prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Detotala kostnaderna för vuxenutbildning beräknas för /85 uppgåtill . Storlekenpå anslagen till studiecirklar och invandramndervisning beslutas av riksdageni den årliga budgetprövningen. Anslagen till driften av 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 89 folkhögskoloroch vuxenutbildning följer huvudsakligen löneutvecklingen för lärare.Utbildningsvolymen förväntas bli oförändrad . med beslul om maximering av antalet undervisningslimmar försåväl gmndutbildningen för vuxna och den kommunala vuxenutbildningensgmndskole- och gymnasieskolekurser som för antalet elev veckor i folkhögskolan.Maximeringen av dessa utbildningars omfattning fömtsätts gälla för helaperioden. Utgiftemai oförändrad pris- och lönenivå för den gmndläggande högskoleutbildningenväntas i stort sett bli oförändrade. Beslutad utökning av platsantalet på vissautbildningslinjer kommer att finansieras genom omprioritering av resurser inomområdet. Dedominerande utgiftsstyrande faktorema för den gmndläggande högskoleutbildningen,exkl. högskoleutbildning, utgörs av de planeringsramar i form avintagningsplatser som åriigen fastställs av , utbildningens längd,kostnadema per utbildningsplats samt dimensioneringen av kringkostnader som t.ex. administrationen vid högskoleenhe-tema m. m. Dessa faktorer utgör gmndenför de årliga anslagsberäkningarna. Sammanlagt utgörs av de totalautgiftema av lönekostnader. Utgiftsutvecklingen påverkas även i högutsträckning av de nu gällande, i avtal fastställda undervisningsskyldighetemaför lärarna. Statenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Bidraget, som för / 85 beräknats uppgåtill 191,9 milj. kr. beräknas inte öka i fasta priser underlånglidsbudgelperioden. Utgiftemaför studiesociala ändamål styrs av antalet studerande på gymnasie- ochhögskolenivå och för den största utgiftsposten - de alerbetalningspliktigastudiemedlen - även för förändringar i basbeloppet. Stu-diemedelstagarnassammanlagda skuld till staten uppgick vid utgången av till ca 25miljarder kronor. Utgiftemaför vuxenstudiestöden finansieras genom medel från vuxenutbildningsavgiften.Avgiften är f.n, 0,av den totala lönesumman. Inkomsten avvuxenutbildningsavgiften beräknas till 815 milj. kr. för /85. Antaletgymnasiestuderande beräknas minska , vilket leder till minskadeutgifter för studiestödssystemet till denna gmpp. Antaletstuderande i högskolan beräknas öka . På gmnd avde förändringar i antagningsreglerna för högskolan som genomförts de senasteåren, förväntas vidare andelen yngre studerande att stiga något, vilket kommeratt leda till ett högre utnyttjande av studiemedel. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 90 Destatliga anslagen till forskning och utveckling uppgår till ca 9,2 miljarderkronor /84. Utgiftema för forskningsändamål följer i stort den löpandepris- och löneutvecklingen. I1984 års proposition om forskning (1983/84: 107) föreslår regeringen att ytterligare150 milj. kr. tillförs forskning och utveckling. Av detta belopp avses 125milj. användes för gmndläggande forskning inom utbildnings-ochjordbmksdepartementens verksamhetsområde. Forskningspropositionen behandlarperioden /85-1986/87. Riksdagenhar för perioden /85-1986/87 fastställt ett program för stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. Tyngdpunkten i detta programutgörs av verksamheterna vid STU och industrifonden. De totala utgifterna förprogrammet uppgår till ca . Ienlighet med principerna för långtidsbudgeten har för perioden efter budgetåret1986/87 beräknats oförändrade insatser för industriellt forsknings- ochutvecklingsarbete. Forskningeninom område svarar /84 för ca entredjedel, eller , av det statligt finansierade forsknings-och utvecklingsarbetet. För /85 ökas resurserna med ca 110 milj.kr. Verksamheten inom området finansieras även genom externa resurser utanförutbildningsdepartementets statsbudgetmedel, främst via sektorsforskning ochuppdragsverksamhet