prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Totaltföreslås en fördubbling av de gemensamma insatserna . Sverigehar markerat sill intresse för vidgal samarbele med EG på forskningsområdet ochöverläggningar härom pågår. överlämnades lill prop.1982/83:119 där regeringen bl.a. föreslår fortsatt arbete med flygplanssyslemetJAS 39 (). Projektet utgör den största leknikupphandlingsom genomförls i . Utvecklingen av JAS innebär bl.a. utnyttjande av kompositmateriali skrov, ny motorteknologi saml ny elektronik i styrsystem, radar ochpresentation. presenterade regeringen i prop.1983/84:8 rikllinjer för ell femårigt nationellt mikroelektronikprogram medinsatser inom utbildning, grundforskning, målinriktad forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Programmet syftar till att stärka Sverigesförmåga att konstruera och tillverka mikroelektronikkomponenler. I ett första slegsalsas 44 milj. kr. för innevarande budgetår. Beslut om de nu gällande rikllinjerna för Tele-X-projektettogs . Avlal med om samarbete på tdesalellilområdel lecknadesi . Som ett första steg i detta samarbete skall Tele-X-projektetgenomföras. Genom ett svensk-finskt avtal i oklober 1983 har Tele-X-samarbelet vidgalslill alt förutom och också omfatta . hardärmed ulvecklals lill det största nordiska samarbetsprojektet hittills.Marknaden för tele- och datakommunikation via satellil med utnyttjande av Tele-X-konceplelbedöms som kraftigt växande. De nu gällande riktlinjerna för regionalpoliliken lades ihuvudsak fast genom beslut (prop. 1981/82:113, AU 23, rskr388). gällande slödområdesindelning med sex stödområden ersattes meden indelning i tre områden; A, B och C. Det högsta stödet kan erhållas Prop.1983/84:135 269 i stödområde A. Den nuvarande indelningen innebär enstarkare prioritering av de regioner som har de svåraste problemen på lång sikl.Regeringen har dessulom möjlighet all ulanför slödområdel ange vissa ortereller kommuner som kan komma i fråga för lokaliseringsstödlill större investeringsprojekt. Riksdagenbeslutade även om vissa förändringar av reglerna för det regionalpolitiska stödel.De innebär bl.a. att numera kan slöd lämnas lill fastbränsleframslällning istödområdena A och B, privala industrilokaler för ulhyrning i mindre orter inomstödområdena A-C saml till privala regionala investmentbolag.Lokaliseringsbidrag kan nu även i undantagsfall lämnas för maskininvesteringarsom inle leder lill ökad sysselsättning. Riksdagsbeslutetinnebar vidare en decentralisering av del regionalpoliliska stödelsadministration. Länsstyrelserna själva får nu i ökad utsträckning prioriterade insatser som de bedömer angelägna för den regionala utvecklingen. Vid omorganisalionenav SIND flyttades den centrala handläggningen av del regionalpoliliska slödelfrån AMS fill SIND. förändrades rollfördelningen mellan regerings-och myndighetsnivå. Beslutsrätten i fråga om finansiellt stöd till förelag hari ökad utsträckning lagls på industriverket. Regeringen skall endasl ispeciella fall pröva enskilda stödärenden. har även tillförtsvissa andra uppgifter inom regionalpolitiken. Förhållandena i har moliveral exlraordinärainsatser. har 1979, 1982 och 1983 beslutat om särskilda program medåtgärder för all främja sysselsättningen och stärka länels induslri och övriganäringsliv. Riksdagsbeslutet omfattade slöd på lolall ca350 milj. kr. varav 150 milj. kr. inom en särskild regionalpolitisk medelsram.Dessutom beslutade då om en sänkning av socialavgifterna med 10 procenlenheleri de fyra nordligaste kommunerna. I mars1983 beslutade (prop. 1982/83: 120, AU 24, rskr 305) om en rad ålgärderi länet som skall genomföras . Åtgärderna beräknas kostatotalt 4000 milj. kr. av vilka 200 milj. kr. avser särskilda regionalpoliliskainsatser. För alt stärkade nortbottniska företagens konkurrenskraft har beslutat (prop.1983/84: 38, AU 9, rskr 102) om nedsällning av socialavgifter och allmänlöneavgift i hela Norrbotlens län. Beslutet innebär all socialavgifterna underen sätts ned för induslri saml vissa delar