prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — FOA anser all DSHs iniliativ till all bilda arbetsgrupperför den vidare bearbetningen av innehåll i de prioriterade programområdenaväsentligt bidrar till att främja samordningen mellan olika FoU-iniressenter inomslal och näringsliv. Däremot lägger FOA f.n. inte några synpunkter på avvägningenmellan olika programområden. Programarbetet måste enligt FOA föras betydligtlängre innan en sådan avvägning kan ske. FOA anser dock programarbetetvärdefulll och är för sin del beredd alt medverka i del fortsatta arbetet inomsådana områden där FOA har kompetens och erfarenhet. framhåller att den hydrografiskaverksamhetens (sjökartläggningen) betydelse i DSHs program fåll en alltförblygsam plals irols alt hydrografin är fundamental för flera havsanknutnaverksamheter. I övrigit tillstyrker verkei prioriteringarna av programmen: - arktisk teknik, - undervatlenleknik,och - teknik förtillståndskonlroll av havet. Enligt RRVs mening borde DSH, med tanke på vidden avbegreppet havsresursverksamhet, sökt avgränsa och prioritera de områden därSverige kan tänkas ha möjlighet all hävda sig internationellt eller där detfinns speciella svenska behov som bör tillgodoses med hjälp av statligasatsningar. Del begränsade slatsfinansiella utrymmet accentuerar ytleriigarebehovet av sådana prioriteringar. har som ett litet land behov av attkoncentrera de statliga satsningarna lill ett fåtal möjliga framtidsbranscher. 5 1983/84. Prop.1983/84:10 66 Därför måsle enligt RRVs uppfattning förslagen angåendehavsteknik vägas mol andra insatsområden med motsvarande målsättning, l.ex.energiområdet. Insatser riktade mot havsresursområdet bör därvid bedömas motöverordnade samhällsmål, som industriell tillväxt, exportökning elc. 1sammanhanget måste enligt RRV hänsyn tas lill faktorer av typen branschutveckling,utländska satsningar, marknadslorutsältningar, hemmamarknad, förekomst avreferensanläggningar elc. Organisationen av en framtida statlig satsning inomhavsresursområdet måsle också, enligl RRVs uppfattning, bedömas mol bakgrundav de befintliga sektormyndigheler som på olika sätl berörs av eller kan riktasina insatser mol havsresursområdet. En beskrivning och analys av dennamyndighetsstruktur saknas i DSHs karlläggning menar verket. Askölaboratoriet stöder DSHs förslag om övergripandeprogram lill väsentliga delar. Laboratoriet vill emellertid starkt varna för enöverskall-ning av de ekonomiska och personella vinster som kan frammanas vidanvändning av begreppen "samordning" och "effektivisering".För det första är en livaktig och produktiv forskning av nöden mångfaldig anserlaboratoriet. Endast en prövning av en uppsjö idéer, genererade av fritt arbetandeforskare, kan ge den nödvändiga framförhållning på forskningsplanet somsamhällets resursutnyttjande kräver. För det andra är det naturvetenskapligaområdet som helhet så svällföll all en samordning och effeklivisering snarareföruisätler ett substantiellt tillskott än ger några reella vinster. Inslitutionen för jord- och bergmekanik vid KTH stöder ihuvudsak de av utredningen prioriterade programområden och är intresserad attmedverka i flera av de föreslagna utvecklingsprojekten. betonar att många insatser i de olikaprogrammen kan förverkligas med dellagande ej enbart av de storainstitutionerna och organisationerna utan även av de många mindre enheter sombyggts upp med kompelens inom vissa sektorer av programmen. för sin del beredd att ställa sina kunskaper och erfarenheter inomutbildning och fältundersökning till förfogande. gäller inorn sjöfart,miljöskydd, miljökoniroll och nalurresursplanering. vid Umeåuniversitet framhåller all DSHs förslag skall ses som ell första försök till enmer övergripande samordning av svensk havsresursverksamhet. Fakultets-nämndenfinner vidare att utredningens utgångspunkter varil riktiga ochprioriteringarna i stort sett