prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Extra utgifter, reservationsanslag Vissabyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde,reservationsanslag 19 752 000 22 500 000 27 417 000 1 640 000 400 000 71 709 000 Administrationav socialförsäkring m. m. Försäkringsöverdomstolen,förslagsanslag Försäkringsrätter, förslagsanslag ,förslagsanslag Allmänna försäkringskassor, förslagsanslag Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag, pensioner m. m., förslagsanslag 62 500 000 733 960 000 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m. m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag Bidrag tillföräldraförsäkringen, förslagsanslag Värdbidrag för handikappade barn, förslagsanslagBidragsförskott, förslagsanslag 5 710 000 000 8 401 000 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 7 187 Försäkring vidsjukdom, handikapp och ålder dom Bidrag till sjukförsäkringen,förslags anslag 4 280 000 000 63 2. Folkpensioner, förslagsanslag 41 450000 000 till folkpension, förslagsanslag 720 000 000 Vissayrkesskadeersättningar m. m., förslags- anslag 2 900 000 46 452 900 000 , förslagsanslag 125900 000 74 2. Statlig kontroll av läkemedel m. m., för slagsanslag 1000 Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, förslagsanslag 3 581 000 Bidrag tillSjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag c 1,8 600 000 . Bidrag tilldriften av en WHO-enhet för rap- portering av läkemedelsbiverkningar, för slagsanslag 1384 000 Statensrättskemiska laboratorium, förslags- anslag 19 059 000 Statensrättsläkarstationer, förslagsanslag 19 664 000 83 8. Rättspsykiatriska stationer och kliniker, förslagsanslag 75 234 000 F. Omsorg om barn ochungdom Bidrag tillkommunal barnomsorg, förslags anslag 6 515 000 000 Bidrag tillhemspråksträning i förskolan, förslags- 32 200 000 anslag , förslagsanslag 2 823 000 Statens nämndför internationella adop tionsfrågor, förslagsanslag 3 326 000 6 553 349 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 7 188 Omsorg om äldre och handikappade Bidrag till social hemhjälp, förslags- 1 662 000 000 2 561 009 000 Bidrag till färdtjänst, förslagsanslag Bidrag till driften av särskolor m. m., för- Kostnaderför viss utbildning av handikappade, förslagsanslag Ersättning till för texttelefoner,förslagsanslag Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser,förslagsanslag Kostnader för viss verksamhet för synskadade,förslagsanslag Statens hundskola, förslagsanslag Bidrag till handikapporganisationer, reservationsanslag Allmän hälso- och sjukvård Statensmiljömedicinska laboratorium, förslagsanslag Statens giftinformationscentral, förslags- Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 132 5. Försvarsmedicinsk verksamhet, förslags- anslag 133 8. Allmän hälsokontroll, förslagsanslag Hälsoupplysning, reservationsanslag 136 11. Epidemiberedskap m. m.,förslagsanslag 18 417 000* 3 551 000* 2 100 000* 3 517 000* 11 410 000* Prop.1983/84:100 Bilaga 7 189 Övrig sjukvård m. m. Bidrag tillanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m., förslagsanslag 20 000 000 Bidrag tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., förslagsanslag 4 516 000 000 Bidrag tillpensioner för vissa provinsial- läkare, förslagsanslag 15 025 000 Bidrag lillkommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag 1 000 000 000* Lån lillStockholms läns landstingskommun för vissa investeringar, reservationsanslag 20 000 000 Vidareutbildning av läkare m m, reservationsan- 28 433 000 slag Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m., reservationsanslag 55 930 000 m. m., förslagsanslag 49 790 000 Utbildning av personal för hälso-och sjukvård i krig m. m., reservationsanslag 7 670 000 5 712 848 000 J. