prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — En starkare ökning avlönerna driver tillfälligt upp den privata konsumtionen och kompenserarefterfrågemässigt pä så sätt den bromsande effekten av attexporten dämpas av försämrade relativpriser, att importen ökar genom försämradkonkurrenskraft hos hemmaproducenterna liksom att investeringsbenägenheten hämmas.De negativa effekterna på sysselsättning och resursutnyttjande och därmed pähushällens reala köpkraft av en starkare löneökning framträder först på någotlängre sikt när den försämrade konkurrenskraften gentemot utlandet hunnit verkafullt ut pä utrikesbalans och kapitalbildning. På sä kort sikt som förstärkslöntagarkollektivets och även hela hushållssektorns köpkraft i reala termer viddet högre lönealteraativet jämfört med det lägre enligt kalkylerna i detföljande. Detta sker trots att den nominella köpkraftsökning som löntagarnaerfar vid en "extra" löneökning reduceras av marginalskatt samtidigtsom samma löneökning i ' Med timlönen avses härvidarbetsgivarnas timkostnad, exkl. sociala kostnader, enligtavtal inkl. icke nivåhöjande belopp och med tillägg för löneglidning. Retroaktivtutbetald lön 1983 enligt tidigare års avtal innefattas däremot inte itimkostnaden . Prop.1983/84:100 108 oreducerad utsträckning' verkar kostnadsuppdrivandepå produktion och distribution av konsumfionsnyttigheter. Att en kortfristigtsett bättre utveckling av den reala köpkraften beräknas komma till stånd viden större löneökning än vid en lägre trots marginalskatt ocharbetsgivaravgifter kan väsentligen återföras pä tvä faktorer. För det första arbetarendast en minoritet av landets löntagare i den del av ekonomin som produceraroch distribuerar konsumfionsnyttigheter för konsumtion inom landet. Majoritetenarbetar i endera exportproduktion, investeringsproduktion eller offentligverksamhet. Löneökningsbeloppen för denna majoritet av löntagarna faller.intetillbaka på konsumenterna i form av lönekostnadsbestämda prisstegringar päkonsumtionsnyttigheter utan leder till prisökningar för export ochinvesteringar. Först pä påverkar de härigenom löntagarkollektivetsköpkraft via sänkt exportefterfrägan och lägre kapitalbildning och därmedlägre sysselsättning. Även inom den del av näringslivet som producerarkonsumtionsnyttigheter under internationell konkurrens påverkas pä längre siktsysselsättningen av de löneökningsbestämda prisstegringarna. Det sker via ökadimportandel och minskad andel inhemska produkter i konsumtionen. Det är förstnär sysselsättningen påverkas som köpkraften för löntagarkollektivet tas nedefter en stark tillväxt i lönerna.' Det andra huvudskälet till att kalkylerna visaratt köpkraften förstärks 1984 för löntagarkollektivetliksom för hela hushållssektorn vid det högre lönealternativet jämfört med det lägre, är att en löneökning med en viss tröghet arbetar sig fram till de korresponderande prisökningarna på kon sumtionsnyttigheter. Som redovisas i det följande beräknas prisnivån ligga mer över årsgenomsnittet enligt det högre lönealternativet än enligt det lägre. Det blir med andra ord ett större prisöverhäng till 1985 i det högre lönealternativet. Vid samma inkomstut veckling 1985 enligt båda alternativen ett i och för sig orealistiskt antagande - blir därmed köpkraften sämre 1985 vid det högre lönealterna tivet än vid det lägre. Skillnaden i prisöverhäng är så pass stor att köpkraftsvinsten går förlorad 1985 för hushållssektorn i dess helhet. För enbart löntagarkollektivet återstår däremot, en vinst dock endast under den tvivelaktiga förutsättningen att det blir samma sysselsättning 1985 efter en högrelöneökning 1984 som efter en lägre. 