prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta innebär attmyndigheternas ökade omkostnader under /85 nära kommer attansluta till nivån '. Vidare kommer uppräkningen av de lokalhyror somdebiteras de statliga myndigheterna att genomföras i huvudsak enligtprinciperna i det hyresavtal som slutits mellan de allmännyttigabostadsföretagen och . Jag vill här även peka på den stora betydelse som denoffentliga sektorns prissättning har pä den framtida prisutvecklingen. Ienlighet med vad jag redovisat i det föregående bör taxesättningen inom destatliga affärsverken ske efter sädana principer att den ger ett aktivt bidragtill möjligheterna att nä det mål för inflationsbekämpningen som regeringenuppställt. Prop.1983/84:40 29 Åtgärder för alt stärka statsbudgeten. Som jag framhålliti det föregående bör förslag om åtgärder för att stärka budgeten redan nuföreläggas . Sådana åtgärder kommer att läggas fram av berördastatsråd. En viktig utgångspunkt för valet av åtgärder har varit attsådana åtgärder som har en direkt negativ påverkan på sysselsättningen imöjligaste mån skall undvikas. Kombinationen av utgiftsnedskärningar ochinkomstförstärkningar har vidare utformats sä att förslagen sammantaget står iöverensstämmelse med regeringens fördelningspolitiska strävanden. Jag övergårhärmed till en översiktlig redogörelse för förslagen om iitgiftsbegrän-sandeåtgärder. För det internationella utvecklingssamarbetet föreslårchefen för för /85 att biståndet skallinrymmas inom en i förhållande till /84 oförändrad medelsram.Samtidigt förordas en inriktning av verksamheten sorri innebär att biståndetskvalitet och effektivitet sätts i förgrunden. Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde läggsförslag fram om utgiftsbegränsningar som berör civilförsvaret och det ekonomiskaförsvaret. Mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska situationen vad gäller detmilitära försvaret har detta område undantagits från utgiftsnedskärningar. Inom det civila försvaret kommer att föreslås attskyddsrumsbyggandet, främst i villaområden, begränsas. Vad beträffar detekonomiska försvaret har behoven av beredskapsiagring setts över, vilketresulterat i vissa begränsningar bl. a. i fråga om lagringen av gasbensin. Inom det socialpolitiska orrirådet kommer att föresläsflera olika åtgärder. Samtliga åtgärder kännetecknas av att defördelningspolitiska aspekterna givits stor tyngd. På pensionsområdet harutgångspunkten varit att ingen enskild skall få en sänkning av nu utgåendepensionsförmåner. Förslag läggs fram om att skärpa inkomstprövningen avhustrutillägget. I fråga om pensionstillskotten kommer att övervägasmöjligheterna att avräkna dessa även mot andra inkomster än ATP. 1sammanhanget.böräven erinras om den omfördelning till de sämst ställdapensionärsgrupperna som görs genom att det extra tillägget till basbeloppet tasbort och ersätts med fördelningspolitiskt motiverade, riktade insatser. Vidare bör noteras att omvandlingen av tilläggsbeloppetinnebär att bruttopensionsnivån i princip åter kommer att avgöra pensionensstorlek för dem som har statlig eller kompletteringspension. 1 fråga om sjukförsäkringen kommer att föreslås bl. a. attåtgärder vidtas för att minska samhällets kostnader för läkemedel samt attpatientavgifterna höjs både för läkemedel och för läkarbesök. Det finns i detsammanhanget anledning att erinra om att högskostnadsskyddet begränsar patientenskostnadshöjningar. Åtgärder kommer vidare att föreslås beträffande reglerna försjukpenning under utlandsvistelse samt ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för barn- och ungdomstandvården. 