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Upplysning och information pådrogområdet, reservationsanslag 37 003 000 Bidrag lillalkoholpolikliniker och vård centraler, förslagsanslag 89 901 000 Bidrag tilldriften av hem för vård eller boende, förslagsanslag 618 000 000 Bidrag lillorganisationer m. m. 14295 000 178 5. Utveckling och försök med vissa vårdformer, reservationsanslag 7 000 000 Ersättningar till kommunerna förhjälp till utländska medborgare, flyktingar m. m., förslagsanslag 158 000 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 7 190 m. m., förslagsanslag 26 312 000 Vissa internationella kongresser i , Totalt för 71 770 882 000 Bilaga 8 till budgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhetpå transportområdet. Till hör också bl. a. meteorologiska ochhydrologiska insfitut () och statens geotekniska institut (SGI). Myndigheterna underkommunikationsdepartementet och det ungefärliga antalet anställda vidmyndigheterna framgår av nedanstående sammanställning. Statens väg- och trafik- Regeringens ambitionalt återställa balansen i ekonomi ställer krav på enåterhållsam budgetpolitik. Inom fiertalet verksamhetsområden måste man därförarbeta med realt krympande resurser. Myndigheter och verk måste omprövaverksamheter och rationalisera metoder och rutiner. Regeringenfullföljer trafikpolitiska beslut att ge invånare ochnäringsliv en tillfredsställande transportförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiskakoslnader. God transportförsörjning är en förutsättning för en balanseradbefolknings- och näringslivsutveckling i skilda delar av landet.Trafikpolitiken skall därför utformas i syfte att 1 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 2 medverka till att målen för näringspolitiken,energipolitiken, miljöpolitiken, sysselsättningspolitiken ochregionalpolitiken kan uppnås. Regeringen föreslår motdenna bakgrund sådana omprioriteringar att kraftiga satsningar påinvesteringarna inom transport- och kommunikationssektorn kan komma tillstånd. Investeringar, som kanoch måste aktualiseras , är därför sådana som ger förbättringar iinfrastrukturen eller medför lägre drift- och underhållskostnader. byggande av järnvägar, vägar och broar, förbättringar avflygtrafiksystemet samt underhåll av transportapparaten. Detta är av strategiskbetydelse för svenskt näringsliv. Transportkostnadernasstora betydelse för svensk industri har uppmärksammats allt mer. Utöver dedirekta transportkostnaderna inkluderar man då sådana kostnader som hänför sigtill det totala godsflödet dvs. lager och förråd. Man talar om de s. k.materialadministrativa kostnaderna. Deras andelar av varupriset är betydande. För att transportnäringenskall kunna förbättra effektiviteten krävs ett ständigt forsknings- ochutvecklingsarbete av såväl fordon, transportsystem som transportorganisation.När det gäller godstransporter är olika former av systemtransporter ochkombinerade transporter exempel pä produktutveckling inom transportverksamheten. En samordning av transporter En fortsatt utvecklingmot olika skräddarsydda transportlösningar kan förutses. Det bör innebära attförnyelsen av transportverksamhelen ofta kan ske genom bättre samordning avtransporter där man lar tillvara fördelarna inom varje transportgren. Genom teknikupphandlingoch beställningar till industrin kan den offentliga sektorn påskynda dentekniska utvecklingen och stärka industrins konkurrenskraft. Det är viktigt att vårabegränsade resurser utnyttjas pä ett sådant sätt att varje trafikgrens fördelartas till vara. En trafikplanering på såväl nationell som regional nivå ärdärför angelägen. En samordning är nödvändig mellan trafikgrenarna sä attonödig överkapacitet inte uppslår. För att medverka till en sådan samordning ochett bättre resursutnyttjande har departementet startat ett översynsarbete.Detta beskrivs senare i översikten. En kraftig satsning görsför atl vidmakthålla vägnätet och därmed spara både energi- ochfordonskostnader samt minska risken för trafikolyckor. En markant återhämtningav eftersatt underhåll av det statliga och statskommunala vägnätet påbörjas. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 3 Investeringarna inom SJberäknas till ca ,varav 100 milj. kr. för förbättring av spårkapacitelen i . För luftfartsverketföreslås investeringar pä 157 milj. kr. a. bygga ettnytt hus för postterminalen . I propositionen föreslås att televerketsinvesteringar inte längre finansieras över budgeten. Verket kommer i ställetatt finansiera sina investeringar på den öppna kapitalmarknaden och kan därmedäven i fortsättningen upprätthälla en hög investeringstakt. Statsmakternashittillsvarande styrning av verksamhet via budgeten ersätts medeffektivare styrformer. Väg- och gatunätet ärvårt största transportsystem. En god standard på väg- och gatunätet är avavgörande betydelse för både näringslivet och för alla de människor somdagligen individuellt eller kollektivt färdas på vägarna. Den allmänna ekonomiskapolitiken i landet syftar till att öka industrisektorns andel i ekonomin. Enväl utvecklad infrastruktur i samhället är en viktig förutsättning förnäringslivets tillväxt. Åtgärder som främjar näringslivets transporter harmycket hög prioritet. Därför måste underhållsåtgärder som vidmakthåller ochförbättrar vägnätet ges företräde vid fördelningen av tillgängliga medel. Det totala vägnätet ilandet omfattar . Statsvägnätet har en längd av ,kommunala vägar och gator och enskilda vägar . Av dekommunala vägarna erhåller statligt bidrag och av de enskildavägarna . av det inrikespersontransportarbetet sker på gator och vägar, medan sker påjärnväg och tunnelbana och med flyg. Av det inrikesgodstransportarbetet skedde med lastbil, med järnvägoch med sjöfart. Praktiskt taget helariksvägnätet och av länsvägnälel har upplåtits för 10tons axel- och 16 tons boggitryck. När del tillåtna axel- och boggitryckethöjdes från 8/till 10/föregicks det endast i en del fall av atlbärigheten hade höjts genom tekniska åtgärder. Underhållskostnaderna har lillföljd härav ökat kraftigt. Dessa kostnader har dock ansetts vägas upp av deminskningar av transporikosi-naderna som följer av det högre tillåtnaaxel-/boggitrycket. För avlänsvägnälel har del högsta tillåtnaaxel-/boggitryckel satts lägre än 10/, antingen temporärt lill följd avtjällossning eller 1983/84:100 Bilaga 8 4 permanent, vilket ofta beror på broarnas bärighet. Demest omfattande bärighetsrestriktionerna förekommer i skogslänen och drabbarhärvid de tungatransporterna. De belagda vägarnas skick när det gäller jämnhet,spärdjup, sprickbildning m.m. har kartlagts genom en beläggningsinvenieringunder . Inventeringen visar att åtgärder behöver vidtas pä660 mil eller av det belagda vägnätet. Åtgärder är angelägna på ytteriigare eller väg. Under senare är hardet varit nödvändigt att genomföra betydande och kostsamma reparationer avbetongfarbanorna på ett flertal broar. har inlett en stor studie, som skall omfatta ca 6000broar, för att närmare kartlägga skadornaskaraktär och omfattning. En ökning av underhålls- ochreparalionsinsatserna för broarna kommer atl krävas. Medelstilldelningen till drift verksamheten har enligt varitför låg . har därför varnat för att effekterna av eftersatt underhällav vägarna, främst av beläggningaroch broar, kommer alt bli allvarliga. Utan åtgärder kommer den godautvecklingen av trafiksäkerheten enligt verket inte att kunna beslå och framkomligheten för trafiken blir sämremed ökad energiåtgång och högre fordonskostnader som följd. För föreslår därför regeringen attdrift och underhäll av vägnätet prioriteras. För de statliga och kommunaladriftanslagen föresläs en anslagshöjning med ca 564 milj. kr. För anslaget tilldrift av statliga vägar innebär delen höjning med 436 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Anslaget uppgår därmed till 3961 milj. kr., vilket med hänsyn till de rationaliseringaroch den inhämtning av eftersatt vägunderhåll som beslutats för innebär alt dagens standard kanbibehållas och återhämtningen aveftersatt underhåll kan påbörjas. Även för bidragsanslaget till drift av kommunala vägar och gator sker enmotsvarande uppräkning. Anslaget höjsmed ca 128 milj. kr. lill 698 milj.kr. Förslaget innebäratt väghållningen på det stalskommunala vägnätet kan upprätthällas minst på samma nivå som delställiga