prop · G7038 · 1983-12-31 00:00:00 — omett nationellt mikroelektronikprogram; Regeringenföreslår att antaga de förslag som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. 1propositionen framläggs riktlinjer för ett femårigt nationellt mikroelektronikprogram,NMP. Programmet syftar till att stärka förmåga att konstruera ochtillverka mikroelektronikkomponenter. För genomförande av programmets förstadel föreslås 44 milj. kr. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1983/84. 1983/84:8 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , Thunborg Propositionom ett nationellt mikroelektronikprogram Styrelsenför teknisk utveckling (STU) har efter samråd med flera andra myndigheter ochföretag utarbetat ett förslag till ett nationellt mikroelektronikprogram fören sammanhållen satsning inom mikroelektroniken. Förslaget har våren 1983överlämnats till regeringen. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av överbefälhavaren, försvaretsmaterielverk, , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, , , universitets- och högskoleämbetetefter hörande av universiteten i , och , Chalmerstekniska högskola, högskolan i , , tekniskahögskolan i , tekniska högskolan i och universitets matematisk-naturvetenskapligafakultet samt vidare av forskningsrådsnämnden, naturvetenskapliga forskningsrådet,arbetarskyddsfonden, statens industriverk, statens delegation för rymdverksamhet.Ingenjörsvetenskapsakademien, Fonden för industriellt utvecklingsarbete.Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling, data- och elektronikkommittén,statskontoret, datadelegationen, AB , , ,Centralorganisationen /SR, i , , , , förmikrovågsteknik vid tekniska högskolan i , , ,Telefonaktiebolaget , . Tillprotokollet i detta ärende bör fogas förslaget från STU till ett nationelltmikroelektronikprogram som bilaga I, en sammanställning över Prop.1983/84:8 3 remissyttranden som bilaga 2 och en inomindustridepartementet utarbetad redogörelse för insatser inominformationsteknologiområdet i andra länder som bilaga 3. Väl fungerande informationssystem utgör viktiga byggstenari dagens samhälle. Datorer spelar därvid en allt större roll genom att de oftages en central roll i de olika systemen. Så t.ex. används i bankkontoren dataterminalersom medger att information mycket snabbt kan inhämtas från centraladataregister. Telefonväxlarna byts efterhand ut mot nya, som är styrda medhjälp av datorer. Järnvägstågen styrs med datoriserade ställverk. Optiskkommunikationsteknik möjliggör billigare och bättre telekommunikationssystem,osv. Användningen av datorer kommer enligt de flesta prognoseratt öka starkt . Den ökade användningen av datorer innebärockså att blir alltmer beroende av importerade produkter eftersom denövervägande delen av antingen datorerna eller av de i datorerna ingåendekomponenterna köps från Förenta Stater och . 1 industrinanvänds datorer dels för att styra produktionen, dels för administration ochdels ofta som delsystem i de produkter som tillverkas. Den svenska data- ochelektronikindustrin har visat sig vara en av de mestexpansiva och lönsamma branscherna i landet. Några större svenska företagligger i detta hänseende långt framme internationellt sett. Många mindreföretag har etablerats och visar en stark expansion kombinerad med en hög innovationstakt.Utvecklingen inom data- och elektronikindustrin styrs till stor del avutvecklingen på komponentområdet. Prestanda förde s.k. integrerade kretsarnaförbättras, som priserna sjunker. Nya kretsar med unika egenskaperfinner snabbt vägen från laboratorier till iärdiga produkter. Den vidsträckta betydelsen av datorer har församhällsutvecklingen medfört att statsmakterna i många länder visatinformationsteknologiområdet ett mycket stort intresse. Det är emellertid intetillräckligt att informationssystemen är väl utbyggda, utan det är ocksånödvändigt att dessa system kan underhållas, även i tider då landetsmöjligheter till import av viktiga elektronikkomponenter begränsas. Ett sätt att