1983/84:40 30 Förgrundskolans del kommer att föreslås vissa begränsningar av statsbidragen förvikarier och viss icke undervisningsbunden verksamhet. Vad avser gymnasieskolanföreslås en fortsatt timreduktion för mindre väl fyllda grupper kombinerat meden viss återföring av resurser för att mildra effekterna i kvalitativthänseende. Det blir därmed möjligt att ompröva ordningen med lärarlösalektioner. Inomstudiestödsområdet föreslås - som jag tidigare nämnt - ändrade regler förstudiehjälp, som även ger ett utrymme för omfördelningar för att förstärka deselektiva inslagen i studiehjälpen. Genom slopande av studiemedlens bidragsdeloch genom ett återinförande av en begränsad makeprövning i studiemedelssystemetuppnås betydande besparingar . Detta gör det möjligt att genomföra enreal höjning av det totala studiemedelsbeloppet per studerande. Omfattningen av vissautbildningar inom högskolan är inte anpassad till den nuvarande och förväntadearbetsmarknadssituationen. Det är därför arbetsmarknadsmässigt angeläget att numinska kapaciteten inom dessa utbildningar. Den mest ändamålsenliga lösningenhärvidlag är en nedläggning av hela organisationen för läkarutbildning,tandläkarutbildning, för-skollärarutbildning eller fritidspedagogutbildning påvissa orter. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde kommer att föreslås införande ellerutökning av vissa miljöavgifter. Avgiften skall ses som ett inslag i strävanatt motverka miljöförstörelse. Chefenför kommer att föreslå regeringen att subventionerna påkött, fläsk och ost slopas. Denna minskning av subventionerna bör avstatsfinansiella skäl träda i kraft så snart det är administrativt möjligt. Ett borttagande avsubventionerna påverkar priserna. Minskade subventioner i enlighet medförslaget från chefen för beräknas höjakonsumentprisindex med förutsatt att handeln behållersina öresmarginaler oförändrade när subventionerna upphör. En minskning avsubventionerna medför ingen direkt kostnadshöjning inom handeln. Det är därförenligt min mening rimligt att utgå från att marginalerna inte utökas. Jagtänker senare föreslå regeringen att uppdra åt statens pris- och kartellnämndatt särskilt följa denna fråga. Inomarbetsmarknadsdepartementets område har regeringen tidigare lämnat förslag tillriksdagen om att de enskilda beredskapsarbetena skall ersättas av s. k.rekryteringsplatser. minskas subventionsnivån från till avlönekostnaden, vilket leder till minskade statliga utgifter perarbetstillfälle. kommer arbetsmarknadsministern att föreslå bl. a. attomställningsbidraget vid lokala sysselsättningskriser skall avskaffas. Inombostadsdepartementets område kommer bl. a. att föreslås att de s. k.retroaktiva räntebidrag som hänför sig till tiden mellan husets färdig- 1983/84:40 31 ställande och utbetalningen av bostadslånet tas bort ochvad gäller hyres-och bostadsrätter ersätts med lån. Därutöver aviseras åtgärderför att utjämna belastningen mellan olika kategorier av boende och för attförstärka statsinkomsterna. Dessa åtgärder i syfle att begränsa underskottet istatsbudgeten har kompletterats med vissa fördelningspolitiskt betingadeåtgärder. Förslag läggs om att bostadsbidragen skall höjas den 1 april 1984.Dessutom framläggs ett program för att förbättra bostadsbeståndet. Inom industridepartementets område pågår en översyn av detlöpande oljelagringsprogrammet. Det står redan nit klart att det totalalagringsmälet för oljeprodukter inom det ekonomiska försvaret kan sänkas somföljd av den minskade oljekonsumtionen. Detta möjliggör betydande begränsningari utgifterna för inköp av oljeprodukter för beredskapslagringsändamål. Dessutomavskaffas eller minskas ett antal av de stöd som finns inomindustridepartementets övriga verksamhetsområde. Av stor betydelse för att långsiktigt stärka statsbudgetenär en inriktning av den ekonomiska politiken som syftar till att främjaproduktionstillväxten. Därmed kommer ett ökat skatteunderiag att successivtmedföra högre statsinkomster. 