gmndenför vårt beredskapssystem är en väl fungerande undertättdse-tjänst som gerunderlag så att vi ständigt kan anpassa styrkan i vår beredskap tillförändringar i det säkerhetspolitiska läget. Dämlöver måste säkerställas attvåra krigsförband har förmåga att snabbt genomföra mobilisering och direktefter mobiliseringen lösa avsedda uppgifter. Det åliggeröverbefälhavaren alt med fredsorganisalionens resurser upprätthålla en tillläget i vår omvärld anpassad insats-, mobiliserings- och ledningsberedskap. Omde resurser överbefälhavaren förfogar över framstår som otillräckliga, kanregeringen besluta om ytterligare beredskapshö-jande åtgärder. Sådana åtgärderkan vara beredskapsinkallelser av förband, utnyttjande av hemvärn samlpartiell eller allmän mobilisering. Medde resurser försvarsmakten disponerar i fredstid upprätthålls ständigberedskap att snabbt kunna lösa försvarsuppgifter. Denna beredskap -den s. k. insalsberedskapen omfattar såväl incidentberedskap som beredskap att möta angrepp innan vi harhunnit genomföra mobilisering. Syftetmed incidentberedskapen är alt upptäcka och avvisa kränkningar av svensktterritorium samt att ingripa vid andra överträdelser av våra fillträdesbestämmdser.I incidentberedskapen deltar fömtom försvarsmakten ,luftfartsverket, tullens kustbevakning och polisen. För ingripanden finnsregelmässigt särskilda beredskapsresurser avdelade inom försvarsmakten. Vår beredskap att möta ettövertaskande angrepp upprätthålls - förutom av hemvärnet i första hand medde förband inom årsklassen som nått en sådan utbildningsnivå att de kan lösabevaknings- och stridsuppgifter. Inom flygvapnet, där en stor del avpersonalen är fast anställd och där fredsorganisationen i stort är uppbyggd somkrigsorganisationen, är beredskapen hög. Samma förhållanden råder under en stordel av året inom marinen. Arménstillgång till beredskapsförband uppvisar betydande variationer såväl över åretsom regionalt och lokall. Införandet av särskilda beredskapsplutoner haravhjälpt de mest påtagliga bristerna men vissa perioder med begränsad tillgångtill beredskapstrupp finns fortfarande. Överbefälhavarengenomför inom ramen för sina befogenheter ett antal åtgärder för attytterligare förbättra grundberedskapen och möjligheterna att inomfredsorganisationen anpassa beredskapen till del säkerhetspolitiska lägetsutveckling. Exempelpå sådana åtgärder är - att krigsförbandsövningar i ökad utsträckning förläggstill sådana perioder och områden där det föreligger brist på utbildadeförband. 1983/84:112 32 - att kapaciteten ökas förflygtransport av förband, - att särskilda beredskapsförbandutbildas för att spärta, blockera och försvara gränsvägar, inlopp, hamnar ochflygfält, - atl antalet rustade stamslridsfartygökas, - atl kontrollerbara mineringarläggs ut i ökad omfattning i fred, - att flygbassystemet ges ökaduthållighet, - atl övningsverksamheten medflygvapenförband i övre Nortland ökas och - att åtgärder vidtas för allminska mobiliseringstiderna vid vissa förband. Isyfte att säkerställa tillgången på förband med tidig operativ effekt, vilkakan utnyttjas av överbefälhavaren utan atl regeringen särskilt beslutar däromhar överbefälhavaren hos regeringen begärt - att han får rätt att - när yurehändelser påkallar det - inkalla förband ur det allmänna hemvärnet underbegränsad tid (högst ) för försvars-, skydds- och bevakningsuppgifteroch för ingripande vid kränkningar av vårt territorium, - att han får rält att teckna beredskapskontraklmed frivilliga och vid behov inkalla dessa till viktiga funktioner i staber ochförband under maximalt två perioder om vardera , - alt han får rätt att inkalla repetifionsutbildningsförbandunder juli månad, när läget i vår omvärld så kräver och - att han - utöver den nuvaranderätten att färdighålla - också ges rätt att, med hänsyn till lägel i våromvärld, inkalla högst 2 100 värnpliktiga till högst 30 dagarsberedskapsövning. Framställningeninnebär att överbefälhavaren skulle ges möjlighet att flexibelt utnyttjaförband i likhet med vad som skedde under händelserna i åren 1981-1982utan atl regeringen först måste besluta därom. Ihemvärnskungörelsen (1970:304) regleras under vilka förutsättningar enhemvärnsman är ijänstgöringsskyldig. Sådan skyldighet inträder när det råderhemvärnsberedskap vid beredskapstillslånd eller krig. Regeringen kan dessutom,när hänsyn till landets försvar eller säkerhet påkallar det, förordna omhemvärnsberedskap utan att det råder beredskapstillstånd. Gmndernaför verksamheten har i allt väsentligt varit oförändrade sedan hemvärnet komtill. Den utveckling som har ägt rum vad gäller möjligheterna allinleda ett angrepp mot vårt land har emellertid påverkat även hemvärnet. Delgäller kanske framför alU de uppgifter som har lagts på förband ur detallmänna hemvärnet.