1 det följande presenteras kalkylerna i sammandrag. ' I själva verket i förhöjdutsträckning eftersom arbetsgivaravgifter tillkommer. -Vid en marginalskatt på och arbetsgivaravgifter motsvarande av utgåendelön samt en löntagarandel av disponibelinkomsten på , leder en löneökningtill en ökad reallön efter skatt om av löntagarna arbetar inomden del av ekonomin som producerar och distribuerarkonsumtionsnyttigheter (förutsatt låsta vinstmarginaler i kronor per producerad enheträknat). I är andelen mycket mindreän så. I en ekonomi som i likhet med liar stor utrikeshandel ochoffentlig konsumtion relativt till privat konsumtion tenderar ökad lönautomatiskt leda till - på kort sikt - ökad reallön efter skatt i en annan och större omfattning än i en stor ekonomi medrelativt sett liten utrikeshandel och relativtliten andel offentlig konsumtion (fömtsatt ringa samband mellan marginalskattoch andel offentlig konsumtion). Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget I tabell 1redovisas den alternafiva beräkningen över hushållens inkomster ochskatteutgifter vid sidan av den i kapitel 6 redovisade huvudkalkylen . Hushällensdisponibelinkomst beräknas i den alternafiva kalkylen öka med knappt en halvprocent 19831984 i fasta priser räknat. Hushällens reala köpkraftberäknas därmed ligga närmare en procentenhet högre 1984 enligt alternativkalkylen än enligthuvudkalkylen. Tabell 1 Hushållens inkomstutveckling Procentuell förändring i fasta priser därav: löner Inkomstöverföringar därav: pensioner Direkta skatter som avgifter' därav: löner efter skatt d:o -0,4 -0,5 -0,5 -0,2 0,2 -0,5 -0,4 -1,1 -1,2 -1,3 -2,3 Förändring som sänker disponibelinkomsten anges medminustecken. I konsekvens meddetta beräknas också den privata konsumtionen bli något högre enligtalternativkalkylen. Skillnaden i förhällande till huvudkalkylen skattas halv procentenhet. Det innebär att konsumtionen skulle bli oförändrad i stället för att minska med0,. Lönesummansrealvärde beräknas öka med 1983 1984 mot en nedgång med 1/2%enligt huvudkalkylen. Därvid är att märka att sysselsättningen skattasbli av nära nog samma storlek 1984 enligt alternativkalkylen som enligthuvudkalkylen. Efterfrågan och produktion beräknas visserligen blinågot mindre i alternativkalkylen men detta fömtses leda till i första hand ennågot oförmånligare produktivitetsutveckling i ekonomin. Reallönen per timmeefter skatt beräknas stiga med mot en nedgång med enligthuvudkalkylen. I motsats tillsituationen för löntagarna som kollektiv försämras vid en starkare lönestegringsituationen för de hushåll som får sin utkomst av inkomstöverföringar.Sistnämnda inkomster är till sin huvuddel nominellt fixerade och den realaköpkraften hos inkomstöverföringarna fallerdärför mer i alternativkalkylen med dess starkare prisstegring. Den nominellainkomstutvecklingen har i tabell I omräknats i reala tal i anslutning tillprisutvecklingen enligt implicitprisindex för privat konsumtion. Denna indexberäknas visa en uppgång med 8,mellan årsgenomsnitten 1983 och1984 enligt alternativkalkylen mot 7,enligt huvudkalkylen. Prop.1983/84:100 110 Motsvarande uppgångenligt konsumentprisindex beräknas till 8,mot 6,enligt huvudkalkylen.Faktorerna bakom denna uppgång redovisas i följande tablå där även denberäknade utvecklingen av konsumentprisindex under loppet av 1984 återges: Procentuell förändring ll Under loppet av 1983- 1983- Alt. 1984 1984 1984 1984 Konsumentprisindex, totah 6,8 8,0 4,7 6,7 därav hänförligt till: ändrade indirekta skatter och subventioner 1,0 1,0 0,1 0,1 ändring av internationelltbestämdapriser därav: devalveringen 1982 övriga kostnadsfaktorer iförhållande fillårsgenomsnittet 1984 1,7 2,5 Som framgår av tablånberäknas konsumentprisindex öka med 6,under loppet av 1984 enligtalternativkalkylen. Prisuppgången beräknas alltså bli 2,0 procentenheterstörre, till största delen i direkt följd av det starkarelönekostnadsgenomslaget. I alternativkalkylen ligger även ett antagande om atthandelsmarginalerna dras upp något vid en bättre utveckling av hushällensköpkraft liksom att den extra hyreshöjningen blir något större.De inhemska kostnadsfaktorerna skulle därmed svara för avden till uppgående differensen i prisstegringstakt mellanalternativen. Beträffande importpriserna har i huvudkalkylen antagits att entredjedel av det vid slutet av 1983 ännu ej realiserade genomslaget avdevalveringen 1982 på importpriserna för bearbetade varor kommer att realiserasunder loppet av 1984. 