prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag räknar med atl en sådan utbildning skall kunnagenomföras medböljan /85 och att lotall 1500 lärare skall kunna genomgå den. Kostnaderna för denna utbildningharjag räknat med skall rymmas inom ramen för del anslag för personalutbildningför skolväsendets behov som jagberäknar för /85. Mitt förslag innebär självfallet inte attbehovet av fortbildningsinsatser för övriga lärare i ochför lärare i gymnasieskolan bortfaller. För gymnasieskolan gäller detta behov främst lärare isamhällskunskap, matematik och yrkesinriktade ämnen. 1983/84:100 Bilaga 10 41 I sammanhanget villjag erinra om fattade beslut (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130) om ett nationellt mikroelektronikprogram(NMP). Genom beslutet har UHÄ anvisats 5 milj. kr. under innevarandebudgetär för bl.a. utrustning i samband med mikroelektronikutbildning i högskolan. Jag kommer vid minberäkning av utrustningsramar till UHÄ:sdisposition i det följande att ta hänsyn till behov inom mikroelektronikområdet.Det blir anledning för regeringen att åter ta ställningtill mikroelektronikfrågor. Mot bakgrund av att användningen avdatorer inom högskolesektorn ökat kraftigtär det av största vikt att högskolan både lokalt och centralt planerar för den fortgående utvecklingen inomdetta område. Jag har med tillfredsställelse konstaterat alt flertalethögskoleenheter f. n. är i färd med attta fram eller planera för en samlad syn i frågan. Del är därvid naturligt att UHÄ på central nivå samordnar planeringen.Jag vill redan nu anmäla att jagavser återkomma till regeringen med förslag rill uppdrag åt ämbetet alt i etthelhetsperspektiv ta fram en strategi för högskolans utnyttjande av datorer.Härvid bör även tas upp frågor sammanhängande med bl.a. de regionaladatorcentralernas för högre utbildning och forskning ställning i högskoleorganisationenoch styrning och reglering av verksamheten vid dessa centraler. Enligt vad jag erfarit kommer chefen förcivildepartementet behandla frågan om eventuell dispens frångällande handläggningsordning för myndigheter med fastställd ADB-slralegi. Jag harinledningsvis berört de allmänna riktlinjerna för kulturpolitiken. Under detta avsnittpresenteras de viktigaste delarna i budgetförslaget för /85. 9.1.Konst i offentlig miljö Sedan slutet av1930-talet har - med undantag för åren under och närmast efterandra världskriget - anvisat medel för konstnärlig utsmyckning avstatliga byggnader. Medlen budgeterades till all börja med i direkt anslutning rill destatliga byggnadsanslagen under resp. huvudtitel, varvid en procent av byggnadskostnaden utgjorde ett allmänt riktmärke för beräkningen avulsmyckningsbeloppet. Sedan slutet av 1940-talethar emellertid ett samlat belopp utan anknytning lill några investeringsanslag anvisats för ändamålet. Beloppetuppgår innevarande budgetår tilldrygt 13 milj. kr. Med anlitande av dessa medel har kunnat tillföra denoffenlliga miljön betydande konstnärliga värden. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 42 I mänga kommuneroch landsting tillämpas numera inköpsregler som resulterar i alt konstenintegreras i byggandet. 1 vårt land har vuxit fram en konst i offentligmiljö som har ett betydande konstnärligt värde och på samma gäng en folklig förankring. Samhällets ansvarför konstnärlig utsmyckning och gestaltning av den offentliga miljönär ett viktigt inslag i vår kulturpolitik. Konstnärlig utsmyckning berikarmiljön och ger arbetsmöjligheter ät konstnärer. Det bästa sättet för samhället attförbättra bildkonstnärernas ställning ärenligt min mening atl öka antalet offentliga uppdrag. Mot den bakgrunden harjagför nästa budgetår beräknat en förstärkning av anslaget för konstförvärv till statliga byggnader meddrygt 9milj. Förvärvsanslagetkommer därmed att uppgå till 26milj. kr nästa budgetår. Därav avser drygt 3 milj. kr. bidrag för konstinköp tillfolkparkerna och vissa samlingslokalhållandeorganisationer. Den föreslagna anslagsnivän medger enligt min beräkningsatsningar pä