prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Samarbetsgrupperför forskare med intresse för invandrarforskning har efter hand utvecklatsockså vid andra universitet, bl.a. i och i Göleborg. Deforskningsprojekl som bedrivs är dock i betydande utsträck- 1983/84:107 Bilaga 7 25 ning resultat av enstaka forskares inilialiv. Vid sidan avcentrumbildningen i saknas alltjämt i allmänhel en mer utvecklad basför forskningssamarbetet. Den mesl omfångsrika forskningsverksamheten vid de olikaämnesinsii-tutionerna finns i men verksamheten är betydande även iGöleborg och . uppger dock atl invandrarforskningingår i deras forskningsprofil. Från forskningsanslag harunder senare år slöd utgått med i genomsnitt 2 milj. kr. förinvandrartbrskning inkl. den forskning som initierats avdiskrimineringsulredningen (A 1978:06). Härulöver har enskilda projekt inomuniversilel och högskolor finansierats av främst , Riksbankensjubileumsfond, skolöverslyrelsen och delegalionen för social forskning. Frågan om inriklningen av forskningen om jämslälldhelmellan kvinnor och män behandlades av i samband med beslutom forskningspoliliken. beslöt då alt jämställdhelsforskning, dvs.forskning där jämsiälldhels- och kvinnoaspekler slälls i cenlrum för forskningen,skall höra lill de priorilerade forskningsområdena. Regeringen beslöl all inrättadelegalionen för jämställdhetsforskning (JÄMFO). Delegationen har förutomordförande tio ledamöler varav fem är lekmän (företrädande riksdagspartierna)och fem är forskare. Delegationens uppgifter är all fastställa forskningsbehovi frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors roll isamhällsutvecklingen samt all initiera, samordna och följa forskning i sådanafrågor. Vidare skall delegalionen stimulera konlakter mellan forskare,planerare, beslutsfattare och finansieringsorgan. Delegalionen har även eninforma-tionsuppgifl. JÄMFO bislär också regeringskansliel med kunskapsunderlag,litteratursökningar osv. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 1983/84:107 Bilaga 8 1 Anmälan till proposition om forskning m. m. Inom bostadsdepartementels ansvarsområde bedrivs forskningoch utvecklingsarbete som omfattar stora delar av samhällsbyggandel. Arbetethar sin tyngdpunkt i frågor om markanvändning och byggande. Dessa frågor ärtill sin karakiär sektorsövergripande och forskningen finns företrädd inomflera velenskapliga discipliner. omfattar ett finansierande organ- statens råd för byggnadsforskning (BFR) - och ett forskningsinstitut -slalens instilul för byggnadsforskning (SIB). Decentrala myndighelerna under - bosladsslyrelsen, slatensplanverk och statens lantmäteriverk - bedriver praktiskt inriktat ulvecklings-och utredningsarbete i anslutning till verksamheten. Statens lantmäteriverkbedriver dessulom viss forskning, främst inom programmel Landskapsinformalion.Myndighelerna har f.n. inga medel för alt i nämnvärd utsträckning stödja sådantforsknings- och ulvecklingsarbete som bedrivs utanför myndigheterna. Riksdagenhar beslulal om vissa riktlinjer för byggnadsforskningensorganisation och arbetsformer t prop. 1982/83: 151, CU30, rskr351). a. att rådel skall ha ansvaret lorden långsiktigaforskningsplaneringen och kunskapsuppbyggnaden inom bebyggelseområdet. I dettainnefattas också grundforskningens ulveckling och resursförsöijning.Tyngdpunkten i det statliga forskningsstödet skall successivl förskjutas motmer långsiktig forskning. I 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 2 2 Föredragandens överväganden 2.1 Byggnadsforskningens omvärld 2.1.1Byggsektorn en viktig bransch i förändring Byggsektornhar stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen, reformpolitiken ochsysselsättningen. Byggseklorn är den sektor som har de starkaste länkarna medannan tillverkningsindustri. Värdel av den lolala byggproduktionen uppgår lillca av det lolala produktionsvärdet i ekonomin. Mer än 300000 personer ärdirekl sysselsatta med byggproduktion i olika former. I bakomliggande led kanett något mindre antal