1 alternativkalkylen har antagits att den störrelönekostnadsstegringen i ger utrymme för de utländska exportörerna tillden svenska marknaden att höja och därmed normalisera sina marginaler i ennågot snabbare takt sä att tre fjärdedelar av det återståendedevalveringsgenomslaget realiseras under loppet av 1984. Detta beräknas ge 0,3procentenheter större prisuppgång under loppet av 1984 än enligthuvudkalkylen. Som framgår av tablån ovan beräknas prisnivån idecember 1984 ligga 1,över årsgenomsnittet enligt huvudkalkylen och2,högre enligt alternafivkalkylen. Skillnaden i prisöverhäng är alltså 0,8%.Räknat mellan årsgenomsnitten 1984 och 1985 kommer alltså prisstegringen i konsumentledet- vid given prisutveckling under loppet av 1985 - att bli 0,högre efter enlöneutveckling enligt alternativkalkylen än efter en löneutveckling 1984enligt huvudkalkylen. Detta innebär att utvecklingen av hushällens realaköpkraft vid vaije angiven inkomstutveckling blir 0,sämreefter en utveckling enligt alternativkalkylen. I Konjunkturinstitutetshuvudkalkyl för exporten 1984 har fömtsätts att exportörerna av bearbetadevaror under intryck av den antagna låga avtalsmässiga löneökningen 1984 sökervända utvecklingen mot svagt försämrade relativpriser under loppet av 1983till en förbättring ånyo . Därvid har antagits att relafivprisernaförblir oförändrade räknat mellan genomsnittsnivån för ochgenomsnittsnivån för för att därefter falla svagt ellermed en halv procent mellan halvåren 1984. En sådan prispolitik från exportföretagenssida skulle innebära en fortsatt uppdragning av vinstmarginalerna1983-1984 om än väsenfiigt mindre än de båda föregående åren. I alternativkalkylen harantagits att försämringen av relativpriserna fortsätter sä att enförsämring med en halv procent kommer till stånd tillförsta och att därefter en försämring med ytterligare 11/2%inträffar mellan halvåren i är. En sådan prisutveckling är förenlig med i stortsett oförändrade vinstmarginaler för den del av exportindustrin somproducerar bearbetade varor. I beräkningen ingår dä också att det högrelönealternativet fömtses bli förknippat med en någon lägre ökning avproduktiviteten inom industrin och en något högre prisökning för importeradevaror utom råvaror. kr., löpande Volym priser -51,2 -48,7 Som redovisas i tabell 2förutses den sämre relativprisutvecklingen enligt alternativkalkylen leda något sämre marknadsandelsutveckling för bearbetade varor än enligthuvudkalkylen. Förlusten av marknadsandelar beräknas 1984 bli tämligenbegränsad eller jämfört med en relativprisutveckling enligthuvudkalkylen. Den långsamhet med vilken marknaden normalt reagerar påprisförskjutningar ger därutöver anledning förmoda att marknadsandelsförlusterav storleksordningen kommer att inträffa efter 1984 som följd avalternativkalkylens relativprisutveckling jämfört med huvudkalkylens. Exportprisutvecklingenoch därmed även volymutvecklingen för övriga exportvaror antas bli densamma vidbåda alternativen för löneutvecklingen . Fartygsexporten beräknas dock ökamed ytterligare ett par hundra milj. kr. genom ytteriigare försäljning avbegagnade fartyg som följd av den större ökningen i de svenska lönekostnadernaenligt alternativkalkylen. Den totala export volymenberäknas öka med 1984 enligt alternativkalkylen mot 3 1/enligthuvudkalkylen medan prisuppgången för exporten beräknas bli större enligtalternativkalkylen. Detta innebär alltså att exportvärdet beräknas bli någothögre enligt alternativkalkylen. kr., löpande Volym priser 1 tabell 3 redovisasimporten 1984 enligt huvud- och alternativkalkyl. Importvolymen blir en annan ialternativkalkylen av två skäl: dels beroende pä annan efterfrågan inom landetoch dels beroende på en annan och sämre relativprisutveckling förhemmaproduktionen visavi importen. Såsom omtalades i avsnittetom hushållen beräknas alternativkalkylens högre inhemska prisnivå dra upp ävenimportprisnivån för bearbetade varor (inkl. livsmedelsprodukter). Detta