säkerställa tillgången på strategiskaelektronikkomponenter är genom beredskapslagring, ett annat är att stödja eninhemsk tillverkning av komponenter. Sådant stöd kan inriktas på dels denkomponenttillverkning som är avgörande för viktigare systems egenskaper ochfunktioner och dels den komponenltillverkning som har utsikt att bli lönsam. Många länder har samlade program för hela eller delar avinformations- Prop.1983/84:8 4 Det främsta intresset har under lång tidlegat inom mikroelektronikområdet, men börjar nu genom mer omfattande programatt utvecklas mot hela informationsteknologiindustrin. En jämförelse mellan deolika ländernas program låter sig inte göras på ett enkelt sätt eftersomstödformer och inriktning varierar. Dessutom är många uppgifter oåtkomliga pågrund av att de utgör industri- och försvarshemligheter. Vid en jämförelsemellan olika länders program skall man också beakta att det innebär storakostnader att starta ett program. Detta gäller oavsett landets storlek ty storainvesteringar måste göras i dyrbar utrustning. Av bilaga 3 framgår de mycket stora belopp som satsas inomdetta område. STU har utarbetat ett förslag lill ett svenskt nationelltmikroelektronikprogram där mikroelektroniken sätts in i ett större sammanhang,ett infor-mationsteknologiprogram. 1 detta utgör mikroelektronikprogrammet detförsta av tre byggblock. Detta block syftar till att ta fram de byggstenar(mikroelektronikkretsar) som morgondagens system skall byggas med. 1 det andrablocket skisseras ett systemvetenskapligt program. Detta innefattar utvecklingav systemtekniska baskunskaper och stöd till olika informationssystem inomskilda områden. Ett område är kommunikationer (post,telefon,m.m.). Ett annatområde är styr- och kontrollsystem inom industrin. Det tredje blocketinnefattar studier av datorernas påverkan på människor, arbetsliv och samhälle. I förslaget från STU ges följande tekniska beskrivning avde tre blocken: Utveckling avkomponentteknologi, baskunskaper , nya teknologier samt industriellproduktionsförmåga (nationellt mikroelektronikprogram). Utveckling avsystemteknologi, maskin- och programvara för data-, kommunikations- och reglersystemi vid mening samt genomförande av systemprov. Forskning inomoch samverkan med humanvetenskaperna, dels med syfte att stötta ochvidareutveckla informationsteknologin, dels med syfte att uppmärksamma ochbättre förstå informationsteknologins inverkan på människor och samhälle. Syftar till att genom fyra delprogram stärka förmåga att konstruera och tillverka elektronikkomponenter. (8 teknikupphandlingsprojekt) Relationer mellan människa, maskin och samhälle Mät/styr/reglerteknik Vidremissbehandlingen av STU:s förslag till ett nationellt mikroelektronikprogramhar många av remissinstanserna även yttrat sig över STUts skiss till ettinformationsteknologiprogram. Flera av remissinstanserna, bl.a. data- ochelektronikkommittén, datadelegationen, statens industriverk och statskontoret,har ansett att ett informationsteknologiprogram är minst Hka viktigt som ettmikroelektronikprogram. anser det betänkligtom resurser enbart satsas inom kom-ponentteknologiområdet. ISverige har informationsteknologiområdet uppmärksammats i flera olikautredningar. Av betydelse i detta sammanhang är de som data- och elektronikkommittén(I 1978:04) och dataeffeklutredningen (A 1978:05) har redovisat. Dessakommittéers uppgifter har varit att utreda datoriseringens effekter pånäringsliv och arbetsliv. Jagvill här också erinra om att forskningsrådsnämnden (FRN), på regeringensuppdrag, lagt fram förslag rörande forskning om datateknikens användning (FRN1982:16). Förslaget har ett nära samband med STUis skiss till ettinformationsteknologiprogram. Remissbehandlingen av FRN:s förslag är nyligenavslutad. Förslaget bereds f.n. inom . Föregen del vill jag framhålla att det är viktigt för framtiden att vi klarläggerhur datoriseringen kommer att påverka individer och samhälle och hur deframtida systemen kan se ut. Vi har av tradition ett gott systemkunnande i vårtland, framför allt inom kommunikations- och styrsystem. Det är därförväsentligt att systemindustrin tillförs kompetenta personer och nyaforskningsresultat. Jag vill i detta sammanhang peka på vikten av attrekryteringsunderlaget till de kvalificerade datayrkena breddas. Hänsyn till att kvinnor här utgör en outnyttjad resurs. 