uppskallas vara för sin sysselsättning beroende avdenna produktion. Del innebär att byggsektorn direkt och indirekt kan beräknassvara för av sysselsättningen i landet. Dessulom tillkommer densysselsättning som hänför sig lill del befintliga byggnads- ochanläggningsbesiändei, dvs. förvallning, övrig service m. m. Byggsektornhar även betydelse för utrikeshandeln. Byggmaierialindu-strins export uppgårlill ca . Därav svarar exporten av sågade och hyvladeirävaror för ca . Export av maskiner och hjälpmedel för byggande,som inte brukar hänföras lill byggmalerialin-duslrins export, uppgår till ca 3miljarder kr. Export av entreprenader och konsuliijänsier kan slutligenuppskallas lill ca . beräknas den lolalabyggexporien ha uppgått till . Importenav byggmaterial uppgår till ca . Under 1950- och 60-talenökade byggproduktionen kraftigt. Tillväxten inom byggsektorn var högre äntillväxttakten i den svenska ekonomin totalt. Den genomsnillliga ökningen perår var under 1950-lalet och under 1960-talel drygl 5,. Under1970-lalel har ökningen i byggproduktionen däremoi legat pä i genomsnill 0,5%per år. Eit flerlal samverkande faklorer ligger bakom såväl byggandelsexpansion under 1950- och 60-ialen som dess siagnalion under 1970-ialei.Behovel av nya bostäder, skolor, lokaler för handel m.m. var stort efterkriget. Det berodde på atl befolkningen ökade, hushållen delades upp ochflyllningsrörelserna från glesbygd lill tätorter var stora. Den ekonomiskaulvecklingen var ocksä god och lillväxlen slabil fram till mitten av1970-talel. Del gav både enskilda hushåll och den offentliga sektorn sladiglstigande inkomster. Det medförde alt det fanns goda förutsättningar för atltillgodose en ökande eflerfrågan på byggnader och anläggningar. Situationenär på många säll annorlunda. Den ekonomiska och befolkningsmässigatillväxten har brutits. Vi slår sannolikt inför en folkminskning under1990-ialel. Flyttningsrörelserna har stannat av. Industrisektorn har krympt.Underskotlen i den offenlliga sektorn minskar möjligheterna till en offensivpolilik på byggområdet. Denväsentligaste orsaken lill nedgången i byggnadsverksamheten är 1983/84:107 Bilaga 8 3 naturligtvis alt bostadsbyggandet och den offentligasektorns byggande hölls på en myckel hög nivå . miljonprogrammet fick vi ett stort och modernt bostadsbestånd. Kommunernasverksamhet expanderade också myckel snabbt. Förvaltningsbyggnader, galor ochva-syslem m. m. har byggls i en ulslräckning som saknar jämförelse. Byggbranschen har stora svårigheter.Byggproduktionen har stagnerat och sysselsättningen har minskat. En krympandebyggsektor för med sig svåra konsekvenser inom många angränsande seklorer. Detfinns en fara all landel, om ingenting görs, får en försvagad kompelens och enotillräcklig kapacitet inom byggandet. I arbelel med alt vända den negativa ekonomiskautvecklingen har slödel lill byggsektorn stått i centrum. Det har varilsjälvklart att la lill vara byggandels möjligheler alt bidra till en positivulveckling för samhällsekonomin och sysselsättningen. har tagit siguttryck genom bl.a. tidigareläggning av statliga investeringar och ell omfattandeinvesteringsprogram med insatser främst inom kommunikations-, energi- ochbostadssektorn. Den vikt regeringen lägger vid byggsektorn markeras också avatl regeringen inom sig har utsett en byggrupp med särskilt ansvar för regeringensbyggpolitik. Gruppen beslår av cheferna för finans-, arbetsmarknads-, bostads-och industridepartementen. Vi står alltså inför ett 1980- och 90-lal med enverklighet som ställer nya krav på byggsektorn. Nyproduktionen är inte längreden dominerande uppgiften. Slörre uppmärksamhet än tidigare måste ägnas åt detbyggnads-och anläggningsbeständ som vi har och hur del skall fördelas,förvaltas och förnyas. Inom bostadssektorn är en omorientering mot ombyggnad ochunderhåll på gång. Nybyggandel av bosläder har sedan 1970-laletsbörjan successivt minskat sin andel av den totala byggproduktionen. svarar nybyggandet av bosläder för av den totalabyggproduktionen. Inom