prop · G703179 · 1983-12-31 00:00:00 — Härigenomskulle anpassningen från svensk sida liU överenskommelsen om fri nordiskarbetsmarknad i någon mån underlättas. En sådan differentiering avlegitimationen för en yrkesgrupp förekommer emellertid inle tidigare. Syftetmed legitimationen - atl denna skall kunna återkallas - uppfylls med en legitimafionsom sjuksköterska för de olika inriktningar inom hälso- och sjukvårdslinjen. EnUgtsocialstyrelsens uppfattning måste emellertid examensbenämningen ge ullryckför den utbildning de studerande genomfört och inte generaliseras till enbart"sjuksköterskeexamen". Det måste anses vara rimligt för såväl denstuderandes/yrkesutövarens egen information som för alla de arbetsgivare ochmyndigheter, som kommer att ta del av utbildnings- Prop.1983/84:179 83 beviset, att de ulan svårighet kan tolka vilkenyrkesutbildning det i varje enskilt fall är fråga om. vill härerinra om behovet av överensstämmelse med inlernafionell praxis. 12 § tabellenskolumn "utbildning" måste därför för punkten 7 de korrektaexamensbenämningarna anges på följande säll: Sjukskölerskeexamen inom - allmän hälso- och sjukvård Som komplettering härfill behövs en not som anger all "legifimationsom sjuksköterska" fär pä ansökan den som med godkänt resultat gäll igenomutbildning till sjuksköterska enligt tidigare gällande studiegäng eller somförvärvat motsvarande kunskaper och fördigheter. Denna komplettering behövsdels för den befintliga stora yrkeskår legitimerade sjuksköterskor, som hilfillsutbildats dels för studerande som övergångsvis slutför sin sjukskölerskeutbildningenligt tidigare gällande studiegång. I reglementet för sjuksköterskor bör anges vad som gälleri fråga om legitimation för dem som genomgått sjukskölerskeutbildning enUgl fidigaregällande studiegång. läns landstingskommuns förvaltningsutskott(majoriteten) delar uppfattningen alt legifimafionen bör behållas för läkare,landläkare, barnmorskor och sjuksköterskor. De arbetsuppgifter som åvilar dessagrupper har en speciell betydelse för pafienlernas liv och hälsa. Däremot ärutskottet tveksamt till förslaget all behålla legitimationen för glasögonoptiker,psykologer och sjukgymnaster. Möjligen kan det vara berättigat atl på grund avalt dessa i viss omfattning bedriver yrkesverksamheten i egen regi och alllegitimationen kan dras in vid uppenbar olämplighet. Förslaget om all även införa legitimation för logopeder avvisasav förvallningsutskoltel. Yrkesgruppen sjukhusfysiker vore i sä fall merangelägen, eftersom utbildningen för den gruppen varierar kraftigt. Flertalet fakultetsnämnder, linjenämnder samt utbildnings-och kulturnämnder som yttrat sig över förslaget i denna del har varitpositiva. Vissa har föreslagit atl ytterligare grupper legitimeras. UHÄ har i anledning av en rad besvärsärenden aktualiseratfrågan om någon form av partiell legitimation för vissa grupper inom hälso- ochsjukvärden. Under förutsättning av atl beslutar i enlighetmed kommitténs förslag kommer förmodUgen krav all resas pä alt utfärda legitimafionretroaktivt. UHÄ anser för sin del all alternativa lösningar fill detta börprövas för all tillgodose individens behov av all bli betraktad som jämlik medden som genomgått "ny utbildning". 1983/84:179 84 UHÄvill i detta sammanhang även framhålla att de övergångsanordningar som kan bliaktuella för de nya grupper som skall omfattas av legitimations-institutet ochbehörighetsreglering inle bör konstrueras så alt de enbart av den anledningenföranleder komplelleringsbehov inom det reguljära utbildningssystemet. Bl.a.vårdutbildningsreformen är en del av den utveckling som sker inomutbildningsområdet och den nya utbildningsorganisationen måste betraktas somskild från tidigare utbildningsvägar. Eventuella komplelleringskrav måste hasin grund i ett behov som uppkommer i vårdarbetet och inle genom att man jämförutbildningamas innehåll som alltjämt skall växla från lid till annan. UHÄförutsätter atl samråd sker med utbildningsansvariga om utbildningsfrågor bliraktuella i detta