välfunna, åtminstone i nuvarande stadium avutvecklingen. Gcneraltullsivrdsen har inget att erinra mol den förslagnaprioriteringen nicn vill understryka del angelägna i all behovet av ätgärderför utvecklingen av miljöskydd avseende oljeutsläpp frän fartyg tillgodosesäven efter ilci att rOUOS 85-prt)giainmcl avslutats. Därutöver, framhållerstyrelsen, ar del nödvändigt all initiera ett utvecklingsprogram lör metoderoch leknik for bekämpning av kemikalieutsläpp lill havs. Prop.1983/84:10 67 SIND anser alt förslaget är relativt svårfängai.Programförslagen mynnar i flertalet fall ul i förslag om fortsalt målinriktatprogramarbete. Dessutom redovisas speciella utredningar och förslag rörandeeffektivisering och förstärkning av naturvetenskaplig havsforskning,havsindustriell kompetensutveckling och samordning. Denna inriktning utgörsåledes, anser SIND. skärningar över flera programområden. Vidare menar SINDatt del finns risk för att de av DSH föreslagna massiva insatserna på forskningoch teknisk utveckling gör att nödvändiga marknadssatsningar inte uppmärksammasi erforderlig utsträckning. Samordningen och kontinuiteten mellan forskning,utveckling och marknadsföring är av slor, och i liknande sam-miinhang oftaförbisedd, betydelse. SGU finner det angeläget att ett övergripandemaringeologiskt program avseende i första hand den svenska kontinenlalsockelnutarbeias. Eit sådant program, som saknas i det aktuella förslaget, måsteenligt SGUs uppfatlning ingå som en viktig del i ett rationellthavsresursprogram. Vid ularbelandet och genomförandet av maringeologiska provhar SGU en central roll. SGU är beredd alt ta initiativ till samt medverka tillsåväl utformning som genomförande av ett sådant program. STU anser alt programförslagen är alltför oprecisa inuvarande form. Genom en prioritering mellan och avgränsning av programområdenahade kanske ett färre antal program kunnat utarbetas men med en högre grad avkonkretisering. Denna brisl och avsaknaden av kostnadsuppskattningar föranförda stödbehov omöjliggör en avvägning såväl mellan programområdena sominom respektive program. Programförslagen är vidare alltför centrerade kringaktiviteter som avses initieras via ställiga stödåtgärder, men där närmareanalys saknas beträffande de svenska förutsättningarna tekniskt och marknadsmässigt.Enligt STUs uppfattning bör programmen i första hand stimulera och kompletteraen av näringslivet prioriterad utvecklingslinje. SSP.A anser att, av de områden DSH behandlat, statensinsalser för all främja utvecklingen inom svensk havsteknik i första hand börprioriteras lill: - arktisk teknik, samt Inom dessa områden, påpekar SSPA, pågår eller finnskonkreta förslag lill forsknings- och utvecklingsprojekt. i anser följande områdenvara mest angelägna att bearbeta vidare: - kustplaneringmed därtill knutet inventerings- och sammanställningsarbete. - naturvetenskapligforskning saml utforskning och tillståndskonlroll av havet, Prop.1983/84:10 68 - uivinning avmineral från havet, - offshoreteknik/arkiiskleknik. kommun instämmer i valet av prioriteradeområden och framhåller att del är väsentligt att det parallellt medforskningsverksamheten drivs verksamheter med praktisk industriell inriktning. föreslår alt del underrådande statsfinansiella omständigheter vore mera realistiskt att koncentreraresurserna på ett färre antal områden, t. ex.: - industriellkompetensutveckling och finansiering av utvecklingsprojekt, IVA framhåller att del är av stort värde alt man lyft framområden som arktisk teknik, utbildning, riskkapital och forskningsfinansiering.Dessa och andra områden är av stor betydelse när det gäller alt stödja svensksatsning på havsteknik och utnyttjande av havets resurser. Ett mycket viktigtområde är skapandet av referensanläggningar för svensk industri vilka kan tjänasom exempel och argument vid exporlinriktad försäljning. IVAs åsikt är attstaten här har en särskild