bostadssektorn har nedgången av nybyggandel hittillsbalanserats av en ökande ombyggnads-, reparations- och underhällsverksamhel.Denna verksamhel svarar nu för ' av den totala byggproduktionen.Produktionsvolymen i bosladsseklorn är därför ungefär lika slor som ibörjan av 1970-lalel. Det ärgivetvis inle bara våra bostäder som är i behov av kraftiga insalser i form avunderhålls- och ombyggnadsåtgärder. Såväl slatliga som kommunala byggnader ochanläggningar måste bli föremål för sådana ålgärder. Del finns ellväxande behov av underhåll, återinveste-ringar och förnyelse i framför allt detkommunala byggnads- och anlägg-ningsbeståndel. Del har en sådan sloriek ochålder atl slora insalser för reparationer samt om- och tillbyggnader ()kommer att behövas framöver. ligger kommunernas underhåll nu på enalltför låg nivå. Mol den bakgrunden har regeringen beslutat om ell tillfälligtstöd till Prop.1983/84:107 Bilaga 8 4 Syftet är altpåskynda nödvändig förbättringsverksamhel för att därigenom skapa sysselsättningoch minska driftkostnaderna i kommunerna. Även iframtiden kommer givelvis nybyggnadsverksamhet atl äga rum. Jag tänker dåfrämst på samhälleliga salsningar pä anläggningsområdet: vägar, broar,anläggningar för energiproduktion m.m. Även bostadsbyggandet kommer att ha ettrelativt slort inslag av nybyggnad. Nybyggnad av bostäder förväntas äga rumfrämsl i form av förtätning. Byggsektornsexport har ökal påtagligt . Som jämförelse kan nämnas att densysselsätter fler personer än materialtillverkningen för det inhemskanybyggandel av bosläder. Den ökade internationaliseringen har även lett lill enbelydande importkonkurrens. 1 delperspektivet är del av största vikt att slå vakt om och utveckla den tekniskakompelens som ulgör grunden för konkurrenskraften i byggsektorn såväl påhemmamarknaden som på den internationella marknaden. För atl bevara delförsprång som vi har bl. a. på materialområdet måsle vi slå vakt om kvaliteten,höja bearbetningsgraden och öka teknikinnehållet i det som produceras. Vidaremåste tjänster och produkler bl.a. genom forskningen ulformas så atl en intealltför koslsam anpassning måsle ske vid export. Allt detta kräver en satsningpå teknisk ulveckling i industrin. För atl stödja en sådan måsteforskningsvolymen i byggseklorn förmås alt öka. 2.1.2 Bosladspolitiken från ny- till ombyggnad Dagens stadsbyggnads- och bostadspolitik har sina rötter i1920- och 1930-talens bosladsnöd. Familjerna var stora, lägenheterna små ochdåligt utrustade. formulerades bostadspolitiska mål avseendesåväl utrymmes- och utruslningsstandard som hyresnivå i samband med alt delstatliga stödel kraftigl ökades och stödformerna ändrades. Samhällsplaneringenoch byggandet fick nya genomförandeinslrument genom byggnadslag. Efterkrigstidensmedvetna och akliva bostadspolitik har lett till alt såväl utrymmes- somutruslningsstandarden har ökat mycket starkt. Miljonprogrammet innebar enkraftsamling för atl avskaffa bostadsbristen. Men även om förhållandena i dettaavseende är väsentligt annorlunda kvarstår ändå slora behov. Trols altbostadsbristen totalt sett är bortbyggd är fördelningen av bostadsstandardenojämn, vilkel innebär atl det fortfarande finns hushåll som har enolillfredsslällande utrymmesstandard. De som har nedsatt rörelseförmåga tillföljd av ålder, sjukdom eller handikapp har i alltför lilen ulslräckning kunnalberedas bostäder som är anpassade till deras behov. Dessulom finns detbetydande brister i vårt bostadsbestånd i form av eftersatt underhåll, dåligenergihushållning, undermåliga gemensamma utrymmen och dålig eller åtminstoneofullständig närmiljö. I en siiualion när bosladsbrislen i kvantitativ bemärkelseär borlbyggd. 