prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Det kan konstateras alt möjligheterna till semesterresorinte begränsas av brist på boendeanläggningar, eftersom de som finnsgenerellt sett har ett lågt utnyttjande. Lokala variationer förekommer dock medbetydligt bättre beläggning och även vissa köproblem under högsäsong. Ettomfattande behov finns emellertid av upprustning, förnyelse och anpassning avbefintliga anläggningar om den nuvarande kapaciteten ska beslå. I vissasärskilt välbesökta områden finns också behov av ny boendekapacitet av enkeltslag, främst camping, vandrarhem och stugor. Utvecklingsprogrammen för de primära rekreationsområdenahar olika karaktär alltifrån framtidsvisioner tiU konkreta handlingsprogram. Deger dock i allmänhet en god bild av turismens utveckling, fortsatta utvecklingsmöjligheteroch konsekvenser i olika avseenden. Programmens förslag kan i stora dragbeskrivas i följande punkter: D Utveckling av boendeanläggningar 1983/84:145 32 Q Strävan efter att koncentrera insatserna till ortermed särskilt gynnsamma fömtsättningar Q Profilering av aktiviteter oeh arrangemang efter områdenas särskilda förutsättningar Q Förbättring av kommunikationerna Ökadinformation och marknadsföring. I flera av dessa avseenden har frågor om ekonomi ochfinansiering getts stort utrymme. Ett genomgående drag i programmen är att man vill utvecklaaktiviteter och arrangemang för att förlänga säsongen. Centrala frågor i samband med boendeanläggningar ärutbyggnad och strävan att bättre utnyttja de kapacitetersom redan nu finns.Inriktningen på enkla och billiga boendeformer som campingplatser och enklauthyrnings-stugor är påtaglig. Kommunikationernas betydelse för utvecklingen markeras avatt vägfrå-gor, behov av järnvägar och flygplatser samt interna kollektivaIransporter inom områdena behandlas ingående i flertalet program. I det fortsatta arbetet behöver enligt programmen görasytterligare överväganden om huvudmän som kan svara för genomförandet av olikaåtgärder, hur prioriteringar skall göras av olika åtaganden från kommunernassida och hur ett fortsalt samarbete skall organiseras mellan kommunerna ochberörda intressenter. Vid sidan av investeringar i boende- ochaktivitetsanläggningar framhålls behovet av informations- och marknadsföringsåtgärder,insatser för produktutveckling samt invesleringar i grundläggandesamhällsservice bl. a. på VA-områdel. Det framgår av utvecklingsprogrammen att möjligheternatill sysselsättning är ett viktigt motiv för kommunalt engagemang i turismensutveckling. Nästan alla områden önskar eller kräver statligtekonomiskt stöd för att genomföra sina program. Både behov av nya stödformer oehändringar i befintliga - främst lokaliseringsstödet - aktualiseras. Beredningen anser att ett huvudansvar för turismensutveckling liksom bör vila på kommuner och landsting, turistnäringenoch folkrörelserna. En aktivare medverkan från slalens sida är dock önskvärd. Beredningen anser att tillgängligheten till turistorteroch turistområden bör ökas genom utbud av enkla boendeanläggningar, förbättradeallmänna kommunikationer samt en fortsatt utveckling av produkter ochförsäljning med sikte på breda befolkningsgrupper. Vidare bör markresursersäkerställas dels genom skydd av de värdefullaste områdenas grundläggande mark-ochmiljövärden och dels genom strategiska överväganden inom ramen för kommunalfysisk och ekonomisk planering i turistorterna med intilliggande områden.Turistnäringen bör enligt beredningens mening mera aktivt delta i den fortsattautvecklingen och konsolideras genom åtgärder som ökar utnyttjandetav befintliga resurser samt undanröjer köproblem och olägenheter inom de i dagattraktivaste områdena. Statiigainsatser för att stödja utvecklingen i de primära rekreationsområdena börunder inriktas efter ovannämnda linjer. De enskildautvecklingsprogrammen och den behandling dessa nu får kommer därvid att utgöra eltviktigt underiag. Frånmånga områden stäUs anspråk på statlig ekonomisk medverkan som en fömtsättningför