prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Paragrafeninnebär ett undantag från den s. k. kongraensprincipen såtillvida att framtill utgången av inteckningar skall i princip få beviljas utan hänsyntill äldre regionala inteckningar som beviljats eller sökts föreikraftträdandet av den föreslagna lagen om företagshypotek. Denna rätt att 9 1983/84. 1983/84:128 122 bortsefrån äldre regionala inteckningar skall dock enligt sista meningen i paragrafeninte omfatta sådana inteckningar som kan utsträckas enligt 14 §. Sista meningenhar emellertid fått en mindre lyckad utformning. Paragrafen torde böra fålydelsen att det vid prövningen av ansökningar om inteckning - vid fillämpningenav 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om företagshypotek i vad avser giltighetsområdet- intill utgången av gäller att hänsyn skall tas till regionalainteckningar, som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagshypotek,endasl om de kan utsträckas enligt 14 §. Förslagettill lag om ändring i jordabalken Förslagetinnebär som nämnts inledningsvis att en kategori tillbehör till fastighet,nämligen industritillbehör, skall kunna genom en förklaring av fastighetsägarenövergå till att bli lös egendom, som därmed i allmänhet kommer att kunna ingå iunderlaget för företagshypotek. Det blir därvid av största vikt att kunna draen klar gräns mellan industritillbehör, å ena, och övriga fastighetstillbehör, åandra sidan. Dessa senare skall inte omfattas av åtgärden utan skall även i fortsättningenutgöra tillbehör. Denifrågavarande gränsen är emellertid inte helt klar. Närmare bestämt kanosäkerhet råda, humvida vissa maskiner o. d. är att räkna till byggnadstillbehörenligt 2 kap. 2 § JB eller om de skall anses utgöra industritillbehör enligt 3§ i samma kapitel. Tillden förra kategorin är i princip utrastningen att hänföra endast om den kantjäna till stadigvarande brak för industriell rörelse i allmänhet. Detta kravmedför, framhålls i förarbetena (prop. 1966:24 s. 91; NJA II 1966s. 441), att maskiner, redskap o.d. i det stora flertalet faU inte blirbyggnadstillbehör utan industritillbehör enligt 3 §. I speciella situationerkan dock, uttalas det i förarbetena, tvekan råda om inle en maskin är ägnad förstadigvarande brak för viss byggnad; det gäller när en industribyggnad "skräddarsytts"för att passa till en särskild maskinell utmstning, liksom i det fall dåbyggnaden blott utgör ett tämligen värdelöst "skal" mnt en störreanläggning. Enligtnu gällande rätt får gränsdragningen betydelse endast då maskiner som tillförtsfastigheten av fasfighelsägaren är förhyrda (t. ex. genom s. k. leasingavtal)eller köpta under ägar- eller återtagandeförbehåll. Som framgår av 2 kap. 4och 5 §§ JB får ett leasingavtal verkan mot tredje man - ny ägare till fasfigheteneller fastighetsägarens borgenärer - endast om föremålet är att hänföra tillkategorin industrifillbehör. Är det däremot av sådan beskaffenhet som avses i 1eller 2 § blir avtalet väl gällande mellan uthyraren och fastighetsägaren mendäremot inte mot tredje man. Har föremålet förvärvats under ägar- eller återtagandeförbehåll,får ett sådant förbehåll full verkan i fråga om föremål av beskaffenhet attkunna utgöra 1983/84:128 123 industritillbehörmen ingen verkan alls om föremålet är sådant som avses i 1 eller2 §. Vidtillkomsten av nu berörda bestämmelser (genom lag om vad som är fastegendom) uttalade departementschefen (a. st.) att sådana stora maskiner elleranläggningar där tvekan kunde råda, huruvida de vore hänförliga Ullbyggnadstillbehör eller till industrifillbehör, mera sällan lorde förhyraseller säljas på avbetalning. Viss restriktivitet anbefalldes emellertid vidtolkningen av begreppet byggnadstillbehör för att de berörda speciella formernaför finansiering av industriell verksamhet skulle kunna bedrivas ostört. Lägeti nu berört hänseende har möjligen förändrats en del sedan dessa uttalandengjordes, i det att särskilt leasingformen torde ha vunnit ökad