konstnärlig utsmyckning av nya byggnader, som nästa budgetärmotsvarar en procent av de statliga byggnadskostnaderna. Det är emellertidinte särskilt lämpligt att fastställa ambitionsnivån som en andel av detstatliga byggandet. Föreningen har hos regeringen begärt ekonomiskt stöd för att i starta ettDesign Center, en utställningslokal för visning av svensk design och konsthantverk. Fråganom inrättandet av ett Design Center bereds f. n. i industridepartementet. Barnkulturfrågornahar ständigt varit aktuella i den politiska debatten under senare år.Ofta har debatten gällt den s. k. skräpkulturen och framför allt videogrammen.Av inläggen är det lätt atl dra slutsatsen att det står illa till medbarnkulturen. Det som dä fångar uppmärksamheten är de massproduceradelättåtkomliga produkter som finns i form av kioskböcker och serier,dussinfilmer och dåliga videogram. Sådana produkter ärett omfattande inslag i barnkulturutbudet, men inte det enda somerbjuds barnen. I finns många författare, konstnärer, filmare ochtonsättare som bidrar till alt värt land vid internationella jämförelser tordeframstå som ett av de främsta pä barnkulturområdet. Vi har en väl utbyggdkommunal musikskola, vi har bibliotek, teatrar, fria teatergrupper ochmuseer med en omfattande verksamhet för barn. Vi har stödåtgärder som främjarbarnboksutgivning, kvalitetsserier samt produklion, import och distribution av barnfilm, osv. Men det finns ocksåproblem. Barn, ungdomar och deras föräldrar väljer ofta bortkvalitetskulturen till förmån för en spekulativ kommersiell kultur.Kvalitetskulturen är ofta mindre lättillgänglig och kräver en viss ansträngning av sin läsare, lyssnare elleråskådare. Det år ingen lätt uppgift att Prop.1983/84:100 Bilaga 10 43 vänja barn och ungdomar vid god kultur på ett sätt somgör dem intresserade istället för avskräckta. Barnens väg till kulturen kan beroende päsociala, geografiska eller andra faktorervara mer eller mindre lättframkomlig. Insatser för att underlätta för barn och ungdomar att fä del av brakultur bör ske i barnens vardagsmiljöer. I ett sådant arbete är skolanden viktigaste resursen. Jag har tidigare iskolavsnitlel redovisat hur kulturens roll kan betonas i . Det är i just detta sammanhang somden viktigaste kulturförmedlingen sker; i den ordinarie undervisningen, iklassrummet med den vanligaklassläraren, svenskläraren, bildläraren eller musikläraren. Det är under dessatimmar - som sammantaget är ganska mänga under ett barns skoltid som detfinns en möjlighet att uppmuntra ett kulturintresse. Del är i skolan som allabarn ges möjlighet att få del av värt kulturarv, pröva olika uttrycksformer,roas och oroas av litteratur, teater, film och musik. Många lärare utför en viktig kulturgärning.Nya arbetsformer prövas i skolanbåde när det gäller samverkan mellan lärare och ämnesområden och när det gäller samarbete med personer,organisationer och institutioner utanför skolan. Det finns många lyckadeexempel på samverkan mellan skola ochkommunal musikskola, bibliotek, lokala museer, studieförbund och organisationslivet i övrigt såväl inom ramenför den samlade skoldagen som i andra former. Det är just sädanalyckade insatser antingen av en enskild lärare eller i större samverkansprojekt som kan ge godaeffekter genom exemplets makt, sominspirationskälla och som metodutveckling. Pä litteraturens område har olika satsningar gjorts för attstimulera lill ett större litteraturintresse.Litteraturfrämjandet, studieförbund, . Författarcentrum m. fl. har genomförtlitteraturkampanjer bl. a. i skolorna. Det s. k. i kulturrådetsregi är en läskampanj som bl. a. riktar sig till skolorna. Projektet genomförsi främst tre kommuner i och syftar lill atl öka samarbetet bl.a. mellan olika institutioner och över nämndgränsernai kommunerna. Projektet har fält god genomslagskraft och utgör ett exempel på hur samspelet mellan centrala och kommunala organkan leda till nya arbetssätt och bättre utnyttjande av befintliga resurser. De centralaresurser som ställs till förfogande för barnkultur