prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Värdet av producerade mynt sätts därvid till det nominellavärdet av de utväxlade mynten. De formella besluten om storleken pä myntpräglingenmeddelas i de myntningslov regeringen beviljar efter förslag av myntverket. För /85planeras en normal produktion av 255 miljoner mynt till ett nominellt värde av147 milj. kr. Inkomst av myntning somredovisas pä budgetens inkomstsida under Inkomst av statens verksamhet beräknastill 106 milj. kr. förslag /85 kan sammanfattas enligl följande. Iförslaget, som överensstämmer med huvudalternativet, förordar Prop.1983/84:100 Bilaga 9 100 verket en minskning av lönekostnaderna underanslaget genom indragning av två tidigare delvis vakanshållna tjänster. Iövrigt avser besparingen rationaliseringar. En utredning pågår inom Sverigesriksbank under medverkan från bl. a. myntverket med syfte all föreslå olikadistributions- och förpackningsmetoder. Det är oklart i vad män resultatet av utredningenkommer att påverka myntverkets koslnader. räknar med att denplanerade mynlproduktionen kan uppnås även om de föreslagna besparingsåtgärdernakommer lill stånd. Medel för myntverketsverksamhet bör beräknas med utgångspunkt i verkets huvudförslag. Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag atl regeringen föreslär att till Myntverket:Förvaltningskostnader för /85 anvisa ett förslagsanslag av8280000 kr. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Under detta anslagredovisas inkomsler och utgifter för myntverkets uppdragsverksamhet. Dennaomfattar främsl tillverkningen av medaljer. Uppdragsverksamhetenskall inte belasta statsbudgeten med några net-loulgifler. Ett formellt anslagpå . finns anvisal för redovisningen av verksamheten. Myntverketdisponerar också en rörlig kredit i intill 500000 kr.Krediten fär användas för att lösa tillfälliga eller säsongsmässigalikvidilelsproblem eller för atl tillgodose uppkommande behov av ett ökatrörelsekapital. Uppdragsverksamheten sysselsätter f. n. åtta anställda. För /83redovisar myntverket ett överskott på . Detta innebär en förbättringjämfört med föregående budgetår med drygt 1 milj. kr. Den samlade faktureringenuppgick lill . Det starkt förbättrade resultatet kan tillskrivasmaterialvinster på grund av kraftigt stegrade priser pä guld ochsilver. Under /85 beräknas uppdragsverksamheten till ungefärsamma omfattning som under /83 innebärande ett beräknatöverskoll /85 pä . Anslaget bör /85 föras upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Myntverket:Uppdragsverksamhet för /85 anvisa ett förslagsanslag av I 000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 101 1982/83 Utgift 946000 Reservation 187000 1983/84 Anslag 470000 1984/85 Förslag 520000 Från anslagetbestrids utgifter för anskaffning och underhåll av mera kostnadskrävande maskiner tillmyntverket. Anslaget har /83 belastats med . innefattande en myntpräglingsmaskinoch en hydraulpress för verktygstillverkning. För /84 beräknasanslaget belastas med . för diverse verktygs- ochproduktionsutrustning. /85 beräknar myntverket endast kostnader för störreunderhåll och inköp av verktygs-ochkontrollutrustning. anvisas för /85 under detta anslag. Jag delar myntverkels bedömning av kostnader förunderhäll och inköp. Med hänsyn härtill beräknarjag anslagsbehovet /85 lill 520000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Utrustning /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Bankinspektionen ärcentral förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att utöva tillsyn över bankinstituten,dvs. bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker (jordbrukets kredilkassor, jämteriksorganisation). På bankområdetingår det vidare i inspektionens uppgifter atl följa såväl svenska bankers etableringar i utlandet somverksamheten vid utländska bankers representationskontor i . Sedan den 1juli 1980 står också s.k. finansbolagunder inspektionens tillsyn. Inspektionen är vidare tillsynsmyndighet