utbredning. Delsynes också i praktiken ej sällan uppstå tvekan, huravida en maskin e. d. är avsådan beskaffenhet atl leasingavlal skall bh verksamt mot tredje man. Dettaförhållande torde utgöra en betydande olägenhet. Medden nu förelagna reformen kommer tydligen här åsyftade problem att få enytterligare och avsevärt större betydelse. Del blir inte endast vid leasing ochi ägarförbehålls- och återtagandeförbehållsfall av betydelse att dra gränsenmellan vad som är hänförligt till den ena eller den andra kategorin avtillbehör. Har sådan förklaring som avses med förslaget givits avfastighetsägaren och blivit inskriven i fastighetsboken, kan gränsdragningenkomma att aktualiseras vid varje exekutiv försäljning av fasfighet medindustriell verksamhet. Anfördasynpunkter leder inte till att lagrådet vill avstyrka den föreslagnanyordningen, som synes vara av värde och som i allmänhet fillstyrkts ellergodtagits av remissinstanserna. Det kan emellertid ifrågasättas, huravida intereformen borde föranleda en översyn av reglerna om fastighets-tillbehör. Ensådan översyn är som av det förat anförda framgår motiverad också frånfinansieringssynpunkt. Detta gäller f. ö. inte endast fastigheter medindustriell verksamhet utan även andra fastigheter (se Wesierlind, Jordabalken1-5 kap. s. 169 ff.). En översyn skulle tydligen syfta till att finna enklarare och enklare gränsdragningsmelod och kanske också till att bereda störreulrymme än f. n. för finansieringsformer av typen leasing e.d. 4§ andra stycket Lagrådet: Dethär liksom på en del andra ställen förekommande uttrycket "inteckningsborgenären"förefaller passa mindre väl med den nya konstmkfion som genom lagen om företagshypotekgivits säkerhetsrätlen. Det synes hellre böra heta "hypotekshavaren". 1983/84:128 124 Ordetindustrifastighet, som inte förekommer i lagtexten, bör lämpligen ersättas medordet fastighet. Det kan t. ex. vara fråga om en fastighet som endast delvis ärinrättad för industriell verksamhet. För en sådan ter sig beteckningenindustrifastighet mindre adekvat, men de föreslagna reglerna blir tillämpligaäven i detta fall. Enligtförsta stycket i paragrafen anses som fastighetsägare i det nya 24 kap. den förvilken lagfart senast är sökt. Även på andra håll i JB finns bestämmelser somtillmäter lagfarten betydelse i oUka fall. För sådana fall har i lagen(1970:995) om införande av nya jordabalken som en ny 60 a § införts enbestämmelse av innehåll, att vid tillämpningen av dessa bestämmelser den sominte var skyldig att lagfara sitt förvärv enligt de regler som gällde närförvärvet skedde skall anses ha lagfart, om hans äganderätt styrks. Vidareföreskrivs i en andra mening att han också skall anses ha behörighet somfastighetsägare enligt 22 kap. nya balken, om inte lagfart har sökts för annan.Samma regel torde böra gälla vid tillämpningen av förevarande 1 § i det nya 24kap. Detta torde kunna få komma till uttryck genom ett tillägg i andra meningenav 60 a §. Förslagettill lag om ändring i konkurslagen (1921:225) Deti 145 a § första och andra styckena förekommande ordet inteckningsborgenärentorde i enlighet med vad som anförts i anslutning till 2 kap. 4 § andra stycketJB böra ersättas med ordet hypotekshavaren. Förslagettill lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Densåsom redaktionell angivna ändringen av ingressen till 5 § har oavsiktligtkommit att innebära även en saklig ändring, i det att den föreslagna lydelsenär i sak mera omfattande än den gällande. Med hänsyn till att förslaget tilllag om företagshypotek medger företagsinteckning i all näringsverksamhet syneslydelsen böra vara att "förmånsrätt i lös egendom som hör tillnäringsverksamhet följer med ...". 