prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessa förs samman till ett enhetligare system uppdelat istartbidrag, kompletteringsbidrag och förnyelsebidrag. För de tväförstnämnda anslagspunkterna ställs maximerade belopp tillden stafliga skoladministrationens disposition. Fr.o.m. den 1 juli1984 bör sålunda statsbidrag vid nyetablering och utökad organisationlämnas i form av startbidrag fill ett i förhällande till nuläget begränsatantal studievägar. Statsbidrag bör utgå även i form av ett schabloniseratkompletteringsbidrag i de fall förändringar i tim- och kursplaner för enbidragsberättigad studieväg fär konsekvenser i form av behov av ny utrustning,detta för att garantera att utbildningarnas kvalitet i fråga om anpassning till ny teknik inte gårförlorad. Nuvarande systemför förnyelsebidrag förutsätts däremot inom det nya systemets ram ha kvar oförändradkonstruktion. Del nyabidragssystemet skall förstärka möjligheterna för riksdag och regering att inriktautbyggnaden av den gymnasiala utbildningen mot prioriterade områden. Genom den nyabidragskonstruktionen riktas intresset mot behovet av att modernisera mångautbildningar med hänsyn fill teknisk utveckling, vilket medför att det föreslagnakompletteringsbidraget får en central roll. Det nya systemet bör bättre än detnuvarande vara anpassat till alt besluten omgymnasieskolans årliga organisation numera i stor utsträckning fattas regionalt genom att bidragsgivningendirekt samordnas med besluten om den årliga organisationen. Samordningen avorganisationsbesluten och beslut ombidrag lill utrustningsanskaffning bör kunna leda till att huvudmännen lättare kan starta den utbildningsom blir beslutad. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 160 Staten bör följa uppbidragsgivningen genom länsskolnämnderna. Dessa skall följa den kommunalaanskaffningen av den utrustning som föreskrivits och att de ätgärder i övrigtvidtagits som innefattas i bidragsgivningen. Genom det nyabidragssystemet kan således statens kostnadskontroll bli bättre,anslagsberäkningen säkrare och de nuvarande anslagsöverskridan-dena undvikas.SÖ bör pä grundval av besluten om preliminär organisation förgymnasieskolan inhämta uppgifter hos länsskolnämnderna om beräknad medelsålgångoch presentera denna i sin anslagsframställning. Viss osäkerhet kommer dockalltid att kvarstå genom alt de årliga förändringarna i gymnasieskolorganisationenär svåra att i detalj förutse. Det bör ankomma påregeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, att utforma den tekniskakonstruktionen och utfärda de närmare bestämmelser som erfordras för ett sådantsamordnat bidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. De av SÖ fastställdautrustningslistorna för olika studievägar har såväl pedagogiska somstalsbidragstekniska funktioner. Förutom syftet alt garantera viss kvalitet iundervisningen utgör listorna även bidragsunderlag för statsbidraget tillförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel, som lämnas med 50,75 eller beroende pä studieväg. Någon prisuppräkning har inte skett underde . Många ulruslningslis-tor upptar fortfarande utrustningar till 1970-talspriser. SÖ har sedan år 1980befogenhet att efter samråd med fastställa ochrevidera utrustningslistor och i samband härmed räkna upp priset. SÖ har dockenligt vad jag erfarit endast i undantagsfall räknat upp priserna ifråga om utrustningslistor som inte reviderats i större grad. Jag finner detorealistiskt att inle ta hänsyn lill behovet av viss uppräkning avbidragsunderlagen i samband med en omläggning av bidragssystemet. Jag räknardock som jag tidigare redovisat med en viss minskning av antaletbidragsberättigade studievägar. har under desenaste åren i olika omgångar beslutat om stimulansbidrag till kommunerna förnytillkommande elevplatser på investeringskrävande utbildningar inom industrioch hantverk. Som jag tidigare redovisat under anslaget B 17. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor bör stimulansbidrag i nuvarande form i princip intelämnas i fortsättningen. Jag har för /85 i stället beräknat alt15520000kr. av dessa medel får ingå i det föreslagna nya samordnade bidragettill undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Jag beräknar ellmedelsbehov för siarlbidrag och kompleiieringsbidrag om 81 milj.kr. (1). Jag övergår nu tillfrågan om förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Fr.o.m. budgetåret1983/84 utgär ett differentierat bidrag till förnyelse avundervisningsmateriel. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 161 Jag anser attanvändningen av bidraget liksom bör kunna avgöras lokalt.Bidragsgivningen har endast inkluderat studievägar inom det tekniskt-industriellaområdet och del tekniski-naturvetenskapliga området. Från /85 bör denäven omfatta studievägar inom det ekonomiskt-merkantilaområdet. Medel förstatsbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan beräknarjag oförändrat till 72 milj. /85 (1). Med utgångspunkt idet teknikupphandlingsprojekt för datorn i skolan (TUDIS) som styrelsen förteknisk utveckling (STU) bedrivit på regeringens uppdrag har under budgetåren1981/82, 1982/83 och 1983/84 anvisats särskilda medel för statsbidrag lill nyanskaffning avutrustning för dator-och mikrodalorteknik i gymnasieskolan. Totalt har 12milj. anslagils för dettaändamål. STU har fördelat medlen. Jag har i delföregående, översiktligt redovisat bakgrunden till mina förslag om dataundervisning igymnasieskolan. Jag har mot dennabakgrund beräknat medel för /85 i syfte att stimulera datautbildningen i gymnasieskolan.Vidare harjag beräknat medel för statsbidrag till komplettering av utrustning för fyraårig teknisklinje i gymnasieskolan främsl vad gäller elektronikomrädet inom maskinteknisk gren. Enligt min mening bör ilikhet med innevarande budgetär särskildabestämmelser utfärdas beträffande statsbidrag för dessa ändamål, för vilka jag beräknar ett totaltmedelsbehov om 9,6milj.kr. budgetåret1984/85. Del bör ankomma pä regeringen atl utforma dessa bestämmelser. Jag hari denna fråga samrått med chefen för industridepartementet (2). Jag har under dettaanslag inte beräknal medel för undervisningsmateriel till enskildayrkesskolor och lanthushällsskolor. Jag avser alt återkomma i denna fråga i samband med minanmälan av särskild proposition om fristående skolor pä gymnasial nivä. har medanledning av förslag i prop. 1982/83:174 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m. m. beslutat att landstingskommunerna den Ijuli 1984 skall ta över ansvaret förtillhandahållande av tekniskahjälpmedel för handikappade elever i bl. a. och gymnasieskolan (SfU 26, rskr367). Med anledninghärav förordar jag atl del bidrag som f. n. utgår till hörselteknisk utrustningi och gymnasieskolan,upphör för tiden fr.o.m. den Ijuli1984. I denna fråga har jag samrått med statsrådet . För budgetåret1984/85 beräknarjag 2,5 milj. kr. för särskilt verksamhetsstöd för vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. I likhet med vad som gäller förinnevarande budgetär bör del ankomma pä regeringen att fä besluta om särskiltverksamhetsstöd (3). Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna mitt förslag om statsbidrag till slartbidrag och kompletteringsbidrag för undervisningsmateriel igymnasieskolan, 11 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 162 2. godkännavad jag har förordat om statsbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan, 3. godkännavad jag har förordat om statsbidrag till datoranskaffning för gymnasieskolan, 4. godkännavad jag förordat om statsbidraget till kommuner och landstingskommuner för hörselteknisk utrustning i ochgymnasieskolan, 5. lill Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolanm. m. /85 anvisa ettförslagsanslag om . 