prop · G703158 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen förelägger vad som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoil för de åtgärder och del ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. I propositionen redovisas förslag till riktlinjer förkolanvändningen för liden fram . I riktlinjerna ingår en försiktigintroduktion av kol upp till en användningsnivå om 3-4 miljoner lon per år.Della innebär en begränsning av kolanvändningen i förhällande lill den avriksdagen förordade kolanvändningsnivån 4-6 miljoner lon islutet av 1980-lalel. Energipolilisk prövning av kolanvändning införs i lagen(1981:559) om utförande av eldningsanläggningar för fasl bränsle. Nyarikllinjer för sva-velutsläpp från koleldade anläggningar redovisas. Ävenprövning av lillkomslen och lokaliseringen av fossileldade anläggningar enligl136a§ byggnadslagen behandlas i proposilionen. I fråga om försörjningen med kol görs bedömningen attbefintlig och planerad kapacilel för hanlering av kol i befintliga hamnar ärtillräcklig för den pågående försiktiga koliniroduklionen. Några särskildaslalliga insalser är därför inte motiverade. I 1983/84. 1983/84:158 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , . StatsrådenDahl och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas iunderproiokollen för industri- och jordbruksdepartementen. StatsrådetDahl hemsläller all regeringen förelägger vad hon och slalsrådelLundkvist har anförl för de ålgärder och del ändamål de har hemställt om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslular att genomproposition förelägga vad här har anförts för de ålgärder och deländamål som de föredragande har hemställt om. Regeringenbeslutar all de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas proposilionen som bilagorna 1 och 2. Anmälan till proposition om vissa kolfrågor 1 del följande lämnas förslag i fråga om rikllinjer förkolintroduklion och kolförsörjning. En energipolilisk prövning av kolanvändningföreslås bli införd. Prövningen föreslås bli reglerad i lagen (1981:599) omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Ett förslag lill lag omändring i denna lag läggs fram i delta syfle. Lagförslagel ulgår frän ett förslag om sådantprövningsförfarande som lades fram av ulredningen om slyrmedel förnäringslivets energihushållning' i betänkandet (SOU 1981:94) Energisamverkanstal-kommun-nä-ringsliv. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör som bilaga l.l fogas utredningens förslag lill lag om ändringi fasl-bränslelagen och som bilaga 1.2 en förteckning över remissinstansernaoch en sammanfallning av remissyttrandena. Regeringen beslutade all inhämla lagrådetsyttrande över ell inom industridepartemenlel upprällal förslag till lag omändring i faslbränslelagen. Del lill lagrådet remitterade förslagel bör fogastill protokollet i della ärende som bUaga 1.3 och lagrådets yttrande överförslaget som bUaga 1.4. Tilllagrådels yttrande ålerkommer jag i del följande i dels den allmännamotiveringen lill lagförslaget (avsnill 2.1.4). dels specialmotiveringen lillde två paragrafer som lagrådet berört i sill yttrande. Vad gällerkolförsörjningen lämnas förslag lill vissa preciseringar av de riktlinjer fördenna som lade fast . Övervägandena bygger bl. a. pä maierialsom redovisats i energimarknadsulredningens" betänkande (SOU 1983: 19)Den stora omställningen. Ulredningen, som tillsattes är 1981, hade i uppdragatt analysera utvecklingen på de internationella ' Särskild utredare f.d. generaldirektören .' Särskild utredare numera generaldirektören . Prop.1983/84:158 4 energimarknaderna med särskild hänsyn till Sverigesmöjligheler att läcka sill framlida behov av impoi"lerad energi. Ensammanfattning av utredningens belänkande och en remissammanslällningåterfinns i prop. 1983/84: 110 om vissa oljefrågor. Slatens industriverk har ijuni 1982 lill regeringenöveriämnal rapporten (SIND 1982:8) Försörjningslrygghelen för olja, kol ochuran. Inom ramen för Nordiska arbele harrapporten (NU 1983:3) Gemensam nordisk kolimporl? Sjöfarlsverkel har sammanställt en av verkelgenomförd enkät till landets större hamnar; Kolhamnar i - Hamnarnasplaner förökade koltransporter. 