prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Tilläggspension i form av omställningsbidrag skall kunnautges ulan inskränkningar med avseende pä bosättningsort eller liknande. Inomfolkpensioneringen skall omställningsbidraget i nu berörda fall utgå iförhällande till det antal år för vilka den avlidne tillgodoräknats pensionspoänginom ATP, alltså enligt samma regler som gäller för bl. a. änkepension. Försörjningsbidraget har däremot starka inslag av ettbehovsprövat socialt grundskydd för i bosatta och därför skall gällasom huvudregel atl försörjningsbidrag inte utges till efterlevande som årbosatta utomlands. Denna regel avser såväl folk- som tilläggspensioneringen. Inom båda pensionssystemen skall dock undanlag kunnamedges i de situationer då den efterlevande bosätter sig utanför förvård av hälsan eller då det skulle framstå som oskäligt att dra in pensionen. Vad gällerudänningars rätt tdl familjepension vid bosättning utanför skall enligtförslagel filläggspension i form av omställningsbidrag kunna utgå utansärskilda villkor. Försörjningsbidrag frän tilläggspensioneringen skall, ilikhet med vad som föreslås gälla för svenska medborgare, som regel inte kunnauppbäras av den som är bosatt ulomlands. Möjlighel lill dispens skall dockfinnas. Inom folkpensioneringen bör frågan om rätlen för utländska medborgareatt erhålla omställnings- och försörjningsbidrag under tid då de år bosattautanför lösas genom konventionsförhandlingar pä grundval avömsesidighel. 4 Övergångsbestämmelser m. m. De övergångsbestämmelser sorn konimitlén föreslär skallgälla för den reformerade efterlevandepensioneringen innebär följande (avsnill9.1). D Efterlevande män ges rätt till omställnings- ochförsörjningsbidrag fr. o. m. tidpunkten för lagstiftningens ikraftträdandeunder förutsättning att dödsfallet inträffar därefter. D Efterlevande kvinnor, vars make avlidit föreikraftträdandet, får om de då har rått till änkepension - oberoende av ålder -behålla änkepensionen även fortsättningsvis enligt de regler som gäller. Prop.1983/84:73 251 D Efterlevande kvinnor, vars make avlidit föreikraftträdandet, kan om de vid makens död inte äger rätt till änkepension inteheller beviljas stöd enligt det nya systemet för familjepension. D Efterlevande kvinnor, som vid ikraftträdandet inte harfyllt och vars make avlider efter den nya lagstiftningens införande,onifattas av det reformerade regelsystemet och kan alltså erhålla omställnings-och försörjningsbidrag. Någon rätt till änkepension föreligger inte för kvinnori denna kategori. n Efterlevande kvinnor, som vid den nya lagstiftningensinförande har fyllt 45 är och vars make avlider efter ikraftträdandet, kan - omförulsiillningarna enligl de nu gällande reglerna är uppfyllda - beviljasänkepension frän folk- och tilläggspensioneringen. Pensionsrätien följerhittillsvarande regler. Någon rått alt i stället erhälla familjepensiorienligt det reformerade systemet härför föreligger inte för denna kategorikvinnor. D Efterlevande barn, vars ena förälder avlider efterikraftträdandet eller sorn dä blir föräldralöst, erhåller sorn huvudregelbarnpension rned till-Uimpning fullt ut av de nya bestämmelserna. Utgårsamtidigt änkepension enligt det äldre regelsystemet efler barnets fader, skalldock gälla vissa särskilda regler om samordning mellan barnpensionen och änkepensionen. D Efterlevande barn, sorn vid ikraftträdandet redan barrätt lill barnpension, fär sorn huvudregel, i förekommande fall, barnpensionenuppräknad med tillämpning av de då införda nya reglerna. Utgår vid dentidpunkten samtidigt änkepension efter barnels fader, sker einellertid ensamordning mellan barnpensionen och änkepensionen. De föreslagna principerna för övergångsregleringen skallpä alla punkter vara desamma för folk- och tilläggspensioneringen. Sådan änkepension, sorn utgår lill kvinnor som blivitänkor före och vilken pension enligt nuvarande reglerarinkomstprövad. bör enligt kommitténs inening även fortsättningsvis utges enligtde