1983/84:128 125 Förslagettill lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparenlåter i säljarens vård kvarbliva Denföreslagna lydelsen av 3 a § är något otydlig, i det att det inte klart framgåratt fråga är om hypotekshavarens företrädesrätt framför köparens rätt i frågaom egendom som blir kvar hos säljaren-näringsidkaren. Lagrådet förordar attparagrafen får lydelsen, att i 2 kap. 4 § lagen om företagshypotek finns enbestämmelse om att egendom kan omfattas av företagshypotek även efter det attegendomen blivit såld genom en köpehandling som behandlats enligt bestämmelsemai lösöreköpslagen. Förslagettill lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 52 §2 mom. första stycket Denföreslagna ändringen i första stycket har angetts vara redaktionell. Avfattningenkan emellertid genom det nya uttrycket "antingen --- eller också"oriktigt uppfattas som om två alternativa betalningsmöjligheter avses vilkainte kan kombineras med varandra. Vidare är uttrycket "pantbrev eller företagshypoteksbrevi boet tillhörig egendom" språkligt sett mindre nöjaktigt. Lagrådetföreslår lydelsen att såsom betalningsmedel får gälla "ett skuldebrev, somhar intecknats i boet tillhörig egendom, eller en skuldförbindelse, tillsäkerhet för vilken har lämnats sådant skuldebrev eller pantbrev eller företagshypoteksbrevavseende boet tillhörig egendom". Förslagettill lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) 1§ andra stycket Lagrådet: Lagrådetföreslår att i första meningen ordet respektive byts mol ordet eller. Lagrådet:Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 1983/84:128 126 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, R. , , , Propositionmed förslag till lag om företagshypotek m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lag om företagshypotek, 2. lag om införande av lagen om företagshypotek, 3. lagom ändring i jordabalken, 4. lag om ändring i konkurslagen(1921:225), 5. lag om ändring i utsökningsbalken, 6. lag om ändring i , 7. lag om ändring i , 8. lag om ändring iförmånsrättslagen (1970:979), 9. lag om ändring i lagen (1845:50s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, 10. lag om ändring i lagen(1927:85) om dödande av förkommen hand-hng, 11. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 12. lag om ändring ilagsökningslagen (1946:808), 13. lag om ändring istämpelskattelagen (1964:308), 14. lag om ändring i lagen(1978:882) om säkerhet för skattefordringar m. m. samt 15. lag om ändring i lagen(1981:775) om införande av utsökningsbalken. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådet har uttalat att detremitterade förslaget i sina huvuddrag inle föranleder någon invändning frånlagrådets sida. Beslutom lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 1983/84:128 127 Förslagettill lag om företagshypotek 1 och 2 §§ Enligten av lagrådets ledamöter är det önskvärt med ett klarläggande angående vilkenrättsverkan som följer av att en inteckning har meddelats trots attnäringsverksamhet - eller tilltänkt näringsverksamhet - i själva verket inteförelegat. Ifråga om en sådan inteckning som angivits anser jag för egen del och ianslutning till vad två av lagrådets ledamöter har uttalat, att något behov avrättsföljden ogiltighel knappast föreligger. Inteckningens värde är beroendeav huruvida inteckningsbar egendom som ingår i en i inteckningsbeslutetangiven näringsverksamhet finns då inteckningen görs gällande.Om så är fallet kan enligt min mening en inteckning tillerkännas giltighet,även om den har beviljats då sökanden ännu inte var eller avsågatt bli näringsidkare. Enligten ledamot av lagrådet skulle lagen vinna i tydlighet, om det i 1 § utsädes attmed företagshypotek avses en säkerhetsrätt som enligt bestämmelserna i lagenupplåts av näringsidkare i hans näringsverksamhet. Atl det är en sådan säkerhetsrättsom avses framgår emellertid enligt min uppfattning tydligt av 2 § i det remkteradeförslaget. Jagfinner alltså inte skäl att förorda någon ändring i 1 §. Tvåledamöter av lagrådet har föreslagit att 2 § ges den lydelsen att "den somvill upplåta företagshypotek i näringsverksamhet som han driver eller avser attdriva, har rätt att etc." Inteheller den föreslagna jämkningen av 2 § finner jag skäl att