alt föreslagna åtgärder skall kunna förverkligas. Beredningen harkonstaterat att statens ekonomiska medverkan redan nu är betydande men anser atlvissa förändringar i inriktningen av de statliga resurserna behövs. Därvid bören bedömning av områdenas betydelse som rekreationsområden för bredabefolkningsgrupper och turismen som näring vara vägledande. Beredningen anserdärför atl insatser i de områden som har de största besökstalen ger detbredaste utbytet för den svenska allmänheten. Beredningen finner det därförmotiverat att särskilda åtgärder vidtas i åtta områden där av dettotala antalet gästnätter i primära rekreationsområden tillbringades år 1982.Dessa områden är , , , Åre, ,, Siljansbygden och . Regeringenbör vidare uppdra åt vissa myndigheter och organ att inom sin verksamhetsärskilt uppmärksamma de prioriterade områdenas behov av stödinsatser under denärmaste åren. Viktiga insatser torde således kunna göras av turistrådet,, industriverket, , domänverket,planverket, luftfartsverket, , ,trafiksäkerhetsverket, transportrådet, , ,turisthögskolorna samt av berörda länsstyrelser. Destatliga insatserna bör både på central och regional nivå samordnas effektivareän . Länsstyrelserna har redan ett övergripande samordningsansvar förstatliga insatser inom de ohka länen. De regionala insatserna från olika hållbör kunna samordnas genom relativt informellt arbete. En aktiv och insiktsfullmedverkan krävs även av centrala statliga organ. Beredningen ochlänsstyrelserna bör på central resp. regional nivå verka för samordning av de stathgainsatserna i de prioriterade områdena. bör en redovisning lämnastill regeringen av uppnådda resultat. En överblick bör därvid lämnas avutvecklingen beträffande turism och rekreation också i övriga primärarekreationsområden, i storstädernas närområden och vid . Denföreslagna prioriteringen av åtgärder från statens sida till åtta primära rekreationsområdenfår självfallet inte innebära atl utveckling av initiativ och projekt i andrarekreationsområden motverkas eller hämmas. Regionalpolitiskt motiveradeprojekt inom turist- och rekreationssektorn i och Västerbottenkommer till exempel att prövas på samma sätt som . Prioriteringen är ettuttryck för bedömningen att det i riksperspektiv nu är särskilt angeläget attsamlade ansträngningar görs från statens sida för konsolidering och utvecklingav vissa från rekreationspolitisk synpunkt särskilt betydelsefulla primärarekreationsområden. Dessa bör också få gynnsamma villkor för regionalpolitisktoch sysselsättningspolitiskt stöd. Medhänsyn till att turism oeh rekreation skapar omfattande sysselsättning och attviktiga rekreationsområden sammanfaller med områden där särskilda 3 1983/84. Prop.1983/84:145 34 statligainsatser är motiverade för alt öka sysselsättningen, är det i nuvarande statsfinansiellaoch sysselsättningspolitiska läge naturligt atl arbetsmarknadspolitiska och regionalpoliliskamedel i första hand nyttjas för att nå även rekreationspolitiska mål.Beredningen föreslår därför bl. a. en anpassning av reglerna förlokaliseringsstöd och stödet till beredskapsarbeten till rekreationssektornssärskilda förutsättningar. Beredningen har därmed inle frångått singrunduppfattning all ell särskilt rekreationspolitiskl slöd skulle fylla enviktig funktion, men anser att inrättandet av en sådan stödform får diskuterasi framtiden. Följandeförslag framläggs beträffande lokaliseringsstödet: Kravet på särskilda skäl för att lokaUseringsstödskall kunna utgå tUl turistföretag inom primära rekreationsområden i stödområdeC tas bort för de rekreationspolitiskl prioriterade områdena Investeringsbidrag med högst och lån börutgå till turistföretag inom de prioriterade områdena utanför stödområdet Fullt bidrag bör utgå även vidsäsongssysselsättning Stöd bör även kunna utgå till upprustning ochombyggnad av äldre anläggningar Informationen bör förbättras om nödvändigheten avoch möjligheterna till stöd för produktutvecklings- ochmarknadsföringsinsatser. Ifråga om stöd till beredskapsarbeten