prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — huvudsakligen av lönesummeutvecklingen.Förändringarna i den totala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellanarbetsmarknadens parter och av ändringar i sysselsättningen föranställda samt av den s. k. löneglidningen, dvs. förtjänstutvecklingenutöver den avtalsmässiga ökningen. Konjunkturinstitutetberäknade i sin höstrapport att den totala utbetalda lönesumman ökade med 6,0%mellan åren 1981 och 1982 och med8,. 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder redovisas bl.a. kalkyleröver den ekonomiska utvecklingen för och . De antaganden dessakalkyler bygger på förutsätter en lönekostnadsökning om totalt och en prisstegring på 4%under loppet av är 1984. RRV har haftkontakter med och och därvidkunnat stämma av några av de centrala antaganden som påverkar statsbudgetens inkomster. Sädanacentrala antaganden är förutom lönesummanstillväxt bl.a.konsumentprisutvecklingen, import- och exportantagandenm.m. Enligt vad RRV erfar antar man i det pågående arbetet mednationalbudgeten att den utbetalda lönesumman ökar med 6,. arbetar också med ett alternativ som bygger på en lönesummeökningpå 10,. RRV har valt att görakalkylerna över statsbudgetens inkomster på den lägre lönesummeökningenmellan , dvs. har RRV valt att skriva framlönesummans tillväxt med 5,. Deutbetalda pensionerna förutsätts ha ökat med 10,. Förär 1983 beräknas ökningstakten till 13,. har de förändringar i beräkningarna av pensionerna,pensionstillskotten, basbelopp m.m.som föreslås i prop. 1983/84:40 beaktats. De utbetalda pensionerna beräknasöka med är 1984. Förslaget innebär att basbeloppet ävenfortsättningsvis bör fastställas att gälla för kalenderår på 1983/84:100 16 grundval av prisutvecklingen under föregåendeår. RRV har dä förutsatt att basbeloppet uppgår till . harRRV skrivit fram de utbetalda pensionerna . Pensionerna av de sammanräknade inkomsterna. För olika socialaförmåner vilka tas upp till beskattning såsom sjukpenning, föräldrapenning,dagpenning, utbildningsbidrag m.m. förutses följande ökningstal. Mellan åren1981 och ökade dessa förmåner . har RRV antagit enökningstakt på 9,. 1 kalkylen för beräknas ökningen bli 6,. År 1985har RRV skrivit fram dessa inkomster med 4,. Av fysiska personerssammanlagda inkomst svarade inkomst av jordbruksfastighet för 1,0%.Inkomst av rörelse svarade samma är för ca 2,. I beräkningarna har antagitsatt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse ökar med 4,resp. 5,mellanåren 1982 och 1983. förutses inkomsterna av rörelseöka med ca 6,och inkomsterna av jordbruksfastighet med 5,. Inkomst av kapitaluppgick år 1982 till 14570 milj. kr.,vilket är 3,av de sammanräknade inkomsterna. Mellan åren 1982 och 1983förutses en ökningstakt pä 1,i inkomstslaget kapital. antar RRV attinkomsterna av kapital ökar med 12,1%.Den genomsnittliga räntenivån sänktes från till 11,1procentenheter 1982 och antas sjunka till 1983. Denna antasgälla även är 1984 vilket förutsätter oförändrat diskonto per . Inkomsterna av annanfastighet uppgick till 2947 milj. kr. är 1982 och svarade dä för mindre än I %av de sammanlagda inkomsterna. och framåt har RRV skrivit framinkomsterna med . Underskott iförvärvskälla har ökat kraftigt varje är med någrafå undantag. Den mest betydelsefulla avdragsposten är underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotlen. Underskott av kapitalsvarar för större delen av det resterande underskol-tet. De sammanlagdaunderskotten som utnyttjades i olika förvärvskällor uppgick år 1982 till 28501milj. Det är 7,av de sammanräknade inkomsterna. , det förstaåret då underskottsavdragens skattemässiga värde begränsades, har RRV skrivitfram underskottsavdragen med 8,. har underskottsavdragenskrivits fram med 8,vardera året. Hänsyn har därvid tagits tillavtrappningen av räntebidragen m.m. enligt förslag i prop. 1983/84:40. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 17 Antaganden för aktiebolagens inkomsterverksamhetsåren , 1983 och 1984 RRV genomför ioktober en undersökning av de svenska aktiebolagens, sparbankernas ochförsäkringsbolagens taxerade inkomster. Undersökningen bygger på uppgifterfrån en enkät till ett urval om ca 2 300 företag. Urvalet görs med utgångspunkti företagens statligt taxerade inkomster och antal anställda. Dessa uppgifterfinns i () centrala företagsregister. De taxeradeinkomsterna avser det föregående verksamhetsåret. Årets undersökning bygger påett urval som avser de statligt taxerade inkomsterna för . I enkäten ingår frågor omden till statlig och skatttaxerade inkomsten samt beräknade fyllnadsinbetalningar under våren 1984.Vidare ingår frågor angående storleken av det särskilda forskningsavdraget. I det följande redogörsför vissa huvudresultat av undersökningen. Det bör observeras att uppgifternavad gäller storieksgruppen 0-19 anställda är mycket osäkra. Urvalet för dennagrupp är jämfört med totala antalet förekommande företag mycket litet. Dessutomär bortfallet störst inom denna grupp av företag. En utföriig beskrivningkommer att publiceras i SCBs Statistiska meddelanden, serie F. Av tabell 7 framgårföretagens statligt taxerade inkomster enligt det definitiva taxeringsutfalletför verksamhetsåren 1971-1982 (preliminärt utfall ). Enligt enkätenuppgick den till statlig skatt taxerade inkomsten för verksamhetsåret 1982till 9750 milj. kr. Det innebär en ökning jämfört med utfallet . Den statligt taxerade inkomsten beräknas enligt enkätenbli i stort sett oförändrad . Statligt taxerad inkomst för aktiebolagm.fl. 1. utfall) Av tabells framgår övrigaenkätresultat. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas också bli i detnärmaste oförändrad mellan verksamhetsåren 1982 och 1983.Fyllnadsbetalningarna beräknas utgöra ' av den totalabolagsskatten för . 2 1983/84. " rN rsl r*-i 0r<-i 00 r~- Tt := « -' c U. j3 ti: in oca r* r-- r4 vr, iTi r-- r-- (Noo o - r4 TT r*-. " g i 2 sg " r--r O r I I + I + t- E oo ;i<; 2.5 £ S 2 r- " lo o o o r-i oo vnoo O r4 r- u- . \DNO VI Tt t3\ 00 M u J* OO TD OL t'' 1 = fSE S ' r-r- rt f*-) oo -O ON w o I I -I- I -(- -I- -I- I ca X j<:u E OO 1 Tj- OO O oo r- o v-, r, " " " ro v£) r-i 00 vC ro r4 *- ' r-l :(:3 O Os Os Os «.--c.-S ~ 0\ Os Os ~ I' °«i5 "o-S-S t/i 1 1 1 1 O O O O Bilaga 1.2 inkomstberäkning 19 Det särskilda forsknings-och utvecklingsavdraget som infördes beräknas för verksamhetsåret 1983uppgå till 724 milj. kr., vilket motsvarar en ökning jämfört . Företag med fler än 2000 anställda svarar för av dettotala avdraget.Fr.o.m. taxering består avdraget av ett 5-procentigtbasavdrag på de totala forsknings- och utvecklingskostnaderna samt ett30-procentigt ökningsavdrag på kostnadsökningen från föregående år (SFS 1981:1315). Fr.o.m. , dvs. taxeringen 1985, föreslär regeringeni prop. 1983/84:64 att det särskilda forskningsavdraget (FoU- avdraget) vidtaxering till statlig skatt skall upphöra. Särskiltinvesteringsavdrag för byggnadsinvesteringar får göras för de utgifter somhänför sig till perioden den 1 november 1980-den31 (SFS 1982:1186).Avdragen är av utgifterna för ny- till- eller ombyggnad och av den delsom avser täckdikning (SFS 1980:954). Fr.o.m. infördes särskiltinvesteringskonto som är en obligatorisk inbetalning på räntelöst konto iriksbanken av den justerade vinsten för samtliga företag, med vissaundantag, som haren justerad vinst . De företag som ärundantagna är bostadsföreningar, bostadsaktiebolag och allmännyttigabostadsföretag. Inbetalningar skall ske justerade vinster och varaspärrade i tvä, år. 1983/84:64 föreslår regeringen attinbetalningsskyldigheten även skall gälla vinster. Inbetalningen bliravdragsgill vid beskattning under förutsättning att företagen sätter avmotsvarande belopp till en särskild investeringsfond (SFS 1982: 1185). Desärskilda investeringsfonderna släpptes fria (SFS1983:55). Regeringen har beslutatatt förlänga frisläppen av de allmänna investeringsfonderna med (SFS1983:831). Detta innebär att företagen får utnyttja sina fonder för byggnads-och markarbeten som utförts t.o.m. och för maskiner och andrainventarier som levereras före utgången av . 