hittillsvarande reglerna (avsnill 9.4). Det nuvarande efterlevandeskyddet inomarbetsskadeförsäkringen har i huvudsak samma syfte som familjepensioneringen,och det vilar på samma principer som denna. Förutsättningarna för rätten tillefterlevandeförmäner inom arbetsskadeförsäkringen har utformats efter mönsterav molsvarande regler inom den allmänna pensioneringen. Närfarniljepensioneringen nu föreslås få en frän grunden ändrad inriktning,framstår det därför som påkallat all företa en översyn även avefterlevandeskyddet inom arbetsskadeförsäkringen. Härför talar även den näraanknytning som i berörda hänseende finns mellan de två socialförsäkringarna. 1983/84:73 252 Kommittén föreslår sålunda att arbelsskadeförsäkringensnirvarande efterlevandeskydd successivt sktill avvecklas och er'sälias av andraformer av slöd, vilka tar sikle pä all i första hand bereda ett skydd förniiiuleråriga barn sarnl för efterlevande vuxna - rnän och kvinnor-som befinnersig i en sådan situation atl del generellt sett kan anses föreligga ellstödbehov, 1 sistnämnda hänseende bör alltså förmåner irtges under dels enornställningsperiod efler dödsfallet, dels till efterlevande somav arbetsniarknadsinässiga skål e. d. har nedsatta förvärvsmöjligheter. Liksomi fräga om den allmänna pensioneringen bör också de nya reglerna inomarbelsskadeförsäkringen förses med långtgående och generösaövergängsbestämnielser till skydd för äldre kvinnor vilka inrättat sitt livefler en äldre lids fainiljeniönster och sainhällsstruktur. Någon fullständig överensstämmelse mellanarbetsskadeförsäkringen och den allmänna pensioneringen kiin dock inte kommatill stånd, Arbelsskadeförsäkringens särart med dess skadeständsrättsligabetraktelsesätt bör tillåtas slå igenom även pä det nya efterlevandeskyddetsområde. Sålunda bör nuvarande begravningshjälp inom arbetsskadeförsäkringenkvarstå oförändrad också . Kommitténs förslag innebår att livränta skall utgå tillefterlevande barn enligt i huvudsak samma regler som gäller . Livräntanskall alltså utges fram till dess barnet fyller 19 är eller, i vissa fall,längst till . Däremot skall styvbarn inte längre kunna beviljasbarnlivränla. På samma sätt som föreslås beträffande rätten till barnpensionbör livränta kunna utges lill utländskt barn som tagits ernol av denförsäkrade i adoptionssyfte, om denne skulle avlida till följd av arbetsskadainnan adoptionen rättsligt genomförts. Liksom f. n. skall enligt förslagel barnlivränla för etlbarn utgöra av ersättningsunderlaget (i princip motsvarande den avlidnesegenlivränta eller sjukpenninggrundande inkomst vid tiden för dödsfallet).Finns fler än ett barn, skall den nämnda procentsatsen höjas med 20 för varjebarn utöver det första och det sammanlagda livräntebeloppet fördelas lika mellanbarnen. Med hänsyn till atl tyngdpunkten inorn efterlevandeskyddet skall läggaspä förmåner åt minderåriga barn, bör barnlivränta utges enligl deangivna procentsatserna åven i de fall då det utgår livränta tillvuxen efterlevande. Någon sänkning av barnlivränlorna i dessa siluationer böralltså inte längre komma i fräga. Till vuxna efterlevande skall enligt kommitténs förslagkunna utgå omställningslivränta och försörjningslivränta. Rätt till livränta tillkommer efterlevande make (man ochkvinna). Med make likställs icke gift efterlevande som stadigvarandesammanbodde rned icke gift man eller kvinna vid dennes död och som har varitgift med eller har eller har haft eller väntar barn rned denne. Andrakategorier som sammanbott säsom ogifta under äktenskapsliknande förhållandenomfattas inte av efterlevandeskyddet. Detta innebär visserligen en vissinskränkning i förhål- 1983/84:73 253 lande till dagens regler. Den valda lösningen framstårdock som motiverad bl. a. av önskan att erhålla regler söm överensstämmer rnedden allmänna pensioneringens. Efterlevande make får rätt till omstädnuigslivränta enligtmotsvarande regler som föreslagits för rällen till omslällningsbidrag inomfamiljepensio-neringen. Till