avhandels- och tjänstesektorerna. Ett särskilt bidrag lill koslnaden försocialavgiften lämnas härulöver vid ökning av sysselsättningen. Verksamheter inom nämnda näringsgrenar som bedrivs i Svappavaarasamhälle är helt befriade från socialavgifter och allmän löneavgift under åren1984-1993. Prop.1983/84:135 270 Kostnaden i form av minskade avgiftsinkomster för nedsättningenav socialavgifter i kan beräknas till ca 330 milj. kr. per år.Till detta kommer kostnaderna för bidrag vid sysselsättningsökning. Regeringens glesbygdsdelegation som tillsattes 1977 arbelarmed att på olika säll stimulera en offensiv och ulvecklingsinriklad politik medsyfte atl ta lill vara produktiva resurser och skapa en livskraftig glesbygd. I detta syfte verkar delegationen för att initiera, stödjaoch sprida kunskap kring projekt på en mängd områden, t. ex.produktionssystem, lokala utvecklingsprojekt, ulbiidning och forskning. /84 satsar delegationen särskilt på atl utveckla skogen somresurs, motverka del passiva markägandel, stimulera kombinerad verksamhet ochutveckla hemslöjd och hantverk som näring i glesbygden. Genom skilda beslut har anvisat medel förregionala investmenl- och utvecklingsbolag. Inom del regionalpoliliskastödområdet finns bl.a. Regioninvesl i i , AC-Invest ABi och i . Regioninvesl i ärett dotterbolag fill . har beslutat (prop.1983/84:25, NU 19, rskr 137) om kapitaliillskoii fill bolaget på 230 milj. kr. bemyndigade regeringen atl disponerahögst 20 milj. kr. för att främja den industriella utvecklingen i (AU 1980/81:23, rskr 223). Efter framslällning av i länoch ansökan av bolagel beviljades ett nybildat privat investmentbolag, , ett lån på 12 milj. kr. av dessa medel. Riksdagenbeslutade (prop. 1981/82:113, AU 23, rskr 388) au 25 milj. kr.skulle avräknas från den femåriga beslutsramen för regionalpoliliskllokaliseringsbidrag och användas för långivning på speciella villkor tillprivata regionala investmentbolag. och 1983 har med slöd av dennalångivning sådana bolag bildals i , , ochKopparbergs län. Regeringen har budgetproposition lagl förslag omalt ytterligare 16 milj. kr. skall anvisas för lån lill regionala inveslmenlbolag. Utanför stödområdet har staten svarat för eller bidragittill finansieringen av investmenl- och utvecklingsbolag i bl.a. ,Malmö-, Landskrona- och Göteborgsregionerna. Det regionalpolitiska planeringssystemet förändradesväsentligt i och med beslut . Beslutet innebar en starkdecentralisering och avformalisering. Del enda återstående planeringsdokumentet- den årliga länsrapporten - har som huvudsyfte att vara ell informations- och samordningsinstrumenlpå regional nivå mellan olika länsorgan och mellan länsslyrelse, landsting ochkommuner. Under höslen1983 färdigställdes den första uppsättningen länsrapporter. De innehåller enanalys av ulvecklingen i länet, mål och riktlinjer för användningen av deregionalpolitiska resurserna saml en redogörelse för genomförda och framlidaplanerings- och utvecklingsinsatser. 1983/84:135 271 Somresultat av ett regeringsuppdrag redovisade länsstyrelserna också regionalaindustriprogram lill regeringen under-hösten 1983. Imars 1983 fick länsstyrelserna vidare regeringens uppdrag att medverka iutbildningsplaneringen i länen. En redogörelse för arbelel skall lämnas i 1984års länsrapport. Regeringen tillsatte år1982 en pariamenlariskl sammansatt kommitté, regionalpolitiska utredningen (I1982:05) med uppgift att behandla ett stort antal frågor som gällerregionalpolitiken. När del gäller regionalpolitisktstöd lill förelagen skall kommittén bl. a. behandla frågor rörande avvägningenmellan selektiva och generella medel, transportstödet, investeringsfondernas regionalpoliliskaroll, samordningen mellan industri- och regionalpolitiska slöd samt vissaorganisatoriska frågor. Utredningenskall redovisa sina överväganden och förslag . 