1983/84:64föreslår regeringen att rätten till lagernedskrivning begränsas till mottidigare (huvudregel och supplementärregel 1). Begränsning föresläs ävenför dem som kombinerar lagernedskrivning med avsättning till resultatutjämningsfond.Lagrets värde får i dessa fall skrivas ned med högst mot tidigare 45%.Lagernedskrivning för rå- och stapelvaror berörs ej av förslaget(supplementärregel II), ejheller berörs nedskrivningsrätten för övriga omsättningstillgångar. Dettaföresläs träda i kraft dvs. vid taxeringen 1985. 1983/84: 50föreslär regeringen att en särskild vinstdelningsskatt skall tas ut föraktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaskadeförsäkringsanstalter. Vinstdelningsskatten föreslås utgöra avvinstdelningsunderlaget. Vinstdelningsunderlaget är företagets reala vinst tillden del vinsten överstiger fribeloppet. Fribeloppet kan antingen vara ett fastbelopp på . eller ett belopp som är av företagets 1983/84:100 20 Vinstdelningsskatten blir avdragsgill vidnästa års taxering. Vinstdelningsskatten kommer enligt förslaget att tas ut fr.o.m.1985 års taxering för de företag somhar kalenderår som räkenskapsår. För företag med brutet räkenskapsår tas skatten ut års taxering. Vinstdelningsskattenskall föras över till AP-fonden. Vid bedömning av statligt taxerade inkomsterhar RRV utgått från en trendmässig ökning pä . Därutöver tillkommer effekterna av att FoU-avdragetslopas. RRV uppskattar p.g.a. detta att det statliga skatteunderiagetökar med 730milj.kr. Det kommunalaskatteunderlaget berörs inte av denna förändring. Effekterna av de ändrade reglerna för lagernedskrivning ärsvära att uppskatta. Mänga faktorer spelar in, bl. a. storleken pä lagerreserverna och antalföretag som har utnyttjat rätten tillmaximal nedskrivning av lagret och därmed måste lösa upp lagerreserven med 10%.Med hänsyn till detta beräknas bådedet statliga och kommunalaskatteunderlaget att öka med 1500 milj. kr. Förlängningen av möjligheten tillinbetalningar till särskiltinvesteringskonto och förslaget omvinstdelningsskatt beräknas inte påverka skatteunderlaget under . RRV räknar med attden statligt taxerade inkomsten ökarmed mellan verksamhetsåren 1983 och 1984. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas öka med 19%mellan verksamhetsåren 1983 och 1984. Beräkning av de olika inkomsttitlarna1000 Skatter 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse Skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse redovisas under denna inkomsthuvudgrupp somupptar alla skatter som baseras på enaktuell eller presumtiv nettoinkomst. Kontot är ett samlingskonto som redovisarinkomsterna av de skatter och avgifter som debiteras på de slutliga skattsedlarnavar för sig, men uppbärs "preliminärt" gemensamt. Det belopp somskall redovisas utgör statens behållna inkomstskatt för en vissperiod. Eftersom den samfällda skatteuppbörden är preliminär sker utbetalningareller omföringar från kontot när den slutliga taxeringen är klar. Kontot bestårsåledes av både inkomster och utgifter. Mot bakgrund av att beskattningsreglernaär vitt skilda mellan juridiska personer och fysiska personer sker enuppdelning på dessa kategorier i redovisningen. I de undantagsfall när det inteär möjligt att göra en uppdelning av inkomstskatterna på dessa tvä kategorierredovisas inkomsterna som ofördelbara skatter. Gemensamt för skatterna för deolika kategorierna är emellertid själva uppbördssystemet varför detta beskrivsgemensamt för titlarna nedan. Uppbördsförfarandet för skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse Preliminär A- och B-skatt Enligt uppbördslagen (1953:272) skallskattskyldig erlägga preliminär skatt med det belopp vilket så nära som möjligtkan antas motsvara den i slutliga skatten ingående skatteroch avgifter. Den preliminära skatten utgår dels i form av preliminär A-skatt,dels i formav preliminär B-skatt. B-skatten debiteras av det belopp somenligt senaste taxering påförts som slutlig skatt. preliminärskattetabellereller