1983/84:107 Bilaga 8 5 måsle uppmärksamheten i allt större ulslräckning iignas åldet befintliga bostadsbeståndet. Frågan om hur del utnyttjas och fördelas ochhur del bör vårdas, utvecklas och kompletteras skjuls i förgrunden. En lyngdpunklsförskjulninghar ocksä ägt rum inom bostadspolitiken så all behovel av rymliga ochvälutrustade bostäder nu kompletteras med krav på den fysiska miljön utanförbostaden, liksom på den sociala miljön. Fortsatt förbiillring och förnyelse avvårt bostadsbestånd och våra boendemiljöer är därför cn angelägenbostadspolitisk uppgift under 1980-lalcl. har untler höslen 1983 beslutat om ett programför ombyggnad och underhåll av bosläder - bosladsförbiitlringsprogrammcl(prop. 1983/84:40. bil. 11. rskr 63). Bosladsförbältringsprogrammel beräknasleda lill atl ca 425000 lägenheter byggs om och atlunderhållsåtgärderna i flerbostadshus niira nog fördubblas under de närmasteåren. Det är därför naturligt att jämföra bostadsförhätlringspro-grammcl medmiljonprogrammcl . Bosladsförbällringsprogrammet kan bli en;iv de viktigaste expansionskrafterna i byggandet under 1980-lalet. Bosladsförbällringsprogrammet har såväl bostadssociala somsamhällsekonomiska mål. En utgångspunkt är alt alla människor skall ha rätttill en väl underhållen bostad med modern utrustning. Förbiiltringarna skall vidareriktas in så all de främjar ell jiimlikl och inlegrerai boende. Dessutom skallmiinniskor i störstii möjliga utsträckning kunna bo kvar i sill område underoch efter ombyggnaden. Bostadsmiljön i vid bemärkelse skall bli tillgiingligför alla grupper i samhällel. Bostadsmiljön skall även vara utformad så allsociala kontakter och social gemenskap mellan människor underiättas ochstimuleras. Som exempel på grupper med siirskilda behov kan niimnasäldre, personer med någon form av funktionsnedsättning, barn ochförvärvsarbetande småbarnsföräldrar. En slrävan är atl. bl.a. genomfillgänglighetsskapande ätgärder i den fysiska miljön, göra det möjligt föräldre och handikappade atl klara sig längre lid i ett mer ordinärt boende istället för att flyttas till vårdinstitutioner. 1 bosladsförbätlringsprogrammelfinns även en kulturhistorisk och esielisk aspekl - både som en utgångspunktoch som en restriktion. Detta kommer lill uttryck som ett krav på varsamhet vidall ändring av byggnader. Om dessa mål slälls mot den verklighet som vi har ,är det en stor uppgift vi har framför oss. Vi har en bostadsmarknad som i vissaavseenden är segregerad. Många av bostadsområdena har en ensidigbefolknings-och lägenhelssammansällning. De äldre miljöerna har ofta dåligtillgänglighet till och i byggnaderna. I många fall är hela området i olikaavseenden otillgängligt för personer med nedsatt rörelse- ellerorienleringsförmåga. förulom bristerna vad avser standarden ibostäderna, även ett stort antal lägenheler i moderna byggnader där allvarligabyggskador förekommer. 1 vissa fall åtföljs byggskadorna av hälsoproblem. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 6 torftiga boendemiljöer som motverkar ett socialengagemang. Vi har på många håll en boendeservice som inte svarar mol de behovsom vi ser framför oss med en allt större andel äldre människor. På samma sätt som utvecklingen av byggnadsforskningen varen viklig förutsättning för byggandet på 1960-lalel, är del enligl min meningnödvändigt att nu utveckla ett ökal kunnande på nya områden. Inte minst gällerdet installations-, byggnads- och restaureringstekniska frågor. Efter handkommer förnyelseåtgärderna atl riktas in mot byggnader som har en relativtmodern standard. Genomförandemetoderna kommer då att bli annorlunda. Vi måsteunder skapa nya byggmetoder, när vi skall ta itu med ell slorl mensamlidigi splittrat och lekniskl svärhanlerligl boslads-beslånd. För alt vi skall kunna uppnå de målsättningar som jagtidigare har redovisat måsle stor uppmärksamhet även i fortsättningen ägnas åtkostnadsutvecklingen i byggandet. Detta är en angelägen uppgift inom detforsknings- och utvecklingsarbete som bör bedrivas. Som ett exempel på ensådan inriklning av utvecklingsarbetet kan nämnas alt särskilda medel haravsalls i bostadsförbättringsprogrammet för bl.a. leknikupphandling. Dessamedel är avsedda all användas för utveckling av sådana tekniska lösningar påtillgänglighetsproblemen, som är enkla och billiga att tillämpa och somsamtidigt tillgodoser de krav som är väsentliga för dem som har nedsatt röriighel. 