tillstyrka. Jagvidhåller alltså att 2 § bör ges den lydelse som paragrafen har enligt detremitterade förslaget. Jag fillstyrkerlagrådets förslag att uttrycket "som pant" byts ut mot "somsäkerhet". Däremotär jag inte beredd att godta lagrådets förslag att en motsvarighet fill 20 §FL skall upptas i den nya lagen. Jag vidhåller alkså min i remissprotokolletuttryckta uppfattning att det följer av företagshypotekets allmänna konstmktionatt ett obelånat eller underbdånat företagshypoteksbrev kan utnyttjas somsäkerhet för ytterligare lån. Jaggodtar lagrådets anmärkningar beträffande denna paragraf. Lydelsen böremellertid jämkas något i förhållande till lagrådets förslag. Viddenna pragraf har lagrådet lämnat vissa synpunkter på facloring och företagshypotek. 1983/84:128 128 Motbakgmnd av lagrådets synpunkter anser jag för egen del att det får överlämnasåt rättstillämpningen att göra den närmare bedömningen av hur facloring skallbehandlas då det gäller att bestämma underlaget för ett företagshypotek. Jagtillstyrker lagrådets förslag att formuleringen "ersättning för denegendom" ändras till "ersättning såvitt denna avser egendom". Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av paragrafens första styckesamt ansluter mig till lagrådets uttalande om innebörden av paragrafens andrastycke. Medanledning av vad lagrådet har anfört vid denna paragraf föreslår jag att termen"handling" i det remitterade förslaget ersätts med "köpehandling". Jagansluter mig till lagrådets uttalanden vid denna paragraf angående verksamhetsom drivs under en viss firma. 3 kap.3 och 4 §§ Jagtillstyrker lagrådets förslag att 3 och 4 §§ i det remitterade förslaget fårbyta plats, Jagtillstyrker lagrådets förslag att orden "inteckning i näringsverksamhet"byts ut mot ordet "företagsinteckning". Jagansluter mig till lagrådets förslag att 6 § första stycket andra meningen idet remitterade förslaget får utgå. Detta innebär emellertid från min sida intenågon ändring i sak av den ståndpunkt som jag har intagit i remissprotokollet.Jag vill understryka att det är angeläget att uppskovsinstitutet inte kommertill användning då det gäller en ansökan som bör avslås, t. ex.därför att styrkt uppgift om person- eller organisationsnummer saknas (se 4kap. 11 § första punkten). Jagtillstyrker lagrådets förslag att orden "samma inskrivningsdag som"byts ut mot "den inskrivningsdag då". Jag ansluter mig vidare tillvad lagrådet har uttalat angående avvisande av ansökan och överträdelse avnäringsförbud. 1983/84:128 129 Jagfinner inte skäl att tillstyrka lagrådets förslag att byta uttrycket "likaföreträdesrätt" (jfr 22 kap. 6 § JB) mot "samma rätt". Jagtillstyrker lagrådets förslag att ordet "företrädesrätt" i detremitterade förslaget byts mot "förmånsrätt". 4 kap. 19 § Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av paragrafen. Medanledning av vad lagrådet har anfört vid dessa paragrafer vill jag framhålla,att de av lagrådet berörda frågorna är föremål för överväganden inomjustitiedepartementet i annat sammanhang. Förslagettill lag om införande av lagen om företagshypotek Jagdelar den av två av lagrådets ledamöter uttryckta uppfattningen, att denomständigheten att anteckningar i inskrivningsboken av någon anledning intefått inflyta i det centrala inskrivningsregistret inte kan utan särskildbestämmelse därom anses ändra rättsläget för den inteckning som del är frågaom. Dessaledamöter föreslår emellertid också att paragrafen får utgå, eftersom denenligt dem har karaktären av tillämpningsföreskrift. Jag är inte beredd atttillstyrka detta förslag. 7,8 och 15 §§ Jag tillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse avparagraferna. Förslagettill lag om ändring i jordabalken Lagrådethar ifrågasatt, om inte den nu aktuella reformen borde föranleda en översyn avreglerna om fastighetstillbehör. Föregen del anser jag att frågan om behovet av en sådan översyn får tas upp iannat sammanhang. Jagfinner inte skäl att ansluta mig till lagrådets förslag att ändra uttrycket"inteckningsborgenären" till "hypotekshavaren". Jag tiUstyrkerlagrådets förslag att ordet "industrifastighet" i kapkelm-brikenändras till "fastighet". 