efter viss procent av uppburen löneinkomst. Preliminärskattetabellernafastställs för varje inkomstår av riksskattever- ket.Preliminärskattetabellerna gmndas pä följande förutsättningar nämligen attinkomsten är oförändrad under inkomståret att den skattskyldigeendast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen att den skattskyldigeinte skall eriägga annan skatt än statlig inkomstskatt och kommunalinkomstskatt att skattskyldig, somuppfyller vissa i uppbördslagen angivna förutsättningar, erhållerskattereduktion att vid taxeringen förinkomsten inte andra avdrag medges än gmndavdrag och såvitt gäller kolumnerna 3och 4 s.k. förvärvsavdrag Prop.1983/84:100 22 att inkomstskattberäknas för skattekrona och skatteöre till vissa i hela krontal bestämdabelopp vilka bestäms varje inkomstår. Den preliminära skattenberäknas på det högsta beloppet i varje intervall. För inkomst av tjänst, sominte avser bestämd tidsperiod eller som inte uppbärs vid regelbundetåterkommande tillfällen skall preliminär A-skatt utgå av inkomsten. Ivissa fall, som t. ex. vid utbetalning av retroaktiva lönebelopp,ackordersättningar o.d. skall preliminär A-skatt utgå enligt gmnder somfastställs av . Överlämnar arbetstagareinte skattsedel på preliminär A-skatt till arbetsgivaren skall avdrag förpreliminär A-skatt göras enligt förhöjda skatteskalor. Uppvisar vidarearbetstagare inte skattsedel på slutlig skatt för arbetsgivaren skall undertid, då avdrag för kvarstående skatt skall verkställas, avdrag för sådan skattgöras vid varje avlöningstillfälle med lika stort belopp som avdraget förpreliminär A-skatt. Preliminär A-skatt skallutgå även för annan inkomst än sådan som utgör den skatteskyldiges huvudsakligainkomst av tjänst, om det är särskilt påkallat ur uppbördssynpunkt. Preliminär A-skattskall utgå för artister-sättning som uppgår till , sedan avdragen för särskild reseersättninggjorts, även om ersättningen ej utgör huvudsaklig inkomst av tjänst. Avdrag förpreliminär skatt görs frän är 1983 också pä inkomster, som avses i lagen omavdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Arbetsgivares skyldighetatt verkställa löneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt somkvarstående skatt, varvid gäller, att preliminär skatt utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheterna kan på framställning av den skattskyldige eller pä egetinitiativ under uppbördsåret vidta jämkning av den preliminärskatt som skallutgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning mellan preliminäroch slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller till betalning undermånaderna mars, maj, juli, september, under uppbördsäret,vilket omfattar tiden fr. o. m. mars det ena året t. o. m. februari påföljandeår. På titlarna som avser skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelseredovisas under ett budgetär uppbörden juli, september ochnovember det ena året och uppbörden januari, mars och majpåföljande år. Titeln redovisar sålunda inte uppbördsårets preliminärskatt.Preliminär A-skatt varierar mellan olika skatteterminer på grund av attinkomstunderiaget ändras . Preliminär B-skatt eriäggs däremot somregel med ca en sjättedel av det debiterade ärsbeloppet varje termin och ärdärför i stort sett stabil under uppbördsärets terminer. Inbetalning av skatternagörs med särskilt inbetalningskort. Pä delta finns utrymme för att lämna ens.k. 1 uppbördsdeklarationen skall arbetsgivaren lämnauppgift om redovisningsperiod, lönesumma m. m. S.k. summarisk redovisningtillämpas i fråga om all innehål- len preliminär A-skatt. Kreditering verkställspä grundval av de uppgifter om preliminär skatt som arbetsgivaren lämnar förvarje arbetstagare på kontrolluppgifterna. Kontrollen av arbetsgivarnasredovisning effektiviseras genom maskinella avstämningar mellankontrolluppgifter och redovisade skattebelopp. En arbetsgivare som inte lämnaruppbördsdeklaration i rätt tid skall betala förseningsavgift. Har arbetsgivarenregelmässigt högst fyra anställda skall han också ange