1 det sammanhanget spelar en riktig utformning avföretagsbeskattningen en väsentlig roll. I årets reviderade finansplan tog jagupp frågan om en omläggning av företagsbeskattningen. I en därefter utarbetaddeparte mentspromemoria har föreslagits bl. a. att utrymmet förlagernedskrivning begränsas från till av lagrets värde och att denstatliga bolagsskattesatsen sänks frän till den nivå som gäller förflertalet ekonomiska föreningar, dvs. Promemorian innehåller ocksåett förslag om att den 20 procentiga inbetalningsskyldigheten på särskiltinvesteringskonto skall avse även vinster. En förlängning av systemetmed obligatoriska fondavsättningar är enligt min mening angelägen att genomförai syfte att stimulera företagens investeringar under i första hand . Även övriga nämnda förslag i promemorian bör enligt minmening genomföras. Jag avser att återkomma till dessa frågor. I det sammanhanget finns det anledning att ta uppytterligare en fråga, nämligen det extra avdraget för kostnader för forskningoch utveckling. Det har från många håll satts i fråga om detta avdrag har någonegentlig effekt på företagens FoU-verksamhet eller deras benägenhet attförvärva forskningsresultat utifrån. Till detta kommer att regelsystemet ärsynnerligen komplicerat och svårt att kontrollera. Det särskilda FoU-avdragetbör därför avskaffas fr. o. m. . Hänsyn till detta bör tas vid bedömningenav storleken av anslagen till forskning m. m. Även om sålunda skatteintäkternas ökning väsentligen måsteåstadkommas genom en ökad tillväxt i ekonomin är det nödvändigt att, vid sidanav utgiftsnedskärningar, genomföra vissa skattehöjningar, för att nu uppnå enerforderiig förstärkning av statsbudgeten. 1983/84:40 32 Försäljningsskattenpå motorfordon höjdes . Dess andel av fordonets pris har sedandess sjunkit kraftigt. Jag återkommer senare med en redogörelse till dennärmare utformningen av förslaget om en höjning av denna skatt. Vidare kan nämnas attregeringen beslutat att inhämta lagrådets yttrande över förslag om ändraderegler för beskattningen av realisationsvinster på bostadsrätter. a. att sådana vinster skall vara skattepliktiga oavsettinnehavslidens längd. En omläggning av beskattningen i enlighet med förslagetmedför en angelägen modernisering av reglerna pä detta beskattningsomräde ochen anpassning till vad som gällt i fråga om vinster på aktier ochfastigheter. Av alkoholpolitiska skälär det nu motiverat att höja skattesatserna på de alkoholhaltiga dryckerna. Endylik skattehöjning medför endast en mindre ökning av statistikinkomsterna eftersomkonsumtionen långsiktigt avtar. Även skatten på tobak föreslås stiga. Den ekonomiskautvecklingen som följt efter devalveringen har inneburit attförmögenhetsvärdena på vissa tillgångar stigit på ett dramatiskt sätt. Det ärinte acceptabelt att denna värdestegring skall komma endast en begränsad gruppi samhället till godo. Skäl talar för att en del av denna förmögenhetsökningdras in till samhället. Mot den bakgrunden anser jag det påkallat med entillfällig höjning av förmögenhetsskatten vid taxering. Jag redogörsenare mera ingående för förslaget. Sammantagetinnebär förslagen till utgiftsbegränsningar och inkomstförstärkningar attstatsbudgeten förbättras med ca . räknat för helt budgetår ochjämfört med beräkningarna i vårens långtidsbudget. Dessutom leder förslagentill en minskad belastning inom socialförsäkringssektorn. Beräkningarnaav statsbudgetens inkomster och utgifter samt saldo för /85kommer på sedvanligt sätt att presenteras i budgetpropositionen . Detstår dock klart redan nu att prövningen av statens utgifter för budgetåret1984/85 måste bli utomordentligt stram. Ytterligare förstärkningar avbudgeten, utöver vad som föreslås, måste med all sannolikhet genomföras. Deallmänna riktlinjer för budgetpolitiken som angavs i kompletteringspropositionenoch som har ställt sig bakom gäller i oförändrad omfattning. StatsrådenBodström, Thunborg, , , , , ,, , , och utvecklar härefter närmare deekonomisk-politiska åtgärder som hör till vederbörande ansvarsområde.Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. 1983/84:40 33 Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en gemensam proposition 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som jag har förordat, 2. förelägger vad de olika föredragandenahar anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna I -10. 