men också till viss del genom medel i form avfondavkastningar och stiftelsemedel. De externa medlen kan uppskattas till ca500 milj. kr. för /85. Inomjordbmksdepartementets område uppgår de totala forskningsresurserna till ca642 milj. kr. för /85. Det är en ökning från /84med 17 milj. kr. Dämtöver tillkommer extema resurser utanför statsbudgeten påca 85 milj. kr. Huvuddelen av medlen inom departementets område finansierarverksamheten vid och fömtsätts i fasta priser ochlöner vara oförändrade . Ändamålsgmppenomfattar statens utgifter för skilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsomarbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning,kontantstöd vid arbetslöshet, , vissa andrasysselsättningsfrämjande åtgärder samt arbetsmiljöåtgärder. Vidare hörutgiftema för regionalpolitiska åtgärder till denna ändamålsgmpp. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 Förändring till 1985/86 1986/87 Procentuell förändring 1984/85-1985/86 Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85-1988/89 + 3,1 + 10,1 - 25 -101 + 51 -12 + 0,2 -30,0 0,0 -11,5 Utgiftemaför arbetsmarknadspolitiken beräknas för /85 uppgå till över 15miljarder kronor. Enarbetsgivaravgift om 1,tas f.n. ut för att täcka av kostnadema förvissa bidrag inom ändamålsgmppen. Den andel av dessa bidrag som inte täcks avarbetsgivaravgifter finansieras via statsbudgeten. Avgiften höjs till 1,fr.o. Arbetsmarknadsutbildningomfattar dels särskilda kurser som anordnas av AMU-center efler beställning avarbetsmarknadsmyndigheten, dels utbildning inom det reguljära skolväsendeteller studieförbund m.fl. för vilken deltagaren beviljas utbildningsbidrag.Till arbetsmarknadsutbildningen hör också sådan utbildning av anställda förvilken arbetsgivaren kan erhålla bidrag enligt särskilda regler s. k. . Deltagare i särskilda kurser och kurser inom det reguljärautbildningsväsendet uppbär utbildningsbidrag. Vid utbildning i företag utgårbidrag till företagen. Inom ramen för den nuvarande bristyrkesutbildningen fårarbetsmarknadsstyrelsen anordna fort- och vidareutbildning av 10000 anställdainom industrin i syfte att motverka s. k. flaskhalsproblem. För dessa anställdautges utbildningsbidrag. Därvid fömtsätts alt arbetsgivaren åtar sig att göraen motprestation av arbetsmarknadspolitiskt värde. De totala utgifterna för arbetsmarknadsutbildningberäknas för /85 uppgå till , varav 2,6miljarder kronor finansieras via anslag över statsbudgeten och resterande 1,4miljarder kronor från arbetsgivaravgifter. För långtidsbudgetperioden harantagits i stort sett oförändrad utgiftsnivå. Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet kursdeltagaresamt av utbildningskostnaden resp. bidragets storiek per kursdeltagare. Antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragens storlekfastställs genom särskilda regeringsbeslut. Antalet kursdeltagare iverksamheten är beroende av arbetsmarknadsläget och av i vilken utsträckningde sökande uppfyller arbetsmarknadskungörelsens villkor för tillträde tillutbildningen. Fördelningen av kursdeltagarna regionalt och utbildningensinriktning har också betydelse för kostnadsutvecklingen. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 92 Utbildningsbidragenär till viss del kopplade till ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar kan ge höjda utbildningsbidrag. Antaletkursdeltagare och fördelningen av dem mellan olika typer av utbildningarbestämmer antalel kursveckor, vilket är avgörande för kostnaderna för deutbildningsresurser i form av lärare, lokaler etc. som krävs. Ibudgetpropositionen 1984 har för /85 medel beräknats för ca120000 personer i arbetsmarknadsutbildning. Denna nivå fömtsätls gälla helalångtidsbudgetperioden. Sysselsättningsskapandeåtgärder, som för /85 beräknas kosta , avserfrämst statliga och kommunala beredskapsarbeten samt rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten i näringslivet. Rekryteringsstödet införde:; den 1januari 1984 och sänktes bidraget till