uppgift som kompetent lekni-kupphandlare, inte minstför försvarets behov. Swedocean anser att urvalet av de 14 programområden som påkort och medellång sikt bör prioriteras är riktigt. Del bör dock framhållas attde mer utpräglat havsindustriella och exportberoende programmen till stor delöverlappar varandra. Del definitiva urvalet av dessa bör enligt Swedoceanstyras av det svenska näringslivels bedömningar av produkt- och marknadsstrategi. Exportråd finner alt programmen är myckel allmänthållna och tyvärr saknar den konkretiseringsgrad och marknadsanpassning som erfordrasför att programmen i sig skulle utgöra en stimulans lill industriellaakfiviteter. En annan brist ser i all inga kostnadsuppskattningarfinns redovisade för de skilda programmets genomförande, vilket medför attviktigt underiag saknas för prioritering såväl mellan programmen som inomdesamma. LO anser att DSH gått fram med stor försiktighet när delgäller att föreslå målsättningar och ange önskvärda myndighetsförändringar. Detär inte sällan vagt formulerade mål som föreslås; oftast, men inte alltid, ulanberäkningar av vad antydda projekt och verksamheter skulle kosta. beredd all medverkavid seminarier och som remissinstans vid del fortsatta arbetet medhavsresursplane-ring. Prop.1983/84:10 69 DSH förestår följande mål Jör verksamheten inomkustplaneringsprogrammet; - att utvecklameioder och former för havsresursfrågornas behandling i den fysiska planeringenoch alt genomföra erforderliga kompletteringar eller ändringar i befintligaregelsystem och administrativa rutiner, - att samordnainsamling och bearbetning av kunskaper och erfarenheter som rörresurshållningen i kust- och havsområdena för att ge statsmakterna möjlighetatt följa utvecklingen, och - all fä tillstånd fortlöpande analyser av de problem och frågor som rör havsresursernasnyttjande och skydd samt mot bakgrund därav redovisa överväganden och behov avåtgärder med avseende på långsiktig hushållning av havsresurserna. För alt uppnå kustplaneringens mål föreslår DSH att ellantal studier eller projekt inom två programområden successivt genomförs. Detgäller dels utveckling av metoder och former för fysisk planering i kustvattenoch havsområden, dels utveckling av system för kunskapsuppbyggnaden i svenskakust- och havsområden. Studier inom de båda programområdena har i några delarredan påbörjats i och med den försöksverksamhet som bedrivs i län. DSH avseratt i samråd med andramyndigheter vid försöksverksamhetens slut utvärdera denna och lill regeringenlämna förslag till meioder och former för en med landplaneringen så långtmöjligt integrerad kust- och havsområdesplanering. Vidare skall förslag lämnaslill erforderliga ändringar i prövningssystem och ansvarsförhållanden. Av de remissinstanser som yttrat sig om programmet stöderde flesta förslaget, däribland . matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämndenvid , högskolan i , ,generallullstyrelsen, statens planverk, LMV, länsstyrelserna i ,. och län.Österåkers, , , , , , Göteborgsoch Tjörns kommuner. Länsslyrelsen i kritiserar förslaget p. g. a.att havsplanering alltför myckel likställs med landplanering. reagerar mot att ansvaret förplaneringen av kust-och havsområdena åläggs kommunerna innan gränser för olikamyndigheters ansvarsområden finns. och kommuner är positiva tillförslaget men Prop.1983/84:10 70 framhåller alt kommunernas personella och ekonomiskaresurser är mycket begränsade vad gäller aktivt dellagande i kustplaneringen. ÖB framhåller att betydande intressekollisioner kan uppslåvid kustplanering, om inte militärpoliliska aspekter vägs in redan från börjani det kommande arbetet. stöder programförslaget rörande ett planlagtutnyttjande av våra kustområden. har i ett stort anlal år medverkat somsakkunnig i mål rörande alternativ användning av vallenområden. har ocksåslor erfarenhet vad gäller all förutsäga och undersöka