2.1.3 Samhällsplaneringen -från statlig slyrning tilllokalt infiylande Parallellt med framväxten av de bostadspolitiskastyrmedlen förändrades även den lagstiftning som rörfysisk planläggning och byggande. Samhällel har tagit ett ökat ansvar förplanering och byggande. har samhällel fått ell starkare inflytandeöver var, när och hur bebyggelse får ske. Kommunerna har under hela dennaperiod haft ett slort ansvar för och inflytande över bebyggelseutvecklingen. Det har funnits en strävan att inom olikasektorer decentralisera beslutsfattandet, bl.a. genom all minska slalensdetaljstyrning av kommunerna. Det pågår även inom kommunerna försök med attdecentralisera beslut, antingen inom de olika förvaltningarna eller inomavgränsade geografiska områden. Strävan att ytterligare minska det slalliga inflytandetöver den kommunala verksamheten har inom planeringen och bostadsbyggandetlagil sig konkreta uttryck i del poliliska skeendet under höslen 1983. Jagtänker då i första hand på förslaget till ny plan- och bygglag (PBL), somregeringen överlämnade till lagrådet. 1 förslaget föreslåsen ytterligare förskjutning av ansvaret från staten till kommunerna. Ansvaretför den lokala miljön blir en angelägenhet. Besluten kan därigenomläggas närmare dem som berörs av besluten och planeringsprocessen göras enklareoch mindre byråkratisk. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 7 I det nämnda bosladsförbällringsprogrammet vidgasockså kommunernas ansvar för alt planera, förbereda och initiera genomförandelav verksamhelen. Den statliga regleringen av bostadsförsörjningen minskar ochde årliga redovisningarna av planerat bostadsbyggande slopas. I bosladsförbätlringsprogrammel förutsätts vidare allförnyelsen av bebyggelsen så långt möjligt skall ske områdesvis och allförnyelsen skall ske på ett planmässigt och ralionelll säll. De statligaombyggnadsbestämmelserna måste därför utformas sä all de kan anpassas lill deriktlinjer som kommunen har antagit för ulvecklingen i ett område. Rikllinjernaförutsätts uttryckta i områdesbestämmelser eller anlagen detaljplan enliglPBL. I enlevande demokrati är det nödvändigt all människor är intresserade- avsamhällsfrågor och dellar i debatten och i genomförandet av de förändringarsom besluten leder lill. En förutsättning för deltagande är alt ell sådanlengagemang känns meningsfullt. Medborgarna måsle därför få insyn i ochinflyiande över planerings-, bygg- och förvallningsprocessen. PBL-förslagel ärell steg i riklning mot att förbättra medborgarinflylandel. Behovel avförbällrad informalion lill och samråd med berörda kommunmedlemmar ochinlressenler i övrigt stryks under i delta sammanhang. Även sakägarkretsen vidplanläggningen vidgas. Medinflylandefrågorna är nära förbundna med frågor omdecentralisering av beslulsfallandel. I samband med förnyelse avbosladsområden måste medinflylandefrågorna få en framskjuten plats. Del kangälla alt initiera en önskad förnyelseverksamhet, all förhindra en ickeönskvärd ombyggnad eller all påverka slandardnivån vid ombyggnad. Inom bosladsdepartemenlelhar därför påbörjats en översyn av bosladssaneringslagen och andra akluellalagar som har belydelse för genomförandel av förnyelseåtgärder. I ett demokratiskt samhälle som vårt är det ensjälvklarhet att sådana frågor blir föremål för en kritisk belysning iforskningen. Forskning om demokrati- och inflyiandefrägor är också enförutsättning för atl vi skall få kunskaper som kan visa hur demokratin kanulvecklas och fördjupas. Del är inle minsl viktigt när del gäller byggande ochplanering. Strängt taget varje människa berörs av samhällsbyggandet ochbebyggelseplaneringen. Jag är därför angelägen all betona att forsknings- ochutvecklingsarbetet om den byggda miljön inte ensidigt får riktas in på tekniskafrågor. Forskningen måste också vara öppen för all pröva nya problem ochfrågeställningar som upptäcks eller skapas genom den lekniska ulvecklingeneller andra