1983/84:40 34 1 Den ekonomiska politikens inriktning .................... 2 2 Den internationella utvecklingen ........................ 9 3 Den svenska ekonomin ................................ 13 4 Politik för full sysselsättning och låg inflation ....... .. 18 5 Fördelningspolitiken .......................................... .. 21 6 Budgetpolitiken .............................................. .. 24 7 Hemställan .................................................... .. 33 8 Beslut ......................................................... .. 33 Prop.1983/84:40 Bilaga 1 1983/84:40 1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. Utglftsbegränsande åtgärder rörande internationelltutvecklingssamarbete Med hänsyn till de utgiftsbegränsningar som är nödvändigaför att budgetunderskottet skall kunna hållas inom en rimlig ram finner jagdet inte möjligt att höja biståndsanslagen i takt med nationalinkomstensutveckling och föreslår att biståndet 1984/85 bibehålles vid den nuvarandenivån. En sådanåtgärd innebär att biståndsvolymen inte längre kommer att motsvara I % avbruttonationalinkomsten. Också efter en sådan begränsning kommer dock detsvenska biståndet att ligga på en mycket hög nivå internationellt sett.Åtgärden får betecknas som tillfällig. Så snart som den ekonomiska situationenmedger det bör I %-målet åter kunna uppnås. Jag är övertygad om att de negativa återverkningarna förmottagarländerna av nedskärningen kan dämpas genom att biståndets kvalitet ocheffektivitet förbättras. Biståndet skall inriktas på de fattiga människorna ide fattiga länderna. Outnyttjade medel av 1982/anslag kan användas föratt tillgodose behoven av ökade resurser för vissa ändamål. Ingen nedskärningav katastrofbiståndet eller det humanitära biståndet behöver äga rum. Ambitionen att höja biståndsanslagen i syfte attåter uppnå I %-nivån och avsikten att förbättra biståndets kvalitet ocheffektivitet betyder att biståndspolitiken ligger fast i sina huvuddrag. Jag avser att i budgetpropositionen återkomma tillbiståndsanslagens storlek och fördelning pä ändamål och där närmare utvecklainnebörden av den föreslagna utgiftsbegränsningen. 1983/84:40 2 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad som här anförts om utglftsbegränsande åtgärder rörandeinternationellt utvecklingssamarbete. Prop.1983/84:40 Bilaga 2 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Chefenför har tidigare denna dag redovisat målet för regeringensbudgetpolitik. Det innebär bl. a. att inflationen inte fåröverstiga och att åtgärder måste vidtas som i motsvarande mån begränsar deautomatiska utgiftsökningarna på statsbudgeten. För att minska budgetunderskottetförutsätts också vissa utglftsbegränsande åtgärder. Motbakgrund av denna allmänna inriktning redovisar jag i det följande förslag tillåtgärder inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. 2 Begränsning av automatiska utgiftsökningar Deförsvarsutgifter som i enlighet med försvarsbeslut räknas upp medsärskilda index är utgifterna för det militära försvaret och civilförsvaretsom i statsbudgeten för /84 har tagits upp med sammanlagt ca 21350 milj. kr. inkl. beräknade prisregleringsmedel. Systemetför priskompensation av det militära försvaret och civilförsvaret grundar sig- utom vad gäller skyddsrumsbyggandet - på ett särskilt index,försvarsprisindex (FPI). För skyddsrumsbyggandet används nettoprisindex (NPI).Indexet utgör grunden för dels den äriiga omräkningen av de ekonomiska ramarnaför den kommande femårsperioden från etl planeringsprisläge till nästa, delsomräkningen av utgiftsramarna för ett visst budgetär från planeringsprislägettill det prisläge som råder när verksamheten genomförs. Omräkningen av deekonomiska ramarna fastställs av 1 1983/84. Prop.1983/84:40 2 efter förslag av regeringen, medan omräkningenav utgiftsramarna