hållerför hemmaproduktionens del tillbaka relativprisförsämringens storlek vidövergången från det lägre fill det högre löneökningsantagandet. I följande tablå redovisas den beräknadeprisförändringen för bearbetade varor hos hemmaproducenter resp. import ihuvudkalkyl och alternativkalkyl (procentuell förändring frän 1983): -0,9 -1,4 Relativprisförsämringenbegränsas som synes till i alternativkalkylen jämfört med huvudkalkylen.Denna ytterligare relativprisförsämring beräknas dra upp importvolymen avbearbetade varor endast obetydligt 1984 eller . På lång sikt beräknas enrelativprisförsämring med 0,leda till en ökning av importvolymen med drygt0,. Importvolymen av bearbetade varor (inkl. livsmedelsprodukter) efter 1984skulle därför kunna påräknas öka med 0,enbart som en konsekvens avalternativkalkylens större relativprisförsämring 1984 jämfört medhuvudkalkylens. kr., löpande priser Export av varor' Import av varor' Korrigering av handelsstatistiken ' Enligt NR-definition. Som framgår av tabell 3 beräknasimportvolymen för bearbetade varor bli 0,mindre i alternafivkalkylen menskulle alltså enbart pä grund av lägre inhemsk efterfrågan kunna ligga 0,6%lägre. För livsmedelsprodukter beräknas importvolymen öka mer enligtalternativkalkylen. Import-volymen för denna vamgrupp dras upp avalternativkalkylens högre privata konsumtion. För övrig import som dominerasav råolja och oljeprodukter, beräknas importvolymen bli något lägre enligtalternativkalkylen. Som framgår av tabell 4beräknas handelsbalansen visa i det närmaste samma underskott i bådakalkylalternativen. För tjänstebalansen beräknas ett obetydligt bättre utfall ilöpande priser. Omräknat till fasta priser försämras tjänstebalansen iahernativkalkylen jämfört med huvudkalkylen men högre priser på exportsidannågot mer än överväger denna försämring. Bytesbalansen beräknas visa i stortsett samma underskott 1984 enligt båda kalkylerna. Det högrelönekostnadsantagandet väntas medföra reducerad lönsamhet inom industrin 1984jämfört med huvudkalkylen. Företagen förutses i ofullständig omfattningkompensera sig för de "extra" lönekostnaderna genom höjdaproduktpriser. Så har antagits bli fallet vid prissättningen av exporten avbearbetade varor såsom relaterats ovan. Exportpriserna för råvaror harförutsatts vara marknadsbestämda och oberoende av löneutvecklingen i Sverige.Som framgår av följande tablå beräknas den rörliga kostnaden inom industrinexklusive varv ligga drygt 1 1/högre i alternafivkalkylen medanproduktpriserna beräknas ligga endast högre. Förbrukningskostnad per producerad enhet -t-0,6 Lönekostnad per producerad enhet Total rörlig kostnad per producerad enhet -1-1,6 -0,7 8 1983/84. 1983/84:100 114 Driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet inom industrin enligt båda alternativen redovisas iföljande tablå. För hela industrin exkl. varv beräknas driftsöverskottsandelenbli lägre i alternativkalkylen än i huvudkalkylen.Skillnaden i lönsamhet mellan alternativen är störst för råvarubranscherna, därproduktpriserna har antagits bli lika i de båda alternativen: Driftsöverskottets andel 1984 Alt. Diff Industri exkl. varv 20,6 18,7 -1,9 därav: bearbetade varor' 20,2 18,3 -1,9 övrig industri 24,7 21,9 -2,8 ' Inkl. livsmedel. Den offentliga sektorns finansiella sparande Vart och ett avprognosalternativen fixerar den offentHga sektorns inkomster ochutgifter för detta är vid snävt bestämda nivåer. Graden av precisering ärberoende av prognosens detaljeringsgrad. 