11 1983/84. 1983/84:8 6 Utvecklingeninom datatekniken styrs, som jag tidigare nämnt, i hög grad av utvecklingen avnya elektronikkretsar. En viktig förutsättning för ettinformationsteknologiprogram är därför att det inom landet finns kunskap omkonstruktion och framställning av mikroelektronikkretsar. Därför är detnaturligt att bryta ut mikroelektronikprogrammet. Delta kan enligt STUformuleras och påböijas oberoende av de övriga två blocken. Jag delar dennaåsikt och stärks i denna åsikt av utvecklingen i omvärlden. I t.ex. harman genomfört satsningar med statliga medel påmikroelektronikområdet och först har satsningarna vänts motövriga delar av informationsteknologin. Jagfinner det dock värdefullt om pågående och planerade aktiviteter och resurserinom informationsteknologiområdet kan samlas till ett enhetligt och väl avvägtprogram, som utarbetas gemensamt av berörda organ. En utgångspunkt för dettaarbete bör vara att erforderliga resurser för programmets genomförandeplaneras inom befintliga kostnadsramar. Elektronikingår i en ständigt ökande andel av de svenska industriprodukterna.Utvecklingen på elektronikområdet får därför påtaglig betydelse för en alltstörre del av den svenska industrin. Orsakerna till den ökande andelen är attde nya elektroniska byggelement som utvecklas ofta medger billigare och meranvändbara lösningar än de som tidigare kunde åstadkommas med mekaniska eller elektromekaniskautföranden. De kan också möjliggöra helt nya produkter, som med tidigare teknikskulle blivit orimligt stora, dyra eller ohanterliga. En ständig ström av nyaelektronikkomponenter bidrar till att skynda på den beskrivna utvecklingen. Medmikroelektronik avses metoder för att minska de elektroniska komponenternatill omfånget. Den mest framträdande av dessa metoder är den för framställningav s.k. integrerade kretsar. I de integrerade kretsarna har ett stort antalelektroniska komponenter förts samman på en enda s.k. halvledarbricka (chip).Denna bricka sätts sedan in i en enda elektronik-krets, en integrerad krets. Idet följande avses med mikroelektronik integrerade kretsar. ISverige finns f.n. tvä större tillverkare av integrerade kretsar (IC-kret-sar),AB RIFA och . AB RIFA är största tillverkare av ökar f.n. kraftigt sina insatser inom detta område. Trots detta ärvår försörjningsgrad mycket låg då det gäller integrerade kretsar. I statensindustriverks rapport (SIND 1981:5) "Elektronikindustrin i . Del 7.Utvecklingsmöjligheter och utvecklingskrav till 1990" framgår att av dekretsar som används i kommer från inhemsk produktion (år1978). I denna rapport sägs vidare att användningen av integrerade kretsar år1970 var av den 1983/84:8 7 användningsom kan uppskattas och att användningen kan uppskattastill en femtedel av användning. Av de produkter som beräknasatt saluföras med någon form av elektronikinnehåll hade endast enfjärdedel ett elektronikinnehåll. Inomkretsteknologin skiljer man bl.a. på standardkretsar och kundan-passade kretsar(custom design). Med standardkretsar avses kretsar som har egenskaper sompassar för många skilda ändamål och kunder. Genom att kretsarna ges mycketallmänna egenskaper får de den nackdelen att de blir förhållandevis stora. Den"normale" användaren använder endast en liten del av kretsens allaegenskaper. Med användare avses här den sy-stemtillverkande industrin, somvanligtvis köper de i systemen ingående kretsarna från en komponenttillverkare.En annan nackdel är att systemtillverkarens konkurrenter med rimlig insats kankopiera elektronikkonstruktionen. Fördelen med denna typ av kretsar är att dekan tillverkas i stora serier och därigenom säljas till låga priser. Med kundanpassadekretsar