prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Beredningensslutsatser vad avser turismens utveckling i landet leder till att man väljeratt prioritera områden där de flesta turisterna redan finns.Därmed binds statens utvecklingsstöd också till dessa områden. Detär inte troligt atl samtliga åtta områden som beredningen prioriterat skulleersättas med andra områden om prioriteringen byggts på delvis annan grund. Menvad som är allvarligt, enligt mening, är att inte tillräcklighänsyn tas till områdenas faktiska utvecklingsmöjligheter. Vad som främstsaknas är en någorlunda djupgående bedömning av varje enskilt områdesmarknadsförutsättningar. Beredningen har inle visat vilja att ingående prövaom rådande situation är den mest lämpliga också för framliden. Länsstyrelseni län: Ökade satsningar bör göras i sådana områden med fördelaktigtgeografiskt läge och i områden med närturism, med starka inslag avnaturupplevelser och friluftsliv och av kulturhistoriskt värde somrepresenteras av Malingsbo-Klotenområdet och Tivedenområdet, som båda ärprimära rekreationsområden. Länsstyrelseni : Rekreationsberedningens överväganden och förslag har gjortsutifrån elt riksperspektiv och gäller de primära rekreationsområdena. Mol bakgrundav det statsfinansiella läget anser förslagen välmotiverade ochansluter sig till huvuddelen av dessa. delarberedningens uppfattning atl statens slöd i första 6 1983/84. 1983/84:145 74 handbör inriktas på alt konsolidera etablerade turistorter och turistområden genomstöd till aktivitetsanläggningar, service, förbättringar av äldre anläggningaroch eventuellt kompletterande boendekapacitet. Länsstyrelseni : De mest bärkraftiga företagen finns i de prioriteradeområdena. Varför ska dessa stödjas ytterligare med statliga medel? Varförförstärka spontana koncentrationstendenser? Länsstyrelseni : Regionalpoliliska medel används för att uppnå rekrealionspolitiska mål som motverkar regionalpolitiska mål. Prioriteringen bortser frän hela (utom Z-län) eller av landels yla. Turism i Qällområdet är den enda näringsgren som har expan- sionsförutsättningar. Vidpåsk, sportlov och semester är del fritidshusbebyggelsen som här bärgerar de flesta människorna. Omman bortser från fritidshusen och bara betraktar uthyrningsbäddarna harexempelvis vatje lift bara 70-80 åkare, alltså en onormalt hög servicenivå. ett sådant läge prioritera statliga insatser för atl minska köbildningen, somi huvudsak skapas av turister i fritidshusen, synes inte lämpligt. Högskolani : I den prioritering av 8 områden som görs i betänkandet betonas attdessa områden har en väl utbyggd turistnäring och det framgår att utvecklingenkan betraktas som eflerfrågestyrd. Turistnäringen är dessutom av stor regionalpolitiskbetydelse i flertalet områden. Högskolan instämmer i slutsatserna atlbefintliga fjärrekreationsområden bör konsolideras, att utbudet börkompletteras och vidareutvecklas saml att den fortsatta verksamheten måstebygga på lönsamhet och marknadsmedvetenhet i turistnäringen. Avregionalpolitiska ocb rekreationspolitiska skäl bör dock samtliga områden sombygger sin verksamhet på fjärrekreation prioriteras, alltså även de tvånordligaste . : Från rekreationspolitiska synpunkter kan en gynnsammarebehandling av de prioriterade områdena vara motiverad, men styrelsen villstarkt ifrågasätta om stöd på regionalpolitiska grunder vare sig av praktiskaeller principiella skäl kan utformas med sådana hänsynstaganden. Avgörandeför om regionalpolitiskt slöd till turistföretag skall utgå bör vara densamhällsekonomiska effekten, dvs. att slödel leder till en långvarigsysselsättning i elt lönsamt förelag, som förutsätter ett slöd i inledningsskedetför att komma igång. Om dessa kriterier uppfylls erhålles också den rekreationspohtiskaeffekten, dvs. möjligheterna att tillgodose efterfrågan till rimliga priser. Ipraktiken är den av beredningen åsyftade prioriteringen av vissa områden svåratt genomföra. För det första måsle del finnas aktuella projekt inom områdena,dvs. en huvudman som anser alt det finns ekonomiska förutsättningar att drivaden aktuella anläggningen. 