enskilda beredskapsarbeten sominte avser investeringsarbeten från till . Även rekryteringsstödetmotsvarar ett bidrag av lönekostnaderna. Kostnaderna för verksamhetenmed sysselsättningsskapande åtgärder och de ungdomslag för 18-19-åringar somstartade har beräknats ligga på en genomsnittlig nivå kring 3,7miljarder kronor . Behoveiav beredskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjunktumtvecklingen ochsysselsättningsläget. Eiet innebär alt medelsåtgången kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för kostnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsättningsdagar, dels kostnaden per sysselsättningsdag. Till kommunaltoch enskilt beredskapsarbete av investeringskaraktär lämnas statsbidragnormalt av lönekostnadema för de anvisade arbetslösa. Dämtöver utgårvid investeringsarbeten ett till-läggsbidrag om för övriga kostnader. Destatliga utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärder har för budgetåret1984/85 beräknats till motsvarande med en genomsnittlig dagsverkskostnad på . samt förrekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär 3miljoner dagar med en genomsnittlig dagsverkskostnad på . I mars 1984uppgick antalet sysselsatta personer i beredskapsarbete till 71900. Enförändring av antalet sysselsättningsdagar i beredskapsarbeten i offentligasektom med en miljon under budgetåret, motsvarande drygt 9000 personer i arbetegenomsnittligt , påverkar anslaget med ca 475 milj. kr. Enförändring av dagsverkskostnaden med . skulle - med i övrigt oförändradeantaganden - påverka medelsbehovet för beredskapsarbeten i offentliga sektommed 200 milj. kr. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkända arbetslöshetskassor,dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personer som står utanförarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten (), dels genomarbetsgivaravgifter () samt, i fråga om försäkringen, till en 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 93 mindredel genom medlemsavgifter från de försäkrade och ränteinkomster. Behovet av medlemsavgifterstyrs till stor del av statsbidragens storlek. Statsbidragentill erkända arbetslöshetskassor utgör f.n. av utbetaldarbetslöshetsersättning. Statens utgifter redovisas dels på statsbudgeten() dels på arbetsmarknadsfonden som finansieras genom arbetsgivaravgift(). Vidare är arbetslöshetskassorna skyldiga att ha egna fonder som enreserv. Fonderingskravet är beroende av utbetalningar . Denökade arbetslösheten har inneburit ökade utbetalningar aversättning, vilket medfört behov av ytterligare medel till fondavsättning. Utgiftemaför stöd vid arbetslöshet styrs av arbetslöshetens omfattning - antaletarbetslösa och antalet ersätlningsdagar - och ersättningsnivån. Den högstaersättningsnivån, som höjs till /dag fr.o.m. , fastställsav statsmakterna.' Arbetslöshetenuppgick till 3,1983 och till 3,i genomsnitt permånad . harberäkningarna baserats på ett något lägre arbetslöshetstal. En förändring avarbetslösheten med en procentenhet av innebär atlutgifterna på statsbudgeten för arbetslöshetsersättning förändras med ca 100milj. och med ca 180 milj. Föratl öka möjligheten för arbetshandikappade att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas till arbetsgivare. Dessutom kan bidraglämnas till arbetshjälpmedel åt handikappade. Regeringen har föreslagit (prop.1983/84:122) vissa förändringar av lönebidragen samt ett särskiltintroduktionsstöd vid anställning av arbetshandikappade inom vissa sektorer,att tillämpas fr. o. m. . För / 85 beräknasutgifterna för de här nämnda stödformerna uppgå till . Kostnadernaför stöden bestäms dels av regelsystemet, dels av arbetsförmedlingensmöjligheter atl placera sökande med arbetshandikapp. Volymramar styromfattningen av vissa bidrag. Introduktionsstöd föreslås således kunna utgåinom en viss volymram. Antalet platser lönebidrag hos statligamyndigheter är begränsat. /84 begränsasökningstakten för bidrag av lönekostnaden till allmännyttiga organisationer.Däremot får anställning med lönebidrag med lägre subventionsnivåer hosenskilda företag, kommunala arbetsgivare, afiarsdrivande verk ochallmännyttiga organisationer komma till stånd i obegränsad omfattning. 