avses elektronikkomponenter som endast innehåller det som en visssystemtillverkare önskar och kan därigenom göras mindre till omfånget. När detgäller t.ex. de framtida telefonsystemen är detta av avgörande betydelse,speciellt när det gäller rörliga telefonsystem. Även för militära tillämpningarhar detta självklart en stor betydelse. Vanligtvis blir serielängderna kortareoch priset därigenom högre.En annan typ av kretsar utgör de s.k.specialkomponenterna. Dessa kretsar är avsedda för vissa speciella funktioner,t.ex.mätning av temperatur eller för att inom opto-elektroniken omvandla ljustill elektriska impulser . Standardkretsarnaär f.n. de mest använda. De största tillverkarna av dessa finns i AmerikasFörenta Stater och . Möjligheten för användarna att påverkakretsutformning och kretsegenskaper är emellertid mycket begränsad. Endast deallra största användarna kan få kretsar som är utformade för deras behov. Ettflertal data- och elektronikföretag har därför också köpt in sig i komponenttillverkandeföretag. Vidarbete med kundanpassade kretsar finns det flera typer av teknik att tillgå. Enteknik innebär att lönsamhet kan uppnås redan vid relativt korta serier (någratusental kretsar) s.k. förarbetade kretsar (semi custom design). Teknikenmöjliggör också för kunderna att själva, via en dataterminal, konstruerakretsarna. Produktionen av kretsarna sker sedan centralt. Även den mindreelektronikindustrin ges härmed möjligheter att skapa unika system- ochapparatlösningar. Detpågår f.n. en utveckling från standardkretsar mot kretsar som är kundanpassade.Skälet härtill är att genom teknikens utveckling sjunker kostnaderna för kundanpassadekretsar. Fördelarna för systemtillverkaren blir därigenom flerfaldiga: -systemtillverkaren kan gömma unika konstruktionsdetaljer inuti kretsarna. Prop.1983/84:8 8 - systemtillverkarensvarar för en större del av förädlingen i systemet, vilket innnebär attvinstmarginalerna kan ökas. - systemlösningenkräver färre antal komponenter, vilket i sin tur ger billigare produkter avmindre storlek. Genom att elektroniken används inom allt fler områden därelektronik tidigare inte använts, får också specialkomponenter en ökadbetydelse. Detta beror på att olika typer av storheter måste omvandlas tillelektriska storheter, t.ex. då en temperatur i en elektronisk termometeromvandlas till en elektrisk signal. Mot bakgrund av min redogörelse i det föregåendekonstaterar jag att generationsskiftet från standardkretsar till kundanpassadekretsar - ger , liksom övriga , en möjlighet att knappa in på detförsprång som Förenta Stater och har. Kraftfulla insatsererfordras emellertid av såväl staten som svensk industri för att de nyamöjligheterna skall kunna tas till vara. Utbildning och forskning måste ytterligare samordnas medindustrins förväntade behov av kompetenta elektronikkonstruktörer ochkvalificerade forskare. Forskning och utveckling bör stimuleras så att eninhemsk förmåga att konstruera och producera komponenter i ökande omfattningsäkerställs. För att detta skall uppnås krävs ett sammanhållet program inommikroelektroniken, där befintliga resurser ges nödvändig förstärkning ochforskningen vid högskolor och universitet i möjligaste mån samordnas medindustrins produktutveckling. 2.3 Förslag från STU till ett nationelltmikroelektronikprogram STU:s förslag till ett nationellt mikroelektronikprogram NMP,syftar till att förbättra självförsörjning av strategiska komponenteroch att möta industrins förväntade behov av att kunna konstruera och framställamikroelektronikkretsar inför andra och . Programmet är uppdelat i fyra delområden: I) Utbildning, 2) Grundforskning, 3)Målinriktad forskning och 4) Industriell utveckling. De statliga kostnaderna för programmet utöver de medel somsatsas föreslås bli (i milj. Prop.1983/84:8 9 För att få en uppfattning om programmets totalaomfattning, skall till dessa 295 milj.kr läggas de medel som satsaspå mikroelektroniken via STU och naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). STU:sramprogram