1983/84:100 Bilaga 10 163 1982/83 Utgift 122497400 Reservation 34492300 1983/84 Anslag 121 300000 1984/85 Förslag 120281000 Frän anslaget bekostasutgifter för den verksamhet med produktion och sändning av utbildningsprogramm. m. för radio och television som handhas av SverigesUtbildningsradio aktiebolag (UR). Riktlinjerna för UR:s verksamhet fastställdes avriksdagen i samband med att företaget bildades (prop. 1975/76:110, UbU1976/77:8, rskr 1976/77:46) och innebär bl. a. att UR härtill uppgift attproducera ljud-och bildprogram för i första hand elersändning. Programmen bör iförsta hand inriktas mot områden och grupper som lider brist på läromedel.Förskolan och vuxenutbildningen bör därvid prioriteras. ()har till regeringen inlämnat anslagsframställning för koncernens samladeverksamhet. Denna framställning redovisas under avsnittet Massmedier m. m. Dendel av anslagsframställningen som berör UR redovisas i del följande. SR anför all de gjorda besparingarna vid UR harlett till neddragning av verksamheten. Således har programutbudet förgymnasieskolan begränsats lill att omfatta främmande språk ochteaterproduktionen för skol-TV har upphört. Även andra ätgärder som innebärförsämring av programverksamheten har måst vidtas. SR förordar all UR fårett anslag för driftverksamheten med 91,1 milj. kr., en ökniiig med 1,8 milj.kr. Del innebär all UR skulle kunna återställa nedlagda verksamheter inomgymnasieskolverksamheten (0,8 milj. ), utveckla distansundervisningen påhögskoleområdet (0,5 milj. ), utöka hemspråksundervisningen och säkerställaell texl-TV-uibud (0,3 milj. saml utveckla den regionala verksamheten (0,2milj. Rationaliseringskravet om2% innebär all driflmedlen minskas med 1,8 milj. kr. För investeringar begär SR ett anslag om 3 milj.kr. beräknarkostnaderna för distribution av programmen lill 22,4 milj. kr. i 1984/85 årskostnadsnivå. Rättelse:S. 164. rad 10 i stycket som böqar med För UR Står: 7 milj. Rattat till: 8 milj. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Besparing Investeringar Distribution Kompensation för prisutveckling Beräknad ändring 1984/85 +6814000= -1858000 + 1000000 +2 200000 + 3 173000 (-1822000) of. -5000000 -1019000 ' Genomsnittligt prisläge /82. avser priskompensalion för budgelåret1982/83 och 1800000 1983/84:40om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. har regeringen lagt fram förslag rörandeutgiftsbegränsningar inom Radio-koncernens(SR) verksamhetsområde. Förslaget berörinte medelstilldelningen till verksamheten inom UR under /85 på annat sätt än altåterstående del (24,2 milj. för utrustning av nya lokaler för bl. a. radio- och TV-produktionföreslås bli innehållen. Några ytteriigare investeringar för UR:s egen produktionbör således inte göras med stöd av den /83 beviljade engångsanvisningen. har (KrU 1983/84:8, rskr 1983/84:90) beslutat i enlighetmed proposifionen i denna del. För UR, liksom förövriga företag inom , beräknas kompensation förkostnadsutvecklingen enligt en kombinerad pris- och löneindex.Kostnadsökningar till följd av devalvering skall därefterfränräknas denna kompensation. Under /83 uppgår kompensationen för prisutvecklingen fill 3 173000 kr.Detta belopp bör tillföras anslagspostenprogramverksamhet, som i budgeten för nästa budgetär bör beräknas i 1983/84 ärs prisläge. UR bör fäkompensation för prisutvecklingenunder budgetåren 1983/84 och 1984/85 frän anslagsposten 4 Kompensation för kostnadsökningar. Med hänsyn lill den ingående reservationen beräknarjag denna anslagspost lill 8milj. för /85. 1983/84:40 har regeringen föreslagitatt den kompensation till SR som är knuten till prisutvecklingen skall begränsas. Priskompensationen bör utgå enligtden faktiska kostnadsökningen, dock högst lill . Därefter skall ingen ytterligare kompensation för eventuellaprisstegringar utgå under resten av kalenderåret. Jag föreslår attmotsvarande regler skall gälla för UR vid beräkning av den kompensation som är knuten tillprisutvecklingen. SR framför fleraförslag till reformer inom UR:s verksamhetsområde. Jag äremellertid inte beredd att biträda något av dessa förslag. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Vid minaberäkningar för /85 harjag utgått frän att UR genomrationaliseringar skall åstadkomma en besparing motsvarande av medlen till programverksanihet eller I822000 kr. För distributionenräknar jag i likhet med SR enbart med prisomräkning av de medel som utgår förnuvarande sändningsvolym. För löpande investeringar beräknarjag emellertid ettoförändrat belopp om 2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att beräkna kompensation för kostnadsök ningar på det sätt som jag har förordat, 2. tillSveriges för verksamheten vid Utbild ningsradio AB för /85anvisa ett reservationsan slag av . C 2.Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Som ett komplementtill den kommunala vuxenutbildningen (komvux) finns riksrekryterande statliga skolorför vuxna (SSV) i och . Vid dessa ges utbildning enligt läroplanen förkommunal vuxenutbildning (Lvux 82). Pä försök bedrivs viss yrkesinriktad utbildning. Bestämmelser om denstatliga riksrekryterande vuxenutbildningen har meddelats i förordningen (1971:424) omkommunal och stafiig vuxenutbildning (omtryckt 1983:511). I enlighet med beslut av1967 års riksdag (prop. 1967:85, SU 1967:117, rskr 1967:277) anordnas vid skolan i även enbart brevundervisning. Beräknad ändring 1984/85 . Förvaltningskostnader Lokalkostnader Organisatoriska stödåtgärder m. m. för handikappade elever av verksamheten vid de statliga skolorna för vuxna + 595 300 + 50000 +600 100 + 50000 Prop.1983/84:100 Bilaga 10 166 Pris- och löneomräkning . () beräknar budgetaret 1983/84 antalet elever och kursdeltagare i den varvade undervisningen till ca 6900 resp. ca 21500. 1 den rena brevundervisningen vid skolani har antalet deltagare minskat.Denna minskning beräknas fortsätta och antalet elever /84 uppgå till ca 13000 motsvarandeca 20000 kursdeltagare, där varje elev beräknas läsa i genomsnitt 1,5kurs. SÖföreslår uppräkning av medlen för tekniska stödåtgärder för handikappadedeltagare med . pä grund av den ökade satsningen pä kurser för dessa grupper. Denbesparing som enligt budgetdirektiven skulle redovisas pä detta anslag (- 260000kr.) måste heh fä belasta anslaget C 3. Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. Detnya systemet för resurser till lokal skolutveckling omfattar inte statligvuxenutbildning. Under detta anslag bör därför enligt SÖ:s mening beräknasmedel för lokal skolutveckling med . för att tillgodose skolornas behovav eget utvecklingsarbete och personalutbildning. Bidraget bör beräknas på samma procentuellaandel av lärarlönebidraget som för vuxenutbildning, dvs. att till Statligaskolor för vuxna: Utbildningskostnader anvisas ett förslagsanslag av . Vid min beräkning avanslaget har jag räknat med en något högre prisomräkning än vad () har gjort. Jaghar vidare utgått från huvudförslaget.Besparingen bör dock inte belasta detta anslag utan anslaget C 3. Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. Vid minmedelsberäkning harjag även för /85 utgått från oförändradorganisation i förhällande till /81 vad gäller den varvade undervisningen. Som jag närmare kommer att beröra under anslaget C 4.Bidrag till utbildning för vuxna tarlandstingskommunerna fr.o.m. den 1 juli1984 över ansvaret för att tekniska hjälpmedel tillhandahålls handikappade elever. Därför skall medel för detta ändamålför handikappade elever i statensskolor för vuxna inte längre anvisas på detta anslag. Jag föreslär en uppräkning av medel tillorganisatoriska stödåtgärder m. m. förhandikappade elever med , varav . finansieras genom överföring frän anslaget C3. Statliga skolorför vuxna: Undervisningsmaterial m. m. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 167 I överensstämmelse med SÖ:s förslag harjag beräknatmedel för utveckling av verksamheten vid de statliga skolorna för vuxna enligtde närmare bestämmelser som regeringen utfärdar. Jag beräknar behovet av medel till 63000kr., vilket finansieras genom överföring från anslaget C3. Statliga skolorför vuxna: Undervisningsmaterial m. m. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till Statligaskolor för vuxna: Utbildningskostnader för /85 anvisaett förslagsanslag av . Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Ur anslaget betalasmaterial för självstudier och kostnader i samband med granskning avkursdeltagarnas svarslösningar samt böcker och utrustningskompletteringm.m. vid de statliga vuxenskolorna och vid viss förlängd undervisningi gymnasieämnen utanför gymnasieskolan enligt bestämmelserna i ämbetsskrivelse tillskolöverstyrelsen . Anslaget tillgodoförs inkomster från avgifter enligtförordningen om avgifter för undervisningsmaterial istatlig vuxenutbildning (ändradden ). Statens skolor förvuxna fär fr. o. m. /83 ta ut en avgift av eleverna förundervisnings- resp. studiematerial i både varvad undervisning ochbrevundervisning. Erfarenhet från detta saknas, varför () /85 endast föreslår prisomräkning. Enligt SÖ:s förslagberäknas besparingsalternativen för Statliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader resp. Undervisningsmaterial m.m. till 260000 + 143200 = . att till Statligaskolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. anvisas ett reservafionsanslag om . Genom riksdagensbeslut (prop. 1981/82:100, UbU 1981/82:21, rskr 1981/82:257) får skolorna fr. o. m.den ta ut en avgift av eleverna för undervisningsmaterial som dessa genom skolans försorgskaffar för Prop.1983/84:100 Bilaga 10 168 Inkomsten av avgifterna beräknas underinnevarande budgetår uppgå till ca 1,5 milj. kr., vilket belopp utgör drygt31 %av anslaget. Detta innebär i sin tur att eleverna själva svarar för nära enfjärdedel av de totala kostnadernaför undervisningsmaterial m.m. Jag föreslår att anslaget för budgetåret1984/85 prisomräknas med . Jaghar vidare utgått från huvudförslaget och räknar dessutom med alt en besparing enligt huvudförslaget föranslaget Slatliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader, skall tas ut under detta anslag. Sammantaget innebär detta en besparing av . Dennabesparing bör göras genom attelevernas avgifter för undervisningsmaterial m. m. höjs. Mitt förslaginnebär atl elevavgifterna kommer att öka till drygt en tredjedel av de totala kostnaderna förundervisningsmaterial m. m. Som jag har anförtunder anslaget C 2. Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader bör de därredovisade kostnaderna om . till organisatoriskastödåtgärder m. m. för handikappade elever och . till utveckling avverksamheten vid de statliga skolorna för vuxna finansieras genomöverföring från förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Statliga skolor för vuxna:Undervisningsmaterial m.m. för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till utbildning för vuxna' 1982/83 Utgift 730612675 1983/84 Anslag 722149000 1984/85Förslag 744600000 ' Anslagetstidigare namn Bidrag lill vuxenutbildning m. m. Kommunalvuxenutbildning (komvux) består av fristående kurser (grundskolkurseroch gymnasieskolkurser) som motsvarar utbildningen pä högstadium(i ämnet engelska samtliga stadier) och utbildningen igymnasieskolan. Dessutom finns särskild yrkesinriktad utbildning, somsaknar motsvarighet i gymnasieskolan. Dessa kurser räknas som gymnasieskolkurser inom komvux. Enligt beslut (prop.1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46och prop. 1982/83:2, UbU 1982/83:2, rskr 1982/83:61) gäller fr. o. m /83 en särskild läroplan förkomvux (Lvux 82). Statsbidrag lillkomvux utgår enligt förordningen (1971:424) om och statligvuxenutbildning (omtryckt 1983:511). Enligt förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till utbildning(ändrad senast 1983:417) skall bl.a. nämnda statsbidrag fill komvux minskas av det belopp som annars skulle ha utgetts. 1 fråga om landstingskommunalvårdutbildning görs en minskning . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Från anslagetbestrids enligt beslut (prop. 1976/77:100 bil. 12, UbU 1976/77: 19,rskr 1976/77: 176) också kostnaderna för grundutbildning för vuxna(grundvux). Utbildningen är avsedd för vuxna som saknar grundläggandekunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Varje kommun skall sörja för att grundvux anordnasi kommunen för den som behöver den. Bestämmelser omstatsbidrag finns i förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna (ändrad senast1983:287). Vidare bestridsfrän anslaget kostnader för bidrag 3 och 4 enligt förordningen (1982:608)om statsbidrag till lokal skolutveckling m. m. (omtryckt 1983:416, ändrad 1983:686). Ur anslaget utgårockså statsbidrag för särskilda behov inom komvux och grundvux enligten särskild förordning (SÖ-FS 1981:149). beslutarvilket antal undervisningstimmar som får disponeras för komvux och grundvux i riket. Antaletkursdeltagare (kd) och undervisningstimmar (utr) i k o m m u n a I vuxenutbildning (komvux)framgår av följande sammanställning. ' Härtill kommer i yrkesinriktade kurser för arbetslösa: ' Härtill kommer 4 400 undervisningslimmar som tilldelalskommuner i . SÖ räknar med attantalet kommuner med rätt att anordna komvux skall uppgå lilloförändrat 281 och antalet särskilda skolenheter öka frän 95 ()till 105 under budgelårel 1984/85. SÖ fördelade /83 av det totala antalet undervisningstimmar iriket enligt de riktlinjer som statsmakterna fastställt. I första handprioriterades grundskolkurser (etapp 1). SÖ räknar med att rekrytering lillgrundskolkurser (etapp I) visserligen kommer att påverkas 1983/84:100 Bilaga 10 170 dels av tidigare deltagande i grundvux, dels av den ökadesatsningen på studier pä grundskolnivä (etapp 1) för intagna pä kriminalvårdens öppnaochslutna anstalter och inom frivärden. Den totala efterfrågan pä grundskolkurser kan docktrots detta antas vara oförändrad eller något vikande. I avvaktan på resultatet av införandet avetappsystemet på gymnasienivå och motbakgrund av SÖ:s förslag i det följande om delvis förändrade resursramar avstår SÖ från att nu föra fram kravpå en utökning av antalet undervisningstimmarför teoretiska gymnasieskolkurser. En ökad satsning påyrkesinriktade kurser är av flera skäl önskvärd. För många arbetslösa erbjuderkomvux meningsfull utbildning för att stärka deras position på arbetsmarknaden.Efterfrågan på yrkesinriktade och arbetsmarknadsanpassade kurser har ökat genom rekryteringsinsaterfrån både arbetsgivare och fackliga organisationer. Under förutsättning särskildakurser för arbetslösa får anordnas och med hänsyn tillsitt förslag i det följande omdelvis nya resursramar avstår SÖ emellertid från atl nu föra fram krav på en utökning av antalet limmar föryrkesinriktade gymnasieskolkurser. Möjligheterna attsamordna resurserna för komvux över kommungränserna bör prövas särskilt ifråga om avslutande etapper och yrkesinriktade kurser. Där samverkan mellan kornmunerinte kan få effekt på grund av storaavstånd bör enligt SÖ:s uppfattning andra vägar prövas, t.ex. alt inom en kommun anordna en kurs, inom ramen förhögsta antalet timmar, pä mer än enort. Varje deltagare fär därigenom färre lärarledda lektioner än normalt, vilket dock delvis kan kompenserasgenom viss studiehandledning. Ettannat sätt kan vara att anordna en kurs i ett ämne där deltagarna läser olikaetapper men endast konstituerar en kurs. Ämnets första etapp i kursen bör då vara resursgrundande. Ännu en metodär att samläsa närliggande ämnen påsamma etapp, varvid det största ämnet bör vara resursgrundande. SÖ föreslår attgrundvux tillförs 66000 undervisningslimmar. Vidare föreslår SÖ attundervisningstimmar till kurser i svenska, engelska, matematik och samhällskunskap,samtliga etapp 2, tillsammans med timmar för grundskolkurser (etapp 1) förs gemensam ram. SÖ räknar därvid med oförändrade kostnader. SÖ anser att enextra skolledarresurs för stöd ät vissa kommiuner, där komvux fortfarandeär under uppbyggnad, motsvarande bör beräknas även för budgetåret1984/85. Enligt SÖ:s mening bör också en mindre extra skolledarresurs, motsvarande 22veckolimmar, därutöver beräknas för försöksverksamheter som initieras av denstatliga skoladminislrationenmen leds lokalt. För budgetåret1983/84 har komvux med hänvisning till det ansträngda läget pä arbetsmarknaden beviljats en extra resurs avseende kurser för arbetslösa på grundskolnivå, i ämnet teknologi,tekniska och naturvetenskapligaämnen pä gymnasieskolnivä samt för yrkesinriktade kurser inkl. 1983/84:100 Bilaga 10 171 särskilda yrkesinriktade kurser.