'Utgiftema under ändamålsgmppen inkluderar ej den höjning fr. o. m. den 1 juli1984 av högsta dagpenning inom arbetslöshetsförsäkringen och avutbildningsbidragen som föreslås i kompletteringspropositionen. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 94 Kostnadernaför lönebidrag och introduktionsstöd påverkas även av utvecklingen av löner ochsociala avgifter, eftersom bidragen lämnas med viss andel av lön ochlönebikostnader upp till ett högsta lönebelopp. Utgiftemaför lönebidrag, introduktionsstöd och arbetshjälpmedel åt handikappade kanväntas fortsätta atl öka med ca 100 milj. kf. främst på gmnd av fortsattvolymökning inom icke begränsade sektorer. Förden yrkesinriktade rehabiliteringen väntas i stort sett oförändrade utgifterunder långtidsbudgetperioden. Rörelseunderskottetvid driften av stiftelseorganisationen för skyddat arbete -Samhällsföretagsgmppen finansieras helt via statsbudgeten. StiftelsenSamhällsföretag föreslås få ett anslag om ca för att täckadetta och för vissa investeringar under /85. Utgiftema beräknassjunka genom effektivi-seringen i verksamheten ochgenom ökade försäljningsintäkter. Arbetarskyddsfondenstotala bidrags;givning för /89 uppskattas till 600 milj. kr.Verksamheten finansieras via en särskild arbetsgivaravgift och redovisas intei statsbudgeten. Via fonden kommer ca 550 milj. kr. atl fördelas tillarbetsmiljö- och arbetslivsändamål under /85. Fördet regionalpolitiska stödet till niiringslivet har lagt fast enbeslutsram för budgetåren 1979/80-1983/84.1 avvaktan på förslag från denregionalpolitiska utredningen har ramperioden förlängts med . Ramenuppgår f. n. till ca och omfattar lokaliseringsbidrag/avskrivningslån,utbildningsstöd, sysselsättningsstöd, offertstöd och lokah-seringslån. /85 beräknas ca 614 milj. kr. för bidragsverksamhet och 500milj. För långtidsbudgetperioden har i övrigt ienlighet med långtidsbudgetmetoden fömtsätts att ambitionsnivån är oförändrad.Med hänsyn till den slora reservationen har dock inga medel avsatts förlokaliseringslån fr. o. m. /86. Dekortsiktiga variationema i utnyttjandet av de medel som disponeras berorhuvudsakligen på förändringar i företagens investeringsbenägenhet, vilken i sintur bl. a. är avhängig av den allmänna konjunktumtvecklingen. Utnyttjandetberor även på den subveritionsnivå som tillämpas. /85 beräknas vidare medel för regionala utvecklingsinsatser pålänsnivå att uppgå till ca 298 milj. kr. I enlighet med långtidsbudgetmetodenberäknas kostnaderna vara oförändrade . Idet regionalpolitiska stödet ingår även nedsättning av socialavgifter. Avgiftensänks för gmv- och tillverkningsindustri samt vissuppdragsverksamhet i . Ett särskilt bidrag till kostnaden försocialavgiftema lämnas hämlöver vid ökning av sysselsättningen. Kostnadenberäknas till ca 330 milj. kr. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 95 Inomjordbmksområdet utgår ett prisstöd till jordbmket i norra . Stödet, somär volymrelaterat, beräknas för /85 uppgå till 330 milj. kr.Dessutom utges regionalt rationaliseringsslöd till utvecklingsbarajordbmksförelag i norra inom en bidragsram på 40 milj. kr. Stödenberäknas vara oförändrade efter budgetåret1985/86. Destatsfinansiella utgiftema inom ändamålsgmppen domineras av räntebidrag ochlångivning till bostadsbyggande. För /85 beräknas dessautgifter uppgå till sammanlagt ca . har ioktober 1983 beslutat om vissa ekonomisk-politiska åtgärder. Inombostadspolitiken innebär besluten bl.a. att de s.k. retroaktiva räntebidragenavskaffas, vilket har beräknats begränsa utgifterna för räntebidrag med ca 1,7miljarder kronor /85. har vidare beslutatom bildande av ett särskilt av staten helägl kreditaktiebolag som på denprioriterade kreditmarknaden skall låna upp de medel som krävs för den