skall i första hand ge effekt iform av stimulans och idéspridning. En verksamhet som ger genomslagseffekterkan bara åstadkommas genom ett utvecklingsarbete på lång sikt som innebär att alltfler som arbetar med barn och ungdomar ger kulturfrågorna särskild uppmärksamhet. /85 bör arbetet framför allt inriktas på ökade insatser förkonst, musik och teater i skolorna. Extra resurser tillRiksutställningar, och Rikskonserter - de tre R:en - skastimulera skolarbetet på dessa områden. R:en har redan enomfattande verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar. Riksutställningar bedriver ett konstpedagogiskt arbete genom Prop.1983/84:100 Bilaga 10 44 bildkonstutställningar i skolorna. Skolteaterverksamhetenär etablerad och uppskattad,skolkonserterna likaså. R:ens arbete i kontakt med skolorna har pä senare lid kompletterats med projektarbete i syfte atl stimulera skolorna självaalt ge kulturaktiviteterna en mer framträdande plats i undervisningen. Jag anser att detta projektarbetebör utvecklas ytteriigare. Det handlar framför allt om atl vara idégivareoch kunskapsbank för skolorna. R:en börfungera som samarbetspartners och utnyttjas av skolorna genom t. ex. temadagar för lärarna,konkreta projekt och konlinueriigtrådgivningsarbete. Arbetet bör bedrivas med sikte på atl erfarenhet ochkompetens skall kunna byggas upp lokalt. De centrala resurserna kan dä satsaspä nya projekt. förekommer ett visst samarbete mellan R:en.Enligt min mening är det viktigt alt detta utvecklas både i det prakriskaarbetet med olika projekt och när det gäller melodutvecklingsfrägor. Mitt förslag tillmedelstilldelning innebär också all de fria teatergrupperna får ökade resurser förteaterverksamhet för barn och ungdomar, bl.a. i samarbete med . 9.3.Kultur i kommuner och folkrörelser En av de viktigastestatliga insatserna för den lokala kulturverksamheten är det stöd somutgär lill studieförbundens verksamhet. Innevarande budgelår uppgår anslagetBidrag till studieförbunden lill 812milj.kr. Härav utgör bidraget tillkulturverksamheten i studieförbunden 88 milj.kr. Även andra delar avanslaget, främst bidragen till s. k. estetiska cirklar, kan anses ha en näraanknytning till kulturområdet. Huvudsyftetmed bidraget till kulturverksamhet är dels att utgöra ett slöd tillanordnande av kulturprogram i studieförbundens egen verksamhet och i det övriga föreningslivet, dels atlmöjliggöra förberedelse i vid mening för sädana arrangemang. I sistnämndamening avses bl.a. atl bidrag skall utgå till ensembler, t. ex. körer och teatergrupper. Bidraget till kulturverksamhet i studieförbunden bör kunna sessom en viktig insats för stimulans tillkulturaktiviteter i folkrörelserna. Del representerar en väg för det professionellt inriktade kullurlivetatt nå ut till nya grupper och därmed åstadkomma ökadesysselsällningsmöjlig-heler förkulturarbetarna. Delta innebär att stödet har en nyckelroll för atl främjavikfiga delar av kulturpolitiska mål. För nästa budgetär föreslärchefen för under avsnittet Vuxenutbildning enfortsatt utbyggnad av detta slöd med 7milj. lill sammanlagt ca 95 milj. kr. Konstfrämjandet ochSveriges konstföreningars riksförbund bedriver ett viktigtkonstbildande arbete vilket tjänar som stimulans och komplement till studieförbundensverksamhet. Deras verksamhet förtjänar ökal statligt Prop.1983/84:100 Bilaga 10 45 Jag har för detta ändamål i budgetförslagetberäknat . Från /85 föreslås Bygdegårdarnas riksförbundfä ett permanent stöd tillsin kulturverksamhet. Intressetför arbetets historia och arbetslivets förändringar har ökat under senare är.Många studiecirklar arbetar med att dokumentera den egna historien. Bevarandetav industriminnen framstår som en av de viktigasteuppgifterna för kulturminnesvården. Det finns inget museum i landet som har till huvuduppgift att bedrivadokumentation, insamling, forskningoch utställningsverksamhet i syfte att belysa arbetets historia. Stiftelsen vari ingår LO,TCO, ABF och KF har föreslagit att staten ger bidrag till ett Arbetets museum.Museet