prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi hävdar att ett införande av löntagarfonder allvariigtskulle skada den samhällsekonomiska utvecklingen och leda till ellplanekonomiski samhällssystem. Del är endast genom att satsa på marknadsekonomioch fri företagsamhet som vi kan skapa förutsättningar för fortsatt välståndsutvecklingi vårt land. Den föreslagna vinsldelningen eller egentligare"löntagarfondsskatten" skall utgöra en finansieringskälla i det s. k.löntagarfondssystem som regeringen nu beslutat att stegvis genomföra. Systemetinnebär att ägarstrukturen i de enskilda företagen successivt förändras iriktning mot ett kollektivt "löntagarägande". Företagen skall genomfondskatten finansiera sin egen socialisering. SHIO-Familjeföretagen, som företräder över 50000 mindreoch medelstora företag inom enskilt näringsliv, lar bestämt avstånd från ensådan stegvis genomförd socialisering av företagen. Den strider helt mol organisationensmålsättning alt verka för fri enskild företagsamhet grundad påmarknadshushållningens principer genom atl slå vakt om ekonomisk frihet,enskild äganderätt och rättssäkerhet. Förbundet finner inte någon anledning att i detalj granskade idéer som framförts i betänkandet eftersom syftet bakom förslagen enbart äratt säkerställa en finansiering av kollektiva löntagarfonder. Från förbundetssida har vid en mängd tillfällen framhållits att ett införande av dylika fonderallvariigt skulle skada induslrins utveckling och framtidsmöjligheter i vårtland. Alla de påståenden som framförts om atl kollektiva löntagarfonder skullegynna industrins utveckling, exempelvis vad gäller försörjningen medriskkapital eller återhållsamhet i lönekraven, har vid närmare granskning visatsig ohållbara. Kvar slår nu endast alt det är frågan om att genom en ökadbeskattning - ovanpå den rekordhöga nivå vi redan har i landet - successivt ikollektiv ägo överföra en stor del av det privata näringslivet. Förbundet har till syfte att främja den svenska industrinsproduktions-och produktivitetsutveckling. Förbundet är därför positivt tillolika ägarformer, förutsatt att dessa fritt och på lika villkor får konkurrerapå den svenska och de internationella marknaderna. Men en socialisering även omden genomförs gradvis strider självfallet mot förbundels uppfattning om vad somär gynnsamt för industrins utveckling. Enligl all den förelagskunskap somfinns samlad inom förbundet, enligt all internationell erfarenhet och enligten slor mängd ekonomiska utredningar leder en socialisering till kraftigtförsämrad induslriutveckling och svåra ekonomiska problem i det land sombeträder denna väg. Investeringsviljan går ner, nyföretagandel minskar,skickliga företagare lämnar landet och - inte minst och förbisett idebatten - det blir svårare att samarbeta med ledande utländska företag. 1983/84:50 79 välstånd vilar nämligen i hög grad påinternationeHhandel och internationellt samarbete. Hälften av den svenskaindutriproduktionen går pä export. Svenska företag har ett omfattandesamarbete med utländska företag, något som är nödvändigt för etl litet landmed högt kostnadsläge, om det vill bevara sin konkurrenskraft. Del vore dåytterst olyckligt om detta samarbete och en fortsatt utveckling härav skulleförsvåras, och sannolikt i många fall upphöra som följd av att beträddeen väg som ter sig främmande för övriga västliga industriländer. Risk finns attutländska företag får den uppfattningen atl svenska företag inte längre leds avprincipen att vara effektiva enheter utan av andra principer, exempelvissysselsättningspolitiska eller regionalpolitiska. har inte råd attgenom en socialiseringspolitik äventyra företagens internationella samarbete. Mot den angivna bakgrunden vill bestämtavvisa tanken att kollekfiva löntagarfonder skulle införas i . Detfinns då ingen anledning att heller diskutera och än mindre genomföra ettvinstdelningsförslag som är en del i en skadlig helhet och som dessutom i sig,genom att det är fråga om en ytteriigare höjning av