1983/84:145 75 grundläggandeförutsättningarna för regionalpolitiskt stöd finnas. Utvecklingen hittillssedan 1975 års rekrealionspolitiska beslut visar att det i stor utsträckningskett en utbyggnad av turist- och rekreationsanläggningar utanför de 25 primärarekreationsområdena. Beredningenhar nu vall att bland de 25 primära rekreationsområdena utpeka 8 somprioriterade. Det har lett till den märkliga konsekvensen all l.ex. ingetområde i , eller Västernorriand fränrekreationspolitiska utgångspunkter skulle ifrågakomma. sammanhängandeområde som omfattar mera än 4/10 av landets yta skulle alltså undantas. Landstingsförbundet:Mol bakgrund av vad som sagts är förbundsstyrelsen också tveksam tillberedningens förslag till statlig prioritering av vissa primärarekreationsområden. Om inga ytterligare statliga medel är att vänta inom turism-och rekreationsområdet blir del i praktiken mycket svårt att genomföra åsyftadeprioriteringar. En utbyggnad av turismen, där kommuner och landsting,turistnäring och organisationer har huvudansvaret vilar naturligtvis på deinsatser som görs ute i landet och de är, vilket beredningen också konstaterar,inte knutna enbart till vissa primära rekreationsområden. Förbundsstyrelsenvill i detta sammanhang vidare betona att problemet inom svensk turism ochrekreation inle handlar om att del finns för fä anläggningar ulan tvärtomatl kapacitetsutnyttjande av befintliga anläggningar är för lågt. Statligtengagemang för nybyggnationer bör därför ske efter noggrann prövning och iförsta hand gälla konsolidering och komplettering av befintliga anläggningar.Insatserna framöver måste överhuvudtagel i större utsträckning inriktas på ellbättre utnyttjande av befintliga resurser. En sådan utveckling pågår också i stora delar av landet, både i och utanför de primära rekreationsområdena,men behöver intensifieras framför allt när det gäller produktutveckling, målgruppsanpassadinformation, marknadsföring m.m. : TCO instämmer i beredningens bedömning att de statliga turistpoliliskainsatserna för att få effeki bör koncentreras till vissa av de sk primärarekreationsområdena. Delförefaller då naturligt att, som beredningen föreslår, rikta del största intressetmot en fortsatt utveckling av de områden dit de flesta reser. Men del ärsamtidigt nödvändigt att se till att det över hela landet erbjuds goda möjlighetertill turism och friluftsliv. /RESO: KF och RESO instämmer i Rekrealionsberedningens övervägandenom alt slalens ekonomiska medverkan bör bedömas med hänsyn till primärområdenasbelydelse som rekreationsområden för breda befolkningsgrupper och turismensåsom näring. Tillgängligheten till en väl utbyggd närrekreation särskilt inomtätbefolkade områden kan ha stor betydelse för turistnäringen i övrigt. (): Vi ansluter oss till beredningens förslag omprioritering av de i förslaget nämnda 8 primära rekreationsområdena. 1983/84:145 76 Beträffandecampingens uppbyggnad inom dessa områden har vi vissa betänkligheter. Främst dåinom de områden som avser att fördubbla kapaciteten. Någon tidsangivelse påuppbyggnadstakten har vi ej observerat. : Vi stödjer sålunda utredarnas förslag atl följande åttaprimära rekreationsområden prioriteras: , , , ,Siljan, DalaQällen, och Åre. Atl dessa områden redan har attraktionskraft bekräftas av det förhållandet att av antalelgästnätter i primära rekreationsområden tillbringades i de nämnda åttaområdena . anser att det är riktigt att en vidareutveckling och konsolideringsker av de nu etablerade områdena för turism och rekreation och instämmer iberedningens förslag om prioritering av åtta områden i . : De av beredningen prioriterade områdena har redan enetablerad turism. De projekt som har tillkommit och kommer att tillkomma idessa områden bör i allmänhet vara kommersiellt lönsamma, varför ett statligtstöd inte alltid är nödvändigt. Statliga insatser bör i första hand göras ivärdefulla turistområden där det finns