1983/84:128 130 Lagrådethar vid denna paragraf föreslagit en ändring i 60 a § lagen (1970:995) ominförande av nya jordabalken. Jag biträder lagrådets förslag till ändring isistnämnda lag. Förslagettill lag om ändring i konkurslagen Jagfinner inte skäl att ansluta mig till lagrådets förslag till ändrad lydelse av145 a § (jfr vid 2 kap. 4 § jordabalken). Förslagettill lag om ändring i förmånsrättslagen Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av 5 §. Förslagettill lag om ändring i lagen om handel med lösören, som köparen låter i säljarensvård kvarbliva Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av 3 a §. Förslagettill lag om ändring i lagen om arvsskatt och gåvoskatt Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av 52 § 2 mom. Förslagettill lag om ändring i lagsökningslagen Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av 1 §. 2 Ikraftträdande m. m. Denutredning av tekniska och organisatoriska frågor som har föranletts av dettalagstiftningsärende och somjag strax skall återkomma till har visat att detknappast är möjligt att låta den föreslagna lagstiftningen träda i kraft föreutgången av . Med ändring av vad jag föreslog i de remitterade förslagenförordar jag därför att den nya lagstiftningen får träda i kraft den 1 januari1986. Vadjag nu har sagt föranleder mig även att föreslå ändringar i tidsfristerna i 10och 11 §§ förslaget till lag om införande av lagen om företagshypotek. Remissprotokolletinnehöll ell förslag till lag om ändring stämpelskattelag som varföranlett av förslaget till lag om företagshypotek. Regeringenhar emellertid därefter den 16 febmari 1984 beslutat en lagrådsremiss om en nystämpelskattelagstiftning som är avsedd att träda i kraft den 1 juh 1984. Medhänsyn till vad jag nu har sagt föreslår jag att förslaget till lag om ändringi stämpelskattelag får utgå. Prop.1983/84:128 131 3 Organisatoriska frågor m. m. Somframgår av lagrådsremissen har och statskontoret på regeringensuppdrag utrett de tekniska och organisatoriska frågor som föranleds avförslaget till lag om företagshypotek. Uppdraget har redovisats i enhuvudstudierapport (DV 1983:5, STKT 1983:50) Företagsinteckningar - handläggningmed datorstöd. och statskontorets förslag innebär i huvudsakföljande. ADB-systemetskall förutom ett företagsinteckningsregister även omfatta datorstöd förakthantering, dagbokföring och handläggning av stämpelskatt och expeditionsavgift.Datordriften skall ske på en dator som dimensioneras för enbart företagsinteckningsärendenoch som installeras vid den centrala inskrivningsmyndigheten. Viss samverkanskall kunna ske med andra ADB-system. Omläggningen av de nuvarande inskrivningsböckernafill ADB skall ske på en gång inför övergången till den nya organisationen.Kostnadsskillnaden mellan detta alternativ - en totalomläggning - och ensuccessiv omläggning det andra av de båda omläggningsalternativen -ärväsentligt mindre än tidigare kalkyler har utvisat. För totalomläggning talarfrämst att den nya inskrivningsverksamheten får bättre arbetsbetingelser i ettkänsligt inledningsskede. Personalbehovetför systemet i drift har beräknats till en juristtjänst (inskrivningsdomare) och21 biträdestjänster, varav nio med beslutsfunktioner. I förhållande tillberäkningarna i betänkandet innebär detta en ökning av organisationen, beroendepå att ärendevolymen har ökat med omkring 70procent. Jämfört med det nuvarande, systemet innebär ADB-systemet enminskning med ca tolv årsarbetskrafter på biträdessidan. Irapporten har myndigheterna beräknat de sammanlagda investerings-kostnadema förden nya organisationen tiU , varav 2 milj. kr. avser kostnader för datomtmstning.Domstolsverket har för sin del angett medelsbehovet för budgetåre» 1984/85 till4020000 kr., varav 3755000 som engångsanvisning, enligt följande