föreslår beredningen följande: Beredskapsmedlen bör - utan hinder av reglerna förlokaliseringsstöd -kunna nyttjas för att stödja de olika slag av investeringarsom framför allt kommunerna är huvudmän för, tex vägar, vandrings- ochcykelleder, vatten- och avloppsanläggningar, parkerings- och rastplaster,sopmajor, stugbyar, campingplatser och vandrarhem, gästhamnar, badplatser, sanitäraanläggningar etc. Stöd till beredskapsarbeten inom turislsektornskall därför regelmässigt kunna utgå enligt anläggningsstödels mera generösabidragsnormer Länsarbetsnämnderna bör i samråd medlänsstyrelserna få handlägga detta stöd Informationen bör utvidgas om gällandebidragsmöjligheter för Ijänste-och serviceuppgifter inom turismen. DProjekteringsbidraget återinförs för turistinvesteringar inom de av beredningenprioriterade områdena Vissa särskilt angelägna beredskapsarbeten i deprioriterade områdena skall kunna prioriteras framför andra objekt Den bestämmelse bör upphävas som anger att stöd tiUberedskapsarbeten inom turistsektorn i vissa områden får utgå endast omsärskilda skäl föreligger Likaså bör den bestämmelse upphävas som anger attregeringen skall pröva fler ärenden inom turislsektorn än inom andra sektorer. Beredningentillstyrker vidare att del skattefria beloppet för uthyrning av fritidshus höjsfrån nuvarande 4 000 till saml föreslår att de regler ses över somgäller beskattningen av personer som av arbetsgivare eller facklig organisationförmånligt hyrt fritidshus, andelslägenhet eller motsvarande. Detilläggsuppdrag beträffande turisttransporter, turismens utvecklings- 1983/84:145 35 möjlighetersamt koloniträdgårdsverksamheten som berdningen erhållit kommer attredovisas separat. Beträffande närrekreationsfrågorna bedömer beredningen, somföljt arbetet i TUREK, att dessa där behandlas på ett tillfredsställande sätt. 1983/84:145 36 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:45) Turism ochfriluftsliv 2 Fritidspolitiken har blivit ett viktigt instrument Kapitel 1 Turist- och rekreations- Utredningens politiska utredningen, , har på regeringens bakgrund och syfte uppdrag analyserat hur människor använder sin fritid, vilka hinder som finns och vad som kan göras för att tindanröja dessa hinder. I direktiven (Dir. 1983:18) framhålls att TUREK i huvudsak skall inrikta arbetet på den s.k. hinderproblematiken. Härtill skall TUREK belysa rekreations-och turistsektorns samhällsekonomiska betydelse. Den ansträngda ekonomiska situationen gör det naturligt för TUREK att koncentrera intresset till aktiviteter som inte fordrar stora resurser för att kunna utövas. I praktiken har huvudvikten lagtsvid fri-luftsbaserade aktiviteter utförda nära bostadsorten (närrekreation) eller i samband med turistresa (fjärrekreation). En stor och över tiden växande andel av de ekono- Kapitel 2 miska resurserna används för fritidsaktiviteter. « .r j T j 1 i,,_u>ii 1 i samhällseko- över en femtedel av de svenska hushallens konsumtionkan sättas i samband med inköp av varor och tjänster inom fritidssektorn och av landets samladeproduktionskapacitet är hänförlig till hushållens fritidsaktiviteter. Sektorn svarar för av den totala sysselsättningen. Prop.1983/84:145 37 Fritidrepresenterar en stor och snabbt växande samhällssektor i vårt land, liksom i alla utvecklade industrinationer. Sedanmitten av har den internationella marknaden för turismexpanderat med i genomsnitt , dvs. någotsnabbare än världsmarknaden för industriprodukter. Flerafaktorer talar för en fortsatt expansion av internationell turism. Trotsatt är ett av de länder som har störst antal semesterresor är desvenska hushållens konsumtionsbenägenhet förinternationell turism inte speciellt hög. Flera samband talar för att desvenska hushållens efterfrågan på internationell turism kan öka i ett långsiktigtperspektiv. Hushållensfritidsaktiviteter bestäms väsentligen av tre överordnade budgetvillkoreller restriktioner: konsumtionsbudgeten, tillgången på fritidoch transportkapacitet. Reskostnad i form av tid och utgifter är ofta endominerande kostnad för olika fritidsaktiviteter. Detfinns en relativ likformighet i hushållens prioritering av fritidsaktiviteter.Huvuddelen av hushållen fördelar av hushållsbudgetenför inköp av varor och tjänster förfritidsaktiviteter. 