skattetrycket, försvagarinvesteringsvilja och företagaranda. Ett genomförande av kollektiva löntagarfonder skullesplittra landet och leda till en djup klyfta mellan regeringen och industrin.Det är motsatsen till vad som behövs för att skall kunna komma ur sinaekonomiska problem. Förbundet tar avstånd från alt vårt nuvarandeekonomisk-politiska system omvandlas i riktning mot elt korporativt samhällemed en ägarkon-centerad näringslivsstruktur. Rubricerade belänkande ser vi som elt första steg mot ensådan utveckling. Det står således hell i strid med Köpmannaförbundsövergripande målsättning och hela grundtanken avvisas med bestämdhet frånförbundet. avvisar rubricerade betänkande isin helhet och varje annan form atl via skatter och avgifter successivt föraöver dominerande ägarinlressen i svenskt näringsliv till kollektivt ägdafonder. och handelskammare anför: vid ett flertaltillfällen, påvisat den myckel negativa inställning till varje förslag ominförande av kollektiva löntagarfonder, som finns hos företagen inom regionen. har denna negativa inställning redovisatslill resp. länsstyrelse i samband med utarbetandet av s. k. regionalaindustriprogram för och . Härvid framkom attregionens industriföretag upplever hotel om införande av kolleklivalöntagarfonder som det absolut främsta hindret för expansion. Prop.1983/84:50 80 Kammarrätten i anför: Ett redan alldeles för invecklat och oöverskådligt skatte-och avgiftssystem kommer alt ytterligare avsevärt kompliceras. Vidare kommerdubbel-beskallningseffekterna inom aktiebolagssektorn att förstärkas. Dettastrider mot de tendenser som annars har gett sig till känna. Om det aktuella förslaget genomförs, kommer betydandemedel att tas ifrån de drabbade företagen, särskilt de kapitalintensiva.Deras'investeringsförmåga beskärs. Risk föreligger även att derasinvesteringsvilja reduceras. En följd av den föreslagna ordningen måste ocksåbli att ägandet av de berörda företagen blir mindre attraktivt. Därmed tordedet också bli svårare alt få fram friskt kapital genom nyemissioner. Över huvudtorde intresset för placering i aktier att minska. Det är beklagligt attgruppen inle har analyserat dessa frågor liksom hur det samlade skatte- ochavgifistryc-ket för de berörda delarna av näringslivet kommer att te sig, omförslaget genomförs. Avslutningsvis kan framhållas alt systemet är så invecklatatl det måste bli utomordentligt svårt för det enskilda företagel att medtillräcklig säkerhet beräkna effekterna av avgiften, bl.a. till följd av attdenna och utgående inkomstskatter får ömsesidigt dras av mol varandra. En från kollegiets utgångspunkter central fråga är vilkeninverkan vinstdelningsavgiften skulle kunna få på utvecklingen av del svenskanäringslivets internationella konkurrensförmåga. Belänkandet saknar emellertidhell underlag och analyser för bedömning i detta hänseende liksom för allmännaekonomiska och samhällsekonomiska bedömningar över huvud laget.Vinstdelningsavgiflen är liklydig med enskärpning av en internationellt setthög skattesats ifråga om företagsvinster. Även om omfattningen inle kan angesfår man räkna med en negativ inverkan på utvecklingen av den internationellakonkurrensförmågan. Benägenheten till etableringar i torde komma att påverkas.Särskilt torde detta gälla satsningar i nya högteknologiska industrier med högtrisktagande. Ä5 V anför: Statsmakterna har i direktiv till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare angående kontroll och förénklingsfrågor vid reformer påskatteområdet (Dir 1982:27) uttalat, att del är nödvändigt atl bestämmelseroch administrativa rutiner inte utvecklas i en från konlrollsynpunkl kompliceranderiktning. Vinsldelningsgruppens förslag verkar i rakt motsatt riktning, RSVvill ifrågasätta om del är lämpligt all ytterligare tynga etl redan synnerligenkomplicerat skattesystem med en detaljreglering av den föreslagna arten. 