personnummer och namn påde arbetstagare för vilka skatteavdrag gjorts. När särskilda skäl föreliggerkan ålägga annan arbetsgivare att lämna sådana uppgifter. Om denskattskyldige själv skall betala sin skatt skall detta ske med särskiltinbetalningskort. Den som inte har betalttillräckligt med preliminär skatt under inkomståret kan görafyllnadsinbetalning. Om denna görs senast den 30april året därpå beaktas denvid beräkning av kvarskatteavgift. Denna tidsgräns har varit definitiv ochgällt även de fall den skattskyldige fått anstånd med självdeklarationen tilltidpunkt efter den 30april. En skattskyldig som fått sådant anstånd kan görafyllnadsinbetalning senast den 30juni och fä inbetalningen beaktad vidavgiftsberäkningen (SFS 1981:254). På fyllnadsinbetalningar som görs undertiden skall den skattskyldige betala avgift efter . Kvarstående och överskjutande skatt Sedan taxeringverkställts och den slutliga skatten uträknats, sker en avräkning, varvid denskattskyldige gottskrivs i fråga om A-skatt det under uppbördsåret influtnabeloppet jämte i förekommande fall s.k. särskilt uppdebiterat belopp samt ifråga om B-skatt det debiterade beloppet. Dessutom gottskrivs den skattskyldigefyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understiger vid avräkningen dengottskrivna preliminära skatten motsvarande slutliga skatt, förfallerskillnaden, om denna är . eller större, till betalning såsom kvarståendeskatt under uppbördsterminerna i månaderna året eftertaxeringsåret. Om den kvarstående skatten uppgår till högst , skall denbetalas i sin helhet . Pä kvarskatten skall den skattskyldige erlägga enavgift, kvarskatteavgift, som inte är avdragsgill. Denna är f.n. om denkvarstående skatten överstiger 5 100kr. 1 annat fall är den av denkvarstående skatten. Avgiftsbelopp somunderstiger 50kr. påförs emellertid inte, vilket innebär att avgift inte utgårom den kvarstående skatten uppgår til) högst . Överstiger däremot denpreliminära skatten motsvarande slutliga skatt, återbetalas det överskjutandebeloppet, om detta är . eller större, till den skattskyldige. Dessutomutgår ränta pä det överskjutande beloppet om räntebeloppet överstiger 50 kr.Räntesatsen för ränta pä överskjutande preliminär skatt bestäms ärligen viddecember. Prop.1983/84:100 24 På preliminär skattsom erlagts efter den 18januari året efter inkomståret men senast den 30 aprilsamma är utgår emellertid ränta för av . Räntebeloppet påöverskjutande skatt är maximerat till 100000kr. Räntesatserna för taxeringen1983 är fastställda till 10,resp. 5,. 1983/84:58 föresläs att deräntesatser som bestäms enligt uppbördslagen knyts till diskontot vid decembermånads utgång. Räntan pä överskjutande skatt föreslås fr.o.m. är1984 bli densamma som gällande diskonto, medan restitutionsränta, anståndsräntaoch respitränta bestäms till diskonto jämte tillägg av tre procentenheter.Kvarstående och överskjutande skatt på titelnavser inkomståret som avslutas före budgetårets ingång. Tillkommande skatt ärskatt som skall eriäggas i huvudsak pä grund av beslut om ändrad taxering sedanslutlig skatt påförts eller till följd av eftertaxering. Sjömansskatten är endefinitiv källskatt, som tillfaller staten. Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerton skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräknas i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall för varje är beredas ersättning av statsmedel för minskadeskatteintäkter. Till kommun som ej tillhörlandstingskommun utgår , till annan kommun och till landstingskommun 25%av den sjömansskatt som inom kommunen bosatt erlagt till staten. Restantier är derestförda belopp, som drivs in via kronofogdemyndigheterna och avser skatterfrån olika är tillbaka. Överskjutande skatt och övriga restitutioner Frän titeln utbetalas överskjutande skatt ochövriga restitutioner. Beträffande överskjutande skatt se ovan. Övrigarestitutioner är återbetalningar som i allmänhet beror på nedsättning itaxering. Den största posten påutgiftssidan är utbetalningarna av