2.1 En försiktig kolintroduktion Ett övergripande mål för energipolitiken är enligt 1981års energipoliiiska beslut (prop. 1980/81:90, NU 60, rskr 381) att skapaförutsättningar för en god ekonomisk och social utveckling i landel. För att ensådan skall komma lill stånd krävs en trygg energiförsörjning och hushållningmed energi. Ett viktigl led i strävan efler en trygg energiförsörjningär atl minska beroendet av importerad olja eftersom världens oljetillgångar islor utsträckning är koncentrerade lill politiskt känsliga områden. Även omgoda resullal under senare lid har uppnåtts när del gäller minskningen avoljeanvändningen inom landel är det fortfarande angelägel au oljeersällningspolitikenfullföljs. Detta understryks av de höga oljeprisernas negativa inverkan påbytesbalansen. En annan hörnsten i energipolitiken är kärnkraftensavveckling. Kärnkraften skallavvecklas senast är 2010 enligt beslutår (prop. 1979/80: 170, NU 70, rskr 410). Enligl riktlinjerna energipolitiska beslutskall en successiv utveckling ske mot ell energisystem i huvudsak baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Inhemska bränslen, främsl lorv och skogsbränslen, beräknasenligl dessa rikllinjer svara för av landets energiförsörjning.Ett led i insatserna för atl åsladkomma oljeersätlning och ett meramångfacetterat energisystem är alt också genomföra en försiktig inlroduklion avkol. I beslutet godkände rikllinjer för inlroduklion av kol sominnebär att förbrukningen av kol för energiändamål i vid slutet av 1980-lalelbör kunna uppgå lill . För att utreda frågan om åtgärder för all säkrakärnkraflens.avveckling 1983/84:158 5 ochett fortsatt minskal oljeberoende tillkallades är 1981 en parlamentariskkommillé (I 1981:08). Kommillén, som har antagit namnei energikommitté,skall lämna sitt slutbetänkande . Kommillén avser alt bl.a. belysaalternativa handlingsvägar för all säkerställa avvecklingen av kärnkraften ochdärvid behandla användning av bl.a. kol i ell långsiktigt perspekliv. Samhället har på olikasätt stimulerat och styrt introduktionen av alternativen lill olja med denklara inriklningen all alla energikällor pä sikl skall kunna bära sig utansubvenlioner eller andra statliga insalser. I della sammanhang kanfjärrvärmeutbyggnaden ses som strategisk. I syfle all stimulera denna lämnadeslaten under är 1983 tillfälligt stöd om av investeringskostnaderna fördislribulionsanläggningar för fjärrvärme som beställdes detta år. har deltainvesteringsstöd ersatts med ell anslulningsbi-drag för Qärrvärmenät. Bidragellämnas för tillkommande ansluten vär-meeffekl och uppgår till . per kWanslulningseffekt mätt vid produk-tionsanläggningen. Bidragel utbetalas tillhuvudman för Qärrvärmean-läggning. I della sammanhang bör även nämnas de s. k.fjärrvärmelänen, som ger kommunerna möjlighel all via kommunlåneinstilulenerhålla långsikliga lån till utbyggnad av fjärrvärme. Introduktionen av kol ochövriga ålgärder för anpassning av energisystemet i enlighet medenergipolitikens krav leder lill omfattande investeringar i energianläggningaroch energiulruslningar i . För all effekten på bytesbalans ochsysselsättning skall bli sä posiliv som möjligt är det angeläget altutrustningen i belydande omfallning levereras av svensk induslri. Arbelel ienergiupphandlingsdelegationen (I 1982:07) syftar lill alt åstadkomma ensamordning av kommunernas upphandlingsbehov och induslrinsproduklionsföruisättningar. generellt villkor förslöd lill oljeersättande ålgärder är alt dessa skall innebära övergäng lillsådana energislag eller sådan leknik alt miljön förbällras. innebär altlångtgående krav slälls på all nya förbränningsanläggningar ulförs medålgärder som minskar påverkan på miljön. Koslnaderna härför kan i vissa falluppfattas som så betungande av de kommuner eller