skulle inrymmas i en av defrån kulturminnesvårdssynpunkt värdefullaste gamla industribyggnaderna i s.k.industrilandskap som genom sin väl bevarade karaktär och sitt läge milt istaden är ett unikt och märkligt induslriminne.Jag anser att dokumentationen av arbetets historia är viktig och föreslår därför att ett bidrag på 2,5 milj.kr. avsätts för att förverkliga Arbetetsmuseum i . Insatsen skall också ses som ett bidrag tillindustrilandskapets bevarande i . Nästa budgetär kommer en ny regional teater att inrättasi genom att Växjöensemble får och kommunsom huvudman. Staten bör ekonomiskt stödja den nyinrättade teatern på samma sätt somvid tidigare regionala nyetableringar. Det regionala kulturstödet bör också kunna omfattauppförande och ombyggnad av sädana lokaler där kulturverksamheter skallbedrivas. Det stöd som har kunnat utgå frän de s. k. lotterimedlen harnumera i praktikenupphört pä grund av medelsbrist. Detta anmälde min företrädare ibudgetpropositionen 1981. För att bl. a. kunna fullgöra de åtaganden som hargjorts inom ramen för lotterimedlen föreslår jag en förstärkning avkulturbudgeten med ett engångsbelopp om 32milj. Chefenför kommer alt efter samråd med mig föreslå att de regler som f.n. gäller i fråga.om stödet till samlingslokaler ändras sä alt de i väsentliga delar ocksåomfattar teater-, konserthus- och museilokaler. När det gäller musikområdel planerar jag atl i annatsammanhang föreslå regeringen att en regionalisering av betydande delar avverksamheten vid Rikskonserteroch regionmusiken genomförs. Anslagen till nyklerhetsorganisationerna och lill redovisas undersocialdepartementets huvudtitel. har iSverige inkommit med en skrivelse där det föreslås särskilda utbildningsinsatserfrän hösten1985. Syftet med utbildningen skulle vara att skapa underlag för enyrkesverksam finskspråkig teaterensemble med förankring i den sverigefinskabefolkningen. Härvid bör målsättningen vara att uppnå en tvåsprå- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 46 Förutsättningarna för att kunnastarta en sådan utbildningbör närmare utredas. , dåden svenska bokens 500-årsjubileum har firats, har frågor om böckeroch läsning fått stort utrymme i debatten. En omfattande läskampanj hargenomförts , till vilken särskilda statsbidrag har utgått. Det är angeläget att bokens centralaroll i kultur- och bildningsarbetet blir uppmärksammad. Ett utredningsarbetepågår om såväl situationen pä bokmarknaden som folkbibliotekens arbetsvillkor. 1982 årsbokutredning (U 1982:02) häri uppdrag alt se över det statliga stödet tillbokutgivning och kommersiell bokdistribution. Beträffande bokdistributionenskall kommittén ägna uppmärksamhet ät vilka effekter som gällandekonkurrensrättslig lagstiftning och dess tillämpning - framför allt i fråga om bruttoprisförbudet - kan hahaft för utvecklingen. (U 1979: 17) gör en översyn av de statliga insatserna på biblioteksområdet.Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun diskuteras bl.a. Mot bakgrund av detta skall kommiftén lämna förslag om det statliga stödets framtidaomfattning och inriktning. 1 folk-biblioteksutredningensuppdrag ingär också atl lämna förslag om den framlidatalboksförsörjningen. (A 1980:04) skall se över del slatliga stöd som utgår tillproduktion av tidningar, tidskrifter och böcker pä invand-rarspråk. De båda förstnämndautredningarna kommer att redovisa sina förslag under kommande vår. Efter sedvanligtremissförfarande avser jag atl i en särskild proposition redovisa minaställningstaganden till deförslag som utredningarna kommer att lägga fram. I samband med atlregeringen utsåg ny styrelse för statens kulturrådgenomfördes också inom ramen för regeringens befogenheter vissa ändringar irådets organisation med syfte att uppnå förenklingar i arbetet. Antalet ledamöteroch suppleanter i styrelsen och nämnderna minskades betydligt ochmöjligheterna ökades alt avgöra fler ärenden på tjänstemannanivå, vilket medför förenklingar. Statens kulturråddisponerar ett stort antal bidragsanslag men har trots detta