vägnätet. Den föreslagnahöjningen av anslagen till drift av ställiga och stalskommunala vägar avses komma att finansieras genom enhöjning av fordonsskatterna. Från anslaget lillbidrag till drift av kommunala vägaroch galor utgår bidrag fr.o.m.bidragsärel 1984 enligt nya beräkningsregler. bestämmer efter samråd med normkostnader förolika driftåtgärder. Den nya bidragsordningen syftar till en förenkling av bidragsgivningen och därmed lill en minskad byråkrati. Förslag förs fram om ett nytt differentieratbidragssystem för enskild väghållning. Detårliga driftbidraget till enskilda vägar föreslås utgå tillGenomfartsvägar lillUlfarts- eller uppsamlingsvägar förfast boende och för näringslivet Prop.1983/84:100 Bilaga 8 5 till Utfarts- eller genomfartsvägar för det röriigafriluftslivet till Utfarts- eller uppsamlingsvägar för boende inombebyggelseom- räden och föruppsamlingsvägar för fritidsbebyggelse Tillfärjedrift utgår bidrag . Förslaget tillnytt bidragssystem beräknas innebära väsentliga förbättringar av den enskilda väghållningen i jämförelsemed nuvarande system. Bidraget till den enskilda väghållningen beräknas öka med nära40 milj. kr. Härutöverkommer samtliga enskilda vägar som står i kö för bidrag att kunna rustas upp och erhålla bidrag.Anslaget till bidrag till drift av enskilda vägar föresläs till 266,5 milj. kr. Anslaget till bidrag till byggande av enskilda vägarföreslås bli oförändrat, dvs. 30 milj. kr. För vägbyggandet har den särskildamedelsbeviljningen för sysselsättningsfrämjande åtgärder inneburit att ell väsentligtstörre vägbyggande kommit till stånd än vad de ordinarie väganslagen skullemedge. I olika omgångar anvisadessålunda sammanlagt . för sysselsättningsfrämjandeväginvesleringar och 100 milj. kr. föråtgärder mot eftersatt underhåll. Genom de nämnda besluten hålls väginvesteringarnapå en hög nivå. För byggande avstatliga vägar föreslås i budgeten oförändrade anslag. Genom särskildasysselsättningsinsatser strävar regeringen efter att genomföra de nubeslutade vägplanerna fullt ut. Flerårs- och fördelningspla-nema för det statliga resp.statskommunala byggandet har fastställts i slutetav är 1983. De nya planerna innebären avsevärt högre ambitionsnivå ifråga om vägbyggandet än . Regeringen har underår 1983 i anvisningar för flerårs- och fördelnings-planearbetet gjort detmöjligt för väghållarna att på ett bättre sätt än skett beakta desärskilda medelstillskotten i sin planering. Inte minst när det gäller attupprätthälla kompetens i vägbyggandet genom de personella resursernaoch organisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamheten ärdetta väsentligt. Åtgärder föresläs som säkerställer detta. Lokal och regional kollektivtrafik Kollektivtrafikenhar fått en väsentlig standardförbättring . Denviktigaste orsaken till detta är reformen med ett samlat ansvar förkollektivtrafiken i länen under länshuvudmännen. Såväl miljö- ochenergi- som resursanvändnings- och jämställdhetsmäl talar för fortsattasatsningar pä kollektivtrafiken. Både privatekonomiska ochsamhällsekonomiska skäl motiverar också en utbyggnad och förnyelse av kollektivtrafiken.Statsbidrag lämnas fill grundläggande trafikförsöij-ning i landets olika delar.Kollektivtrafikberedningen har fått 40 milj. kr. för att stimulera tillinvesteringar i ny eller mer utvecklad teknik för kollektivtrafiken. Ett stort antal projekt harstartats med stöd av de anvisade medlen. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 6 I årets budgetpropositionges förslag om ändrade bidragsregler för stöd till investeringar liksom tilldrift av kollektivtrafiken. Det föresläs också att den statliga fastställelsenav huvudmännens trafikplaner slopas saml att statsbidragsgivningen ytterligareförenklas. Genom riksdagsbeslut är1982 har kommunerna fått ökade möjligheter att få bidrag till investeringar ikollektivtrafikanläggningar som alternativ till väginvesteringar. föresläsytterligare förbättringar i denna riktning. Statsbidragenlill investeringar i spårbunden kollektivtrafik höjs frän till . Statsbidragskall kunna lämnas även till investeringar för lokaltrafik på SJ:s bannät. Statsbidragtill kollektivtrafikinvesteringar skall kunna lämnas även till länshuvudmännen,inte som tidigare endast till kommunerna. För driften avkollektivtrafiken med buss föreslås den statliga ersättningen bli höjd med 1kr. En successiv övergång föreslås vidare göras till en merschabloniserad bidragsgivning. Detta skall främja en rationell kollektivtrafik,som administrativa vinster kan göras hos länshuvudmännen. Slopad granskning av trafikplaner Det statliga kravet pålänsvisa trafikförsörjningsplaner har varit en viktig del i uppbyggnaden av denlokala och regionala kollektivtrafiken. En ny situation har dock uppstått medbildandet av länshuvudmän. Deras politiska och ekonomiska ansvar för länenskollektivtrafik är tillräckligt för att en effektiv och samordnadtrafikförsörjning skall kunna uppnås. Den statliga granskningen avlänshuvudmännens trafikförsörjningsplaner föresläs därför slopas. Rådgivandestöd till huvudmännens planering kommer även i fortsättningen att lämnas avtransporträdet. fastställdevåren 1982 riktlinjer för trafiksäkerhetsarbetet. Trafiken skall enligl dessagöras säkrare för alla trafikanter men framförallt för de oskyddade trafikanterna,däribland barnen. Som ett led i arbetet mot detta mål beslöt attunder successivt flytta över den s. k. pläderande informationen tillNTF. Sakinformationen förblir irafiksäker-hetsverkets ansvar. I linje medbeslutet har för budgetåren 1982/83 och 1983/84 sammanlagt 7 milj. kr.överförts frän trafiksäkerhetsverket till NTF. En tredje och sista överföringmed 8 milj. kr. Efter en gynnsamutveckling under mer än ett årtionde noterades en viss ökning avantalet trafikskadade. De skadade ökade under det alt antalet dödadegick ned till 758. 1983/84:100 Bilaga 8 7 ökning av såväl skadade som dödade. Olycksökningen ärmycket påtaglig i fråga om motorcyklisterna och cyklisterna, medan antalet skadade och dödade förare ochpassagerare i personbil har fortsatt att minska. Med anledning avolycksulvecklingen har överläggningar hållits med organisationerna påmotorcykel- och cykelområdet. kommer ett handlingsprogram med åtgärderpå såväl kort som lång sikt att tas fram. Mot den bakgrundenföresläs extraordinära trafiksäkerhetsinsatser för motorcyklister ochcyklister. Ett engångsbelopp på 3 milj. kr. avsätts för detta ändamål. har varitdet nordiska trafiksäkerhetsåret (NTÅ-83). Detta har präglatIrafiksäkerhetsarbetet . En rad gemensamma nordiska aktiviteter hargenomförts. Bl.a. har hållits en nordisk seminarieserie där manbehandlat ämnena Barn och trafik. Bilens säkerhet, Cyklisters säkerhetsamt Alkohol och trafik. I mycket storutsträckning har arbetet inriktats på att engagera frivilliga organisationer ochintressegrupper för ett effektivare trafiksäkerhetsarbete . En utvärdering avvissa av de akuviteter som ägt rum under trafiksäkerhetsåret görs och kommer att presenterasvid ett nordiskt seminarium . En utredning kommeratt tillsättas med uppgift att förutsättningslöst studera ekonomiskaoch andrå konsekvenser av en ökad samordning av trafiksäkerhetsarbetet. beslutadeunder om en finansiell rekonstruktion av SJ. Rekonstruktioneninnebär att man i fortsättningen bättre kan skilja på vad som primärt är SJ:s ansvarsområdesom affärsföretag och vilka delar somsamhället har ansvaret för. Grundprincipen är att staten skall stå förkostnaderna för åtgärder som strider mot SJ:s direkt företagsekonomiska intresse men som ändå är samhällsekonomisktmotiverade. Staten uppträder alltså - vilket är fallet med t.ex.lågpriserna i persontrafiken -som kund till SJ. Ett annat exempel är destatliga insatser som görs i enlighet meduppgörelsen mellan landsfing, SJ och staten beträffande spårinvesteringar i Stockholmsregionenoch som innebär ett delat ansvar för de fortsatta investeringarna i området.Uppgörelsen innebär dessutom attSJ:s besväriigaste flaskhals elimineras. En god grund skapas för en väl fungerande järnvägstrafik fillStockholm från hela landet. Det här innebär attden samhällsekonomiska grundsyn som 1979 ärs trafikpolitiska beslut bygger påmycket väl går att förena med de företagsekonomiska principer som styr SJ:s agerande påtransportmarknaden. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 8 För innevarandebudgetär räknar SJ med ett driftöverskott pä ca 70 milj. kr., vilket innebären viss förräntning på statskapitalet. Det sammanlagda förräntningskravet uppgår till 390 milj.kr. Fortsatta kraftfulla åtgärder kommer att krävas av SJ påalla områden för att SJ skallkunna uppnå sitt ekonomiska mål och fullt ut kunna förränta det av staten satsade kapitalet. SJ:s möjligheteratt öka sina marknadsandelar i utlandstrafiken har stor betydelse för omresultatet av godstrafiken kan förbättras. Inom landet satsar SJ bl.a.starkt på att erbjuda sädana kunder som harindustrispär en hög servicegrad och differentierade marknadsmässiga priser som inkluderar transport"från golv till golv". I deninterregionala tågtrafiken har under är 1983 City-Expresstågen för affärsresenärerintroducerats pä linjerna och . I samarbete medlänshuvudmännen utvecklas även den lokalaoch regionala tågtrafiken. I flera län har avtal träffats mellan huvudmännen och SJ. I första hand är det fråga omavtal som innebär att huvudmännens periodkort kan utnyttjas på SJ:s tåg. SJ bedriver enomfattande busstrafik. En fjärdedel av intäkterna från persontrafikenkommer från bussarna. av busstrafiken sker i form av entreprenadtrafik för länshuvudmännen. Fortsatta högainvesteringar är väsentligt för att SJ skall kunna leva upp till detrafikpolitiska mål som satts upp och för att verket skall kunna nå sitt ekonomiska mål. /85 föreslås SJ få investera för . Härvidhar beaktats en besparing på 200 milj. kr. som ett led i regeringens övergripande ekonomiskapolitik. Denna besparing innebär inte attinvesteringar inom de mest angelägna områdena eftersatts. Bl.a. hålls säkerhetsinvesteringarna på en hög niväliksom moderniseringen av lok- och vagnparken. Fr.o.m. budgetåret1984/85 föresläs finansieringen av investeringar för busstrafiken,liksom investeringar i motorvagnar och annan rullande materiel samtanläggningar och inventarier avsedda för trafik enligt avtal med länshuvudmännen, fårgöras av SJ utanför statsbudgeten genom ett dotterbolag till . Dettabolag skall också - inom en ram på 20 milj. kr. svara för köp av vissa typerav godsvagnar som sedan kan långtidsförhyras till SJ eller direkt till SJ:s kunder. I sammanhanget skallockså nämnas att SJ - utöver ordinarie investeringsram - hartilldelats 445,5 milj. kr. för olikasysselsättningsskapande åtgärder. För att ännu snabbare kunna sätta igånginvesteringar och underhållsarbeten i sysselsättningsfrämjande syftebygger SJ upp en särskild "objektbank". SJ föreslås få 1,5miljarder kr. som ersättning för sådana tjänster som är önskvärda från samhällets synpunkter mensom inte är företagsekono- Prop.1983/84:100 Bilaga 8 9 miskt motiverade för SJ som affärsföretag.Ersättning utgår i första hand för drift av det ersättningsberättigadebannätet, trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar och förfortsatta lågprisrabatter i persontrafiken. Den svenskahandelsflottan bestod av 463 fartyg på sammanlagt 3,3 milj. tonbrutto. Detta innebär att handelsflottan jämfört med harfortsatt att minska. Sin största volym någonsin nådde handelsflottan 1975 med 7,7 milj. ton brutto fördelat på 616 fartyg. haralltså tonnaget mer än halverats. Sjöfartsnäringen har haftbetydande svårigheter. finns ett överskott av fartyg vilketsamtidigt verkar dämpande på fartygsvärdena. Fortsatt rederislöd med 200 milj.kr. Statsmakterna beslutadeär om att ett särskilt avgiftssystem skulle införas för att stimuleraanvändningen av miljösäkrare fartyg i farvatten som är svårnavigerade ochsärskilt känsliga frän miljösynpunkt. Det uppdrogs åt attutarbeta ett förslag till avgiftssystem. Sedan uppdraget nu redovisats,föreslås i budgetpropositionen att den särskilda avgiften inte införs.