industrier som överväger alluppföra koleldade anläggningar all projeklen riskerar atl inle förverkligas.Särskill gäller della de första anläggningarna med ny leknik, eftersom mannormalt har all räkna med vissa svårigheter i begynnelseskedet. Del äremellertid angelägel alt koliniroduklionen fortgår planenligt och alt vi såsnart som möjligl får erfarenheler av de avancerade förbrännings- ochreningslekniker det här är fråga om. Förall minska kommuners och industriers kostnader för de anläggningar som häråsyftas beslöl om ett nyll slöd lill anordningar för altminska utsläppen av svavel vid förbränning av kol, den s. k. kolmiljöfonden(prop. 1982/83: 100 bil. 14, NU 22, rskr 166). Prop.1983/84:158 6 upp lill av koslnaderna kan nu lämnas lillinvesteringar i sädana anordningar. Kolmiljöfonden finansieras genom atl ensärskild avgift om f n. per m olja las ut inom ramen för den särskildaavgifien för oljeprodukler. Närmare bestämmelser om villkoren för stöd frånfonden finns i förordningen (1983: 589) om statligt slöd till ålgärder för altminska utsläppen av svavel vid förbränning av kol. Differentierade skatter på olika slag av energi är ettverkningsfullt styrmedel för energipolitiken. F.n. gäller enligl lagen(1957:262. ändrad senasl 1983:1004) om allmän energiskatt all sådan skatt utgärmed . per m för olja och med . per ton för kol (prop. 1983/84:28,SkU 9, rskr 97). För inhemska bränslen las inle några skatter ut. Medutgångspunkt i en sammanvägd bedömning av kolets bytesbalanseffekler,försörjningseffekter och miljöeffekter i förhållande till olja och inhemskabränslen godkände riktlinjer för energiskallepoliliken enligl vilkaskatten på kol bör höjas i etapper för alt fr. o. m. per energienhelvara ungefär hälften av skatten på olja. I linje med della aviserades ipropositionen förslag all höja skallen pä kol lill 140 kr.per ton. Chefen för avser all återkomma i denna frågasenare . Vad gäller landels energipolitik på längre sikl älerkommerjag i en proposition som jag räknar med kan föreläggas under våren1985. 2.1.2 Nuvarande och planerad kolanvändnlng Enligl energipoliiiska beslut (prop.1980/81:90 bil. 1, NU 60, rskr 381) skulle kolel i en första fas främslanvändas i värme-och kraflvärmeverk och i dessa uppnå en årlig förbrukning om3-4 miljoner lon . Inom induslrin beräknades en förbrukning av 1-2miljoner lon ångkol . Sammantaget förespråkades sålunda en försiktigkolintroduklion med en beräknad förbrukning av 46 miljoner lon ångkol per ärvid slutet av 1980-lalel. närmasl före beslutet uppgick den lolalaförbrukningen av ångkol i till ca 0,4 miljoner lon . Merpartenförbrukades inom industrin. Enligt preliminära beräkningar har förbrukningen av ångkolökat lill drygl 1,2 milj. ton är 1983. Förbrukningsökningen har i huvudsak ägtrum i värme- och kraflvärmeverk, men det kan även noteras en viss ökning inomindustrin. fanns del i 13 kommunersvärme-och kraflvärmeverk anläggningar om lillsammans ca 2200 MW tillfördeffekt avsedda för enbari eller huvudsaklig eldning med kol. ca 15 MW tillförd effekt Göleborg ca 80 "' Inågra av dessa kommuner, nämligen Göleborg, och , är ytteriigareanläggningar om tillsammans ca 330 MW tillförd effekl beslutade eller underbyggnad. I två kommuner, och , uppförs anläggningar för kol somhuvudbränsle om lillsammans ca 100 MW tillförd effekt. I kommer inomkorl två oljeeldade pannor i befintligt kraftvärmeverk atl byggas om tillfaslbränsleeldning. Den ena av dessa, med en tillförd effekt om ca 80 MW, blirkoleldad. Därmed kommer del i en nära framlid all finnas koleldade anläggningarom lillsammans drygl 2700 MW tillförd effekl i 16 kommuners fjärtvärmesystem. Iylleriigare ett anlal kommuner finns det eller har beslut faltals om utbyggnadav pannor som i ell inledningsskede eldas med kol som huvudsakligt bränsle,men som kommer all eldas med inhemska fasta bränslen, främsltorv, med kol som bibränsle. Anledningen till alt kol används på della sätt ärall del går ät viss lid för all uppnå full