efterlevande som efter omstållningsperiodens utgångmöter problem att försörja sig genom egel arbele skall kunna utgåförsörjningslivränia enligt motsvarande regler som föreslagits för rätten tillförsörjningsbidrag inom efterlevandepensioneringen. Den rätt som finns för frånskild kvinna att erhållalivränta efler sin förutvarande make föreslär kommittén skall upphävas.Principiella skäl talar emot en ordning av delta slag. Den nuvarande regelntillämpas för övrigt inte i något enda fall f. n. I frågan om kompensationsgrader för efterlevandelivräntatill make föreslår kommittén att såväl omställnings- som försörjningslivräntanskall utgöra av ersättningsunderlaget i fall dä den avlidne inteefterlämnar något pensionsberättigal barn. Utgår barnlivränta, skallden vuxnes efterlevandelivränta uppgå lill av ersältningsunderlaget. Förslagetinnebär härigenom alt del lill olika familjer skall utges livränta ined sammatotala belopp som utgår enligt nu gällande regler inom arbetsskadeförsäkringen.En nyhet är emellertid att det inte skall göras någon reducering av livräntantill barn, när livränta utgår även till vuxen efterlevande. 1 sädana fall skallreduceringen i stället göras på livräntan till den vuxne. I likhet med vad somnu gäller skall finnas en maximeringsregel av innebörd att de sammanlagdalivräntorna till efterlevande inte fär överstiga ersältningsunderlaget. Dagensregler i lagen om arbetsskadeförsäkring ger rätt för den avlidnes föräldrar atlunder särskilda förutsättningar erhålla efterlevandelivränta. Med hänsyn bl. a.till de möjligheter som öppnats för rätt till ålderspension fränfolkpensioneringen för invandrare och då den nämnda regeln inte tillämpats inågot enda fall efter tillkomsten av LAF, föreslär kommittén att denna nu skallavskaffas. Liksom hitfills skall enligt förslaget gälla attefterlevandelivräntor frän arbetsskadeförsäkringen samordnas medefterlevandepension från den allmänna pensioneringen. Nuvarande principhärför, alt livräntan utges endast i den mån den översfiger pensionen, skallkvarstå oförändrad. De nya reglerna pä förevarande område bör träda i kraftvid samma tidpunkt som motsvarande förändringar genomförs inom den allmännapensioneringen. För arbetsskadeförsäkringens vidkommande bör gälla i principsamma övergångsregler som för familjepensionsreformen. Avgörande för om deäldre eller de nya reglerna skall tillämpas i etl visst fall bör dock inte varatidpunkten för dödsfallet utan den lidpunkt när arbetsskadan inträffade. 1983/84:73 254 Hustrutillägget är en inkomstprövad särskildfolkpensionsförmän som kan utgå till hustru till ålders- ellerförtidspensionär. Som huvudregel krävs att hustrun har fyllt för atttillägg skall kunna utgå till henne, men det kan utges även till yngre kvinnorom särskilda skål föreligger. Liksomänkepensioneringen är hustrulillägget uppbyggt med utgångspunkt från en äldretids familjemönster och arbetsfördelning mellan makar. Till grund för tilläggetligger samma tankar som bakom änkepensioneringen. Enligt kommitténs bedömningkan inte komma i fräga atl för framtiden bibehålla hustrutillägget i denutformning del har . Del bör därför övervägas att genomföra en motsvarandesuccessiv avveckling av hustru-tillägget som av änkepensioneringen. Genomfördahöjningar av folkpensionerna sarnl införandel och utbyggnaden avpensionstillskotten och övriga tilläggsförmåner säsorn kommunalt bostadstilläggger numera den som erhåller folkpension och dennes hustru en helt annangrundtrygghet ån vad som var fallet vid hustrulilläggets tillkomst.Genomförandet av den allmänna tilläggspensioneringen medverkar också till altge pensionstagarna och deras familjer en god ekonomisk standard. Vidare börbeaktas den utvidgning som gjordes av rätlen tillförtidspension samt därefter införda regler om ökade möjligheter lill en rörligpensionsålder. Närnnda förhållanden har medfört att behovet av hustrutillägg nuinte är lika framträdande som tidigare och att det kan antas komma att ytterligareminska