1.5Små och medelstora företag Slödeltill de små och medelstora företagen handhas till övervägande delen avindustriverket och de regionala utvecklingsfonderna. Småföretagsstödet bestårdels av förmånlig finansiering (rörelselån, utvecklingskapilal,industrilånegarantier m. ), dels av företagsservice (rådgivning, konsultinsalser).Av slor betydelse för småförelagen är även skattesystemet och rikskapitalförsörjningen.På dessa områden skedde flera vikliga förändringar som resullal av riksdagensbeslut med anledning av prop. 1981/82:118. Småförelagensy7nani/é'n>z.giwö/7/g/2erÉ'/-förbättradesgenom atl de regionala utvecklingsfonderna gavs störte frihel alt självaanpassa finansieringen efter företagens behov. De tidigareproduktutvecklingslänen ersattes fr. o. m. med utvecklingskapilal.Detla.är en mer flexibel stödform. Fonderna kan nu själva utformafinansieringen som lån, villkorliga lån. garantier eller bidrag med royaity.Räntesatser, avtal m. m. anpassas lill de enskilda projekten. beskattades utdelade vinstmedel både iföretaget och som inkomst på kapital för ägaren. Denna dubbelbeskattninginnebar bl. a. all småföretagare ofta valde atl la ut överskoll från verksamheleni form av lön och andra förmåner framför att redovisa och dela ut vinstmedel.Genom skattesänkningen fr. o. m. får företagen dra av avutdelningen (dock högsl eller av akliekapitalel). Densedan tidigare gällande regeln om alt ägare lill småföretag endast betalarförmögenhetsskatt på av förmögenhelsvärdel utsträcktes lill att gälla ävenföretag som är föremål för viss akliehandel. Dessutom klarlades alt handelmed småföretagsaklier inte strider mol börsmonopolet och alt fondkommissionärernafår köpa och lagerhålla små-företagsakfier. 1983/84:135 272 Skattesänkningen och lagkompletleringen gavförutsättningarna för den s. k. OTC-marknaden, som expanderat kraftigt dé'"senasleåren. För alt ytterligare slärka småförelagens egenkapilalmarknadbeslulades att garantier för totalt 25 milj. kr. skulle kunna lämnas för attstödja privata småföretagsinriktade utvecklings- och inveslmenlbolag, s. k. Tillväxtin-vest.Aktiefonderna gavs också rätt all placera av sitt kapilal i bl.a.småföretagsaktier. Utvecklingsfondernas rådgivnings- ochinformationsverksamhet skall enligt prop. 1981/82:118 i ökad omfattning styrastill förelag som är lönsamma eller som med olika insalser kan komma alt blilönsamma, dvs. till s.k. utvecklingsbara företag. har slatens induslriverki egenskap av huvudman för de regionala fonderna ytterligare betonat vikten avall fondernas resurser slyrs till utvecklingsbara förelag. 1.6 Övriga industripolitiska frågor Förulom de genomgångna områdena ryms inom induslripolilikenäven frågor om exportkrediter, naturresurser och råvaror, ulländska förvärv avsvenska företag, internationella frågor m. m. Systemet med statsunderstödda exportkrediter, del s. k. SEK-systemel,har expanderat i snabb takt de senasle åren. Dessa krediler ges för export av kapilalvaror,såsom kompletta anläggningar, produktionsutrustning, anläggningar förelförsörjning, telekommunikationer, fordon och fartyg. svarade dennavarugrupp för av exporten (inkl. tjänster). Avkapilalvaruexporlen finansieras med statsstödda krediler. Farlyg m. m. frånvarvsindustrin är den dominerande varugruppen. Slaten täcker skillnaden mellan ul-och upplåningsräntor samt kursförluster. Utläningsränta och övrigakreditvillkor skall slå i överensslämmelse med den s. k. consensusöverenskommelseninom . För alt hålla nere kostnaderna för SEK-systemel beslöt regeringen ijanuari1982 alt höja räntorna . höjdesräntorna för krediler i svenska kronor. De svenska exportkrediiränlorna liggersåledes någol över de villkor konkurrenterna erbjuder. Volymen av statsstödda exportkredilerfrån väntas öka endast måttligt de närmasle åren. På grund av eninternationellt överenskommen marknadsanpassning av utlåningsränlorna minskarstatens kostnader för nya krediter. Exportkrediigivningen stöds även genom degarantier mol politisk risk som lämnas av exportkredilnämnden (EKN) och de u-kredilertill särskill förmånliga räntor som lämnas inom ramen för u-landsbislåndel. infördes ett statligt stöd för matchning av ulländskastatssub-ventionerade krediter på