sammanhang. UHÄ påminner även om prioritering avutbildningsinsatser i anledning av reformen. Dessutom anser UHÄ atl olikaalternativ till reglering som blir aktuella måste kostnadsberäknas och vägasmot den effekt som samhället viU ha ut av regleringen. Enyrkesgrupp som inte har behandlats i betänkandet - ortopedingenjörer -har genomintresseföreningen presenterat gruppensverksamhetsområde, utbildning och anställningsförhållanden och framfört atlgruppen uppfyller de i belänkandet uppställda kraven på legitimation genom attyrkesutövarna har en mångårig, kvalificerad utbildning, i stor utsträckninghar direktkontakt med den vårdsökande allmänheten. Yrkesutövarna har ettsjälvständigt yrkesansvar och måste i många situationer på egen hand göramedicinskt kvalificerade bedömningar. Yrkesutövarna bedriver självständigverksamhet som t.ex. egna företagare, i förhållande till allmänheten. Kammarrätteni framhåller atl såvitt framgår av betänkandet är stora risker ochsvårigheter förenade med psykolerapeufisk behandling. Många yrkesutövare ärprivat verksamma. Dessa omständigheter talar för alt krav på legitimation böruppställas. Denna skulle i så fall gälla både dem som har avlagt lerapeulexamenoch andra som har likvärdig utbildning. Mot tanken på att införa legitimationkan möjligen tala alt yrket är ganska nytt och att olika skolor görsig gällande på området. Kommittén har nöjt sig med att föreslå atl enmöjlighet skall öppnas för dem som har utbildning i psykoterapi alt bli regisleradei en särskild förteckning hos . En sådan ordning ler sig docksom en halvmesyr och innebär i praktiken all en särart av kompelensbevisuppkommer. Del är också en svaghet att någon möjlighet motsvarande deslegilimalioninte föreslås i syfte atl hålla förteckningen adekvat. Domstolen saknarkompetens atl bedöma om de skäl som talar för en legitimation är tillräckligtstarka. Frågan bör övervägas under lagstiftningsärendets fortsatta gång. Kammarrättenavstyrker dock atl del tänkta särskilda registreringsförfarandel tillskapas. Prop.1983/84:179 85 Socialstyrelsenförutsätter atl styrelsens handläggning av regislreringsären-de kan bygga påalt den universitetsgrupp som jämfört olika psykoterapiutbildningar med denstatliga, fortsätter sitt arbete. Oberoende av detta kommer, av erfarenheternamed psykologlegitimationerna att döma, inte alla ansökningar om registrering atlkunna bifallas. Man måste därför räkna med väsentligt fler registreringsärendenän godkända psykoterapeuter. Även om kommitténs förslag om regisleringår iförsta hand är avsett för privat verksamma psykoterapeuter, kommer offentligtverksamma legitimerade och icke legitimerade yrkesutövare sannolikt att ansökaom registreing. Det i förslaget beräknade antalet registreringar ter sig bl.a.av ovannämnda skäl mycket lågt. Det ter sig f.n. inte sannolikt attsocialstyrelsen - såsom kommittén förutsätter - till kan haöverblickat konsekvenserna av registrering av en ny grupp (privat) verksammayrkesutövare och inte heller kunnat få de resurser som krävs för ett nyttregister. Om ett register införs bör detta med regelbundna intervallerpubliceras som information till allmänheten. allmänna motivering skall den som en gång införts i förteckningen inleavföras från denna annat än efter egen ansökan eller då vederbörande avlidit.Detta innebär atl en psykoterapeut som visat sig vara uppenbart olämplig ändå är berättigad atl marknadsföra sig som av registerad psykoterapeut.Socialstyrelsens tillsyn kommer liksom anmälningar till hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd () med eventuell disciplinpåföljd inte att få någrakonsekvenser för vederbörandes arbete och fortsatta registrering. Villkoret fören meningsfull registering måste vara all vederbörande även kan avföras fränregistret. Eftersom detta inle kan ske avstyrker den föreslagnaförfattningsregleringen avseende registrering av psykoterapeuter. Enligtsocialstyrelsens uppfattning bör möjligheterna att utfärda särskildakompetensbevis till psykoterapeuter ytterligare