1983/84:50 81 Företagsskatteberedningen föreslog att nuvarandebolagsbeskattning borde ersättas med en enhetlig statlig bolagsskatt. Därtillkunde knytas regler för fördelning av uppburen skatt mellan stat och kommun omså önskades. Avsikten med delta förslag var atl åstadkomma en förenkling försåväl de skattskyldiga som skatteadministrationen. Förutsättningarna för attanvända bolagsskatten som samhällsekonomiskt styrmedel i varierandekonjunkturlägen skulle därjämte något förbättras. Finansministern har iproposition om kommunalekonomiska frågor inför är 1984 meddelat sin avsikt atttillsätta en utredning för atl slopa den kommunala beskattningen avbolagsinkomsler. Som ledamot av beredningen stödde jag förslaget att avskaffaden kommunala beskattningen av bolagsinkomster och att införa en enhetligstatlig bolagsskatt. Något rimligt skäl för varierande skattesatser förbolagsbeskaitningen kan nämligen inte anföras. Det nu framlagda förslagetinnebär alt två statliga bolagsskatter med olika skattebas, tillskapas. Ettsådant syslem avvisar jag bestämt. Avvägningen och samordningen ifråga omskattesatser med den ordinarie bolagsskatten är ej heller utredd. Skattesatsenför den progressiva bolagsskatten är dessutom helt godtyckligt vald. Enprogressiv bolagsskatt har diskuterats vid tidigare tillfällen men avvisatssenast av företagsskatteberedningen. Docenten har i sin bilagaifrågasatt de samhällsekonomiska fördelarna med en progressiv bolagsskatt.Erfarenheten från andra länder visar därjämte alt progressiva system leder mängd tekniska komplikationer betungande för såväl bolagen somadministrationen. Denna erfarenhet finns dokumenterad och det hade varit på sinplats att gruppen salt sig in i och diskuterat frågan. Några bärande skäl fören progressiv bolagsskatt har inte anförts och torde ej heller kunna anförasvarför införandet av en sådan skatteform av-styrkes. Iförslaget har man godtyckligt valt en.progressionsleknik. Syftel atl definieraen vinst utöver normal vinst har inte uppnåtts. Professor i sin bilaga fört etl resonemang om hur en sådan vinst skulle kunnadefinieras. Gruppen har inte redoviast någon diskussion av hans tankegångar. Istället för atl uttryckligen ange att det är lagtekniskt omöjligt atl formuleraett övervinslbegrepp har gruppen valt tystnaden och gripit en definition urluften. Någonsamhällsekonomisk analys av verkningarna av den valda progressivitelen ochdubbla bolagsskatter har gruppen inte redovisat. Det är en tradition att sökautforma företagsbeskattningen så neutralt som möjligt och att till ett sådantsyslem knyta särskilda stimulanser för att Uppnå önskad tillväxt. Förslagelbryter helt mol denna inriktning. Vad angår de företagsekonomiskakonsekvenserna av den nu föreslagna skatten kombinerad med ordinariebolagsskatt har dessa ej heller belysts. Här hade erfordrats en genomgång avverkningarna för olika branscher under skilda konjunkturförutsättningar. Detdubbla systemet får effekter som är helt olika för l.ex. kapitalintensivaindustriföretag, snabbi växande industriföretag, serviceföretag, banker etc.Ingen redovisning av förväntade verkningar har skett i det remitteradebetänkandet. Huruvida förändringarna är önskvärda eller inte har gruppensåledes ej kunnat diskutera. Endast räkneexempel på skatteutfallet harangivits. 6 1983/84. Prop.1983/84:50 82 Ej heller har gruppen studerat kostnaderna för egelkapital efter skatt, en. för bedömningen helt avgörande effekt.Investeringskalkylerna kompliceras också i hög grad av två bolagsskatter medolika bas och blir därför mycket osäkra. Gruppen har ej heller diskuterat syftet med och effekternaav nuvarande reserveringsmöjligheter. Företagsskatteberedningen gjorde häringående analyser. Några sådana förekommer inle i det avgivna betänkandet somunderlag för föreslagna ändringar. Ej heller har gruppen studerat t. ex. deföreslagna begränsningarna i varulagervärderingsreglerna för särskilt konjunkturutsattasektorer av industrin, l.ex. Hur blir effekterna förnystartade och snabbt expanderade företag? Ingen utredning presenteras. Gruppenhar över huvud taget ej utnyttjat de erfarenheter från allmännaskalleberedningen och