för kreditaktiebolag, landshypoteks-och stadshypoteksin-stiiutionerna, ,fondkommissionärerna samt Värde- Prop.1983/84:100 Bilaga 9 papperscentralen och fondbolag,dvs. bolag som förvaltar aktiefonder. Andra tillsynsuppgifter följer avlagstiftningen om registrering av aktieinnehav. Bankinspektionen är vidareregistreringsmyndighet för bankinstituten och för en särskild förteckning överfinansbolag. En särskild uppgift för bankinspekrionen är att följautvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållandeninom dess verksamhetsområde och att föra kartellregister. Inspektionenstillsynsverksamhet omfattar också uppgifter på konsumentskyddsområdel, såsomt. ex. granskning av avtalsvillkor samt tillsyn enligt konsumentkreditlagen. Bankinspektionen leds aven styrelse. Chef för myndigheten är en generaldirektör, som också ärstyrelsens ordförande. Inom inspektionen finns tre avdelningar en allmänavdelning, en kreditavdelning och en redovisningsavdelning - samt en byrå föradminislrativa ärenden. Bankinspektionens verksamhet finansieras genomobligatoriska bidrag frän dem som står under tillsyn av inspektionen.Tillsynsbidragen tas inte upp pä statsbudgetens inkomstsida utan förs till ettreservationsanslag som uppbördsmedel. För inspektionens verksamhet skallregeringen fastställa en stat för vatje budgetär. Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Kungörelsekostnader Engångsanvisning (+ 513 000) + 835 000 (-H 340000)' + 589000 4- 7000 + 350000 ' Delta belopp skall höjasnär frågan om hanteringen av en statistisk undersökning om aklieägarförhållandenklariagls närmare. Bankinspektionen har /83 redovisat en resultatanalys. Av denna framgår atttyngdpunkten i inspektionens arbete har legat pä den förebyggande verksamheten.Tillsynen över finansbolagen och börshandeln har /83 krävt störreinsatser än som förulselts. Inspektionens förslagavseende /85 kan sammanfattas enligt följande: Pris-och löneomräkning I . I enlighet med givnadirektiv har inspektionen lagt fram ett huvudförslag som innebär enframräkning av staten för /84, reducerat (alt.A). Enligt detta alternativ uppgår utgifterna rill . Inspektionenhar däremot förordat ett alternativ utan tvä 1983/84:100 Bilaga 9 103 procentsreduktion (alt. B). Enligt alternativ B skulle utgifterna under budgetåret1984/85 uppgå till . Som skäl för yrkandet har inspektionen framfört attmöjligheterna att göra rationaliseringar i allt väsentligt är utnyttjade. Ytterligareresursminskningarmåste betyda en sänkt nivå i tillsynsarbetet. Om ambitionsnivån skall sänkasanser inspekfionen att detta bör föregås av statsmakternas uttryckliga uttalande. Jag har i detföregående erinrat om att bankinspektionens verksamhet finansieras genomavgifter frän de kreditinstitut, m.fl. som berörs av inspektionenstillsyn. I statsbudgeten tas upp ett utgiftsanslag om . och iregleringsbrevet fastställer regeringen en utgiftsstal för del kommandebudgetåret. I likhet med vad som skett skall i förevarande sammanhang redovisasde ändringar som kan beräknas i fråga om ulgiftsslalen. Jag gör bedömningen atl inspektionens verksamhet skallkunna hållas pä en i stort sett oförändrad ambitionsnivå även om en viss neddragningsker av resurserna. Bankinspektionen svarar enligl föreskrift i instruktionenför publicering av uppgifter om bankbolagen och offentliggörandet av statistiskauppgifter om fondkommissions- och fondbörsverksamheten. Inspektionen anlitar statistiskacentralbyrån (SCB) för atl ställa samman sådan statistik. Jag anser att det nu finns anledning all låtainspektionen svara för all en statistik pämotsvarande sätt tas fram i fråga om aktieägandet i dé svenska företagen, främst börsbolagen. Den under desenaste åren starkt ökade handeln med aktier har aktualiserat en radbörsetiska frågor och har inneburitbetydande ändringar i ägarstrukturen. En löpande statistik som belyser ägandeförhållandena i föi:etagen börkunna vara av värde för inspektionen som tillsynsmyndighet för