framöver. Reglerna för inkomstprövning av hustrutillägget medförvidare att sådant fillägg utges även i situationer där det inle kan sägasföreligga något mer utpräglat behov därav. I många kommuner kan sådant tilläggutgå med visst belopp även om makarna har sammanlagda inkomster som klartöverstiger vad två förvärvsarbetande i åtskilliga fall kan erhålla genom arbetepä heltid. Kommitténs förslag innebär att hustrutillägget på siktskall avskaffas som en särskild folkpensionsförmån. De reella stödbehov somframdeles kan föreligga i situationer där huslrutillägg nu utges börtillgodoses pä annan väg. I det begränsade antal fall dår hustrun inte har etteget förvärvsarbete för att klara försörjningen bör åtgärder sättas in påarbetsmarknadsområdet. Även egenpension i form av förtidspension kan i vissutsträckning ses som ett realistiskt och tillfredsställande alternativ. Liksom ifråga om familjepensionsrefonnen måsle hänsyn las lill alt mänga kvinnor som är äldre eller medelålders har inrättat sina liv efter en äldre tidssamhällsförhållanden och familjemönster. Avvecklingen av hustrulillägget fårdärför ske pä sikt, och särskilda övergångsregler skall säkra all hustrutilläggäven fortsättningsvis skall kunna utgå lill kvinnor som är äldre. Kommitténs förslag till övergångsreglering innebär altkvinnor som vid ikraftträdandet är eller äldre skall ges fortsatt råttatt erhålla hustrutill- Prop.1983/84:73 255 lägg enligt hittillsvarande regler. Kvinnor som är yngreskall inte vidare kunna beviljas hustrutillägg efter den nya lagstiftningensikraftträdande. Den som dä redan har rätt lill tillägg skall emellertid också ifortsättningen få rätten härtill prövad efler nuvarande regler. Detta förslaginnebär all förändringen av hustrulillägget kommer att fä mera påtaglig effektförst efter det alt nya regler trätt i kraft. Förändringen bör träda i kraft somfamiljepensionsreformen. Den särskilda folkpensionförmånen barntillägg kan utgålill den som uppbär folkpension i form av ålders- eller förtidspension och sornhar barn . Tillägget år inle inkomstpröval men minskas medhänsyn till den tilläggspension som pensionstagaren uppbär. Vid sinöversyn av barntilläggel har kommittén funnit att denna förmän även framdeleshar ett väsentligt ändamål att fylla. Någon anledning att ändra barntilläggetsgrundläggande konstruktion finns enligt kommitténs mening inte. I betänkandetlägger kommittén däremot fram olika förslag som innebår dels förstärkningar iskilda avseenden av barntillågget, dels en anpassning av detta till andrafolkpensionsförmåner. I fråga om den barntilläggsberättigade personkretsenfinner kommittén att rällen till tillägg åven bör vara knuten lillföräldrarna och deras underhållsskyldighet gentemot barn. Denna princip bör nutillåtas slä helt igenom, och någon rått för styvförälder att, såsom ärfallet, uppbära barntillägg bör därför inte finnas, ej ens i den situationenatt underhällsskyldig biologisk förälder till barnet har avlidit. Kommitténföreslår vidare att åldersgränsen för rätt till barntillägg skall höjas så atttillägg kan utgå, inte som f. n. till dess barnet fyller , utan fram tillsdet uppnår . Som skäl härför anför kommittén alt det numera blivitallt vanligare att barn fortsätter att studera även sedan de uppnått och atl en 18-årsgräns gäller inom andra motsvarande områden, säsorn förbarnpension, bidragsförskott och den familjerättsliga underhållsskyldigheten. Någongenerell höjning av nivån för barntillägg finner kommittén inte påkallad.Däremot föreslår kommittén att oreducerat barntillägg fortsättningsvis skallutges av basbeloppet för är räknat ocksä i situationer där detsamtidigt utgår barnpension till barnet. Nuvarande regel om sänkning av nivån fill10 % i dessa fall bör således avskaffas. Vidare föreslås att etl heltbarntillägg fortsättningsvis skall kunna utgå på samma gång till envar avbarnets båda föräldrar, om de båda uppbär folkpension. gällande regel om reducering av barnlillägg med hänsyntill den försäkrades