fördelning. Utrastning till domstolar m. m. Myndigheternaräknar med att den nuvarande avgiftsnivån medger full kostnadstäckning för deårliga driftskostnaderna i det nya systemet. Regeringenhar uppdragit åt att i samarbete medstatskontoret fortsätta utredningsarbetet med systemkon-straktion avdatorstödet. Myndigheterna skall även fortsätta utredningen 1983/84:128 132 avde tekniska och organisatoriska frågor som föranleds av ett genomförande av ADB-stödet.I uppdraget, som skall redovisas till regeringen , har angettsatt myndigheterna skall utgå från att den centrala inskrivningsmyndighetenknyts till . Ilagrådsremissen angavs att den centrala inskrivningsmyndigheten borde förläggastill . Vid en samlad bedömning, där de regionalpolitiskaoch sysselsättningsmässiga aspektema har getts ökad tyngd, har emellertidövervägande skäl befunnits tala för en förläggning till . Jaghar ingen erinran mot myndighetemas beräkningar vare sig när det gällerpersonalbehovet eller när det gäller kostnaderna för projektet. Avsikten är atlinvesteringskostnaderna skall räknas in i avgiftsunderlaget jämte kostnaderna fördet löpande arbetet. Myndigheternahar i sina kostnadsberäkningar utgått från en lokalisering till ochfrån ett ikraftträdande . De ändrade föratsättningama i fråga omlokalisering och ikrafträdande medför emellertid att vissa kostnader kommeratt uppstå senare än beräknat. Jag utgår från att myndigheterna i sin nästarapport reviderar sina kostnadsberäkningar med hänsyn till de angivnaförändringarna. Jag återkommer till frågan om ytterligare anslag för budgetåret1984/85 i samband med förslag om tilläggsbudget. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta dels de av lagrådetgranskade förslagen till 1. lagom företagshypotek, 2. lag om införande av lagen om företagshypotek, 3. lagom ändring i jordabalken, 4. lag om ändring i konkurslagen (I921:225), 5. lag om ändring i utsökningsbalken, 6. lag om ändring i , 7. lag om ändring i , 8. lag om ändring iförmånsrättslagen (1970:979), 9. lag om ändring i lagen (1845:50s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, 10. lag om ändring i lagen(1927:85) om dödande av förekommen hand-hng, 11. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 12. lag om ändring ilagsökningslagen (1946:808), 13. lag om ändring i lagen (1978:882)om säkerhet för skattefordringar m. m.. 1983/84:128 133 14. lagom ändring i lagen (1981:775) om införande av utsökningsbalken med vidtagna ändringar, delsett inom upprättat förslag fill 15. lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:128 134 Propositionen ..................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll......................... .... 1 Lagförslag.......................................................... .... 2 1 Lag om företagshypotek..................................... 2 2 Lag om införande av lagen om företagshypotek...... .... 9 3 Lag om ändring i jordabalken ............................. ... 11 4 Lag om ändring i konkurslagen(1921:225) ............ ... 13 5 Lag om ändring i utsökningsbalken ...................... 15 6 Lag om ändring i ............................ 16 7 Lag om ändring i ............................. .. 17 8 Lag om ändring iförmånsrättslagen (1970:979) ..... 18 9 Lag om ändring i lagen (1845:50s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva..................................................................... .. 18 10 Lag om ändring i lagen(1927:85) om dödande av förkommen handling 19 11 Lag om ändring i lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt .. 22 12 Lag om ändring ilagsökningslagen (1946:808) ....... 24 13 Lag om ändring i lagen(1978:882) om säkerhet för skattefordringar m. m 25 14 Lag om ändring i lagen (1981:775)om införande av utsökningsbalken 26 15 Lag om ändring i lagen(1970:995) om införande av nya jordabalken 27 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 28 1 Inledning ........................................................ 28