effekterna av olikaformer av påverkan på ett kustområde, speciellt från kylvallenulnylljande,konstruktioner och föroreningsulsläpp. Vad gäller ADB-teknikens utnyttjande ikunskapsförsörjningen vill påminna om den uppbyggnad av svensktvattenarkiv, vilket även skall omfatta havsdala. som pågår inom institutet. Detär SMHIs uppfattning all det råder slor brisl på kunskap om våra kustområden.Det fortsatta programarbetet måste kompletteras med en plan för metodiskaundersökningar av viktigare kustområden. Att endast inrikta sig på insamlandeoch samordning av befintlig kunskap kommer inte att ge detplaneringsinstrument som eftersträvas enligt programförslaget anser . Askölaboratmiel understryker starkt DSHs åsikt attplanering av havsområden i mänga avseenden är jämförbar med planering avmarkområden pä lokal, regional och central nivå. Den är ingen sektorfråga ochbör inte heller ses som en för kust- och havsområden specifik planeringsform.Däremot framför laboratoriet en allvarlig, principiell invändning mol denpågående försöksverksamheten med kustplanering. Enligt laboratoriet omfattaren stor del av arbetet karlläggning av befintliga fysiska och biologiskaresurser av exploaterande verksamhet och dennas evenluella effekt på nivåernaav fysiska, kemiska och biologiska variabler. En analys av hur kustområdet somhelhel fungerar förespråkas inte, varför svårfångade processer somprimärprodukiion, omsättning av alg- och fiskbiomassa, havsbottnenssyreförbrukning ej behandlas. Det är laboratoriets bestämda åsikt all den ianvisningarna förespråkade geografisk-statiska bilden aldrig kan ge en riktiguppfattning om kustekosyslemets tolerans och bärighet och reaktionen på ettlångsiktigt naturresursutnyltjande. Härtill erfordras enligt laboratorietdynamiska analysinstrument som inför en lidsdimension i applicerandet på enekologiskt korrekt beskrivning av området. vid Lundsuniversitet framhåller att del är utomordentligt viktigt alt man gör enöversiktlig kustplanering och senare en detaljplanering, där olika intressenvägs mot varandra. För detla måsle emellertid enligl sektionsnämnden gemensammanormer för biologisk, hydrografisk, geografisk och geologisk karakteriseringoch dokumentation skapas. Detta bör initieras av DSH anser sektionsnämnden. Prop.1983/84:10 71 vid universitetupplyser om att flera examensarbeten inom institutionen gjorts inomämnesområdet kustplanering samt all flera forskningsprojekt berör dellaprogram. SNV anser all de projekt i kustplaneringsprogrammet somhar nära anknytning till fysisk planering bör på central nivå ledas av statensplanverk. Att samordna uppföljningen av verksamheten regionall görs bäst avlänsstyrelserna. Enligt verkels mening bör man dock undvika en allmänkustplanering och i stället använda resurserna inom områden där efterirå-ganfinns eller klart kan förutses. LMV framhåller att för en mer detaljerad redovisning avhavsresursdata är den koordinatsatla Sverigekartan inte tillräcklig. Verketundersöker därför f.n. möjligheterna alt snabbt ta fram en digitalt lagradlänskarla. LMV avser alt som försöksområde bl.a. välja och Malmöhuslän. Ett sådant arbete syns även väl sammanfalla med del i rapporten föreslagnaförsöket i med ADB-behandling av havsresursdata. i anser att en förutsättningför att en fysisk plan skall kunna utgöra ett samlat underlag förvattenområdenas disponering och vara vägledande vid enskilda beslut är allplaneringen bedrivs i samarbete över kommungränserna. vill ävenframhålla viklen av all erfarenhelerna från den pågående försöksplaneringen ivissa län sprids lill övriga av kustpianering berörda län. Även länsslyrelsen iUppsala län framhåller att kustplaneringen bör göras sektorsövergripande samtalt del syns naturligt att länsstyrelserna ges en aktiv roll i planeringen. i anser attkustplaneringen bör - som DSH föreslår - genomföras med kommunerna somhuvudmän. Staten bör medverka genom råd- och