utredas. Styrelsenframhåller atl frågan om rättslig reglering av psykoterapeulernas verksamhetframstår som angelägen. UHÄanför: I anslutning till denna utbildning finns f.n. en nämnd som har tilluppgift atl bereda underlag för ekvivalering av andra liknande utbildningarsom skall jämställas med psykolerapeutulbildningens oUka steg. Såvitt UHÅ kanbedöma kommer genom förslaget alt åläggas elt odelat ansvar fördetta. UHÄ anser all den kompetens som byggts upp under en övergångstid kan tastillvara genom all ges möjligheter att "köpa tjänster"om behov finns. UHÄ föreslår att nämnden permanentas och attsocialstyrelsen och UHÄ i samråd får i uppdrag alt utreda kompetens förnämndens ledamöter och de ekonomiska konsekvenserna av nämndverksamhelen. Deuniversitet som har yttrat sig till UHÄ är övertag positiva till en regleringav psykoterapeulernas verksamhet men föreslår atl bestämmelser om legitimationinförs. 1983/84:179 86 HSANfinner kommitténs förslag om registrering otillfredsställande. Atl vid sidan omlegilimalionsinslilutel ha ett registreringssystem med andra rättsverkningar ände vid legitimation och andra särskilda kompetensbevis torde vara ägnat attskapa förvirring och medföra osäkerhet om kompetensen hos de registreradeyrkesutövarna. Risk föreUgger atl de registrerade i förhåUande till delegitimerade kommer atl uppfattas ha en lägre utbildning och sämre kunskaper ändessa. Förslaget atl inte kunna avföra en uppenbart olämplig yrkesutövare urförteckningen framstår vidare som oacceptabelt. Enligt meningbör psykoterapeuterna vara underkastade samma ansvarsregler som de grupper som anförtroltslegitimation. På samma grunder som gäller för dessa bör det således varamöjligt atl i förekommande fall återkalla kompetensbevisel också för en psykoterapeut.Åven i övrigt bör regleringar om legitimation gälla för en sådan yrkesutövare.Den invändning mot legitimation som kommittén anfört, nämligen atl allmänhetendärigenom oriktigt skulle uppfatta psykoterapeulutbildningen som en grundutbildningframstår som överdriven. Det förhållandel alt en psykoterapeut skuUe erhålladubbel legitimation i vissa faU, t.ex. som dels psykolog och dels psykoterapeutsaknar avgörande betydelse. Redan nu finns yrkesutövare med dubbel legifimation,exempelvis barnmorskor, vilka också är legitimerade sjuksköterskor. Veterligenhar delta inle inneburit några olägenheter. Okvalificerad och felaktigpsykoterapeutisk behandling kan leda fill svåra skador hos patienterna.Ansvarsnämnden har kännedom om sådana fall. Risken för skador ökar givelvis medbehandling som ges av outbildade eller olillräckligl utbildade yrkesutövare.Staten har elt övergripande ansvar för medborgarnas liv och hälsa och börunderlätta för allmänheten all fä information om de yrkesutövare som har denerforderliga kompetensen. Tveklöst har psykoterapeuterna en självständigyrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och stort ansvar förpatienterna. En stor del av psykoterapeuterna vänder sig direkt tillallmänheten som fria yrkesutövare. Underhänvisning till vad som ovan anförts avstyrker förslaget omregistrering. Nämnden föreslår i stället regler om legitimation för psykoterapeutermed psykoterapeutexamen eller motsvarande utbildning. /SRanser all kommitténs ställningstagande är den i dagens läge bästa lösningen ochtillstyrker därför förslaget. TCOtillstyrker kommitténs förslag alt den som har psykoterapeutexamen ellermotsvarande utbildning efter särskild ansökan ska kunna föras in i en av socialstyrelsenförd förteckning över sådana yrkesutövare. Sverigessocionomers personal- och förvaltningstjänstemäns riksförbund (SSR) är kritiska mot förslaget ochförordar alt legitimation införs för psykoterapeuter. Stockholmsläns landstingskommuns sociala nämnd förordar all särskilda 1983/84:179 87 behörighetsbevisutfärdas för yrkesgruppen. harinkommit med ett särskilt yttrande. Stiftelsen instämmer i kommitténsbedömning av atl behovet av psykoterapi är stort och förväntas öka. Det finnsett icke tillgodosett behov