förelägsskatleberedningen av hur utredningsarbete påbolagsbeskattningens område bör bedrivas. Ökad skattebelastning och oklara verkningar av systemettorde inte stimulera till utländska direklinvesteringar i . För denteknologiska utvecklingen är sådana investeringar av avgörande betydelse förvårt land. Bolagsbeskattningen är en mycket viktig del avskattesystemet. Förslag till ändringar måste vara väl underbyggda och desamhälls- och företagsekonomiska effekterna belysta. För långsiktigt planeradnäringsverksamhet fordras klarhet och stabilitet i systemet. Det är beklagligtatt gruppen inte visat prov på insikt härom. Allmänna ombudet för mellankommunala mål anför: Resultatet har blivit ett teoretiskt elegant men för denpraktiska handläggningen oerhört komplicerat system. Delvis beror komplikationerna på attföretagsskattesystemet i sig är ytterst komplicerat - det är vissa av dessakomplikationer som rensas bort i förslagel. Företagsbeskattningssyslemet hardock utvecklats successivt under lång lid och bygger på och har påverkal ochpåverkats av ett regelsystem i bokförings- och aktiebolagslag m. m. som ocksåutvecklats . Kunskapen om förelagsbeskattningen är därför godbåde hos företagen och skattemyndigheterna. 1 stort sett fungerar systemetfriktionsfritt - i vart fall gäller detta de siörre företag som vinstdelningsförslagetär inriktat mol. En betydelsefull omständighet härvidlag är säkerligen degenerösa reserveringsregler som företagsbeskattningssyslemet inbegriper - ochsom bidrar till att göra systemet så komplicerat. Många skatteprocesser rörandemera dubiösa eller rent av felaktiga reserveringar har säkerligen undvikitshärigenom, även om tillämpningen varit oenhetlig. Fr.o, m, taxeringgäller att taxeringsnämnd i normalfall skall bortse från felaktigaperiodiseringar om "rätt" resultat ändå kunnat åstadkommas med t,ex, ökad lagernedskrivning. Det tämligen schablonartade sättet att fastställarörelseinkomst får därmed lagstöd. Mot denna utveckling kontrasterar expertgruppens förslagsom kräver en exakt inkomstbestämning. Detta kommer alt göra granskningentyngre och processföringen svårare. Eftersom del handlar om övervinsldelningblir - anförs det i kommittédirektiven - systemet mycket känsligt även förmindre vinslöverflyttningar lill utländska koncernföretag. Detta gällersäkerligen också för vinslöverföringar mellan beskattningsår - allra helst somsystemet inte tillåter föriustutjämning. Prop.1983/84:50 83 Ävenom vinstberäkningen enligt den föreslagna lagen är tekniskt betydligt enklareän kommunalskattelagens behöver därför inle tillämpningen bli enklare. Härtillkommer att systemen används parallellt och integrerade i varandra. Även denenkla vinstberäkningen för vinstdelningen skapar då tekniska komplikationer,felkällor och merarbete. Förslagetinnebär ett djupt och omfattande ingrepp i det gällande systemet, varför detär ytterst svårt att bilda sig en uppfattning om förslagets alla konsekvenseroch vilka anpassningsåtgärder det kan framkalla. Med hänsyn härtill och lillatt avgiften har karaktär av skatt - om än specialdes-linerad - genom att dentas ut på ett underlag som liknar underlaget för en vinstskatt samt beräknas isamband med inkomsttaxeringen, ter det sig från skatteadministrativ synpunktrimligare och avsevärt enklare att höja bolagsskatten med erforderligt belopp.För att i någon mån tillgodose direktivens krav på alt avgiften inte skallverka höjande på lönsamhetskravet för industriella investeringar kunde eninflalionskompensation byggas in i investeringsfondssystemet. Skatte- ochavgiftsbelastningen för ett litet företag som finansierar sin industriellaexpansion genom att utnyttja investeringsfondssystemet kan hållas nere. Vidareskulle också systemets kon-junkturpåverkande effekt i största allmänhet ökas.Jag får erinra om att förelägsskatleberedningen i sitt slutbetänkandeBeskattning av företag (SOU 1977:86, s. 401-403) diskuterade möjligheterna attinföra en sådan konstruktion. Beredningen avstod dock av principiella