1 absoluta tal är dock konsumtionsförutsättningarnaolika. Sverigesresurser för fritidsaktiviteter har ett lågt kapacitetsutnyttjande.Inom flertalet områden är det lägre £n . Prop.1983/84:145 38 Olika regioners villkor för turism bestäms' till stordel av naturgivna eller skapade resurser i form av kulturella miljöer ochinfrastruktur. Att förändra villkor i ett internationellt perspektiv kan bara genomföras på lång sikt. I ett internationellt ekonomiskt perspektiv är Sverigeskomparativa fördelar för turism små. Små komparativa fördelar för turism och hög produktivitet inom ekonomin som helhet medför att negativa turistnetto till stor del är strukturellt betingat.För att varaktigt vända turistnettot erfordras en kraftig ökning avmarknadsandelen utomlands. I landsomfattande fritidsvaneundersökningar liksom iKapitel 3 olika geografiskt avgränsade undersökningar har man Fritidens sökt kartlägga människors fritidsönskemål. * De flesta människor, , är nöjda med sin fritid. * Fritidens relativa betydelse för den allmänna tillfredsställelsen med livet är stor. * vill helt eller delvis ta ut en eventuell välståndsökning i formav ökad fritid. Staten har svarat för stora insatser när det gällerinförskaffande och säkerställande av mark för naturvård ochfriluftsliv. Kommunerna har avsatt ökande resurser till markinköp ochanläggningar av skilda slag. Konununernas kostnader för fritidsverksamheten (exkl. kultur) uppgick till ca 100 miljonerkronor. Ar 1981 var motsvarande kostnader ca . Trots dessa stora satsningar kan man konstatera attjämlikhet inte har uppnåtts. vuxnabefolkningen är starkt snedfördelat - en liten grupp svarar för huvuddelen av allt utnyttjande. Hög utbildning, höga inkomster, könstillhörighet och ålder (särskilt yngre män) samvarierar med ett högt utnytt-jande. Ett framträdande drag i hinderanalysen är förekomsten av psykologiska ellersociala hinder. Att inte kunna "ta sig för", "ta sigtid", att inte "ha någon att göra sällskap med", att inte "veta vart man vänder sig" osv. är väl så hindrande somatt inte ha råd och möjlighet att hyra en stuga eller ett hotellrum. Detta betyder inte att de materiella faktorerna är ointressanta utansnarare att de icke-materiella hindrens betydelse hcu: undervärderats. Barnfamiljernas ekonomiska och tidsmässiga resurser förturism och friluftsliv är jämfört med andra grupper oacceptabelt små. Härtill kommer klara belägg för en påtaglig brist på jämställdhet till kvinnornas nackdel. Bland de handikappade är en majoritet nöjda med sinfritid. De som tillhör gruppen hindrade handikappade är äldre, harallvarliga rörelsehinder, oftare tungt kroppsarbete, lägre utbildning ochmindre resurser i form av bil, båt, fritidshus och föreningsanknytning. Låginkomsttagare åker i mindre utsträckning på semester än de som har högre inkomster. Samma sak gäller innehav av fritidshus och fritidsbåt. I syfte att undanröja hinder är det viktigt attbeakta frågor som rör säkerställande av mark för friluftsliv, kollektiva transporter och resekostnader, samt möjligheterna att med informationnå de grupper som bäst behöver den. De mål som anges rekreationspolitiska beslut har inte uppfyllts i alla delar. Särskilt missgynnade grupper är barnfamiljer (särskilt kvinnorna) , handikappade och låglönegrupper. 