statligabostadslångivningen. Denna nya ordning skall gälla för lån som utbetalasfr.o.m. Därigenom kommer utgiftema på statsbudgeten förbostadslångivningen atl minska med ca fr. o. m. budgetåret1985/86. Desammanlagda kostnaderna för staten och kommunerna för bostadsbidrag uppgårtill ca . Bostadsbidrag till barnfamiljernaredovisas under avsnittet Stöd till barnfamiljer. Blandandra utgifter inom ändamålsgmppen bostadpolitik märks bidrag och lån tillbostadsförbättringar m. m. och bidrag till förbättring av boendemiljön m. m. Deav beslutade ekonomisk-politiska åtgärderna omfattarett program för bostadsbeståndets förbättring. Programmet sträcker sig över entioårsperiod och lägger tyngdpunkten vid underhåll, reparationer ochenergisparålgärder samt vid en ökad tillgänglighet för äldre och handikappade.I programmet ingår nya regler för finansiering av de åtgärder som erfordras.Bl.a. har nya lån för underhåll m.m. på den oprioriterade kreditmarknadeninförts. Räntebidrag utgår i vissa fall för dessa lån. Vidare har särskildatilläggslån och bidrag införts för finansiering av åtgärder som inte kanförräntas i sin helhet. Kostnaderna för programmet har beräknats till ca 1,7miljarder kronor . Enberäkning av de sammanlagda statsutgifterna för ändamålsgruppen underlångtidsbudgetperioden redovisas i tabell 12. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Liingtidsbudget Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå 1985/86 1986/87 -37,4 -12,6 -7904 + 18 -88,7 -42,4 Utgifternaför lån tiU bostadsbyggande som för /85 beräknas uppgå till ca8,bestäms i första hand av ny- och ombyggnadsverksamhetensomfattning och kostnader. Beräkningarna för budgetårei 1984/85 utgår från enomfattning av bostadsbyggandet om ca 33000 påbörjade lägenheter.Ombyggnadsverksamheten har antagits komma atl omfatta ca 30000 lägenheter.Fr.o.m. /86 kommer utgiftema för bostadslån inte att belastastatsbudgeten. Det innebär att del kassamässiga saldot förbättras med totalt ca8 miljarder kronor, fr. o. m. detta budgetår. Under en längre tidsperiodreduceras dock betydelsen av denna åtgärd genom all inkomsterna av räntor ochamorteringar minskar. Efler /85 kommer utgiftema påstatsbudgeten att omfatta endast vissa låneformer av begränsad omfattning, bl.a. räntebärande förbättringslån och särskilda lokallån. Räntebidragentäcker mellanskillnaden mellan faktisk räntekostnad för såväl statslån somboltenlån och den s. k. garanterade räntan, beräknad på urspmnglig skuld förmotsvarande lån. Den garanterade räntan av bostadslånetslöptid är 3,för hyres- och bostadsrätislägenheter (i huvudsakflerbostadshus) och för egnahem. Därefter ökar räntan med 0,25procentenheter för flerbostadshus och för egnahemtills marknadsräntan uppnås. har beslutat omextra upptrappningar av de garanterade ränloma för vissa årgångar avbostadshus. Räntebidragsanslagetsutveckling är främst beroende av storleken av tillkommande årgångar bostäder,den allmänna räntenivån och takten i upptrappningar av den garanterade räntanför tidigare årgångar av bostäder. Ensänkning av den allmänna räntenivån med en procentenhet fr. o. m. år1986 - jämfört med nuvarande räntenivå - skulle minska kostnadema för räntebidragenmed sammanlagt /89 eller totalt ca 9,6miljarder kronor . 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Kostnader för räntebidrag vid olika räntenivåoch nybyggnadsvolym. Ombyggnadsvolym 30000 lägenheter. Budgetår 1985 1986 1987 1988 1989 Räntealtemativ I : Räntealtemativ H : RäntealtemativII, 33.000 lägenheter Räntealtemativ 1, 33.000 lägenheter I1..I11IIII1IU.I-I................... Räntealtemativ II, 30.000 lägenheter 88/89 BUDGETAR Ettinslag i bostadspolitiken är utformningen av fastighetsbeskattningen. Föregnahemsägare innebär skattereglema bl.a. att ett schablonbelopp förs upp sombeskattningsbar inkomst, medan ränteutgiftema för fastighetslånen äravdragsgilla. Normalt får också ett extra avdrag göras. För hus med störrelånebelopp överstiger normalt avdragen schablonintäkten. Detta