ingen fri dispositionspost försnabbt uppkommande behov eller för Prop.1983/84:100 Bilaga 10 47 Medel för sädana behov fördelas f. n.av regeringen. En decentralisering till av bidragsgivningen bör ske ibetydandeutsträckning. Genom denna förändring blir i högre grad ett verkställande organ.Jag återkommer till denna fråga vid min behandling av anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. Det är ocksåangeläget att förenkla budgetarbete. Enligt sin instruktion skallkulturrådet i anslutning lill sitt eget förslag till anslagsframställning granska förslag till sådana framställningarfrän andra myndigheter och organinom den del av kulturområdet som är närmare preciserat i instruktionen samt göra en sammanfattande bedömning av anslagsbehoveninom denna del av kulturområdet. Den handläggningsordning som infördes innebar bl.a.att de myndigheter och organ övervars anslagsframställningar skulle avge sammanfattande bedömningarmåste färdigställa och inge sina framställningartill månad. Sedan tagit del avframställningarna har dessa tillsammans med rådets bedömning överlämnatstill regeringen . Erfarenheterna av denna handläggningsordning har i vissaavseenden varit mindre goda. Berörda kulturmyndigheler måste utarbeta sina framställningar alltförfidigl för atl innehållet skulle kunna innefatta tillräckligt aktuell information. Förutsättningarfanns inte heller för att görasädana detaljbearbetningar av materialet att beredningsarbetet i mera väsentlig utsträckning kunde underiättas iregeringskansliet. Mot denna bakgrund har det framställ som motiverat attgöra sådana förändringar av budgethandläggningen att i mera direktform kanfå behövligt underlag för sitt arbete. Enligt regeringsbeslut inleddes införanslagsframställningen för /84en försöksverksamhet. Denna innebär att berörda kulturorgan i stället för att inge anslagsframställning viakulturrådet lämnar dessa direkt tillutbildningsdepartementet före den . behov av underiagför den övergripande bedömningen av utvecklingen och av krav på insatser tillgodoses genom att myndigheterna ien särskild skrivelse till redovisar vilkafrågor av större vikt man avser alt ta upp i den kommandeanslagsframställningen. Erfarenheterna av den berörda försöksverksamheten ärgoda. arbete belastas ej längre av ett omfattande budgetmaterial.Rådet kandärigenom i ökad utsträckning koncentrera sitt arbete pä all bedöma viktigareförslag frän kulturpolitisk synpunkt och sälta dem i relation till olikaandra insatser som berör kulturfältet. Fördelen för de berörda myndigheterna är att de genom att flytta framinlämnandet av anslagsframställningen bättre kan överblicka del senastebokslutsåret, varigenom de kan ge en meraaktuell och korrekt redovisning av den bedrivna verksamheten. Detta är givetvis av väsentlig betydelse förberedningen i ,inle minst med hänsyn lill de krav på skärpt utgiftsgranskning som föreliggertill följd av del statsfinansiella läget. 1983/84:100 Bilaga 10 48 Med hänsyn tillde gjorda erfarenheterna bör i fortsättningen, såsom redan skett underett pa"" år, anslagsframställningarna på kulturområdet ges in direkt till regeringen i enlighet med de allmänna anvisningar som gäller för budgetarbete.. Rådet kommer härigenominte atl ha lill uppgift alt reguljärt granska förslag till anslagsframställningar frän andra myndigheter eller organ inom sill ansvarsområde. För desamlade bedömningar av förhållandena på området som behöver göra ianslutning till sin egen anslagsframställning kan erforderligt material ändågöras tillgängligt. Den förändring iansvarsförhållandena för anslagsframställningarna som jag här berört föranleder ändringar iinstruktionerna för och vissaandra myndigheter. Jag avser alt återkomma till regeringen i denna fråga i annat sammanhang. 