1 nedanstående tablå anges - enligt en grov kalkyl- den beräknade skillnaden mellan finansiellt sparande för den konsolideradeoffentliga sektorn enligt huvudkalkyl och alternativkalkyl med uppdelning päviktigare inkomst- och utgiftskomponenter (ökning (+) resp. minskning () avfinansiellt sparande vid alternativkalkyl jämfört med huvudkalkyl för1984): Direkt skatt -1-6100 Indirekt skatt -I-1600 Löner till offenfiigt anställda -4000 Offentliga myndigheters investeringar - 500 Transfereringar till hushåll - 600 En utveckling av densvenska ekonomin enligt huvudkalkylen ger ett avsevärt sämre finansielltsparande för den konsoliderade offentliga sektorn än en utveckling enligtalternativkalkylen. En utveckling enligt den senare ger visserligen ökadeutgifter för offentliganställdas löner men också kraftigt ökade intäkter frånprel. A-skatt och indirekta skatter samt ökade arbetsgivaravgifter. Kalkylenför arbetsgivaravgifter har gjorts under förutsättning av att företagen jämkarsin preliminärdebitering. Försörjningsbalansen 1984 Effekter på Sverigesekonomi 1985 1 tabell 5 redovisasalternativkalkylens försörjningsbalans vid sidan av huvudkalkylens. Fömtom ovan redovisadeskillnader mellan alternativen för privat konsumtion samt utrikeshandel medvaror och tjänster, skiljer sig prognosalternativen något i fråga om fastainvesteringar och lagemtveckling. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 115 Utvecklingen av ochutsikterna för den relativa lönekostnadsutvecklingen för det svenskanäringslivet har pä sikt uppenbarligen stor betydelse för hur investeringarna inäringslivet utvecklas. Hur löneutveckhngen gestaltar sig i Sverigerelativt till utlandet och hur denna utveckling påverkar företagensframtidsbedömningar kommer troligen att spela en framträdande roll iinvesteringsplaneringen men hinner knappast få någongenomgripande inverkan på den fakfiska investeringsaktiviteten . Förindustrins del räknar med att investeringsaktiviteten blirnågra procentenheter lägre 1984 enligt alternafivkalkylen så att tillväxten iindustriinvesteringarna 1983-1984 blir i stället för enligthuvudkalkylen. För näringslivet i övrigt (exkl. handeln) har det högrelönealternafivet markerats genom en neddragning av investeringsaktiviteten 1984med relativt till huvudkalkylen. Även de kommunala investeringarna hardragits ned något i alternativkalkylen med hänsyn till troligabudgetrestriktioner. I fråga om lagerinvesteringarna fömtses en något lägretillväxt av lagerstockarna i alternativkalkylen med dess något svagareproduktionsfillväxt. Även utvecklingen av den offentliga konsumtionen och då iförsta hand den kommunala kan visa sig känslig för hur starkt lönekostnadernasfiger 1984. Dock har inget preciserat utslag för detta räknats in iprognoserna för den offentliga konsumfionen i tabell 5. Tabell 5 Försörjningsbalans19831984, enligt konjunkturinstitutef* -9,2 -3,7 -7,3 1,6' 1,5' Bmttonationalprodukt varor och tjänster Bostäder LagerinvesteringPrivat konsumtion Offentlig konsumtion Export av varor och tjänster Summa efterfrågan 2,2 2,1 ' Det privata näringslivetsamt statliga företag och industri. ' Kommunala myndigheter,affärsverk och näringsliv exkl. industri. ' Lagerinvesteringamasförändring i procent av föregående års bmttonationalprodukt. * Skillnaden mellanfinansdepartementets och bedömning av 1984även vid ett antagande om lönestegring framgår av kapitel 1. Prop.1983/84:100 116 Tillväxten för BNP1984 blir obetydligt lägre enligt alternafivkalkylen; 1,mot 1,6%enligt huvudkalkylen. Industriproduktionen ökar något mindre ochtjänsteproduktionen något mer enligt alternativkalkylen med effekter på främstproduktivitetsutvecklingen så att sysselsättningen blir praktiskt tagetdensamma enligt båda prognosalternafiven. Återverkningarna avett högre löneutfall faller som tidigare framhållits inte enbartpå . I flera avseenden påverkas ekonomi också 1985 liksom åren därefter. Vad gäller konsumentpriserna blir utgångsläget för denfortsatta utvecklingen högre i altemativkalkylen. Med tanke pårealinkomstutveck-lingen 1984-1985 är det betydelsefulla att prisöverhänget medavseende pä årsgenomsnitten enligt denna kalkyl blir 0,högre. Det innebär attvaije preciseradnominell inkomstökning 1984-1985 realt blir 0,lägre. Inom utrikeshandeln kommer de av den förutsatt högrelöneutvecklingen härleddautslagen i relativpriserna att fä vidare återverkningar 1985. Exporten av bearbetade varor 1985 kan tillföljd härav beräknas bli lägre,den totala exporten ca 1 1/lägre och importen 0,högre än som eljest varitmöjligt. För