lorvproduk-tion i en nystartadlorvulvinning. Även därefter är det normall med avsevärda variationer ilorvproduktionen mellan olika år beroende på vädret under utvinningsperioden.Ett bi- eller reservbränsle är således ofta en förutsättning för atl få tillstånd en ökad användning av torv. Kolanvändning underlättar i dessa fallövergång lill och användning av inhemska bränslen, främst torv. Kolförbrukningeni här beskrivna befintliga och beslutade värme- och kraftvärmeverk kan iforlvarighetstillstånd beräknas lill ca 1,5 miljoner lon . På induslrisidan används,förulom kokskol inom järn- och slålindustri som inte behandlas i dellasammanhang, kol inom främst cementindustri, pappersindustri och sockerindustri.Sammanlagl 1000 MW tillförd effekl finns inslallerad eller är under byggnad isådan induslri. Inom trädgårdsnäringen förekommer viss användning av kol imindre pannor (1-4 MW) för uppvärmning av växthusanläggningar. Kolförbrukningeninom induslrin kan vid fulll kapacilelsuinylijande uppskattas lill 0,6 å 0,8miljoner lon . Mol bakgrund av vad jag nuhar redovisal kan den totala förbrukningen av ångkol i befintliga och beslutadeanläggningar inom landel uppskattas uppgå till drygl 2 miljonerlon kol . Föratt ytterligare belysa tillkommande kolanvändning bör i detta sam- Prop.1983/84:158 8 manhang nämnas något om ulvecklingen avenergiförsörjningen i landels tre storstadsområden. Överläggningar har under del senasle årel ägt rum mellanföreträdare för industridepartementet och berörda kommuner i syfte att finnasådana alternativ som är genomförbara och som säkerställer en tillräckligoljeersätlning under 1980-lalet samt en tillräcklig kraftvärmeulbyggnad närdenna behövs. Ett övergripande mål är därvid atl genom utbyggnad av fjärrvärmeutnyttja bränslet effektivare, förbällra miljön och skapa förulsällningar förelproduklion i kraftvärmeverk. I samlliga fall har de lidigai"ediskuterade planerna på överföring av hetvatten från närbelägna kärnkraftverkskrinlagts. I stället är inriklningen under 1980-lalet alt söka flexiblalösningar innebärande slora värmepumpar, spillvärmeutnyiljande och successivuppbyggnad av koleldade anläggningar. Frågan om storstadsområdenasenergiförsörjning avser jag att återkomma till i annal sammanhang. Däruiöver studerar ylleriigare ett anlal kommuner f n. sinframtida bränsleförsörjning med kol som ett av alternativen jämsides med torvoch skogsbränslen. 11, ex. är inriktningen atl efter ett inledningsskedemed kol gå över lill huvudsaklig eldning med lorv eller skogsbränslen och medkol som bibränsle. Osäkerheten om bränslevalet i dessa kommuner är fortfarandestor. Jag vill i sammanhanget nämna den enkät belräffandeutvecklingen på fjärrvärmeområdel som hargenomförl. I enkäten ingår alla orter som är akluella för någon form avtjärrvärmeul-byggnad. Enkätmaterialet har bearbetats och presenterats avVärmeverksföreningen i dess FJÄRRVÄRMEPLAN 1983. anges för el-ochvärmeproduktion en kolförbrukning om motsvarande 4,3 miljoner lon kolper är. Värmeverksloreningen understryker alt enkätsvaren oftastredovisar en preliminär planläggning och all kommunala beslut i regel inteföreligger. Värmeverkens svar i enkäten bör mol denna bakgrund ses som uttryckför ambitioner som i många fall inle kommer all förverkligas. Vidare innebärgenomförandet av 1983 och investeringsprogram att många kommunerinriktar sig på spillvärme, stora värmepumpar, torv eller biobränsle i slällelför kol. I energipoliliskt hänseende är detta en eftersträvansvärd utveckling. Elförsörjningssilualionen i landet bedöms under 1980-taleloch i början av 1990-lalel bli sådan all det inle behövs några storakolkondensanlägg-ningar. 