kommunalskattemedel. Helakällskatteuppbörden tillförs primärt staten. Kommunerna erhåller för vatje kalenderårförskott grundat på senast kända taxering och den aktuella utdebiteringen.Förskottsutbetalningarna baseras på ett skat-teunderiag som räknas upp iförhållande till en konstaterad ökning i kommunernas invånarantal.Bestämmelserna om uppräkning gäller samtliga kommuner med undantag avförsamlingar. När taxeringsresultatet för ett Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 25 kalenderår föreligger sker slutavräkning, varvidsaldot mellan slutligt uträknadebelopp och uppburna förskott tillgodoräknas kommunerna eller statsverketallteftersom förskotten understiger eller överstiger de slutligt uträknadebeloppen. I kommunernas fordran på statsverket, som framräk-nats per den 1januari varje kalenderår, ingår sålunda vid stigande skat-teunderiag såvälförskott som slutavräkningsmedel. Kommunernas fordran utbetalas /82 mot tidigare varannan med i princip en tolftedelav ärsbeloppet . Vid taxeringhöjdes grundavdraget från . Beloppet höjdes i tväomgångar till . Den sistnämnda höjningen föranleddes avbegränsningarna i reseavdragen. Kommunernas skatteunderlag begränsades år av juridiska personers skatteunderlag.År 1983 begränsas utbetalningarna till kommunerna genom att juridiska personersskatteunderiag minskas till för kommuner och för landsting.Församlingarna får även av skatteunderiaget. Återståendeskatteunderiag begränsas för samtliga kommuner med I %. gällerfortfarande samma begränsningsregler med undantag av ned-sättningen avåterstående skatteunderiag med I %. Socialförsäkringsavgifter tillfolkpensioneringen,, tilläggspensioneringen, sjukförsäkringen, delpension,barnomsorg, avgift till arhelsskadeförsäk-ringen och allmän löneavgift(egenavgifter) Endast de försäkradesegna avgifter debiteras på skattsedeln. eriäggs egenavgifter endast avegenföretagare. Avgifterna beräknas på inkomster av rörelse och avjordbruksfastighet. Egenavgifterna består av socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen, tilläggspensioneringen ocharbetsskadeavgift. Fr.o.m. utgår även egenavgift tillbarnomsorgen och delpension. Ar infördes även en allmän löneavgift somegenavgift, avsedd att finansiera skattereformen Egenavgifter uppbärs iform av preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningaravseende ett visst inkomstår. De utbetalas eller omförs frän titeln skatt pä inkomst,realisationsvinst och rörelse andra året efter inkomståret. Utbetalning till allmänna pensionsfonden Socialförsäkringsavgiftertill tilläggspensioneringen utbetalas frän titelntill allmänna pensionsfonden. Utskiftningsskatt ochersättningsskatt, förmögenhetsskatt, hyreshusavgift och skogsvårdsavgifteromförs till andra inkomsttitlar. Prop.1983/84:100 26 personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1 enlighet med gällandeuppbördsförfarande redovisas som inkomster på titelnpreliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, restantier m. m.Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomsten av s.k. överskjutandepreliminär skatt. Den redovisas som utgift pä titeln. Som utgifter redovisasäven de restitutioner som föranleds av taxeringsändringar m. m. Den störstautgiftsposten är utbetalningar av kommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingåri den samfällda statligt administrerade skatteuppbörden. 1 redovisningen vidlänsstyrelserna är det emellertid inte möjligt att göra uppdelningen mellanfysiska och juridiska personers kommunalskatter. RRV gör därför en ungefärligberäkning på denna fördelning. En omföring av denna fördelning görs därför frånde totalt redovisade utbetalda kommunalskatterna under titeln 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse till resp. fysiska ochjuridiska personers skatt på inkomst och förmögenhet. Slutlig debitering av skatter Tillämpningen av en enda skatteskala ochindividuella grundavdrag innebär individuell beskattning. vid den kommunala taxeringen, förutsatt att taxerade inkomstenuppgår till minst detta belopp.