görs av regeringen med stöd av bemyndigande. Jag vill särskilt framhålla den betydelse som det har förstabiliteten i försvarsplaneringen och i statsmakternas långsiktigaförsvarsbeslut att utnyttja ett i sin tillämpning och till sina verkningarförutsägbart system för priskompensation av försvarsutgifterna. Under normalaförhållanden bör därför förändringar inte göras i prisregleringssystemetsprincipiella uppbyggnad under löpande försvarsbeslutsperiod. är det,som chefen för anför, viktigt att bryta deinflationsförväntningar som kan finnas inbyggda i svensk ekonomi inom en radverksamhetsområden. Mot denna bakgrund är jag därför beredd att för år 1984förorda att priskompensalionen av utgiftsramarna för det militära försvaret ochcivilförsvaret begränsas till högst den förutsatta inflationsnivån, dvs. Automatikbegränsningen av försvarsutgifterna under är 1984bör utformas så att den bara berör omräkningen av utgiftsramarna fränplaneringsprisläget till det prisläge som råder när verksamheten genomförs.Den bör vidare utformas så att FPI ersätts av ett index somföljer FPI upp till nivån och - om FPI ökar mera - ligger kvar på dennanivå. En sådan utformning innebär att begränsningen inte slår igenom från börjanav . De utbetalningar som görs för skyddsrum under år 1984föranleds av åtaganden som gjorts med stöd av debemyndiganden som lämnat härför. Ersättningen för att anordnaskyddsrum skall enligt skyddsrumsförordningen (1980: 144) anpassas tillprisutvecklingen med hjälp av den tidskoefficient som regeringen genomsärskilda beslut fastställer enligt 8 § andra stycket förordningen (1978:384)om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslän. Chefen för bostadsdepartementetkommer senare denna dag att anmäla de åtgärder regeringen avser att vidta föratt begränsa de automatiska utgiftsökningarna inom bostadslånesystemet. Deåtgärder som redovisas beträffande tidskoeffecienten bör äga tillämpning vidberäkning av ersättningen för att anordna skyddsrum. Härigenom kan ävenautomatikbegränsningen av skyddsrumsutgifterna utformas sä att NPI under är1984 ersätts av ett index som följer NPI upp till nivån och om NPI ökarmer ligger kvar pä denna nivå. Inom försvarsdepartementet pågår i. n. en budgetberedningpå basis av myndigheternas anslagsframställningar och överbefälhavarensprogram-plan för budgetåren 1984/85- 1988/89. När det gäller det militäraförsvaret vill jag erinra om de besparingar som redan gjorts, bl. a. denramsänkning som beslutades av , samt om det starkarationaliserings- Prop.1983/84:40 3 tryck som ålades det militära försvaret i 1982 årsförsvarsbeslut. Överbefälhavaren har vidare i sin programplan anmält attbetydande ekonomiska problem uppstått. Utan att kunna ange den exaktaomfattningen av dessa ekonomiska problem är det emellertid redan nu klart attde är mycket stora och att konsekvenserna för planeringen inom försvaret kommeratt bli betydande. Det är inte enbart den fredsmässiga verksamheten utan ävenmaterielanskaffningen och byggverksamheten som kommer att beröras, om detmilitära försvarets verksamhet skall kunna anpassas till de ekonomiska ramarsom nu gäller. Mot denna bakgrund kan jag inte förorda ytterligarebegränsningar av den ekonomiska ramen för denna del av totalförsvaret. försvarsbeslut innebar vissa ambitionshöjningarinom civilförsvaret och det ekonomiska försvaret. Med hänsyn till det rådandesamhällsekonomiska och statsfinansiella läget kan inte dessa genomföras i denomfattning som tidigare planerats för /85. För civilförsvaretinnebär detta följande. Enligt försvarsbeslut skall den årligabemyndigandetilldelning-en för skyddsrum bl. a. ge täckning för byggande avskyddsrum i takt med den förväntade nyproduktionen av byggnader ochanläggningar i skyddsrumsorterna. Vidare anges att en hårdare styrning avskyddsrumsbyggandet till riskområden bör vara möjlig. Ett system med skyddsplanerkommer att införas. Skyddsplanerna kommer att upprättas av kommunerna medbörjan . Den riskanalys som ingår som ett led iskydds-planearbetet kommer att leda till en revidering av de skyddsrumsplanersom nu ligger till grund för byggande av skyddsrum i skyddsrumsorterna, varvidundantag kommer att göras frän kravet på skyddsrumsbyggande för vissalågriskområden. Detta kommer att leda till minskningar av behoven av skyddsrum,främst i villaområden. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att ibudgetpropositionen för /85 i utglftsbegränsande syfte föreslåen minskning av de bemyndiganden som begärs av förskyddsrum med sammanlagt 272 milj. kr. har hemställt om 200 milj. kr. ibemyndiganden på anslaget Civilförsvar: Skyddsrum på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84. Dessa bemyndiganden är avsedda attutnyttjas för att anordna skyddsrum i samband med nybyggnad av framför alltgarage i redan befintliga villaområden där del råder stor brist på skyddsrumsplatser.Av samma skäl som jag redovisat tidigare avser jag inte att föreslå regeringenatt hemställa hos att dessa bemyndiganden lämnas. En konsekvent genomförd begränsning av skyddsrumsbyggandetmed hänsyn till en snävare riskbedömning går inte att genomföra förrän skyddsplanernahar upprättats. De begränsningar som regeringen nu föreslär i fråga ombemyndigandetilldelningen leder emellertid i avvaktan härpå till att några nyaskyddsrum i småhusområden inte kommer att beställas vare 1983/84:40 4 sig under resten av innevarande budgetår eller nästabudgetår. kan dock konstateras att vissa områden med småhusbebyggelseäven i fortsättningen kommer att behöva förses med skyddsrurn med hänsyn tillatt de ligger i högriskomräden. Även vid en begränsad resurstilldelning kanskyddsrum i dessa områden behöva prioriteras före skyddsrum i vissa områden medflerfamiljshus och industrilokaler. Begränsningen av bemyndigandetilldelningen för budgetåret1984/85 medför också att den planerade moderniseringen av ett antal stora ochmedelstora s.k. befolkningsskyddsrum får uppskjutas. 1 övrigt räknar jag medatt den bemyndigandetilldelning för skyddsrum som jag kommer att förorda ibudgetpropositionen för /85 skall vara tillräcklig för att detskall bli möjligt att bygga skyddsrum i stort sett i takt med nyproduktionen avanläggningar och byggnader och för att därutöver bygga ett antal skyddsrumutan samband med sådan, nyproduktion för att avhjälpa en del av deallvarligaste bristerna pä skyddsrumsplatser i de största städernasinneromräden. För det ekonomiska försvaret föreslås vissa begränsningarbl. a. i fråga om lagringen av gasbensin för /85. Gasbensin är utgångsvara för framställning avplastprodukter och ett flertal andra viktiga kemiska produkter. Försörjningenmed gasbensin har därför stor betydelse för bl.a. hälso- och sjukvårdsområdetoch förpackningsindustrin. Nästan all gasbensin som används i den svenska petrokemiskaindustrin importeras f. n. beslöt om en utökad beredskapslagringav gasbensin för fredskris- och avspärrningssituationer (prop. 1981/82: 102bil. 3, FöU 18, rskr 374). Beslutet innebar att lOOOOO m' skulle inlagras vartoch ett av budgetåren 1982/83 -1985/86 och 55000 m- /87, dvs.totalt 455000 m". För ändamålet har för budgetåren 1982/83 och1983/84 beviljat 139 resp. 160 milj. kr. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) har för /85 föreslagit att 140,7 milj. kr. Jag har inhämtat att det inom ÖEF f. n. pågår en översynav försörjningsplanerna för det petrokemiska området. Översynen går bl. a. utpå att behovsbedömningarna revideras med hänsyn till den nya inriktningen av ekonomisktförsvar enligt totalförsvarsbeslut. Denna nya inriktning innebär en prioritering av deoundgängliga behoven inom försörjningsområdena livsmedel, beklädnad, värme,hälso- och sjukvård samt härför erforderiiga stödfunktioner. I ÖEF:s översynkommer hänsyn vidare att tas till de förbättrade möjligheterna att framställagasbensin inom landet, främst genom tillkomsten av den katalytiska crackern hosScanraff