1983/84:145 40 Betr._ut2ån2Sgunkterna_avsnitt_5.2: Kapitel 5 Överväganden Friluftslivet skapar förutsättningarför en aktiv och meningsfull fritid och kräver förhållandevissmå resurser av samhälle och utövare. Någon form av friluftsliv kan utövas avalla och friluftslivet bör därför stimuleras av samhället. Samhället måste på alla nivåer i sinallmänna planeringsverksamhet skapa handlingsberedskap för att möta en ökandefritidskonsumtion i skilda former. Jämlikhetsaspekternamåste mer målmedvetet vägas in i samhällets åtaganden inom turism och friluftsliv. Beträffandesatsningar på fritidsaktiviteter av skilda slag börinsatserna i ökad utsträckning inriktas mot aktiviteter med lågt anläggningsberoendeoch låga kostnader per aktivitetstillfälle. Vadgäller utbudets omfattning totalt sett har aktiviteter i samband medturism och friluftsliv en påtaglig bredd. överdrivet kommersiella inslag i fritidsutbudet bör mötas iskolundervisningen samt genom konsumentupplysning via bl.a. tester,bytesdagar samt genom samägande eller samutnyttjande. Åtgärder för vissa_arupper_avsnitt_5.2: Barnfamiljer,handikappade och låglönegrupper är de grupper som behöver uppmärksammassärskilt när det gäller att skapa likvärdiga förutsättningarför fritidens användning. Medanledning av den allmänna debatten om sex timmars arbetsdag anser vi atten minskning av den dagliga arbetstiden skulle ge stora positiva fcunilje- och fritidspolitiskaeffekter. Prop.1983/84:145 41 I syfte att öka jämställdheten mellan kvinnor ochmän även , behövs bl.a. praktisk försöksverksamhet. En viktig insats är att stödja fritidsaktiviteter för flickor. Organisationer som särskilt arbetar med att aktivera barnoch ungdom inom skilda friluftslivsaktiviteter bör tilldelas särskildaprojektmedel för sådan verksamhet. Det friluftsanknutna föreningsväsendet bör i högreutsträckning engageras i skolans inre arbete. Om det skulle bli fråga om ett extra barnbidrag bördet utbetalas , vilket skulle underlätta för många barnfamiljer att planera och förverkliga sina semesterönskemål. Kommuner och andra samhällsorgan som driver stugbyareller disponerar uthyrningsstugor m.m. bör pröva olika vägar att underlätta för barnfamiljer att hyra en stuga under semestern. De kollektiva trafikföretagen bör vidareutveckla sinarabattsystem i syfte att främja barnfamiljernas resemöjligheter. Anläggningar för turism och friluftsliv bör i större utsträckning göras tillgängliga för handikappade såsom rörelsehindrade, synskadade och allergiker. Handikappvänliga promenadstigar bör regelmässigt planerasoch anläggas nära bostadsområdena. I syfte att göra det enkelt och billigt för konsumenten att turista bör turistnäringen och transportföretagenvidareutveckla redan påbörjade åtaganden mot en mer flexibelprissättning, kombinerad med ett ökat utnyttjande av kortsystem. Prop.1983/84:145 42 Statligt stöd bör kunna utgåtill organisationer för projekt som syftar till attinformera om alternativ och stimulera människorsom annars aldrig kommer iväg på semester till att göra det. Möjligheterna till semesterspridningbör tillvaratas i högre utsträckningän vad som f.n. sker. Större vikt bör läggas vid naturinriktadeinslag redan i förskolan för att ge oarn elementär kunskap om och känsla för naturen och vårtberoende av den. En särskild experimentinriktad studie bör göras i syfte att utveckla metoder som kan bidra till bättre information och motivation hos de grupper som är särskilt viktiga att nå. Betr. organisationernas resp, samhällets ansvar föranläggningar och aktiviteter är vårprincipiella inställning att en ökad föreningsmedverkanvad gäller olika verksamheter är angelägen. Åtgärder _£Örande _kon sume n t - _r e s p._ _pr od uc en t inrikta t stÖd_vad_2äller_semesterresorj avsni_tt 5.3: Det är i dagens ekonomiska läge svårt att tänka sig omfattande dyra system för semestersubventioner. Ett system med riktat konstmientstöd innehålleri ett längre perspektiv fördelar och man börfortsätta undersöka sådana system. En målmedveten satsning på en långtgående samordning av trafik och taxor kan gekonsumenten fördelar samt ge transportproducenterna ökat underlag. En fortsatt utformning av en flexibel prissättning kan vara ett sätt att få en bättre täckning av fasta kostnader och därmed vara företagsekonomisktmotiverad. 