ett uppbyggnadsbehov. Flerainstanser föreslår upprustning av järnvägslinjer, bl.a. . Länsstyrelsernai och : Länsstyrelserna menar att kollektiv trafikregionalt och lokalt behöver effektiviseras och ev. subventioneras förrekreationsresor, t. ex. genom turistkort. Länsstyrelseni : påpekar atl vägnätet, bl. a. vägartill kustorter, behöver förbättras saml all rastplatser behövs bl.a. för attmotverka tilltagande nedskräpning. Även i fjällregionerna beklagar man altvägarna utanför europavägnätet är dåliga, ibland ej framkomliga. Flerainstanser påpekar problem med skyltning och information utmed vägarna. Länsstyrelseni : En upprustning av Västerdalsbanan är av strategisk belydelseför hela Västerdalarnas framtid. anser att det bl a utifrån rekrealionspolitiskautgångspunkter - är en riksangelägenhet alt Västerdalsbanan rustas upp och fåringå i riksnätet. Länsstyrelseni : påminner om det förslag till konsumentstöd somväcktes och som finns redovisat i utvecklingsprogrammen för deprimära rekreationsområdena i . Ett sådanl slöd kunde iprincip få en utformning motsvarande del regionalpolitiska transportstödet ochbli en direkt subvention av totalpriset för resa och logi. : Prioriteringen av vägobjekten i planerna sker bl a med hänsyn tillsamhällsnyttan. följer kontinuerligt trafikens utveck- Prop.1983/84:145 77 linggenom irafikmätningar på det allmänna vägnätet. Normalt ulgör turisttrafikenen mindre andel av den totala trafiken. I vissa fall måste speciell hänsyn tastill luristtrafikens behov. Länsstyrelserna och kommunerna har som framgår ovanstort inflytande över vägplaneringen. har ensamordnande planeringsroll. anser därför att nuvarande ordning tartillräcklig hänsyn till luristtrafikens behov. De i utvecklingsprogrammenönskade åtgärderna på det allmänna vägnätet kommer atl prioriteras i konkurrensmed övriga angelägna åtgärder. Luftfartsverket:Verket anför att nya flygplatser för inrikesflyg skall tillfredsställa behovhos främst näringslivet, offentlig förvaltning och andra organisationer. Möjligenkan befintliga flygplatser göras tillgängliga för turisltransporter (Gunnarnoch Röros). Lfv har redan i uppdrag alt uppmärksamma turismens behov och dessmöjlighet atl bidra till en förbättrad tlygekonomi. Rabatter för skildakategorier är företagsekonomiskt betingade och man kan därför i huvudsakendast rabaltera "tomma stolar". Flygets plats i planeringen avrekreationsområden bör bestå i att områdena prioriteras med hänsyn tillacceptabelt avstånd från befintiiga flygplatser saml organisation avmarktransporter mellan flygplats och turistmål. (): TPR ser det som väsentligt att transportfrågorna behandlas i samband medregionala planer och åtgärdsprogram inom turistnäringens område. Närdel gäller den inlerregionala trafiken är ansvaret mer uppsplittrat. TPR kaninstämma i bedömningen om all samordningen av trafik och taxor kan ge fördelarbåde för producenterna och konsumenterna av transporttjänster. Iutvecklingsprogrammen för de primära rekreationsområdena förordas fortsatttrafik på och upprustning av banorna , och Mellerud-Arvika.Samtliga dessa banor är s k ersätlningsbänor utanför riksnätet. TPR vill idetta sammanhang erinra om alt berörda länshuvudmän har att ta ställning tillom trafiken ska vara kvar på järnväg eller överflyttas till landsväg. I de fallhuvudmännen väljer att bibehålla järnvägstrafiken kommer slaten att svara förde investeringar och del underhåll som står i rimlig proportion till trafikensomfattning. Förnärvarande är ambitionsnivån atl ska vara framkomlig i hela sinlängd. Därutöver koncentreras upprustningen i första hand till bandelen Östersund-Slorumansamt till sträckor där betydande godsmängder transporteras. Då det kan konstaterasalt utnyttjandet av är mycket lågt bedömer TPR att lurisltransporlernaknappast kan bli av den omfattningen atl de ensamma kan motivera enupprustning. Vadbeträffar förslaget om en direktlinje mellan och menar TPR allen sådan skulle innebära betydande merkostnader i och 1983/84:145 78 medatt en