prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — a. vissa definitioner samt att ge utanvisningar lill blanketterna. Del förutsätts givetvis att rätten att meddelaföreskrifter utnytQas bara när sådana regler verkligen behövs. Det förutsättsockså att eventuella regler utformas så, att de blir så få, så enkla och såbegripliga som möjligt och att de på lämpligt sätt hålls tillgängliga för demsom de beiör. Allmänna råd kan pä vanligt sätt lämnas även utan särskiltlagstöd. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandet har för att underlätta förberedelsearbetetbestämts till . 11.2 Förslaget till lag om skyldighet att angearbetsställenummer, m. m. 1 § Ett sysselsättningsregister skall föras i syfte attframställa statistik dels om sysselsättningen, dels om resormellan bostad och arbetsplats. Beträffande skälen lill att ett sysselsättningsregisterskall föras hänvisas till avsnitt 3 i den allmänna motiveringen. Paragrafenanger syftena med registret. Uppgifterna i registret får inte Prop.1983/84:85 35 användas för några andra ändamål än dem som anges iparagrafen. Det är alltså fråga om en uttömmande uppräkning. Av paragrafen följer att statistik om sysselsättning skallpubliceras och statistik om arbetspendling . 2 § förs av statistiskacentralbyrån med hjälp av automatisk databehandling. I fråga om denna paragraf hänvisas lill vad som anförts ispecialmotiveringen till 2 § lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning. Ingenting utesluter att SCB på uppdragsbasis kan fågenomföra specialundersökningar de år då statistik inte publiceras. 3 § Från nedan angivna register får statistiskacentralbyrån för syssel sältningsregistret inhämta följande uppgifter: 1. statistiskacentralbyråns register över totalbefolkningen - födelseland ochsenasle invandringsår 2. statistiskacentralbyråns kontrolluppgiftsregister - inkomst avförvärvsarbete och den lid förmånen avser 3. statisliskacentralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister 4. statistiskacentralbyråns centrala företagsregister - företags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 5. statistiskacentralbyråns register över nyckdkodområden 6. registretvid sjömansskattekontor i - uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartygsom betalar sjömansskatt Av paragrafen framgår vilka uppgifter från andra registersom får samköras för att därigenom bilda sysselsättningsregistret. I fråga om denna paragraf hänvisas i övrigt i lillämpligadelar lill vad som har anförts i specialmotiveringen till 21 § lagen om 1985års folk- och bostadsräkning. Det kan dock tilläggas att adressuppgifterna från över 1983/84:85 36 totalbefolkningen (1) är en förutsättning för alt kunnabelysa resorna mellan bostaden och arbetsplatsen. 4 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sinverksamhel i flera lokaler (arbetsställen) skall av stafistiska centralbyrån tilldelas ett arbets ställenummer för varje sådant arbetsställe. Det åligger centralbyrån att före november månadsutgång underrätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer. Genom denna paragraf införs ett system med numrering avarbetsställen. Med arbetsgivare avses i denna paragraf såväl offentligasom privala arbetsgivare. I fråga om slallig verksamhet avses med arbetsgivareden myndighet som närmast svarar för verksamheten i fråga. 1 regel torde detinle uppkomma några svårigheter att fastställa vem som i egenskap avarbetsgivare bedriver en verksamhet. Med arbetsställe avses en lokalt avgränsadproduktionsenhet eller motsvarande, där en arbetsgivare stadigvarande bedriververksamhel. Hur en lokal enhet skall avgränsas bestäms av SCB i nära kontaktmed de enskilda arbetsgivarna i allmänhet efter överenskommelse med dem medhänsyn till omständigheterna och ändamålet med arbetsställenumreringen. Av paragrafen följer atl de arbetsgivare som har sinverksamhet förlagd till ett enda arbetsställe inte kommer att tilldelas någotarbetsställenummer. För anställda hos sådana arbetsgivare hämtas motsvarandeuppgift ur arbetsslälleregislret i SCB:s centrala företagsregister. 