den svenska marknaden. Slödet innebär alt slalenbetalar en viss del av den svenska säljarens ränta för leveranlörskredit i falldär ett utländskt förelag erbjuder kredilvillkor med slallig subvention. Underåren 1980 och 1981 stöddes en rad leveranser av svensk kapitalvaru- 1983/84:135 273 utrustning lill svenska köpare. Efterfrågan på stödel harminskat i och med aU de svenska marknadsräntorna har sjunkil. F.n. fallas inganya beslut om slöd. Den 1 januari1983 ersattes lidigare lagstiftning om utländska förvärv av aktier i svenskabolag. I stort sett överensstämmer den nya lagstiftningen med tidigare gällanderätt. gäller dock tillståndsprövningen samtliga företag, inle somtidigare bara de med förbehåll för ulländska ägare. Regeringenbeslöt atl framlägga förslag rörande kooperationens kapiialförsöijningm.m. 1983/84:84). Genom särskilda förlagsinsatser blir det möjligt förandra än medlemmar att satsa riskbärande kapilal i ekonomiska föreningar.Såväl som löntagarfonderna samt de nya kapitalsparfonderna skallkunna placera medel i föriags-insalser. Vidare görs vissa ändringar i skaUereglernasom bl. a. innebär au dubbelbeskattningen av utdelad vinst i vissa ekonomiskaföreningar lindras. Ett kooperativt råd med företrädare för kooperationen ochsamhället kommer att tillsältas. skall lämna förslag lillriktlinjer för den kooperativa forskningen. () har omorganiserats. Den nyaorganisationen bygger i huvudsak pä det förslag som induslriverksulredningenlämnade i sitt betänkande (Ds I 1982: 14) Organisafion för induslriellförnyelse. Bakgrunden till ulredningen var bl. a. aU huvuddelen av SIND:s verksamhelinom mineral-, energi- och utbildningsområdena överförts fill andraorganisationer. Vidare syftade utredningsarbetet till en ökad integrationmellan induslri- och regionalpolifiken, samt till en ökad flexibilitet och ökadinriklning på den industriella förnyelsen hos SIND. SIND har övergått till programorganisation fr.o.m. den 1juli 1983. Verksamhelen är indelad i fyra huvudprogram; Utredningsverksamhet, Induslriellomvandlig och tillväxt. Regional utveckling och finansiellt stöd samlSmåföretagsutveckling. Omorganisationen innebar all handläggningen av detregionalpolitiska stödet överfördes från lill induslriverkel. Skogsindustrins virkesförsörjning utveckladesotillfredsställande i samband med atl skogsindustrin gick in i en bättrekonjunktur 1979. På grund härav tillsattes virkesförsörjningsutredningen, somlade fram sitt slutbetänkande höslen 1981 (SOU 1981:81). par av de av ulredningenföreslagna åtgärderna för aU stimulera virkesutbudet genomfördes under budgelårel1981/82. Trots detta forlsalle skogsinduslrins virkesförsörjning aU varaotillfredsställande. I del ekonomisk-politiska program som regeringenpresenterade under höslen 1982 (prop. 1982/83:50) betonades behovet atl la fillvara utvecklingsmöjligheterna inom råvarubranscherna. I enlighet härmed harriksdagen på förslag av regeringen fatlat beslut om åtgärderi syfte aU förbäUra skogsindustrins virkesförsörjning (prop. 1982/83: 145, JoU 34,rskr 360). Riksdagsbeslutet innebär atl det i skogsvårdslagen 18 1983/84. Prop.1983/84:135 274 införs en allmän skyldighel för markägare atl avverka endel av den skog som är sluiavverkningsmogen, samt att gallra yngre skog.Åtgärden syftar till att förmå de passiva skogsägarna all avverka. Vidareföreskrivs, att det skall finnas en skogsbruksplan för alla skogsfastigheler.Genom planen får skogsägaren god kännedom om förhållandena på sin skogsfastigheloch om de skogsbruksåtgärder som behöver vidlas. De nya bestämmelserna iskogsvårdslagen irädde i kraft . Inom området mineralförsörjning har flera ålgärdervidtagits. beslöt om en förändrad verksorganisation (prop.1981/82:99, NU 40 och 60, rskr 430). Uppdragsverksamhelen inom GeologiskaUndersökning (SGU) överfördes lill bolagsform. Bolagel, benämnl () skall på uppdrag ulföra prospeklering och andra geologiskaundersökningar. I beslutet slog även fasl vikten av en breddning ochsatsning på nya projekl inom mineralområdel