av psykoterapi för barn och ungdomar och derasföräldrar. Efterfrågan på från Ericastiflelsen diplomerade barn- och ungdomspsykolerapeulerär stor och konkurrensen om tillgängliga utbildningsplatser är härd. I ett lägedär arbetsmarknaden hårdnar, väntetider för psykolerapeufisk behandling ökaroch utbudet på kvalificerad utbildning begränsas är erfarenhetsmässigt riskenstor, atl okvalificerade behandlare erbjuder sina tjänster ål allmänheten. Med hänsyntill att psykoterapi på gott och ont kan innebära avsevärda ingrepp i patientersliv och hälsa bedöms det vara av stor vikt, all staten tillskapar lagar ochregler som underlättar allmänhetens möjHghel alt orientera sig om, vilka yrkesutövaresom har en tillräcklig kompetens för all självständigt bedriva psykoterapi. Detär också väl känt all allmänhetens möjUgheler all skydda sig mot kvacksalveripä psykoterapins område är klart otillräckliga. Ericastiftelsenär av den bestämda uppfattningen atl psykoterapeuter bör vara underkastadesamma ansvarsregler som andra grupper som anförtrolts legitimation. Dettainnebär atl samhället bör kunna återkalla kompetensbevisel när delta ansesmotiverat till allmänhetens skydd. Kommitténs invändning mot en legitimation avpsykoterapeuter är främst all allmänheten skulle kunna få en oriktiguppfattning om att påbyggnadsutbildning i psykoterapi är en grundutbildning.Enligt Ericastiflelsens uppfattning väger denna invändning lätt i jämförelsemed behovet all tillgodose allmänhetens legitima behov av information och skyddmot kvacksalveri. Ericastiflelsen ansluter sig till kommitténs förslag atlendast den som blivit legitimerad alternativt införd i förteckningen skall varaberättigad att för allmänheten ange sig vara psykoterapeut och alt annonsera ipressen, samt att det skaU åUgga yrkesutövaren all ange sin grundutbildning. Socialstyrelsendelar kommitténs bedömning alt behörighetsbevisen för tandsköterskor,tandhygienister och tandtekniker kan avskaffas. Styrelsen vill emellertid framhållaall delta förutsätter att dessa yrkesgruppers behörighet relgeras rättsligt påannat säll. delar vidare kommitténs uppfattning att bevisen omspecialistkompetens för läkare och landläkare fyller en viktig funkfion och börbehällas. Beträffande de förordnanden all uppehålla läkartjänst, somsocialstyrelsen utfärdar för icke behöriga läkare, innebär de avsocialstyrelsen utfärdade föreskrifterna (senaste lydelse SOSFS 1982:67) omförordnanden på vissa läkartjänster av icke legitimerade läkare althandläggningen omfattar ärenden, som kräver en central bedömning, såsom svenskamedicine studerande och läkare med Prop.1983/84:179 88 För yrkesgruppen landläkare gäller motsvarande förhållanden. I finner inle all en ytterligare decentraliseringär motiverad. niBehörighet att utöva yrke, att använda yrkestitel och att använda skyddadyrkesbeteckning anser kammarrätten i att behörighetskrav för yrke bör uppstäUasmed avseende på barnmorskor, läkare och tandläkare. Åven sjuksköterskor utförarbetsuppgifter av sådan betydelse all motsvarande krav bör gälla för dem. Socialstyrelsenställer sig i princip bakom kommitténs förslag i denna del och tillstyrkerförslaget om straffpåföljd för den som deslegitimerats eller fåll sittförordnande återkallat och såsom hälso- och sjukvårdspersonal utövar yrket motersättning. Frän juridisk synpunkt är det av värde atl, som , allaförbud rörande kvacksalveri finns samlade i en lag. EnUgt socialstyrelsensuppfattning vore det olyckUgl om förbuden att använda vissa yrkestitlar och yrkesbeleckningarbryts helt ut ut kvacksalverilagen. Om sistnämnda förbud överförs till denföreslagna lagen om särskilt utfärdade kompetensbevis och behörighet i vissafall för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl., måste åtminstone en hänvisninghärom göras i kvacksalverilagen. Socialstyrelsentillstyrker att det lilelskydd som omfattar lakar- och doktorstiteln samlsammansättningar där titlarna ingår utslräckes till alt omfatta äventandläkare. tillstyrker atl beteckningen legitimerad ianslutning till yrkesbenämning ges ett straffrältsUgt skydd. Likaså tillstyrkerstyrelsen en oförändrad reglering av yrkesbeleckningen specialist. Beteckningen"av registrerad psykoterapeut" föreslås även regleradslraffrällsligl. anser en sådan reglering värdefull men villhär hänvisa till de oklarheter kring frågan om registrering, som framförts. Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd () anför följande: 11-15 §§ i lagförslagetinnehåller regler om behörighet all utöva yrke samt använda yrkestitel ellerskyddad yrkesbeleckning. Bestämmelsen i nu gällande behörighetslag för läkareatt endast den som är legitimerad läkare har rätt att yrkesmässigt bedrivaenskild verksamhet som sådan finns ej med i förslaget. Enligt nämndens meningbör 11 § kompletteras med en regel av denna innebörd. Motsvarande krav börställas upp också för landläkare som utövar enskild verksamhet. Enligt denföreslagna 11 § knyts behörigheten att utöva läkaryrket eller tandläkaryrkettill legitimationen eller meddelat förordnande att utöva yrket. uppfattning bör motsvarande krav uppställas också förpsykologer och psykoterapeuter. Endast den som är legitimerad psykolog ellerlegitimerad psykoterapeut eller den som fått särskilt förordnande atl utövayrket bör tillåtas all utöva psykolog- eller 1983/84:179 89 psykoterapeutyrket.För rätt all bedriva yrket enskilt bör krävas legitimation. Nämndensuppfattning i denna fråga baserar sig på de olägenheter som följer av nu gäUandebestämmelser. hindrar all en person som helt saknar utbildning för yrketutger sig för alt vara psykolog eller psykoterapeut med den risk för missbrukoch psykologiska arbetsmetoder, både inom psykodiagnoslisk och psykoterapi, somdelta för med sig, till skada för sjuka människor som utsätts för sådanbehandling. I samband med atl i lagförslaget intagits förbud all obehörigenutge sig för atl vara läkare eller landläkare har kommittén föreslagit atlbestämmelsen i kvacksalverilagen öm förbud att använda vissa yrkestitlar ochyrkesbeteckningar upphävs. En erinran om förbudsbeslämmelserna i den föreslagnalagen bör dock enligt mening kvarstå i kvacksalverilagen. Idetta sammanhang vill la upp till behandling frågan i vad månen legitimerad person i sin verksamhet som fri yrkesutövare kan anses ha rättatt använda sig av inortodoxa behandlingsmetoder så att säga underlegitimationens täckmantel. Kan med andra ord en privatpraktiserandelegitimerad yrkesutövare förena sin verksamhet som sådan nied verksamhet somfaller in under kvacksalverilagen? I denna fråga vill anföraföljande. Gränsen mellan dem som vid en yrkesutövning på hälso- och sjukvårdensområde faller under kvacksalverilagen och dem som faller utanför denna ärprincipiellt klar. Alla som står under tillsyn faller i sin yrkesutövningutanför kvacksalverilagen. Enligt grunderna för denna lag bör enprivatpraktiserande legitimerad yrkesutövare inle kunna inom en och sammaverksamhet falla under både fillsynslagen och kvacksalverilagen. Han skall medandra ord inle kunna spalta upp sin verksamhet i en auktoriserad och en icke-auktoriseraddel. En helhetssyn måste läggas på en legitimerad yrkesutövares verksamhet. Ettviktigt syfte med legifimationen är att ge allmänheten garanti föryrkesutövarens kompetens och därmed för en sakkunnig yrkesutövning. Med hänsynhärtill måste den legitimerade yrkesutövarens verksamhet i sin helhet anses ståunder tillsyn. Vadovan anförts utgör en redovisning av uppfattning av rättslägetinom förevarande område. I sin verksamhet har emellertid nämnden påträffatståndpunkter som innebär annan uppfattning eller som ger uttryck för tveksamhetom vad del framlagda lagförslaget kompletteras med regler som entydigt fastslårvad som gäller för en legitimerad yrkesutövare i dennes enskilda verksamhet inu angivna hänseende. Ericastiftelsenföreslår i sitt särskilda yttrande atl regler införs som stadgar att endastlegitimerad psykoterapeut skall ha rätt att yrkesmässigt bedriva enskildverksamhet. anser kammarrätten i alt utfärdad legitimation