5 § De arbetsgivare som har tilldelats särskildaarbetsställenummer skall i sina kontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. första punklen taxeringslagen (1956:623) med ett sådant nummer utmärka arbetsstället för den arbetsta gare som kontrolluppgiften avser. Det kan beräknas att den skyldighet att angearbetsställenummer på kontrolluppgifterna som införs genom detta lagrum kommeratt omfatta omkring 15000 av totalt cirka 230000 arbetsgivare i landet. Blanketterna för kontrolluppgifter bör givetvis förses medett särskilt fält för arbetsställenumret. När kontrolluppgifterna har lämnats tillskaltemyndigheterna, kommer uppgifterna om arbetsställenummer precis som övrigauppgifter i kontrolluppgifterna atl behandlas länsvis av länsstyrelsernasdalaenheter. Uppgifterna om arbelsslällenummer lämnas därefter tillsammans medövriga uppgifter i kontrolluppgiften över till SCB för vidare bearbetning,kontroll och uppbyggnad av den del av ett sysselsättningsregister som avser anställda.Någon som helst kontroll av att arbetsställenummer har lämnats eller är riktigtifyllda görs således inte av de lokala skattemyndigheterna Prop.1983/84:85 37 eller av länsstyrelserna. Som har berörts under avsnitt 3i den allmänna motiveringen ligger den kontrollen på SCB. 6 § Om uppgift om arbetsställenummer inte lämnas inom dentid som gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, fär anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighel. Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, omdet kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighelatt lämna uppgifi om arbetsställenummer. 7 § Om den uppgiftsskyldige inle följer en anmaning enligt6 §, får läns styrelsen på begäran av förelägga den uppgifts skyldige att göra detta vid vite. Vilel bestäms till lägst 100 och högst . 8 § Beslut omvitesföreläggande får inte överklagas. 9 § Frågor omutdömande av ett förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av statisliskacentralbyrån. Av 6 J första stycket följer all uppgift omarbetsställenummer skall lämnas inom den tid som gäller för kontrolluppgiften.Av 37 § 4 mom. taxeringslagen (1956:623, omtryckt 1971:399, 4 mom. ändratsenast 1981: 1319) framgår närmare när och till vem kontrolluppgiften skall lämnas.Som huvudregel gäller att uppgiften skall lämnas undertaxeringsåret till den lokala skattemyndighet där den uppgiftsskyldige ärregistrerad som arbetsgivare. I fråga om 6-9 §§ kan i övrigt hänvisas till vad som haranförts i specialmotiveringen till 17-20 §§ lagen om 1985 års folk- ochbostadsräkning. Även till den nya lagen om skyldighet att angearbetsställenummer, m.m. torde behöva meddelas verkställighetsföreskrifter. Ifråga om dem gäller vad som anförts under 24 § lagen om 1985 års folk- ochbostadsräkning. 11.3 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) I 37 § 2 mom. taxeringslagen anges bl.a. vilka uppgiftersom skall lämnas i kontrolluppgifterna. I ett nytl, trettonde stycke har tagits in en hänvisningtill de föreslagna föreskrifterna i lagen om skyldighet att angearbelsslällenummer, m. m. Prop.1983/84:85 38 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1983/84:85 39 Nya metoder för folk- och bostadsräkningar Huvudrapport' SCBs utredning om alternativa meloder för framlida folk-och bostadsräkningar (FOBALT) Regeringen gav () iuppdrag alt utreda alternativa metoder för framtida folk- och bostadsräkningar(FoB). beslöt att avdelningschefen leda och samordna utredningsarbetet inom SCB. För övergripande utrednings-och samordningsuppgifter har dessutom svarat avdelningsdirektören . För de tre delområden, som utredningsdirektiven angav, harföljande personer haft det direkta utredningsansvaret, nämligen avdelningsdirektören för sysselsättnings-och pendlingsstatistik, statistikchefen för hushålls- ochlägenhetsstalistik saml avdelningsdirektören för yrkes- ochutbildningsstatistik. Under 1982-02-08-09-30 haravdelningsdirektören