handeln medaktier. Det är självklart att en sådan statistik också är av ett stort allmäntintresse. Jag vill i sammanhanget nämna att en annan myndighet.Arbetslivscentrum, påbörjat ett projekt som också kan förväntasge värdefull information i fråga omaktieägarområdet. Detta projekt har dock en annan inriktning. Avsikten ärnärmast atl belysa förändringar i ägarstrukturerna i de svenska storföretagen. Inspektionen har under hand förklarat sig villigatl ta fram en aklieägar-slatisrik.Jag anser att vid beräkningen av ulgiftsslalen skall medel beräknas för ensådan statistik. Jag har beräknal det totala medelsbehovel för /85 för en aktieågarslalistik lill . Av delta belopp är ca . Den närmarebedömningen av kostnaderna får anslåtills inspektionen, efter samråd medSCB, klarlagt hur uppgiften skall fullgöras. Jagberäknar medelsbehovel i övrigt med utgångspunkt i ett begränsat Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Med hänvisning till sammanställningarnaoch vad som anförts om enaktieägarstatistik beräknar jag inspektionens utgifter till . för nästa budgetär. 1 likhet med vadsom skett föregående år bör utgiftsanslaget i statsbudgeten föras uppmed ett formellt belopp om . Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att tillBankinspektionen för /85 anvisa ett reservationsanslagav . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Försäkringsinspektionenhar som central förvaltningsmyndighet atl utöva tillsyn över del enskilda försäkringsväsendet. Försäkringsinspeklionenleds av en styrelse. Chef för försäkringsinspektionen är en generaldirektör som ocksåär styrelsens ordförande. Inom inspektionen finns tre byråer, nämligen en förförsäkringsjuridiska och administrativa ärenden, en för livförsäkringsärendenoch en för skadeförsäkringsärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag frän försäkringsbolag ochunderstödsföreningar. Pä samma sätt som gäller för bankinspektionen las tillsynsbidragen upp somuppbördsmedel under ett reservationsanslag ulan all redovisas på statsbudgetensinkomstsida.För inspektionens verksamhet skall regeringen fastställa en stat för varje budgetär. (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-h 242 000) Försäkringsinspeklionensverksamhet påverkas av att försäkringsväsendet befinner sig i ett skede av starkutveckling och förändring. Den nya konsumentförsäkringslagen har lett till ökade insalser fråninspektionens sida i fråga om bl. a. skaderegleringsgranskning ochvillkorsgranskning. 1983/84:100 Bilaga 9 105 Inspektionensförslag avseende /85 kan sammanfattas enligt följande: Ienlighet med givna direktiv har inspektionen lagt fram ett huvudförslag som innebären framräkning av staten för /84, reducerat (alt. A).Enligt detta alternativ uppgår utgifterna till . Inspektionen har däremot förordat ettalternativ utan tvä procents reduktion (alt. B). Enligt alternativ B skulleutgifterna under budgetåret1984/85 uppgå till . Som skäl föryrkandet har inspektionen framfört atl ytterligare neddragningar ej kan ske ominte verksamhetens inriktning och kvalitet genomgripande omprövas. Jag gör bedömningen attförsäkringsinspektionens verksamhet skall kunnahållas på en i stort sett oförändrad ambitionsnivå även om en viss neddragningsker av resurserna. Jag beräknarmedelsbehovet för inspektionen med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag nu inspektionens utgifter till . Utgiftsanslaget i statsbudgeten bör föras upp med ett formelltbelopp om I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till /85 anvisa ett reservationsanslag av . m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslagetbestrids utgifter för statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd. beräknar medelsbehovel för verksamheten /85 till . Enligt statens krigsskadenämnd uppgår medelsbehovet för krigsskadenämndensverksamhet till . och statens krigsskadenämnd ingår i det ekonomiskaförsvaret. Efter samråd med chefen för försvarsdepartemen-8 