1981 ärs energikommitté studerar alternativahandlingsvägar för att säkerställa avvecklingen av kärnkraften och behandlardärvid även användning av kol i ett långsiktigt perspekliv. Mol bakgrund av vad jag har sagl drar jag slutsatsenatl förbrukningen av kol är 1990 kan begränsas i förhållande till de 46miljoner lon kol som beräknades i det energipolitiska beslutet år 1981.Kolförbrukning- Prop.1983/84:158 9 en bör kunna begränsas lill 3-4 miljoner lon inkl.kolanvändningen inom induslrin. All kol inte behöver ulnylljas i lika slorutsträckning som har antagils beror bl. a. på de belydande insalsersom har gjorts på hushällningsområdel och pä alt den förda energipolitikenmedförl att lösningar med inhemska bränslen, värmepumpar och avkopplingsbaraelpannor ter sig synnerligen inlressanla för 1980-talel. 2.1.3 RiktUnjer för den fortsatta introduktionen av kol Kolintroduktionen bör enligl min mening fortsätta ihuvudsaklig överensslämmelse med de av godkända rikllinjerna.Dessa innebar sammanfattningsvis följande: - En försiktigintroduktion av energikol förulsälls ske. - Koleldadeanläggningar bör uppföras endast när del inle är lekniskl eller ekonomisklrimligt all använda inhemska bränslen. - Miljöskyddskravelmåste tillgodoses med särskild uppmärksamhet pä problemen med svavelulsläpp ochförsurning. Alt introduktionen sker försiktigt gör del möjligt all la lill varade effektiva miljöskyddsåtgärder som är tillgängliga eller under utveckling. Ensuccessiv teknikutveckling och skärpning av miljöskyddskraven förulses. - Forskning ochutveckling på kolområdel stöds aktivi frän slalens sida för all ulveckla nymiljövänlig och för svenska förhållanden anpassad kolleknik. Härulöver gjordes vissa uttalanden om kolförsöriningen.Jag ålerkommer lill denna fråga i avsnitt 2.2. Inför den fortsalla introduktionen av kol är det dockmoliveral atl precisera rikllinjerna någol och jag ulvecklar därför i delföljande min syn på dessa frågor. Enligl min mening har kol vissa energipoliiiska fördelarjämfört med olja som gör del moliveral all utnyttja kol som oljeersätlning.Imporlpriset för kol är f n. betydligt lägre än imporlpriset för olja räknatper energienhet. utbyte av oljeimport mot kolimporl bidrar således lill allförstärka handelsbalans. Koleldade anläggningar är visseriigen i signågot dyrare atl bygga och driva än oljeeldade anläggningar, men kolprisel ärändå relativt sell sä fördelakligl alt övergäng från olje- lill koleldninglönar sig och bidrar lill en minskning av koslnaderna för landets energiförsörjning.Till detta kommer atl de koleldade anläggningarnas byggande och drift bidrartill all förbäitra sysselsättningen. Ylleriigare en aspekt på övergången från olja lill kol ärförsörjnings-trygghelsvärdet. Kol finns i ell slort antal länder och dessutompå andra ställen än olja. Som utgångspunkt för den fortsatta introduktionen av kol iSverige bör gälla att 3-4 miljoner lon kol per är används omkring är 1990vilkel är lägre än som angavs som riktlinjer för koliniroduklionen i riksdagensenergipoliiiska beslut är 1981. Ett flerlal preciserade krav bör i della skedeslällas på 1983/84:158 10 kolanvändningen.Dessa krav ulgör också grunden för den energipoliiiska tillståndsprövningsomjag i del följande förordar. Delär angeläget atl utbyggnaden av koleldade förbränningsanläggningar ochövergängen frän olja lill kol i befintliga anläggningar sker så att bådeenergiförsöijningsinlresset och hänsynen lill miljön tillgodoses pä bäsla säll.Del är risk för atl detta inte kommer atl ske om inte samhället under denärmasle åren aktivt kan påverka kolanvändningen. Detta gäller i första handmindre koleldade anläggningar eftersom slörre anläggningar hiuills regelmässigtprövats enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385). En sådan akliv påverkanförulsäUer enligl min mening all den fortsatta koliniroduklionen sker på ellplanerat sätt. För atl åstadkomma della bör ett nyll syslem nu införas för attpröva användningen av kol. Del är angeläget atl ett sådanl syslem snabbi kanträda i kraft med hänsyn till atl det i många kommuner f. n. pågår ettintensivt planeringsarbete för alt ersätta olja med andra energikällor. Förkommunernas del är del väsenlligl alt planeringsförutsättningarna i fråga omkol snabbt klarläggs av statsmakterna. Genom beslut om beskattningenav