svarat för yrkes- och utbildningsdelen. Utredningsgruppen - som arbetat under namnet FOBALT -framlade en delrapport, som bl.a. ledde till alt regeringen gav SCBfilläggsdirektiv . FOBALTs arbete, som avslutats, har resulterat i ettomfattande utredningsmaterial som enligt vår bedömning bör finnas tillgängligti en så långt möjligt fullständig form. För att underiätta läsningen har vivalt att dela upp slutrapporten i två volymer, dels denna sammanfattande huvudrapportsom ger de väsentliga motiven för våra slutsatser och förslag, dels enfristående detaljrapport som ger den mer detaljerade beskrivningen,provrapporter, behovsbeskrivningar o. d. ' Bilagorna till huvudrapporten redovisas inte i dellasammanhang. Hänvisningar i texten lill bilagor avser således SCB:s fullständigahuvudrapport. Prop.1983/84:85 40 1 Direktiven, utredningsarbetet Iregeringens proposition (1978/79:128) om folk- och bostadsräkningen 1980 - FoB80 - föreslogs att () närmare skulle utreda hur deuppgifter som inhämtas i FoB i fortsättningen skulle erhållas. Som utgångspunktborde gälla atl man efter 1980 inte skall behöva samla in uppgifter direktfrän allmänheten. I finansutskottels utlåtande (FiU 1978/79: 29) framhölls, attdet är angelägel alt utredningsarbetet fullföljs så att nya insamlingsmetoderkan användas fullt ul . beslutade i enlighet medförslaget. Regeringen gav 1979-08-30SCB i uppdrag atl utreda alternativa metoder för framtida FoB. I de direktiv(bilaga 1) som därvid lämnades SCB anges tre delområden, som utredningsarbetetskall inriktas pä: syssdsätlnings-och pendlingsstatistik, hushålls- ochlägenhetsstatistik samt yrkes- och ulbildningsstatistik. I det förstadelområdet ingår som en viktig förutsättning atl utveckla etlarbetsställeregister inom det centrala företagsregistret (CFR). Direktivenutgår från de förslag som FoB-ulredningen (SOU 1978:79) lade fram och desynpunkter som kom fram i den följande remiss-och riksdagsbehandlingen. Utgångspunktenskall således vara att de traditionella FoBarna skall kunna ersättas genomsamutnylQande och sambearbetning av administrativa register. SCB skall ävenöverväga möjligheterna att med urvalsundersökningar istället förtotalundersökningar tillgodose olika informationsbehov. Vid valet avalternativa metoder för FoB bör vidare enligt direktiven beaktas att det ärangeläget alt olika besparingsmöjligheter las till vara. SCBbör i utredningsarbetet särskilt belysa periodiciteten i den statistik somföreslås, vilka sekretess-, integritets- och sårbarhetsproblem som är förenademed olika lösningar samt kostnader och personalkonsekvenser. SCB skall ocksåbeakta resultaten från annan utredningsverksamhet och i förekommande fallsamråda med berörda myndigheter och intressenter. Möjligheten att genomföra nyametoder bör undersökas genom provverksamhet. hade detdittills genomförda utredningsarbetet gett oss en bild av behoven av statistiskinformation inom de områden där FoB tidigare svarat för en väsentlig del avinformationsförsörjningen. Vi började också få en överblick över vilkaregistertekniska förutsättningar som fanns för att tillgodose dessa behov. Vikonstaterade därvid att alternativa insamlingsmeloder baserade påadministrativa regisler är förenade med sådana konsekvenser att vi ansåg delangeläget atl dels statislikanvän-darna och regisleransvariga, delsstatsmakterna bereddes möjlighet att samlat bedöma den principiellauppläggningen av ett alternativ till FoB. Det var därvid särskilt angeläget attstatsmakterna anvisade vägen för det fortsatta utredningsarbetet. 