1983/84:145 43 Turistbranschenoch näringslivets organisationer bör möjliggöra en riktad utbildning av turistföretagarei företagsledning, ekonomi och administration. Isyfte att skapa positiva effekter för såväl konsumenter som producenter föreslås som försöksverksamheten aktiv samhällelig förmedlingsverksamhet av stugor och bäddar, där de mestbehövande och minst resursstarka särskilt uppmärksammas. Åtgärder med anknytning till samhällets_långsiktigaplaneringsverksamhet, avsnitt 5.4: Kommunernabör i sin planering beakta olika gruppers behov av friluftsliv både vidbyggandet av nya områden och vid förnyelse av äldre områden. fysiska planeringen bör avsättas mark- och vattenområden för bl.a.motion, strövande i skog och mark, enklare fritidshus, koloniträdgårdar ochodlingslotter. För att få socialtväl fungerande bostadsområden med rekreationsmöjligheter i tätorternasnärhet bör friluftslivets markbehov jämställas medandra viktiga samhällssektorers. Denkollektiva transportförsörjningen bör ingå som ett element redan när områden för turismoch friluftsliv planeras. Betr.forskningen inom sektorn turism och friluftsliv framhållsbetydelsen av forskning kring villkoren för de grupper som är hindrade när det gällerfritidens användning. 1983/84:145 44 Diskussionav resurser och organisation, avsnitt 5.5: Sektornturism och friluftsliv har förhållandevis fådirekta styrmedel. Detärangeläget att utveckla en ökad sektorsamverkan mellan sektorn turism ochfriluftsliv och andra närliggande sektorer. En beredning för turismoch friluftsliv inom bör inom ramen för sådan sektorsamverkan svara förerforderliga prioriteringar, främst i samband med budgetarbetet. Detmåste också skapas en klarare organisation på den statligamyndighetsnivån. Finansierin2_äY_li££§SiS3SQ§._£2E§iä3t_ä§rii£t_i.6: Utredningens förslag bedöms i huvudsak kunna finansieras inom ramen för ordinarie budgetramar. Det förutsätterdock att en ökad sektorsamverkan kommer till stånd. Mot bakgrund av sektorns stora betydelse i välfärdspolitiken, sysselsättningspolitiken ochsamhällsekonomin är det dock angeläget att, då samhällsekonomin medgerdet, nya resurser ställs till turism-och friluftslivssektorns förfogande. 1983/84:145 45 Sammanställningav remissyttrandena över betänkandena (SOU 1983:43) Områden för turism ochrekreation avgivet av rekreations-beredningen och (SOU 1983:45) Turism ochfriluftsliv! - om förut-sättningar och hinder avgivet av turist- ochrekreationspolitiska utredningen (TUREK). Betänkandena har remitteratstillsammans. 3 Hinder för meningsfull fritid 3.3 Frågor som rör enkelt fritidsboende 4.2 Mark- och planpolilik 5 Forskning, utbildning 6.2 Regional-och sysselsättningspolitik. Eflerremiss har yttranden över betänkandena avgetts av , statistiskacentralbyrån, universitets- och högskoleämbetet, , statensnaturvårdsverk, , , slalens planverk,statens industriverk, samtliga länsstyrelser (efter hörande av de kommuner ochlandsting funnit lämpligt), riksbank, staiens handikappråd,statens vägverk, luftfartsverket, iransporlrådel, statskontoret,, staiens kulturråd, lanlbruksstyrelsen, , ,domänverket, högskolan i /Boriänge, högskolan i ,forskningsrådsnämnden. 1983/84:145 46 statensungdomsråd, turistråd. Centralorganisationen /SR, . Svenska förbundetför koloniträdgårdar. , SAS/, , . Svenska liftanläggningarsorganisation, turistråd, turistråd, ,Kommungruppen för fritid i , , läns turistnämnd, Norrbottensturistråd, information service, . Uppsalaläns landsting, turistråd, ,turistråd, i och . Därutöverhar skrivelser inkommit från Frilidsland Bergslagen, . Projekt , kommun, , , ,, läns TCÖ-dislrikt,i , stadskansli.Kommunstyrelsen, glesbygdsdelegationen. , DaNo-kommunerna(Dalsland-Nordmarken) och . Mångaremissinstanser anser beträffande TUREK att inventering och beskrivning avhinder är bra men efterlyser mer konkreta förslag till lösningar. Fleraframhåller viklen av alt främja närrekreation. : kan verket vittna om all det fortfarande rådermyckel ojämlika förhållanden vad gäller människors möjligheter alt ta del avdet som står till buds i fråga om friluftsliv och fysisk rekreation. Det är medbesvikelse verket konstaterar atl förslag i utredningen som skulle kunnaförändra bilden är få.