tilläggspension ger den effekten att den som erhåller ATPav viss storlek missgynnas i förhållande till den som i stället förtilläggspension 1983/84:73 256 uppbär pensionstillskott med samma belopp. Detta ar enföljd av atl pensionstillskott i motsats till tilläggspension inte reducerar barntilliigget.Regeln får också som konsekvens atl det görs en reduktion av tväolika förmåner, barntillägg och pensionstillskott, med hänsyn till en och sammatilläggspension. Dessa olämpliga effekler, sorn kan sägas vara en indirektföljd av reformen orn införande av dubbelt pensionstillskott förförtidspensionärer och av pensionstillskottens successiva lillviixt. bör enligtkommitténs mening nu undanröjas. Kommittén föreslår därför att gränsen för nårtilläggspensionen börjar reducera barntillägget höjs från ett halvt till ettbasbelopp. skall dock avtrappningen av barnlillägget med hänsyn tillden försäkrades tilläggspension i vad den överstiger ett basbelopp ske snabbareän f. n. genom att det minskas krona för krona - och inte som . 8 Inverkan av undantagande på pensionstillskott till änka Nuvarande regler innebär att pensionstillskott lillänkepension och till ålders- och förtidspension åt änka reduceras med hänsyn,inte enbart till den faktiska tilläggspension i form av änkepension eller iform av ålders- eller förtidspension som änkan erhåller, utan även till denänkepension frän tilläggspensioneringen som skulle ha utgått om den avlidnemannen under sin livstid inte hade varit omfattad av ett undantagande frän ATP. uppfattning kan de nu gällande reglerna i vissa fall ge upphov tilleffekter som är mindre tillfredsställande, T. ex. kan en kvinna, som uppbärålderspension med fullt pensionstillskott, riskera att efter mannens dödförlora hela eller delar av pensionstillskottet ulan atl detta ersätts av någotannat. Kommillén finner atl, även om dagens regler framstår som i viss månföljdriktiga, övervägande skäl ändå talar för all dessa regler ändras. Sädanaförändringar kommer all bli av betydelse enbart under en övergångstid, eftersomundantagandeinstitulel kommer all försvinna pä sikt och då även änkepensioneringenskall avvecklas enligt kommitténs förslag. Enligt det förslag som kommittén lägger fram skallframdeles vid bestämmande av pensionstillskott lill folkpension hänsyn inte tastill sådan tilläggspension som skulle ha utgivits orn den avlidne mannen intehade omfattats av undantagande. De nya reglerna skall avse pensionstillskottsåväl lill ålders- och förtidspension som till änkepension. Reglerna skallvidare gälla oberoende av om änkan själv lämnat samtycke lill undantagandeteller inte. De bör träda i kraft med de andra ändringar som kommitténredovisar förslag till i betänkandet. De nya reglerna bör avse såväl fall därmannen avlider efter dessas ikraftträdande sorn siluationer där dödsfalletinträffat . 1983/84:73 257 9 Kostnadseffekter av kommitténs förslag De olika förslag som kommittén lägger fram lillförändringar av regler inom den allmänna försäkringen och inornarbetsskadeförsäkringen kan beräknas - rned tillämpning av basbeloppet 17 30(1kr. - ge upphov till följande effekler i kostnadshänseende (avsnill 14). En jämförelse mellan kostnaderna för det föreslagna ochför det nuvarande systemet för familjepénsionering visar att det under deförsta tolv åren efter ikraftträdandet kan beräknas uppkomma ökade kostnaderinom den allmänna pensioneringen. Denna kostnadsökning kan uppskattas uppgåtill 74 milj. kr. för ikraflträdandeäret och 199 milj. kr, älta är därefter.Den årliga kostnadsökningen sjunker sedan, och uppkommerkostnadsbesparingar. Den årliga kostnadsminskning som då inträder blir störreför fram till efter det nya systemels ikraftträdande.Kostnadsbesparingen per är i jämförelse med oförändrade regler förfamiljepension kan då beräknas uppgå lill ca 6 450 milj. kr. Härav hänför sigca 850 milj. kr. till folkpensioneringen och ca 5 600 milj. kr. Kommitténs förslag till reformerat efterlevandeslöd inom arbelsskadeförsäkringenkan