för elektronik och elektrooptisk komponentteknologi kommer enligttidigare planer att omsätta 244 milj. kr. för femårsperioden /84 till1987/88. För innevarande budgetår satsas 40 milj. kr. Dessutom harnaturvetenskapliga forskningsrådet redan inplanerat 10 milj.kr för femårsperiodenför utrustning i anslutning till grundforskningsprogrammet. För detindustriella utvecklingsprogrammet förutsätts berörda industriföretag satsalika stora belopp som staten dvs. 165 milj. kr. Det föreslagna programmet ligger enligt STU sannolikt vidövre gränsen för vad klarar av med hänsyn till att tillgången påkompetent personal är begränsad. En förutsättning för att ett mikroeletronikprogram skallkunna genomföras är att tillgången på kompetenta konstruktörer kunniga inomkonstruktion av mikroelektronikkretsar säkerställs. I dencivilingenjörsutbildning, som bedrivs vid de tekniska högskolorna, ingårviss utbildning i konstruktion av kretsar. Antalet nyutexamineradecivilingenjörer är dock enligt STU otillräckligt. Vid universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) pågår f.n. en utredning om utbildning och forskning inommikroelektronikområdet. I avvaktan på att denna utredning lägger fram sina förslagkan vissa åtgärder vidtas för att förbättra kvalitén på utbildningen.Utbildningen hämmas av att det inte går att få fram medel för att framställaoch utvärdera de kretsar som eleverna konstruerar. Vidare råder brist påutrustning, varför det krävs investeringar i sådan utrustning som är nödvändigför utbildningen. () har i sin anslagsframställning /85 meddelat att man startat en samlad översyn av behovet avutbildningsinsatser inom dataområdet. En genomgång kommer att göras avförutsättningarna för fortbildning och grundutbildning av lärare, tillgång tilldatorutrustning och programvaror samt centralt utvecklingsarbete och forskninginom området. SÖ kommer att redovisa sitt samlade program ianslagsframställningen för /86. Bland de elektronikkonstruktörer som är yrkesverksamma iindustrin behöver riktade fortbildningsinsatser göras. Fortbildning av lärareoch konstruktörer kan göras vid de tekniska högskolorna och vid , . STU har uppskattat kostnaderna för dessa riktade insatserinom högskola, gymnasieskola och till fortbildning av yrkesverksammaelektronikkonstruktörer för en femårsperiod till ca 20 milj. kr. Prop.1983/84:8 10 En arbetsgrupp, tillsatt av NFR har utarbetat en rapport(Rapport frånarbetsgruppen för nationell halvledarforskning : ). Uppgiften förarbetsgruppen har varit att klarlägga de villkor som måste vara uppfyllda föratt en sammanhållen satsning på ett nationellt halvledarlaboratorium skallkunna förverkligas. Arbetsgruppen har gjort en inventering av tillgängligaresurser, både vad gäller forskare och utrustning. Det har därvid konstateratsatt den svenska grundforskningen inom halvledarområdet har den önskvärda internationellastandarden endast inom ett begränsat fält. Den utrustning som används äri många fall underdimensionerad och delvis föråldrad. Arbetsgruppens förslag, vilket stöds av forskningsrådet,innebär att den svenska grundforskningen inom halvledarområdet koncentrerastill tre områden där vi på vissa punkter har en framträdandeposition internationellt sett. Genom att samla resurserna kring dessa områdenvill gruppen skapa en mycket hög kompetensnivå omkring dessa spjutspetsområden.Gruppen finner det dock inte lämpligt att samla resurserna till ett gemensamt halvledarlaboratoriumutan föreslår att satsningen får namnet nationell halvledarforskning och attresurserna sprids på ett mindre antal institutioner som bedriverforskning inom halvledarområdet. Utöver de resurser i form av driftsmedel förforskningsprojekt som forskningsrådet kan komma att fördela till dettaforskningsområde anser arbetsgruppen att den av rådet planerade resursnivånför utrustning, 10 milj. kr. , bör höjas till2530 milj. kr. och att så stor del som möjligt därav bör förläggas tillfemårsperiodens början. Detta förslag stöds av STU. STU