skeenden i samhällel. Jag går över lill all redovisa min uppfallning omriksdagens och regeringens styrning av byggnadsforskningen. Jag ansluter migdärvid lill 1983/84:107 Bilaga 8 8 de Ulgängspunkler som slalsiädei lidigaredenna dag har slälll upp. och regeringen bör sålunda begränsa sigtill alt ange de övergripande prioriteringarna i fråga om forskningensinriklning. Inom den politiskt definierade ramen bör forskarvärlden ha storfiihet att välja vilka problem som skall undersökas och, givetvis, med vilkametoder som problemen skull angripas. Den övergripande prioriteringen bör komma till uttryckbla. genom den avvägning som görs vid medelstilldelningen till de olikaseklorforsknings-organeii. Därvid görs en bedömning dels av seklorns relativabelydelse för samhällsutvecklingen och för miinniskornas välfärd, dels avsekloiforsk-ningens roll i delta sammanhang. 1 detföljande ger jag några exempel pä FoU-omräden som anknyier till deutvecklingstendenser somjag redan har pekal pä som väsentliga under 1980-lalet. Del jag lidigare har nämnt om byggsektorns roll församhällsekonomi, sysselsättning och utrikeshandel är ett stort område förforskningen. Sambanden mellan byggsektorn och samhällsekonomin pä den enasidan och sysselsättningen pä den andra är emellertid komplicerade. Delstatistiska grundmaterialet är dessulom i mänga fall bristfälligt.Byggnadsforskningen måste medverka till all belysa dessa samband saml geunderlag för och regeringens siällningslaganden i längsikligabyggfrågor. När vi genom bl.a. ny leknik skapar ett samhälle somförändrar människors levnadsvillkor är del naluriigl alt vi studerar hur denenskilde påverkas och hur vi till allas bästa bör hantera de nyamöjligheterna. Inle minst är det en viklig uppgift all bidra lill kunskap somgör all den byggda miljön får sådana egenskaper au välfärden får ell reelliinnehåll för människorna och all denna välfärd blir jämlikt och jämställtfördelad. Förutsättningarna för byggandet har ändrals väsentligtunderdel senasle decenniel. Byggnadsuppgifter inom den existerande bebyggelsenställer andra krav på byggnadsindustrin än de fria förutsättningar som exploateringenav obebyggd mark gav på 1950- och 60-lalen. Erfarenhelerna av miljonprogrammelsproduklion ställer pä allvar krav pä beständighet, utbytbarhet och godunderhållsekonomi. Energiaspekierna har stor tyngd. Kvar står vidare behovel avatl genom leknisk ulveckling och ralionalisering öka produklivilelen ibyggsektorn och hejda kostnadsökningarna i byggandet och brukandet. Den ändrade bostadspolitiska situationen, omorienteringenfrån ny- lill ombyggnad, förvaltningens ökade belydelse och kommunernas ökadeansvar inom planeringen och byggandet är tendenser i samhällsutvecklingen somenligl min mening måste påverka byggforskningens inriktning . Den förändrade inriktningen av samhällsbyggandet lill alti allt högre grad ändra, komplettera och värda befintliga byggnader ochanläggningar innebär en slor omställning för såväl forskningen sombyggbranschen. 1983/84:107 Bilaga 8 . Forskning som syftar lill alt ge ökade kunskaper ombyggnads- och anlägg-ningsbeslåndel behövs. Utvecklingsarbete som syftar lillatt få fram nya meloder och maierial som lämpar sig för ombyggnad behöverintensifieras för att byggnads- och anläggningsverksamhelen skall kunnagenomföras lill rimliga kostnader och med goll resultat. Forsknings- och utvecklingsarbete kan ocksä bli ett stödför byggbranschen att återhämta sig ur den ekonomiska svacka i vilken denbefinner sig. Jag tänker då främst på den inhemska marknaden men del finns skälalt även framhålla den exportmöjlighet som ligger i ett ökal kunnande bl. a. påmaterialområdet och inom ROT- sektorn. Ett ökat kunnande ger också en beredskapatl klara ändrade eller ökade inhemska behov utan att behöva importerabyggnadsmaterial m. m. konkurrenskraft på världsmarknaden ligger ikvalitet och tekniskt försprång. God konkurrenskraft kräver såväl ökandekunskaper om omvärldens behov som en kvalificerad och förutseendeteknikutveckling.