ochpraktiska skäl från att framföra något förslag. De principiella skälen ägerinte längre relevans. Jämfört med vinstdelningsgruppens förslag lillinflalionsjuslering ter sig de praktiska problemen helt obetydliga. Slutligenvill jag erinra om det direktiv (1982: 27) som utgått till samtliga kommittéeroch utredare angående kontroll och förenklingsfrågor vid reformer påskatteområdet, enligt vilket det är nödvändigt att bestämmelser ochadministrativa rutiner inte utvecklas i en från kontrollsynpunkt kompliceranderiktning. Jag instämmer till fullo häri. Kraftfulla tag måste med hänsyn tillsåväl allmänheten och företagen som skatteadministrationen las för atl förenklaoch schablonisera beskatiningssystemet. Vinstdelningsgruppens förslag kommeratt göra skattesystemet avsevärt mera krångligt och svåröverskådligt och stårdärmed i direkt motsättning till de ovannämnda direktiven. Lönsamheten avolika former av sofistikerad skatteplanering eller skatteflykt kan befarasöka. utgör - såvitt jag kan se - avgiften ingenting annat än entilläggsskatt på vinster över "normal" nivå. Som framgår av en tillbetänkandet fogad expertrapport är normal-vinsien dock knappast ett entydigtbegrepp. Vinstdelningsgruppensförslag ger uttryck för ett precisionskrav vad gäller beräkningen avföretagsvinst som synes orealistiskt. Från skatteadministrativ synpunkt är detoacceptabelt att vid sidan av ett fungerande nettovinstbeskattningssysteminföra ytterligare elt. Jag avstyrker därför förslaget i den i betänkandetgivna utformningen. Idirektiven till gruppen sägs alt en övervinsldelning bör konstrueras så alt deni så slor utsträckning som möjligt undviker atl verka höjande pålönsamhetskravet för industriella investeringar. Detta är enligt industriverketen nyckelfråga. Del råder ingen tvekan om atl minskade vinslulsikter Prop.1983/84:50 84 får en hämmande verkan på företagens investeringar, Etlflertal utredningar inom industriverket och på andra håll visar att det ärlönsamheten och marknadsutsikterna som är de avgörande faktorerna bakom eninvestering i industrin. Även om man försöker undvika sådana effekler genom attundandra en viss normal avkastning från vinstdelning motsvarande en normalvinst torde systemet få en effekt i invesleringshämmande riktning, om änmarginell. Stöd för denna uppfattning kan också hämtas i rapporten (Ds Fi 1983:14) från experten . I rådande situation för svensk industri, med storaförnyelsebehov i kapitalstrukturen , förefaller således envinstdelning av aktuellt slag i princip medföra en konkurrenskrafthämmandeeffekt. SIND förordar därför del nuvarande systemet med proportionellvinslskatl framför den progressiva som den föreslagna vinstdelningsmodelleninnebär. Allmänna pensionsfondens fiärde fondslyrelse anför: Varje skattesystem påverkar företagens ekonomiskadispositioner. Beskattningen är en så betydelsefull parameter i många beslutatt den blir en integrerande del i den ekonomiska planeringsprocessen. Det äralltså inte så alt skatten utgör enbart en restpost (som sedan kan påverkas avvissa bokslutsdispositioner) och att problemet att beräkna och kontrollera skattenär en väsentlig fråga, även om delta medför komplikationer och därmed ökandekostnader. Den viktigaste frågan är vilka effekter det nu aktuella förslagetfår på sådana viktiga områden som avkastningskraven för investeringar,omfattningen och inriktningen av dessa, organisations-och ägandefrågor, valetav finansieringsformer etc. Förelagens investeringar baseras på förväntningarom en framtida kostnads- och intäklsut-veckling. Avkastningskraven förinvesteringar kommer alt påverkas av om företagen förväntar sig attlönekostnadsutvecklingen faktiskt påverkas av införandet av ettvinsidelningssystem, Fondslyrelsen finner det yiierstvanskligt alt bedöma dessaförhållanden, som inte alls behandlas i utredningen, I fråga om det lönebaserade fribelopp (motsvarande en"normalvinstnivå") med vilket företagens reala resultat skallminskas vid bestämningen av underlaget för vinstdelningsavgiften