energi (prop. 1983/84:28. SkU 9, rskr 96) har ett klarläggande skett vadgäller beskattningen av kol i förhållande lill olja resp. inhemska bränslen.Jag ålerkommer i avsnill 2.1.4 med ell förslag lill energipolilisk prövning avny kolanvändning. Föratl fä en bättre uppfattning om hur kolintroduktionen fortskrider i Sverigeharjag för avsikl all föreslå alt regeringen ger slalens energiverk i uppdragalt redovisa befintliga anläggningar samt pågående, beslutade ochplanerade utbyggnader. Ettviktigt krav är att de koleldade anläggningarna är godtagbara frånmiljösynpunkt. Del betyder all varje anläggning måste uppfylla de krav somslälls enligl miljöskyddslagsliflningen. För kolhantering, förbränning av koloch tillvaratagande av restprodukter från denna utvecklas olika slag av leknikför miljöskydd, som kommer att göra del möjligt all uppfylla långtgåendemiljöskyddskrav. Chefen för kommer senare att närmarebehandla kolels miljöaspekter. Anspråkenpå bidrag ur kolmiljöfonden förväntas öka som följd av de skärpta miljökrav somchefen för föreslår. Utbetalningarna av bidrag frånfonden måste emellertid anpassas efler de medel som finns till förfogande. Förde närmaste åren beräknas inflyta drygt 100 milj. kr. per är lill fonden genomden särskilda avgiften på oljeprodukter. Enligt min bedömning bör det därförvara lämpligl atl läla fonden verka enligl ell femårsprogram t.o.m. budgetåret1988/89 enligt vilkel influtna medel, dvs. kr., disponeras förinvesteringar i anordningar för atl begränsa svavelutsläppen. Programmel fårdärefter omprövas. Slalens energiverk, som disponerar fondens medel, bör nu gesen beslulsram pä 350 milj. kr. När della belopp är förbrukat bör energiverketåterkomma lill regeringen med förslag lill hur reslerande medel bör fördelas. Principernaför bidrag ur fonden bör enligl min mening fastställas av 1983/84:158 11 regeringen.Jag vill anmäla att jag anser följande grunder rimliga. Liksom hillills börgälla all bidrag ges med högst av investeringskostnaden. Vad gällerfördelningen av medel på olika typer av anläggningar bör relationerna varaföljande. Högslbidrag bör ulgå för invesleringar i ulruslning för rökgasavsvavling vid nyakoleldade anläggningar. Ett lägre bidrag bör ges lill invesleringar iutrustning för rökgasavsvavling i sambarid med konvertering. En ytteriigarereducering kan vara motiverad om utrustning för rökgasavsvavling inslallerassedan konvertering skett vid ell lidigare lillfälle. För invesleringar i annanavsvavling, som kalklillförsel lill bädd, bör också reducerade bidrag kunnautgå. Energiverkelbör löpande följa investeringarnas utveckling och vid behov återkomma lillregeringen med synpunkler på bidragsgrunderna. Ienlighel med rikllinjerna energipoliiiska beslut bör i första handinhemska bränslen användas för att ersätta olja i . Detta innebär atlkoleldade anläggningar bör uppföras endasl när del inle är tekniskt möjligt ochekonomiskl rimligt all utnyttja inhemska bränslen. Del är emellertid frånsamhällsekonomiska synpunkler angeläget atl användning av skogsbränslen inteförsvårar skogsinduslrins möjligheter all erhålla Iräfiberråvaror. Pägrund av de höga transportkostnaderna är del fördelaktigt all använda inhemskabränslen i närheten av den plals där de utvinns. Transportförhållandena harstor belydelse också för kol. Kolanvändning bör därför i första hand ske därdet finns goda möjligheler till sjötransport. Möjlighelen alt kombineraeller byla mellan olika energikällor har slor betydelse för ett energisystemsflexibilitet och utvecklingsmöjligheter. Därför bör vid den energipolitiskaprövning av ny kolanvändning somjag föreslår kunna föreskrivas au koleldadeanläggningar, i orter där det kan bedömas finnas goda förutsättningar all påsikl övergå till användning av inhemska bränslen, skall ulformas så all sådanövergång blir möjlig. I della sammanhang är ulbyggnaden av fjärrvärme viklig,eftersom Qärrvärme är en distributionsform för energi som kan ulnyllja mångaolika energikällor.