under 1980- och 1990-lalen. besluladehösten 1982 om en utökad prospeklering i syfte att öka livslängden hosbefintliga gruvor och mineralförelag saml alt stimulera tillkomsten av nyasådana (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111). För detta ändamål anslogs300 milj. kr. Regeringen beslutade under sommaren 1983om fördelningen av en del av dessa medel. Huvuddelen av projekten utförs inorra av och . Havsresursernahar varit föremål för en omfallande utredningsverksamhet,främst inom ramen för Delegationen för samordning av havsresursverksamhelen. I havsresursverksamheiinnefattas bl.a. fiske, utvinning av olja och andra mineraliska ämnen. I prop.1983/84: 10 föreslog regeringen bl. a. ett program för havsinduslriellkompetensutveckling, innefattande åtgärder av slyrelsen för teknisk utveckling(STU) inom områdena leknik för utforskning och tillståndskonlroll av havet,arktisk leknik samt undervattensteknik. Induslriverkel föreslås få 20 milj. kr.för alt stödja havsinduslriell kompetensutveckling. Induslripoliliskafrågor las allt oftare upp lill behandling inom internationella organ. Inomramen för (9£CD bedrivs arbete på flera områden som är av vikl ur industripolitisksynvinkel, bl.a. rörande allmän industripolitik, industristöd, internationella invesleringar,vissa branschfrågor och forskningspolitik. Vid minislerrådsmöleli bekräftades tidigare antagna rikllinjer för selekliva induslripolitiskaålgärder och ell särskilt uttalande gjordes om inriktningen av en "posilivanpassningspolilik". De deltagande länderna underströk viklen av enfortsatt frihandel och av atl inhemska åtgärder inle ulformas så att desnedvrider den internationella konkurrensen och därigenom övervältraranpassningsbördor och arbetslöshetsproblem lill andra länder. Prop.1983/84:135 275 Ettmöte på ministernivå i OECD-kretsen ägde rum i Slockholm med syfleatt utbyta erfarenheter om gemensamma problem inom det regionalpolitiskaområdet. Kontakternamellan och EG inom del industripolitiska området har vidareutvecklatsunder senare år. engagemang i det tekniskt-vetenskapliga s. k. Cost-samarbetelär omfattande. Regelbundna konlakler hålls särskill på slål- samt pappers- ochmassaområdena. hölls samtal med EG-kommissionenom slatliga stödåtgärder. InomEFTA har genomgångar ägt rum av statliga stödåtgärders förenlighet medkonventionen. Resultatet blev alt inga stödåtgärder i medlemsländerna ikonkreta fall anses ha motverkat syftet med konvenlionen. Sverigehar spelat en akliv roll i del pågående arbetet inom FN rörandeutarbetandet av en uppförandekod för transnationella förelag. År1981 undertecknades ett svenskt-norskt avtal om ekonomiskl samarbete, särskiltpå induslri- och energiområdena. 1 anslulning lill avtalet överenskoms allupprätta fonden för svensk-norskl industriellt samarbele. Fonden skall genomfördelaktiga lån slödja samarbelsprojekt mellan svenska och norska företag.Vidare överenskoms om särskilda protokoll rörande långsiktiga leveranser.avråolja och oljeprodukter från liksom om optionsrätt för vad gällerlångsiktiga dleveranser från . Detmest omdiskuterade inslaget i industripolitiken har varit industristödet ochsärskilt då slödet till krisdrabbade företag och branscher. Nedan följer enredovisning av industristödels nettokostnader. Denna kompletterar denföregående översikten genom all visa hur industripolitikens resurser fördelalspå olika ändamål. Kostnadernaför industristödet är beräknade med den s. k. netlokost-nadsmetoden, somutvecklats vid industridepartemenlel. Denna metod bygger på tre huvudprinciper:(1) Kostnaden räknas netto, dvs. atl hänsyn tas också till statens intäkter iform av räntor, garantiavgifter m. m. Dessa är betydande inom vissastödprogram. (2) Bidrag, lån, garantier, ägartillskott och skatteavdrag görsjämförbara genom all en bidragsekvivalent räknas fram. För bidrag är denna likamed del utbetalda beloppel, för lån och lillskoll av eget kapital beräknas enkapitalkostnad. Nettokostnaden för garantier är lika med infriade garantierminskade med garantiavgifter. (3) Endasl faktiskt gjorda ul- och inbetalningarbeaktas (kontantprincipen). Beslutade eller budgeterade medel som inle betalatsut ingår således inle. Industristödethar ökal kraftigl, från ca . 