påpekarulredningen all företag som varken är investerings- ellersysselsätlningsintensiva i särskild mån kommer alt drabbas av vinstdelningen.Ulredningen nämner finansiella förelag och fastighetsförvaltande företag somlypföretag av detta slag. Fondstyrelsen vill framhålla att också medelstora ochstörre högteknologiska företag, som kan komma alt spela slor roll för landetsframtida industriella struktur, riskerar att hamna i denna kategori. Inte heller i det av utredningen angivna syftet - atl delaen real vinst -är modellen konsekvent. Fribeloppen är godtyckligt konstruerade,överavskrivningar tillåts, avsättningar till investeringsfond ochkoncernbidrag reducerar skatten, beskattningsårels nominella vinst räknas sommonetär tillgång, realisationsvinster och statliga bidrag undgår vinstdelning.Detta är exempel på avsteg från syftet att dela den reala vinsten. Läggs härtill atl denna reala beskattning bara berör enmindre del av bolagsbeskattningen, som i övrigt inte tar hänsyn till omvinsterna är reala eller bara nominella, att de nya beskattningsreglerna medförelt merarbete Prop.1983/84:50 85 iföretag och myndigheter, alt nya tolkningsproblem vid beskattningen uppstår ochatt nya skatleflyktsvägar kommer att prövas av företagen är statskontorelsslutsats att om nya skatteintäkter från förelagen eftersträvas detta kanåstadkommas på ett enklare vis. Detta kan exempelvis ske genom attbolagsskatten höjs eller genom en höjd arbetsgivaravgift. En höjning av denallmänna arbetsgivaravgiften med en procentenhet ger lika stora intäkter somvinstdelningsavgiften kan beräknas ge. Statskontoret villavslutningsvis lägga några skatterättsliga synpunkter på förslaget. Så somvinstdelningen är konstruerad slår den hårdare mot kapitalintensiva företag änarbetsintensiva, liksom den slår hårdare mot företag med varierande än jämnvinstnivå och mol fristående företag än företag ingående i en koncern. Enskildafirmor och handelsbolag gynnas jämfört med bolag. Detta bereder dels elträttviseproblem, dels effekler på förelagsstrukturen, som utredningen ejbehandlat. Eftersombeloppet är så litet - - förefaller det omotiverat attinföra två helt nya beskattningsprinciper: real och progressiv beskattning avbolagsvinster. Hellre än atl införa ytterligare principer förbolagsbeskattningen borde denna ses över i sin helhet. En rad problem med dennuvarande bolagsskatten finns, bl.a. dess inflationskänslighet,dubbelbeskattning via hushållsskatten, gynnande av institutionella ägare,olikheter beträffande olika kapitalföremål och olika finansieringsformer.Förenklingar bör eftersträvas i stället för alt öka företagsbeskattningenskomplexitet. Sammanfattningsvisanser statskontoret att vinsldelningsförslagets effekter på lönekostnads- ochprisnivån, liksom alternativa förslags effekler i dessa avseenden ej utretts,att realbeskattningen är inkonsekvenl och bereder nya skatterättsliga problemoch effekter vilka ej utretts samt att om syftet reduceras till att erhållastörre skatteintäkter från företagen detta kan åstadkommas på enklare vis. Dennuvarande företagsbeskattningens (netlovinstbeskatlningen) regelsystem måsteanses vara omfattande och komplext. Hanteringskostnaderna för såvälskattskyldiga som berörda myndigheter är höga, Vinsldelningsmodellen äruppbyggd efter principen om real beskattning och vilar på den nominalistiskaföretagsbeskattningens regelsystem, Vinsldelningsmodellen i kombination med enbibehållen företagsbeskattning innebär alt vinstdelningsavgift skall utgå vidsidan av den vanliga inkomstskatten. Tillkommande regler för vinstdelning,konsekvensändringar i befintliga författningar samt blandningen av real ochnominalislisk beskattning innebär enligt RRVrs mening att det samladeregelsystemet blir än mer komplext. Framtida förenklingar och förändringar iföretagsbeskattningens regelsystem innebär dessulom att den grund på vilkenvinstdelningsmodellen vilar ändras. Motsvarande förhållande uppstår omrealbeskaltningsutredningens förslag till real beskattning genomförs.