1983/84:85 41 Mot bakgrund härav framlade vi en delrapportsom redovisade vissa principiella förslag och i övrigt väsentligafrågeställningar för det fortsatta utredningsarbetet. Vi angav således etlhandlingsalternativ 1 enligt vilket vi ansåg alt utredningsarbetet med enregisterlösning borde fullföljas. På grund av osäkerheten om kvaliteten i någraav de tänkbara lösningarna begärde vi även alt få vidga utredningsarbetet lillatt omfatta en modell som innefattar viss direktinsamling från allmänheten. Vid delrapportens tillkomst fanns endast begränsadepraktiska erfarenheter av alternativens genomförbarhet. Vid denna tidpunktigångsattes emellertid en omfattande provverksamhet med sikte alt få sådanaerfarenheter. Delrapporten överiämnades av SCB till regeringen, somremitterade den lill ett stort antal instanser. Remissyttrandena hade olikainriktning alltifrån fullständiga, djupgående bedömningar av alternativen tillkonstateranden att man i avvaktan på resultaten av pågående prov inte ville taställning. Begäran om tilläggsdirektiv tillstyrktes dock av de flesta. Enligt regeringens tilläggsdirektiv (bilaga 2)borde det fortsatta utredningsarbetet ske med utgångspunkt ihandlingsalternativet 1 och på grundval av resultaten från försöksverksamheten.Om det av kvalitetsskäl visade sig nödvändigl skulle vi kunna redovisa förslagsom bygger på insamling av uppgifter direkt från allmänheten för variablerna hushåll,lägenhet och yrke. Regeringens uppdrag spänner över betydande delar av SCBsverksamhet. Utredningsarbetet har därför, så långt möjligt, skett inom verketslinjeorganisation. För att samordna och leda utredningsarbetet har en sårskildprojektledningsfunktion avdelats och för de olika delområden somutredningsarbetet berör har särskilda delområdesansvariga utsetts. (Dessatillsammans utgör FOBALT.) Vi har också under utredningsarbetet kunnat rådgöramed särskilda arbetsgrupper med representanter för berörda användare ochregisteransvariga inom de tre delområdena. Vi har vidare haft löpande samarbetemed datainspektionen beträffande inlegritetsfrå-gor. Utredningsarbetet har skett i fyra etapper. - genomgång avanvändarnas behov av statistisk information, - genomgång avadministrativa och andra regisler och urvalsundersökningar, som kan tänkasvara lämpade som alternativ för FoB, - prov avtänkbara alternativ, samt - utvärdering avalternativens konsekvenser med slutsatser och förslag. Våraförslag måste vila på en så långt möjlig realistisk bedömning av vilken statistisk information somkommer att behövas under en överblickbar framtid. Det är därvid den faktiskaanvändningen av statistiken på olika håll i samhället - för planering och som Prop.1983/84:85 42 beslutsunderlag saml för forskning men också för allmäninformation -som utgör grund för bedömningen av behoven. Den användarkartläggning som genomfördegav en ingående kunskap om användningen av FoB-dala. Vår behovsbedömning hardärför utgått från denna kartläggning. Genom den starka anknytningen tillanvändningen under förra delen av 1970-lalet som karlläggningen hade måsle dockFoButredningens bedömningar kompletteras. De senaste årens samhällsutvecklingmot ett kärvare ekonomiskt klimat har sålunda inneburit delvis förändrade kravpä statistisk information. Mot bakgrund härav har vår behovsanalys inriktats på attdels söka bekräfta eller komplettera den användarbedömning FoB-ulredningengjorde, dels belysa förändringstendenserna inom de olika delområdena. Behovsinventeringens första steg omfattade följandeaktiviteter: - Förnyadegenomgångar av användningen av FoB-data. Härvid har såväl ett urval av deanvändare som ingick i användarin-ventering som intekontaktade användare besökts för personliga intervjuer. - I ett anlalfall har användare på olika beslutsnivåer kommuner, länsstyrelser m.fl. inbjudits till gemensamma genomgångar av användningen av information. Vidkontakter med kommunerna har vi strävat efter att även nå dem som harplanerings- och/eller beslutsansvar inom olika förvaltningsområden. - För några av decentrala planeringsområdena har vi inbjudit tiU seminarier eller liknande,varvid vi mer i detalj kunnat gå igenom användningen av den statistiskainformationen. - Genomgäng avlitteratur, utredningstryck o. d. Genom den sammanfattande behovsbeskrivning som vi gav ivår delrapport har vi i etl andra steg fått ylleriigare reaktioner iremissyttrandena. Då vi studerat tänkbararegisteralternativ har vi i enlighet med direktiven i första hand