medför att mångaegnahemsägare redovisar ett underskott av sitt fastighetsinnehav vidinkomsttaxeringen, vilket leder till ett skattebortfall för staten ochkommunerna. beräknas bortfallet för staten uppgå till drygt 6,0miljarder kronor. En schablonmässig framskrivning baserad på de antaganden somgäller för långtidsbudgetberäkningama och på beslutad skatteomläggning, tyderpå att beloppet kommer att i stort vara oförändrat underlångtidsbudgetperioden. Förbostadslån gäller att amorteringar registreras som inkomster på statsbudgetensinkomstsida. Amorteringama beräknas uppgå till ca år 1988.Inkomstema minskar successivt genom den nya ordningen för finansiering avbostadslån som har beslutats. Den av riksda-7 1983184. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 98 geni beslutade hyreshusavgtften beräknas ge sammanlagda inkomster påstatsbudgeten om ca 800 milj. kr. avseshyreshusavgiften ersättas med en statlig fastighetsskatt. Även ränloma påbostadslånen registreras som inkomster. Dessa ränteinkomster bör ställas motstatens ränteutgifter för upplåningen. Räntebidragenoch skattebortfallet kan betraktas som kostnader för generellabostadssubventioner. Dessa kan jämföras med inkomsler av kommunalagarantiskatler för bostadshus samt inkomster för bostadshus av hyreshusavgiftenresp. Vidslutet av långtidsbudgetperioden uppskattas de generella bostadssubventionernavid dagens räntenivå till sammanlagt ca /år medaninkomstema beräknas till ca . Staiens ränteinkomster förbostadslånen beräknas uppgå till ca / år vid samma tidpunkt.Dessa inkomsler skall dock ställas mot statens räntekostnader för upplåningen.Ränteinkomsterna och räntekostnaderna minskar successivt genom den nyaordningen för finansiering av bostadslån som har beslutats. Destatliga bostadslånen svarar för av den prioriterade bostadsutlåningenberoende på fastighetsägarekategori. Botlenbelåningen för bostadsbyggande skergenom prioriterade krediter på kapitalmarknaden. För denna utlåning svararbostadslåneinstituten. Den sammanlagda bostadsutlåningen beräknas uppgå tillca och -med tidigare angivna pris- ochränteanlaganden - till ca /år vid slutet av långtidsbudgetperioden.Fr.o.m. / 86 kommer upplåningen för hela denna verksamhet attske på den prioriterade kapitalmarknaden. Reglernaför fastighetsbeskattningen för egnahemsägare innebär ett skattebortfall förkommunema som kan uppskattas till ca för och ca 7miljarder kronor/år vid slutet av långtidsbudgetperioden. Genomfastighetsbeskattningen tillförs kommunerna inkomster som kanuppskattas till ca . ÄndamålsgruppenNäringspolitik omfattar insatser inom handel och industri, jordbmk, skogsbmk,fiske samt hantverk. Utgiftema uppgår för /85 till ca 7miljarder kronor. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1984/85- Totala utgifter +4,7 Deindustripoliliska insatser som redovisas över statsbudgeten kan indelas i tvåhuvudkategorier; mer permanenta program och tillfälliga insatser. Kostnadernaför den förstnämnda kategorin kan relativt väl fömtses. De tillfälligainsatserna har gjorts i enskilda företag eller branscher med allvarligastmkturella problem. Belastningen över budgetåren kan variera kraftigt och ärsvår att fömtsäga. Konjunktumtvecklingen och enskilda företags ekonomiskaställning påverkar starkt utfallet. Industristödet har under perioden1978/79-1982/83 till bestått av tillfälliga insatser. Totalt har underdenna period ca i långtidsbudgetens prisläge utgått förtillfälliga insatser. Förtekoindustrin, den träbearbetande industrin och den glas-industrinfinns särskilda branschprogram. För främjande av de små och medelstora företagensutveckling finns bl. a. utvecklingsfondernas finansiella stöd. Debeloppsmässigt mest omfattande programmen av permanent karaktär ärexportkreditgarantierna och de statsslödda exportkrediterna (det s.k.SEK-systemel). Statligaexportkreditgarantier lämnas av exportkreditgarantinämnden (EKN).Garantigivningen skall i princip täcka sina kostnader genom de som tasut.