1975/76 lill över 17 1982/83. Särskilt i periodens början ärökningen slor (tabeU I). Den höga koslnadenför /83 är alt hänföra till de extraordinära insatser som gjordes förvarven och Statsföretag. Som också framgår av tabellen förklaras expansionen avindustristödet till större delen av ökningen av del icke-permanenta slödet(krisstödet). Nettokostnaden för detta slöd uppgick /83 lill 11 790 milj.kr., vilket är ungefär lika med nettokostnaden för hela industristödet1981/82. Åven exportstödet har ökal kraftigt , främsl lill föjdav ulbyggnaden av SEK-syslemet. Tabell 1 Industripolitiskt stöd 1975/761982/83 fördelatpå kategorier. Nettokostnad, milj. kr. ' Uppgifter för energistöd åren 1975/76-1980/81 har ejinsamlats Figur 1 Industripolitiskt stöd 1975/76-1983/84 (exkl.energistöd). Index 1975/76 = 100 1975/76 = 100 y--'........................... " 1975/76 76/77 77/78 78/79 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 1983/84:135 277 Figur I visar på ett mer rättvisande sätt hurindustristödets nettokostnader har ulvecklals. Räknat i fasla priser ärindustristödet åtta gånger slörre 1982/83 än 1975/76. Ökningen har avbrutitsendast ; 1978/79 och 1980/81. I figuren har även en prognos för del innevarandebudgetåret gjorts. En kraftig minskning är all förvänta. Den faller på det icke-permanentaslödet. Genom de stora kapitaltillskotten till de statliga förelagen 1982/83 ärderas finansiella situation nu relativt god. De har också gynnats av konjunkturuppgångenoch av devalveringen. Genomförda strukturförändringar och kapadielsnedskärningarbörjar ge resultat. Nettokostnaderna för del ickepermanenta stödet kan därmeduppskattas till mindre än tredjedelen av stödet föregående budgetår, eller tillca . Detta belopp består så goll som helt av utbetalningarenligt tidigare beslut eller koslnader för lidigare givna lån och lillskolt avaktiekapital. Bland övriga kategorier slöd är inga dramatiskaförändringar atl vänta. FoU-slödel minskar till följd av atl FoU-avdragelavskaffas, medan koslnaderna för Industrifonden ökar någol. Neltoeffeklen bliren minskning. Det regionalpolitiska stödet ökar på grund av kapitaltillskottet fillRegioninvesl och ökade kostnader för nedsäitningen av socialavgifterna i Norrbotten.Koslnaderna för SEK förväntas ligga på ungefär oförändrad nivå. Tolall kan nettokostnaderna för industristödet 1983/84beräknas till ca . Av delta är endast en dryg tredjedel stöd lillkrisdrabbade företag. Detta är en drastisk förändring av industristödets sammansällning. Industristödet har vuxit i absoluta tal, men även irelation lill andra relevanta storheter, om än mindre dramatiskt. Andelen avBNP uppgick /83 till 2,8%efteralt ha varierat mellan 1,och 2%.Relaterade lill statsbudgeten har nettokostnaderna legat kring ; återigen medett extremt högl tal /83 (6,). De industripolitiska stöden kan grovt indelas i tvåkategorier; (1) stöd för neddragning eller omställning; (2) stöd för tillväxtoch förnyelse. Till den första kategorin hör stöd riktade mol krympandebranscher, dvs. i första hand det icke-permanenta stödet (krisslödel) och branschslödet.Som stöd för expansion och förnyelse kan räknas FoU-stöd, exportfrämjande slöd,regionalpoHliska slöd samt slöd till mindre och medelslora förelag. I Figur 2har industristödet delats upp enligl denna kategorisering. Energislödel harutelämnats ur analysen, eftersom uppgifter för hela perioden inte föreligger.Likaså har gruppen "övrigt stöd" utelämnats. Detta blir en grovjämförelse i den bemärkelsen att t.ex. vissa icke-permanenta stöd (Datasaab,) skulle kunna räknas som offensiva, och delar av del regionalpoliliskastödet har karaktären av räddningsoperationer (Regioninvesl). Detta påverkardock inte bilden i slort. Industristöd 1975/761982/83 fördelat på stöd för omställning/neddragningresp. : 83/84 ; prognos