beräknas ge upphov till mycket små - i princip försumbara -kostnadsökningarunder efter ikraftträdandet. Redan efter ett fätal år uppkommeremellertid kostnadsbesparingar i förhällande till vad som skulle bli fallet omnuvarande regler bibehålls oförändrade. Pä fullfunktionsstadiet efter ca 50 årkan förutses en minskning av årskostnaderna för livräntor åt efterlevande medbelopp om ca 15 milj. kr. Förslaget om avveckling av huslrutdlägget kanberäknas fä mer påtagliga effekter i koslnadshånseende först fr. o. m. det femtondeåret efler den nya lagstiftningens ikraftträdande. I fullfunktion drygt 25 ärefter ikraftträdandet uppkommer en kostnadsbesparing med ca 780 milj. kr. De olika förslag som kommittén lägger fram med avseende påbarntdlägget kan uppskattas få fill följd ökade kostnader med ca 55milj. för år räknat. Kommitténs förslag beträffande rätten till penslonstillskoiiför änka efter avliden som omfattats av undantagande från ATP kan beräknasmedföra en kostnadsökning i storleksordningen 10-15 milj. kr. De angivna kostnadsberäkningarna måste bedömas medförsiktighet, bl. a. med hänsyn till den långa tidrymd framöver som de i mångafall omspänner. Beräkningarna avser inte heller samtliga kostnadskonsekvenserav kommitténs förslag. T. ex. har inle gjorts beräkningar om effekterna päkostnaderna för bostadsstöd i olika former. Inte heller har konsekvenserna iskattehänseende beaktats. Det kan också förutses en viss överströmning frännuvarande änkepension och hustrufillägg till andra förmåner inom och utom denallmänna försäkringen. Några närmare uppgifterom kostnadseffekterna härav gårinte atl ange. 17 1983/84. Prop.1983/84:73 258 .Sammanställning av vissa kostnadseffekter under perioilenI9S.V2().M) av kiiinmilléns olika fiirslag. Ökade (-I-) resp. minskade (-)kostnader fiir år vid basbeloppet 17 MW kr" Förslag avseende Kostnacisctleklcri iörhäilantlL' lill otoriincir:!! 1983 iy.S5 1990 1995 200(1 2005 2010 2015 2020 2025 20,>0 F;imitjepensioiioringen + 74 -l-ISS +199 - 6 - 4,W - 995 - 1 -,067 -4 462 -5 676 -6 455 7K() - Arhctsskadcfiirsäk- ringens efter levandeskydd - - --2-7- 12- 12 Hustrulillägg - - - 14 -35 - . "i04 - 776 - 7S0 Barntillägg + 55 + 55 4- 55 +55 + 55 + 55 + 55 Pensionstillskott till änka + 15 + 15 +12+10+8+5+3 Smnma +144 +258 +252 +22 - 6K6 -172? - 2 5.?4 - 3 K05 -5 201 -6 415 -7 195 ' Tabellen redovisar inte alla kostnadskonsckvciiser,t. ex. inte cirektcrna i skattchiinsccndc cik-i' i aLlniinislraiivi avseende.Inte heller redovisar tabellen beräknade ökade kosliiader lör bostadssl('icloch pä grund av överstr(')mning lill andra lörinåner siisoni rörtitlspension.Stora skiljaktighcicr löieliggcr OL'ks;i mellan horiikningarnas iiilnMdes exakthet.Diirför miiste samiiianstiillningen bedömas med försiktighet och niinnast sessom räkneexempel vilka ilkiMrerar endast vissa kostnadskonsekven.ser. Kommittén räknar ined atl den föreslagna familjepensionsreforrnenger upphov till en engångskostnad för inforniailonsinsaiser y'i\ken kanuppskattas till ca 2 milj. kr. Vidare kan konirnilléns olika förslag beräknasöka kostnader för adminislration med dels en engångskostnadom c;r , dels ökade kostnader för löpande tillsyn av de maskinellarutinerna ined ca 7(. De lolalaadministrationskostnaderna förde allmänna försäkringskiissorna kan beriik-nasvara oförändrade i föihällaade lill rurliigei dä kommitténsolika förslag nätt fullfunktionsstadiet. fram till desstillkommer vissa kostnader för adniinislralioii vilka ca 2(1 är' efterikraftträdandet totalt sett kan beriiknas uppgå till drygt 2 milj. kr. per är.De sjunker sedan successivt och är hell borta efter ytterligare ca 25 är. Förutbildning av personalen vid försäkringskassorna kan beräknas uppkomma enengångskostnad orn drygt 3 milj. kr. Ökade kostnader kan förutses ocksä pägrund av ökad rnållillströnining lill försäkringsdoinslolarna. 1983/84:73 259 Sammanställning av remissyttranden över pensionskommitténsbetänkande (SOU 1981:61-62) Familjepension