har i förslaget till ett nationelltmikroelektronikprogram fört fram arbetsgruppens förslag och låter det utgöradelprogram 2. STU anger att de beräknade kostnaderna förtjänster, drift och avskrivningar kan beräknas till 25 milj. kr. utöverkostnaderna för utrustningen. Totalt innebär detta alltså en kostnad på 55 milj.kr, dvs.45 milj. kr. utöver de 10 milj. kr. som NFR redan har planerat in, för attunder en femårsperiod bygga upp en nationell halvledarforskning. Målinriktad forskning skiljer sig från grundforskninggenom att den förstnämnda bedrivs med vissa tillämpningar i sikte. Denmålinriktade forskningen kan, mot bakgrund av teknikutvecklingen i omvärlden ,ofta ha karaktären av kompetensuppbyggnad på för svensk forskning och svenskindustri nya teknikområden. Ett delprogram för målinriktad forskning inom detnationella mikroelektronikprogrammet bör dels sikta till att uppfyllaindustrins långsiktiga behov av teknisk kompetens, dels ge grunden för nyaprodukter och nya tillämpningar inom mikroelektroniken. STU startade /80 ramprogrammet Elektroniskoch elek- Prop.1983/84:8 11 Programmet var treårigt och avslutades i och med utgångenav /82. Programmet föriängdes sedan med och det kommeratt avslutas /85. Programmets huvudsyfte har varit att bygga uppkunnandet inom eftersatta områden, som bedöms vara centrala för svenskelektronikindustri . De områden som av STU har ansettsviktigast har varit framställning av integrerade kretsar och utveckling av nyakomponenttyper. STUanser att de 40 milj. kr som f.n. satsas på ramprogrammet ärotillräckliga och att det krävs ytterligare 65 milj. kr. för den kommande femårsperioden.De områden som STU vill utöka sina insatser inom är framför allt utveckling avkonstruktions- och framställningsteknik av integrerade kretsar men ävensensorer (givare), optoelektronik och galliu-marsenidteknik. DelprogrammetIndustriell utveckling syftar till att genom teknikupphandling inom svenskelektronikindustri bygga upp den konstruktions- och produktionsförmåga somanses nödvändig för den svenska elektronikindustrin under andra hälften av1980-talet. Medteknikupphandling avses ett förlopp där utveckling ingår som en nödvändig delnär en vara, tjänst eller ett system upphandlas. Det tekniska utvecklingsarbetet,som ingår i förloppet, kan vara omfattande och gälla tillämpning av avanceradteknik. Upphandlingav konstruktions- och framställningsteknik genom teknikupphandling med ettrelativt stort inslag av statliga insatser bedöms av STU som nödvändig bl.a. pågrund av: 1) att många av den svenskaindustrins konkurrenter i andra länder erhåller stöd i olika former från olikastatliga organ i respektive land. 2) att den snabba utvecklingen iomvärlden gör att nödvändiga investeringar i kunskapsutveckling ochproduktionsförmåga på kort eller medellång sikt i många fall ärföretagsekonomiskt orealistiska, men nationalekonomiskt nödvändiga, 3) att ett kärvarehandelspolitiskt läge i världen kan motivera tidigare anskaffning av kritiskutrustning. Dethar, enligt STU, konstaterats att trots att svensk halvledarindustri f.n. ärlönsam och expansiv, så svarar dess produktionsinriktning och konstruktionskapacitetinte i tillräcklig utsträckning mot systemtillverkarnas behov. STUhar tillsammans med () låtit genomföra eninventering av försvarets, svensk systemindustris och halvledarin-dustrisbedömda behov inför andra . Ur denna inventering ochandra bedömningar har preliminärt åtta delprojekt ansetts som lämpliga förteknikupphandling. Finansieringen föreslås vara delad mellan staten och deberörda företagen. 1983/84:8 12 De åtta projekten kan delas upp i fyra grupper. Den förstagruppen avser projekt som har lill uppgift att ge beställande industriertillgång till färdiga kretsar efter beställningen av kretsarna.Planerad kostnad är 62 milj. kr. Den andra gruppen innefattar projekt för framtagningav automatiserade system för snabb och säker konstruktion och kontroll avmikroelektronikkretsar. Kostnaden för projekten i denna grupp beräknas till 50milj.