enligthuvudregeln rent lagtekniskt bör läggas till grund för behörigheten all utövayrke. Om behörighetskraven skall uppfylla avsett syfte, måste de förenas medmöjligheter till straffrättsliga ingripanden i 1983/84:179 90 enlighetmed vad som har angetts i betänkandet. Deregler som finns i den s.k. kvacksalverUagen liU skydd för lakar- och doktorstitlarnasaml sammansättningar där dessa titlar ingår behövs. Motsvarande gäUer om tandläkarfiteln.Kommittén har enligt kammarrättens mening förebringat bärande skäl för all ettsiraffrältsligt skydd bör gälla för atl skydda alla beteckningar som utsägeratt yrkesutövaren är legifimerad. anförföljande: Kommittén har föreslagit atl skyddet i 6 § kvacksalverilagen skallutökas och flyttas över lUl den föreslagna behörighelslagen. EnligtKonsumentverkels mening är detta emellertid delvis olyckligt, eftersom behörighelslagennärmast tar sikte på behöriga och legifimerade yrkesgrupper medan kvacksalverUagenriktar sig mot dem som faller utanför behörighetslagens tillämpningsområde. Titelskyddelriktar sig mot icke behöriga grupper och hör därför naturligen hemma i kvacksalverilagen.Dessutom bör man ta hänsyn till atl flertalet av de alternafivmedicinskayrkesutövarna torde vara medvetna om alt skyddet finns i kvacksalverilagen.Det torde därför kunna skapa viss förvirring om del flyttades bort ur dennalag. Om så ändå sker, bör ges en hänvisning i kvacksalverilagen om att skyddetfinns och var del tidigare stadgandet numera kan återfinnas. Konsumentverketdelar dock kommitténs uppfattning all titelskyddel bör utvidgas. Beteckningenlegitimerad och Uknande används inom den alternativa medicinen imarknadsföringen ibland i kombination med olika yrkesbeleckningar.Yrkesbeteckningen blir därför ofta vilseledande, eftersom den kan ge sken aven verksamhet, som på något sätt skulle vara sanktionerad av samhället eller ivart fall kontrollerad på tillfredsställande säll. I förarbetena till kvacksalverilagensägs bl.a. alt skyddet även skaU gälla sådana titlar eller yrkesbeleckningar,som ger sken av all vederbörande är legitimerad eller på annat sätt ärauktoriserad av myndighet. Detta har ibland tolkats som om man aldrig fåranvända beteckningen legitimerad i kombination med en yrkestitel inom denalternativa medicinen och ibland som om ordet legitimerad endast är skyddat ikombination med en i lagen skyddad yrkestitel. Detta har i praktiken medfört atlvissa fall av ifrågavarande obehörigt bruk av titel har utretts avåklagarmyndigheten och andra fall, exempelvis bruk av titeln leg. akupunktör,har handlagts enligt marknadsföringslagen. Med hänsyn härtill och vad som ovananförts om problemen vid marknadsföringen av de alternafivmedicinska tjänsternabör det övervägas om inte kvacksalverilagen bör ges en tydligare utformningeller ev. utvidgas på sådant sätt atl man erhåller elt bättre skydd förbeteckningen legitimerad eller därmed jämförbara beteckningar. Statskontorethar intet alt erinra mot kommitténs förslag om behörighet alt utöva yrke ellerverksamhet, behörighet atl använda yrkesfilel och behörig-hel alt användayrkesbeteckning. TCOhar ingen erinran mot kommitténs förslag om behörighet till yrke och om skyddadyrkestitel. Skyddad yrkestitel medverkar till att förhindra all 1983/84:179 91 personerkan ge sken av all ha en viss utbildning eller kompelens. TCO fiUslyrkersåledes kommitténs förslag om skyddad yrkesfilel för samtliga legifimeradeyrkesutövare saml även all bestämmelsen slraffsankfioneras. UHÄkonstaterar atl del i betänkandet redogörs för de olika innebörder somlegitimationen utgör för olika kategorier av yrkesutövare. Kommitténs förslaginnebär visserligen elt närmande av innebörden och betydelsen av legitimationenför de grupper som omfattas av denna. Dock anser UHÄ att det varit värdefulltalt i detta sammanhag ta stegel fullt ut och konstruera regelsystemet förlegitimationen med exakt samma innebörd och betydelse oavsett yrkeskategori. /SRhar inget alt erinra mot förslaget i dessa delar vad avser läkare ochtandläkare.