färja enbart skulle hinna med en dubbeltur per dag i ställel för nuvarandetvå. Det är inte sannolikt att resenärerna vill bära denna merkostnad då enbålresa dessutom skulle la . Sverigesturistråd: Turistresandet bör enligt ges ökad prioritet vidframtida Iransportplanering. Detta gäller såväl buss, tåg som flyg. Tidtabelleroch taxor bör särskilt uppmärksammas så atl kollektiva transportmedelverkligen blir ett konkurrenskraftigt alternativ till bilresandet. Turistrådetär berett att initiera åtgärder för atl påskynda en samordning mellan olikatrafikbolag och att delta i marknadsföring av dessa transportalternativ. Landstingsförbundet:Förbundsstyrelsen vill för sin del särskilt peka på betydelsen av kolleklivatrafiklösningar för att öka tillgängligheten till rekreationsområdet ochturistorter. Handikappförbundenscentralkommttté (HCK): Problemet med resor uppmärksammas i de båda betänkandena.Handikappades möjligheter att resa har dock inle alls berörts trots all det ärett mycket stort problem. Det största problemet är alt den kommunalafärdtjänsten är otillräcklig i de flesta kommuner. Resorna är begränsade iflera avseenden bl a när det gäller antalet resor. Del innebär att de som intekan utnyttja kollektiva färdmedel eller inte har tillgång till egen bil harmycket små möjligheter alt ta sig till en friluftsanläggning. FrUuftsfrämjandet:Friluftsfrämjandet vill vad beträffar transporter vidare framhålla vikten avatt befintliga anläggningar kan näs med kollektiva kommunikationsmedel på förfriluftslivet och fritiden passande tider. Vidare måste möjligheter skapas atlmedföra utrustning (cykel, skidor osv) på kollektiva färdmedel till och frånanläggningarna. SAS/LIN:Enligt SAS mening är det angeläget, att avdela resurser för utveckling avturistnäringen i områden, som har stora potentiella förutsättningar menbehöver stöd för att kunna utnyttja dessa. 1 ett sådant perspektiv ler sigNorrland med sina unika möjligheter till turism och friluftsliv som ettsjälvfallet primärområde för den statliga satsningen - inte minst som mandärigenom också på ett verksamt sätt bidrager till en förbättrad sysselsättningoch samhällsekonomi för denna drabbade landsända. Uppsalaläns landsting: TUREK föreslår atl Turisträd skapar förutsättningarför "Sverigekortet" eller ett "Norrlandskort". Förslaget äravsett att underlätta för låglönegruppers semesterresande. Dagens "kort"har dock en annan inriktning. Korten ska fungera som ett viktigt motiv för ettbesök till ett område. Ett utvidgat system med transporttjänster inom tex helaSverige skulle ge en prisnivå som troligen skulle vara omöjlig all realisera. Däremoiskulle regionsvisa "turistkort" med upplevelsemöjligheter troligenge ett ökat utnyttjande. På transportsidan skulle istället en vidareutveckligav rabatter med ett familjepris ge bättre effekt med ett ökat resande förbarnfamiljer. Förslagsvis skulle kanske ett fritt Sverige- eller Norrlandskortför barn vara ett lämpligt första försök. 1983/84:145 79 6.5Finansiering m. m. Länsstyrelseni : Efter två regeringsbeslut har beredskapsmedel utgått med 100procenl till iordningställande av dels en större kanotled och dels en störrecykelled i länet. Därefter skall berörda kommuner svara för drift ochunderhåll. Det innebär alt kommunerna i ell längre tidsperspektiv ändå tar påsig större delen av kostnaderna. anser det välmotiverat attstaten påtar sig kostnaderna för iordningställande av kanot-, vandrings- ochcykelleder eftersom enbart skötseln blir relativt kostnadskrävande förkommunerna. (): När det gäller den ekonomiska situationenbehandlad i de båda betänkandena så vill vi liksom tidigare förorda gynnsammalånemöjligheter med låg ränta. Speciellt bör lånen vara sä konstruerade attamorteringarna hålles låga i initialskedet. Flera exempel visar att detta är engynnsam metod för att få turistföretag bärkraftiga. BlekingeTuristråd: Det bör enligt vår mening slås fast att det övergripande ansvaretför atl förverkliga rekreationspolitiken måste ligga pä staten. Kommunernasatsar