9.6.Inför en ny mediesituation En.genomgripandeförändring av radio- och TV-silualionen sker när program kan tas emot inte bara över del markbundnadistributionsnätet ulan också viavideogram, satelliter och kablar. Utbudet ökar, de utländska programinslagen blir fler och det finns risk för att inhemska programsom har betydelse för vårt kulturliv och vär samhällsdebatt blir undanträngda.Det behövs målmedvetna insatser för att bevara kvalitet och mångfald också iden nya mediesituationen. (U1982:07) har en viktig uppgift i delta sammanhang. Kommittén, somtillsattes under den förra regeringens tid, fick tilläggsdirektiv (Dir 1983:19) . Enligt dessa, som helt ersätter de tidigaredirektiven, skall kommittén lägga fram förslag om principer för utbyggnad ochutnyttjande av ny teknik för massmedieändamäl. Förslagen skall utarbetas frånsåväl massmediepolitiska som kulturpolitiska utgångspunkter. En av kommitténshuvuduppgifter är att lägga fram förslag om de krav som frän massmediepoliliskaoch kulturpolitiska utgångspunkter bör ställas vid utbyggnad av kabelsystem. Idirektiven framhålls all en utbyggnad redan från början bör ske planmässigt så att lokala ochregionala nät efter hand kansamordnas. Kommitténs andrahuvuduppgift är att föreslå hur den nya tekniken skall användas förmassmedieändamål. Uppgiften avser främsl regler för kabel-distribution, menäven frågor om trådlös distribution kan beröras. Uppdraget omfattar frågor omtillgång lill kabelnät, befordran av program från SverigesRadio, regler för utländska program och specialproducerade ka-bel-TV-program saml kostnadsfrågor och frågor omreklam. Kommitténs arbete skall vara slutfört isådan tid att proposition pä grundval av kommitténs förslag kan föreläggasriksdagen . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 49 Även i andraavseenden pågår utredningsarbete som kan fä betydelse i den nyamediesituationen. 1 en alltmer internationell medievärld ökar intresset för ettnordiskt TV-samarbete. har med deltagande av definländska, isländska, norska och svenska regeringarna inlett en studiefas somär ett led i utvecklingen av ett nordiskt radio- och TV- samttelesamarbete baserat på överföring via ett satellitsystem. Studiefasen skallenligt planerna vara avslutad . Pä uppdrag av denordiska kultur- och undervisningsministrarna har en särskildutredningsgrupp gjort en översyn av de regler som gäller för s. k. grannlandstiltande,dvs. vidarespridning inom av i första hand TV-program frän nordiskaprogamföretag. Enligt vad jag har inhämtat kommer gruppens rapport attföreligga . Också lokala medierbör få en chans att utvecklas. (U 1978: 11) ansvarar för denförsöksverksamhet med närradio som f.n.bedrivs. Kommittén skall lämnaförslag om vilka regler som skall gälla för en eventuell permanentnärradioverksamhet. Försöksverksamhetmed fraktstöd för film inleddes /79. Syftet är att ökamöjligheterna att visa kvalitetsfilm på biograferna runt om i landet. Till enbörjan omfattade försöket endast en fjärdedel av landet, men försöksområdetutsträcktes lill tolv län . har möjligheten att erhållastöd utnyttjats i allt högre grad. Stödet synes ha lett till att filmer somannars inte skulle ha visals på smäbiografer ute i landet visas i större utsträckning. Verksamheten börnu införas permanent i hela landet. Den tekniskautvecklingen får konsekvenser också för dagspressen och den öppnar möjligheter för grupper avhandikappade att få del av det dagliga informationsflödet. (U 1983:01) undersöker hur den nya tekniken påverkarförutsättningarna för ökad samverkan inom dagspressen. Utredningen analyserarockså förhållandet mellan dagspressen och annonsbladen. 1 skrivelsetill regeringen har utredningen uttalat sig i fråganhuruvida företag som ger ut annonsblad skall kunna erhålla stafligt presstöd.I sammanhanget ifrågasätter nämnden om reducerat produktionsbidrag börutgå till storstadstidningar med hänsyn till dessas marknadssituation.Mot bakgrund av nämndens analys av hithörande frågor föreslår jag för /85 attmöjligheten till reducerat produktionsbidrag avvecklas i fråga om dedagstidningar som är storstadstidningar.Femte pressutredningen avser att framlägga sina förslag under är 1984. (U 1982:05) fördelar bidrag och bedriver utrednings- och utvecklingsarbeterörande utgivning av radio- och kassettidningar.