undersöktvilka existerande ADB-register som kan komma ifråga. Centrala frågor har därvidvarit variabelinnehåll, relevans, täckning, periodicitet, kvalilel i relationtill användarnas behov. Jämförbarhet med tidigare FoB, teknisk tillgänglighetsamt kostnader för utnyttjande av registren. Ett viktigt led i utredningsarbetet har varit altundersöka i vilken utsträckning användningen av registerinformafion, iförekommande fall kompletterad med urvalsundersökningar, skulle framtvingasådana ambitionsförändringar ifråga om krav på täckning och kvalitet istatistiken att det påverkar planerings-Zbeslulssituationen. För atl belysa detta har vi vänt oss till experter inomvart och ett av våra delområden. På grundval av några av oss angivna tänkbaraalternativ har experterna sökt analysera hur planeringsverksamhet eller deandra användningsområden som de känner till skulle påverkas av den alternativainformationen. I vissa fall har som alternativ ingått även ett beiydandeinformationsbortfall antingen delvis eller i sin helhet. Prop.1983/84:85 43 Provverksamhet.Enligt direktiven har vi genomfört olika slag av provverksamhet för att sålångt möjligt praktiskt pröva de registerlösningar vi i delrapporten såg somvåra huvudalternativ. En central roll spelar därvid etl sammanhålletregisterprov i fögderi, som utgörs av kommunerna . I provet sammanställdes registerinformation omsysselsättning och yrke för den befolkning som var bosalt i provområdet1981-12-31. Syftet med provet var att dels belysa olika kvalitets- ochproduktionstekniska aspekter, dels kartlägga konsekvenserna för berördauppgiftslämnare och registeransvariga. Enkäter lill urval av allmänheten ocharbetsgivare ger sådan information. Etl prov med en ändradfiytlningsanmälan som underiag för en register-baserad hushållsstatislik hargenomförts i fyra postområden . Ett annat prov med en förbättradkommunal rapportering till SCBs bostadsbyggnadsstatistik som grund för enregisterbaserad lägenhelsstatistik har genomförts i fögderi samt Gävlekommun. Även i dessa båda prov har enkäter genomförts med allmänhet ochuppgiftslämnare. Enrad mindre prov har dessutom genomförts inom de olika delområdena. FoB-utredningenhar i sill betänkande behandlat de inlernalionella rekommendationer som gällerför folk- och bostadsräkningar. Utredningen konslalerar (s 35) "attSverige inle iklätt sig några förpliktelser (genom godkännande ellerratificering av någon konvention etc) utan endast att man från svensk sidabiträtt vid upprättandet av rekommendationer, dvs deltagit aktivt pä olikanivåer vid utarbetandet av de internationella rekommendationerna för folk- ochbostadsräkningar". FoB-utredningensbedömning var "att relativt sett kan minska kravet på tidsmässiganpassning av folk- och bostadsräkningarna till räkningarna i andra länder.Med stor sannolikhet torde med tillgänglig statistik kompletterad medregisterbearbetningar godtagbart fylla kraven på i internationella sammanhangefterfrågade redovisningar av förhållandena i för perioden t. o.m. Utredningengjorde den sammanfattande bedömningen att kunde uppfylla deinternationella önskemålen av redovisning av befolknings-, hushålls- ochbostadsstalistik ulan alt genomföra en särskild folk- och bostadsräkning 1980. Sedan FoB-utredningensbehandling av denna fråga har inga nya internationella rekommendationertillkommit angående FoB. Vi känner inte nu den slutliga utformningen av derekommendationer som kommer att gälla för den kommande tioårsperioden. Man kandock ulgå från att ändringarna Prop.1983/84:85 44 intekommer att vara av den arten att de väsentligen påverkar våra bedömningar. Detfinns därför enligt vår mening inte anledning alt göra någon annan principiellbedömning än vad gjorde om de internationellarekommendationernas konsekvenser för vår FoB-verksamhet framöver. Vianser således att de val av perioder och metoder för den framtidastatistikförsörjningen som vi gör inte strider mol internationellaåtaganden eller förväntade medverkan. 