bytesbalansen innebär detta efter avräkning av en positiv överhängseffekt på terms of trade enförsvagning med 2 ä . Högre lönekostnader1984 återverkar på företagens framtidsplanering så a!t derasinvesteringar 1985 till följd av detta kan väntas bli lägre. Något försök att precisera effekten har dockinte gjorts här. För BNP-utvecklingen1984-1985 innebär försvagningen av utrikesbalansen i sig en minuspost av storleksordningen 1/. En likabetydelsefull men ej specificerad inverkan på ekonomin 1985 av en utveckling1984 enligt det högre löneökningsalternativet är att lönebildningen 1985antagligen påverkas av hur löneutveckhngen gestaltar sig. En högrelöneökning 1984 drar troligen med sig en extra lönestegring även 1985. Dennaeffekt kan bl.a. uppkomma via eventuella pris- ochförtjänstutvecklingsgarantier som kan komma att ingå avtal. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 117 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingen samtprognos Enligt nuföreliggande beräkningar var de totala bmttoinvesteringarnas volymnedgäng drygt5% 1981 och 1 1/1982. Byggnadsinvesteringarna svarade för så gott som hela dentotala nedgången 1982. Fränräknas de starkt varierande investeringarna i handelsflottanminskade dock investeringarna i maskiner lika mycket som investeringarna ibyggnader. Härvid bör observeras att posten "handelsflottan" numera äveninnefattar investeringar ioffshore-utmstning. Investeringarnafortsatte att sjunka 1983 och anger prognosen en viss ytterligarenedgång i den totala investeringsaktiviteten. Sammanlagt beräknasinvesteringarna ha fallit 1983 och 1984 väntas nedgången bli (se tabell 7:1). Mellan 1982 och 1983beräknas maskininvesteringarna exkl. handelsflottan och byggnadsinvesteringarna haminskat ungefär lika mycket. 1984 väntas däremot maskininvesteringarna öka ochbyggnadsinvesteringarna ensammasvara för nedgången. Uppgången i maskininvesteringarna är dock i hög grad hänförlig till handelsflottan.För den redan i utgångsläget svagabyggkonjunkturen emotses således en fortsatt försämring. Det besvärande lägetför byggföretagen kan i stor utsträckning återföras pä utvecklingen av nybyggnadsinvesteringarna ibostäder. Dessa, som sjunkit oavbmtetsedan 1979, beräknas ha fallit 1983 och kalkylerasminskningen uppgå till 13 1/. Tabell 7:1 Fasta brultoinvesteringar19801984 efter kapitaltyp och näringsgren Årlig procentuell förändring. -10,1 -11,0 -13,5 Näringsliv exkl. bostäder' Privat jordbmk, skogsbmk och fiske -15,5 -20,6 -25,3 -13,8 Handel m. m. -11,2 Offentliga myndigheter inkl. militära Privat jordbmk, skogsbruk och fiske -12,8 -15,1 Handel m. m. -15,9 -10,7 Näringsliv exkl. handelsflottan' -10,1 Summa exkl. handelsflottan' Näringsliv exkl. bostäder' Privat jordbmk, skogsbruk och fiske -10,9 -17,3 Handel m. m. -11,2 Näringsliv exkl. bostäder och Summa exkl. handelsflottan' Totalt inkl. diskrepans' därav: näringsliv enligt def. i kap. /' ' Den definkion avnäringslivet som används i försörjningsbalansen i kap. 1 skiljer sig ifråndenna genom att offentliga affärsverk och kommunala företag utomindustriföretag här ingår i näringslivet. ' Inkl. offentliga väginvesteringar. ' I handelsflottan innefattas härbostadsplattformar och andra plattformar inom offshoreverksamheten (fr. o. m.beräkningarna till den preliminära nationalbudgeten 1983). '' I privat jordbruk osv.innefattas här avelsdjur och i övrigt näringsliv, travhästar m.m. Summan avbyggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ejmed totala investeringar. ' Den investeringsstatistiska diskrepansen fördelas ejpå kapitaltyp och näringsgren. * Enligt denna definition avnäringslivet exkluderas förutom bostäder även offentliga affärsverk och kommunala företag utom dekommunala industriföretagen. och stafistiska centralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på näringsgrenar1975-1984 =='>, I I I I 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Näringsliv, exkl handelsfl I I I I 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Anm. I varje deldiagram ärresp.