visserligen betydande resurser för utveckling av fritid, rekreation ochturism inom sina resp områden. Detla görs dels för att kommunerna har ansvarför den egna befolkningen dels för alt man av sysselsättningspoliliska skälvill förbättra turismens förutsättningar inom sina områden. Att därutöver åtasig ansvar för atl bereda rekreation för andra än den egna befolkningen ärgivetvis inte något som kan åvila kommunerna. Delär som tidigare framhållits viktigt atl turismen i ges goda möjligheteratt utvecklas. Detta kräver resurser för att rusta upp och förslärkaturistanläggningar, för marknadsföring, information osv. I del nuvarandeekonomiska läget kan man knappast inte påräkna några nämnvärda höjningar av demedel som ställs till förfogande via statsbudgeten. Elt sätt atl fä ytteriigareresurser för nämnda uppgifter skulle kunna vara ökad finansiell medverkan frånde företag som gynnas av en ökad turism i . En avgift relaterad tillomsättningen skulle kunna vara ett sätl all få fram dessa resurser. Olikaformer av semesterskait och dylikt förekommer som bekant på andra håll ivärlden. Länsstyrelseni : har inget alt erinra mol inrättandet av ensärskild beredning för turism och rekreation inom trots attsamordning i sådana frågor äger rum 1983/84:145 80 avstyrker däremoi förslaget att skapa en nyorganisation vid sidan av redan existerande centrala myndigheter, i allsynnerhet som avvisat ett sådant förslag. villi detta sammanhang erinra om den omorganisation som skett inom staiensnaturvårdsverk varvid en särskild enhet bildats för frågor kring rekreation ochfysiska riksplaneringen i syfte att bl a bättre tillvarata och utveckla detta seklorsinlresse. Statskontoret:Statskontoret vill angående det senare förslaget hänvisa till vårt yttrandeöver TUREK:s förslag (SOU 1981:28) vari framfördes att ett kommandeställningslagande rörande det centrala myndighetsansvaret bör vara merförutsättningslöst än atl innefatta enbart modifiering av och val mellanutredningens båda altemativ. Statskontoret anser att ansvaret för den ökadesektorssamverkan som utredningen föreslår bör knytas till det centralamyndighetsansvaret. 1 avvaktan på ett ställningstagande kan utredningensförslag om en departemenlal beredningsgrupp genomföras. Högskolani : Beträffande de förslag som framförs om förändringar av destatliga insatserna vill högskolan understryka behovet av samordning mellan de statiigainstanser som handhar frågor av betydelse för turism och rekreation. Det gällerpå kunskapsområdet och i fråga om planer och åtgärder från sektorsorganenssida. Kunskaperna om de generella förutsättningarna för turism i ochspeciella förhållanden i olika geografiska områden och branscher har ökalbetydligt . Linjen för Turism och Rekreation vid högskolan iÖstersund har arbetat med dessa frågor sedan 1978.1 det arbetet ingårutveckling av kunskap och metoder för att göra bedömningar av marknadsförhållanden,produkter, planeringsbehov, ekonomiska förutsättningar och konsekvenser etc ituristföretag och turistområden. På motsvarande sätt har man arbetat vid övrigaturismutbildningar. Det behövs nu en vilja att systematiskt utnyttja de samladekunskaperna, alt ställa dem till förfogande bl a för utrednings-ochplaneringsändamål. Behovet av utvecklade samverkansformer känns här särskiltakut. : Både TUREK och rekreationsberedningen anser att del måsteskapas en klarare organisation på den statliga myndighetsnivån. Styrelsendelar denna uppfattning. De statliga insatserna på central nivå måste samordnasoch bli mer effektiva än . Detta är elt starkt krav från landetskommuner. Detär också angeläget att det finns ett organ som ansvarar för genomförandet avden av regering och fastställda rekreations- och turistpolitiken.Med nuvarande organisation arbetar och rekrealionsberedningenpå myndighetsnivå med rekrealionsfrägor och turistråd med uppgift atlförverkliga samhällets mål inom turismen. Denna splittring samt frånvaron avklart formulerade konkreta mål leder till dåligt utnyttjade resurser