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 106 tethar jag beräknat medelsbehovet för /85 för statens krigsförsäkringsnämnd till . och förstatens krigsskadenämnd till . Anslaget bör alltså föras upp med 67000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 3357751 1983/84 Anslag 3 850000 1984/85 Förslag 3650000 har till uppgift atl efter uppdrag av regeringen för statensräkning föra förhandlingar med kommuner, landsting eller annan icke statlighuvudman. Nämnden, som inrättades , arbetade ursprungligenhuvudsakligen med frågor om villkor för samverkan mellan staten och huvudmaninom sjukvård, utbildning eller forskning. Nämndens verksamhet har senare utvidgats till attomfatta olika statsbidragsfrågor och frågorom ändring av huvudmannaskap. Nämnden handlägger vidare bl.a. ärenden om förvärv eller överlåtelse av markmellan stat och kommun. På nämndenankommer också vissa uppgifter beträffande tolkning och tillämpning av avtalinom nämndens verksamhetsområde. Nämnden består av en ordförande som tillikaär chef för nämndens kansli samt fyraordinarie ledamöter med personliga suppleanter. finns ett kansli. För alt biträda nämndeni de olika aktuella förhandlingsfrägornaanlitar nämnden dessutom ett stort antal experter. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Personal 16 - -1 och förhandlingsarbete 3850000 4-150000 -200000 Omfattningen avnämndens verksamhet styrs väsentligen av i vilken utsträckning nämndenfär förhandlingsuppdrag och uppdragens karaktär. Nämnden har under de tre senastebudgetåren erhållit ca 80 uppdrag. 1983/84:100 Bilaga 9 107 Det är f.n. inte möjligt att överblicka ivilken utsträckning pågående störreutrednings- och förhandlingsuppdrag kommer atl kunna slutföras under innevarande budgetår eller vilka frågor someljest kommer atl kräva utrednings- och förhandlingsarbete under budgetåret1984/85. Nämnden räknar med en i allt väsentligt oförändrad verksamhet undernästa budgetär. till följd av pris- och löneomräkning. Nämndenskall enligt gällande anvisningar redovisa ett huvudalternativ. Ett sådantalternativ innebär ett med ca . Nämnden villfästa uppmärksamheten pä alt förhandlingsarbetets speciella karaktärinnebär atl tidtabell och tidsåtgång för förhandlingsverksamheten endast ibegränsad utsträckning kan påverkas av nämnden. Nämnden måste också vara beredd altmed kort varsel disponera om resursinsatserna. Mot denna bakgrundföreslår nämnden att anslaget för nämndens verksamhet räknas tillavrundat . för nästa budgetär. Jag har från förhandlingsnämnden inhämtat att vissatjänster hos nämnden väntas bli vakanta under nästa budgetår. Detta bör medföra atl anslaget minskas med200000 kr. i förhållande till vad som anvisats för innevarande budgetär. Anslaget bör således föras upp med3 . i förslaget till statsbudget för /85. Jaghemställer att regeringen föreslär alt tillStatens förhandlingsnämnd för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 108 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Den tolagersältningsom har utgått till vissa städer har i enlighet med beslut avvecklats för samtliga kommunerutom (prop. 1964:157, SU 164, rskr 342). För denna kommun bestämdes avvecklingstidentill tjugo är. Ersättningar kommer att betalas ut t.o.m. , vilket innebär all /85 är det sista årstatsbudgeten belastas med utgifter för delta ändamål. Utbetalningarna för budgelårel1984/85 uppgår till ca . Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Ersättning till Trelleborgskommun för mistad tolag för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. förts upp med 10811 milj. kr. Frän anslagetbestrids skatteutjämningsbidrag lill kommuner och landstingskommuner enligt lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag samt lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående del kommunala skatteunderlaget m. m. för bidragsgivningen finns i förordningen (1979: 363) omskatteutjämningsbidrag. Jag har tidigare denna dag vid min anmälan avfinansplanen för nästa budgelår (bil. 1 lill budgetpropositionen) anfört atl de kommunalekonomiskafrågorna bör fä en samlad behandling. Med anledning av att beredningen av frågor om den kommunalaekonomin ännu inte är avslutad avserjag att senare anmäla frågan om anslag till skatteutjämningsbidragunder /85. Enligt min mening bör regeringen avge en proposition till innevarande som behandlar olika kommunalekonomiska frågor. Iavvaktan på delta bör förevarande anslag föras upp med 10811 milj. kr. iförslaget till statsbudget /85. Jag hemställer alt regeringen föreslår att, i avvaktan päsärskild proposition i ämnet, till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. /85 beräkna ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 9 109 Kostnader för vissa nämnder 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget bestridsf.n. utgifter för arvoden, expenser m.m. för resegarantinämnden. Medelsförbrukningen beräknas till oförändrat20000 kr. för /85. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader förvissa nämnder för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråeroch organisationer m.m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslaget bestridsf.n. bidrag lill nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovetför nästa budgetär beräknarjag till avrundat . Anslaget bör såledesföras upp i statsbudgetförslaget med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag tillvissa internationella byråer och organisationer m.m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 110 Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1982/83 Utgift 10460735 1983/84 Anslag 10900000 1984/85 Förslag 13 200000 Enligt förordningen(1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon utgärbidrag av statsmedel till sådanahandikappade motorfordonsägare somhar befriats frän årlig vägtrafikskatt. Bidragen motsvararskattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykeltill . Bidragenutgår i efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs av . föreslär - medutgångspunkt i de skattesatser som gälldevid tiden för anslagsframställningen - att anslaget räknas upp med 2,3 milj. kr. rill nästa budgetår. Antaletbidragsberättigade beräknas därvid av verket till ca 11000. Denövervägande delen av dessa erhåller helt bidrag. Med ledning av förslag beräknar jagmedelsbehovet under detta anslag under nästa budgetår till13,2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon för /85anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar 1982/83 Utgift 4342889 1983/84 Anslag 100000 1984/85 Förslag 100000 Frän detta anslagbekostas statliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975: 1149) omstatligt investeringsbidrag för invenlarieanskaffning, dels lagen (1978:951) omstatligt investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. Möjligheten till investeringsbidrag upphörde den 31 december 1979.För /85 kan endastbelopp pä grund av överklagade beslut komma atl utbetalas. Riksskatteverketföreslår atl anslaget för detta är beräknasschablonmässigt lill . Den beräkning av anslagsbehovet som har gjort föranleder ingenerinran från min sida. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till vissa investeringar för /85 anvisa ettförslagsanslag av lOOOOO kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 111 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från detta anslagbekostas exportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. Vid riksmötet1977/78 beslutade statsmakterna om olika åtgärder för att ge svenska företagökade möjligheter att konkurrera på likartade villkor som företag i andra länder i fråga omkrediter vid export (prop. 1977/78: 155, NU73, rskr 379). Besluten innebar bl. a. att det exportkreditstöd i form av ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader,som tidigare gällde för exportkreditavtal som ingås före utgången av , förlängdes till att gälla även avtal somingås under åren 1980 och 1981.Vidare kompletterades