2.2 FoBsom medel för kontroll av folkbokföringen FoB-utredningenbehandlade även FoBs användning som underlag för kontroll av den löpandefolkbokföringen. Utredningen konstaterade "att folk- och bostadsräkningarendasl är ett av fiera kontrollmedel som RSV disponerat.Kontrolländamålet kan enligt RSV inte anföras som skäl för ett genomförande avfolk- och bostadsräkningar. Kommer inte sådana till stånd kan alternativakontrollmedel utvecklas. Detta skulle dock sannolikt innebära resursuppoffringarför RSV minsl motsvarande dem som sätts in ". Vihar i kontakter med funnit alt samma bedömning fortfarandegäller och alt således folkbokföringen inte i sig kan utgöra ett motiv för FoB.Vi återkommer dock senare i denna rapport till frågan om samspelet mellanfolkbokföringen och statistikproduktionen främst vad gäller underlaget förfamilje- och hushållsstatistiken. 2.3 Registerbaseradstatistik i andra länder Ungefärsamtidigt med att vi i har börjat överväga möjligheten att ersätta detraditionella FoB med användning av registerdata har även andra länder lagitupp frågan. Längst har man kommit i där statsmakterna redan i mitten av1970-talel beslöt att bygga upp ett syslem med registerbaserad statistik, ivilken även skall ingå registerbaserade FoBar. Den första FoB av denna typ harsammanställts 1981. INorge och pågår liksom i ett omfattande utredningsarbete medsikte att skapa registerbaserade ersättningar för FoB. Vi har inhämtaterfarenheter från utredningsarbetet i dessa länder. Fråganom användningen av administrativa register i statistikproduktionen har ävenbehandlats i andra länder. I sammanställde exempelvis en undergrupp tillFederal en rapport över detta ämne 1980.Man konslalerar atl användningen av administrativa register för statistik ökalsnabbi . Äveni det internationella statistiska samarbetet har frågan uppmärksammats.Sålunda var den etl ämne för särskild diskussion vid det 30e plenarmötet medeuropeiska statistikerkonferensen i . 1983/84:85 45 vid Internationella Statistiska Institutets () 43ekongress i 1981 behandlades denna fråga. Det pågår således en utveckling i flera länder mot en mereller mindre intensiv användning av administrativa register istatistikproduktionen. Vi har sökt att där så varit möjligt utnyttjaerfarenheterna från detta utvecklingsarbete. 3.1 Sysselsättnings- och pendlingsstatistik Behoven av statistisk information som beskriversysselsättningens förändringar är stort hos praktiskt lagetsamtliga användare av sysselsättningsstatistik. Inom såväl regional som planering används data påkommunnivå om antalet förvärvsarbetande redovisade antingen efter arbetsplatsensbelägenhet (förvärvsarbetande dagbefolkning) eller efter bostadens belägenhet(förvärvsarbetande nattbefolkning) fördelade på bl.a. näringsgren, kön, ålderoch förvärvsarbetets omfattning. Dessa uppgifter utgör en del av underlaget förnulägesbeskrivningar och för prognoser över sysselsättningen och olikanäringsgrenars framtida utveckling. För planeringen av barnomsorgen efterfrågar man i förstahand uppgifter för delar inom kommunen över sysselsättningsförhållandena förföräldrar med antal barn i åldern . I den kommunala fysiska planeringen använder man sig avuppgifter om förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning redovisad på delar avkommun. Inom skyddsrumsplanering används uppgifter om förvärvsarbetandedagbefolkning per delområde för att fastställa skyddsrumsorter och räkna frambehovel av skyddsrumsplatser. Vissa stora kommuner utarbetar parkeringsplaner,vilka förutsätter uppgift om antal förvärvsarbetande under normal dagarbetstidför varje delområde. Utöver dessa planeringsinriklade behov finns ett allmäntintresse inom många olika intressentgrupper all lokalt och regionalt kunnafölja sysselsättningens utveckling år för år. Exempel ärarbetsmarknadsorganisationer, branschor"ganisationer, forskningsorgan,skol- och utbildningsväsendet m.fl. Statistik om sysselsättningen skall kunna redovisasåriigen för riket, regioner, kommuner och även delar av kommun och minstomfatta