på centralnivå, men får också till följd 1983/84:145 81 osäkerhetpå regional och lokal nivå, som försvårar förverkligandet av rekrealionspolitiskabeslut. Det är förbundsstyrelsensprincipiella uppfattning att de statliga insatserna för turism och rekreationbör koncentreras till turistråd. Där finns redan på många områdenkompelens och resurser. För att turistrådet skall kunna fullgöra uppgiften somensamt ansvarigt organ bör dock organisationen ses över. (): LRF delar utredningens synpunkter på en bättre sektorssamverkan inomalla frågor som rör turism, rekreation och friluftsliv. Däremot är det tveksamtom en sådan sektorssamverkan skall samordnas av en beredning inomregeringskansliet. Visserligen anges att de formella besluten skall fattas avrespektive organ men det finns en uppenbar risk för att organen därviduppfattar beredningens synpunkter som styrande. ():Beredningen anför atl regeringen överväger förändringar somsyftar till en förenklad organisation inom centrala verk och myndigheter somhandlägger frågor som gäller turism och rekreation. STFstödjer en sådan utveckling, men vill framhålla all det, mot bakgrundav turismens växande betydelse ur näringspolitisk utgångspunkt, krävs vissaresurser inom med ansvar för turism och rekreation.Folkrörelser och ideella organisationer bör ges en stärkt roll. Delta gällersärskilt organisationer med rikstäckande verksamhet. Sverigesriksidrottsförbund:- alt det måste skapas en klarare orga nisation på den statliga mydnighetsnivån, bl a med anledning av sektorns betydelse i samhällsekonomin. RF kan dela den uppfattningen om den innebär all någon ytterligare myndighet ej tillskapas inom denna sektor, utan i stället att en omorganisation bygger på samverkan. Friluftsfrämjandet:Främjandet anser, i likhet med utredningen, atl en klarare organisation på denstatliga myndighetsnivån måste skapas. Enligt mening finnsen tydlig gräns mellan friluftsliv och naturvård. Skydd och vård av natur förfriluftslivet bör självfallet ligga under ansvar. Främjandethar vidare länge och i olika sammanhang hävdat att en klar gräns finns mellanidrott och friluftsliv. Enligt Främjandets erfarenhet är meningen densamma hosen bred allmänhet. Det är därför otillfredsställande att Riksidrotlsstyrelsenutövar myndighetsfunktion gentemot och några övrigaorganisationer med friluftsinriktning. Systemet är elt resultat av 1965 årsidrotts-utredning och dess olyckliga definkion av begreppet idrott. Utredningenfinner att man inle självklart kan sätta likhetstecken mellan idrott och friluftsliv.Främjandet finner formuleringen vag och vill hävda alt idrott är ett område medklara syften, friluftsliv är ett annal med andra, lika klara syften. Främjandetfinner det synnerligen angeläget att frågan om del centrala statiigamyndighetsansvaret löses på ell sådant sätt att en objektiv behandling avhithörande frågor rörande friluftslivet säkerställs. 1983/84:145 82 Sjösportenssamarbelsdelegation och Svenska båt unionen: Förutom de två organisationsalternalivenhar utredningen gjort vissa ställningstaganden. SBU yttrar sig här nedan överde ställningstaganden, som direkt eller indirekt berör båtlivet och SvenskaBålunionen. 1 () instämmer i utredningensförslag att , när del gäller sjötrafik, får det fackmässiga,verkställande ansvaret för fritidsbålfrågor, men att främjandeverksamhetenåvilar den nya myndigheten. 2 Unionen delar utredningens förslag att sjösäkerheisrådeti nuvarande läge inte bör avvecklas som egen myndighet. 3 Under förutsättning att andra finansieringsformereller bidragsmöjligheter för fritidsbåtverksamheten möjliggöres, har Unioneningen erinran mol att nuvarande delegationen för anläggningsstöd vid statensnaturvårdsverk avskaffas. 4 SBU vill betona och helt stödja utredningensförslag att främjandeorganisationer utanför () ifortsättningen skall erhålla statsbidrag från den nya myndigheten. Samtidigtvill Unionen framhålla, att denna åtgärd borde kunna verkställas ,oavsett vad som sker med övriga delar av utredningens förslag.