exportkreditstödet med en möjlighet för sädana företag,som inte har tillräckligt vinstunderlag för att kunna utnyttja avdraget,att i stället få ett statligt s.k. exportkreditbidrag. Exportkredit som finansieras hos AB är iprincip undantaget frän stöd.Gällande regler för exportkreditstödet återfinns i lagen (1978:401) om exportkreditstöd och förordningen (1978:401) omvillkor för exportkreditstöd. Exportkreditstöd kanalltså utgå i form av avdrag vid inkomsttaxeringen eller som bidrag.Ansökan om stöd görs i första hand hos exportkreditnämnden som prövarom de allmänna förutsättningarna för stöd föreligger. Ansökan skall görashos nämnden före utgången av den tid inom vilken det sökande företaget skall lämna allmän självdeklaration för detbeskattningsår däexportkreditavtalet har ingåtts. Pä grundval av exportkreditnämndens beslut kan exportföretaget sedan yrka avdrageller ansöka om bidrag. Exportkreditavdragetinnebär att exportföretaget vid beräkning av nettointäkt enligt kommunalskattelagen(1928:370) och lagen (1974:576) om statlig inkomstskatt fär ett extra avdrag förstödberätligade kostnader. Ett yrkande om extra avdrag prövas i vanlig ordning vidföretagets inkomsttaxering. Exportkreditbidraget innebär att exportföretaget istället för att erhålla exportkreditavdrag får uppbära ett statligt,skattefritt bidrag som motsvarar hälften av avdraget. Bidraget är ett substitut tillavdraget och skall bara betalas utnär avdraget inte har kunnat utnyttjas i sin helhet och inte heller harutnyttjats till viss del. Ansökan om utbetalning av exportkreditbidrag prövas avriksskatteverket. Ansökningshandlingen skall komma in senast efterdet att exportföretagetstaxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Innan utbetalning sker måsteriksskatteverket undersöka om utrymme för fullt avdrag finns eller om företagetdelvis har utnyttjat avdraget. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 112 prövning sker i första hand pä grundval avlagakraftvunnet beslut om företagets taxering. Om företaget begär det fårprövningen dock grundas på det beslut angående företagets taxering som föreliggernär tarställning till yrkandet om bidrag. Under de ärmöjlighet funnits till exportkreditbidrag har endast ett fåtal ansökningarinkommit till verket. Dä nägon prognos för budgetår 1984/85 inte låter sig görasföresläs verket att anslaget tas upp med . Någon tillförlifligberäknmg av medelsbehovet under detta anslag är inte möjlig atl göra.Förutom svårigheten att överblicka omfattningen av underlaget förexportkreditstödet är det omöjligt atl förutse taxeringsutfallet och de därav föranleddayrkandena om bidrag. Med hänsyn till osäkerheten om vilket medelsbehovsom kan bli aktuellt förordar jag att anslaget förs upp med ett formelltbelopp av . också i statsbudgeten för /85. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillExportkreditbidrag för /85 anvisa ett förslagsanslag av1 . F. 6 Lönsparande m.m. 1982/83 Utgift 168722000 1983/84 Anslag 153800000 1984/85 Förslag 200600000 Från anslagetbestrids utgifter för lönsparande. Nya lönsparandet, numera benämntsparande på vinstsparkonto, drar utgifter för vinstullottning och viss del av sparpremien bekostasockså av statsmedel. Riksgäldskontoretsvarar för administrationen av lönsparandel. Riksgäldskontoretsadministrationskostnader bestrids från särskilt anslag under huvudtiteln och dess verkm. Inom vinstsparandelanordnas tvä vinstutlottningar per är. Utlottningar-na som tillsin huvuddel bekostas av staten skall äga rum närmast efter spararet. Vinslsumman imarsutlottningen skall uppgå lill en procent av det belopp som ligger lill grund för utlollningen. Detta belopp har beräknats till ca 6,8 miljarderkr. Spararna deltar med del 1983/84:100 Bilaga 9 113 lägsta av saldona på vinstsparkontot vid de två senasteårsskiftena. skall vinstsumman uppgå av den på visst sättberäknade saidoökningen under spararet på samtliga konton. beräknas nämnda beräkningsunderlag till ca .