kunskapsförmedling från centraloch regional nivå samt genom samordningsåtgärder inom ramen förlänsstyrelsernas allmänna samordningsansvar. i län finner del lämpligt all - somrapporten föreslår - ansvaret för genomförandel av planläggningen ligger påkommunerna med länsslyrelsen som samordnande instans mellan kommunerna. Vidareanser att kustplaneringen bör göras mllande så att nyttkunskapsunderlag och förändrade anspråk på användningen av vattenområdenkontinueriigt kan föras in. i vill understryka allutvecklandet av planeringsformer för kusinära områden ("inomskärs")sannolikt skiljer sig från samma utvecklingsarbete i ulhavsområden. Självaförutsättningarna, karaktären hos det medium man planerar för, är så dåligtkänl all det närmast i liden ligger ell kunskapsinsamlande om hur dehavsområden vi skall planera för är uppbyggda, vad de innehåller saml hur dereagerar för olika form av påverkan. Dessutom syns dynamiken i dessa marinasystem vara sådan all en geografisk-statisk bild av planläggningen aldrig kange ett lillräckligl underiag för ett långsiktigt nalurresursutnytljande. Prop.1983/84:10 72 i anser att denförsöksverksamhet med kustplanering som bedrivs i bl. a. bör kunnabidra lill att den fysiska planeringen för havsområdena ska kunna utvecklas. Devunna erfarenhelerna tyder på att de planeringsmetoder som utnyttjatspå land till stora delar bör kunna läggas till grund även för havsplanering. Enligt i förefaller delrimligt att planeringen till en början hellre inriktar sig mot alt ge en godbeslulsberedskap än att innehålla beslut. Vidare framhåller attansvarsfördelningar mellan kommunala och regionala myndigheter bör klargöras,vilket eventuellt kan ske i samband med förslagel till ny plan- och bygglag(PBL). framhåller all del åtminstone på kortare sikt finnsstora havsområden vid våra kuster som ej berörs av skilda nyttjandeintres-sen.Del finns därför ingen anledning att kräva en generell planmässig bedömningöverallt. Planeringsinsatserna bör koncentreras till områden, vilka efterinventering befunnits vara intressanta för olika verksamheter. Tjörns kommun vill understryka de synpunkter som framförsav DSH beträffande kust- och vattenplanering och härvid särskilt framhålla attkommunerna självklart bör åläggas att ansvara för denna planering. tillstyrker DSHs förslag alt enplanering av våra kustområden bör utvecklas inom ramen för kommunernas fysiskaplanering och att resultatet bör vara vägledande för kuslvaUnens ochhavsresursernas nyttjande och skydd. Av flera anledningar anser förbundet dockdet vara för tidigt all peka ut ett kommunalt ansvar för genomförandel avplaneringen. Planeringen måste enligt förbundel vara frivillig och ettkommunalt ansvarslagande för den måste utgå ifrån lokala planeringsbehov samtkommunens resurser och kompetens. Sydvästra påpekar attinterkommunala sam-arbelsformer betr. kustpianering bör utvecklas i de regionersom inte redan har sådana. 1 Öregrundsregionen måsle havsfrågorna dessutomenligl förbundet samordnas med . Innan man på allvar kan la upp frågan om metoder ochformer för kust-och havsresursernas behandling i den fysiska planeringen behövsenligt uppfatlning betydande forsknings- och inventeringsinsalserkring hur stora resurserna är, vilka anspråk som kan tänkas finnas och vilkaproblem som finns. Eftersom fastställda kommungränser lill havs inte finns ärdet motiverat alt samarbeta mellan kommunerna. Likaså krävs samarbete mellankommuner och myndigheter beträffande myndigheternas slöd till kommunerna ideras ansvar för den fysiska planeringen av havsområdena. För Kvarkenregionenär det dessutom särskilt viktigt att berörda parter i kustplaneringen beaktarde möjligheter till samarbete och samråd som den nordiska konventionen omgränskommunalt samarbete ger i bl. a. planeringsfrågor menar rådet. Prop.1983/84:10 73 3.1.2 Utforskning och tillståndskonlroll av havet DSH föreslår: - att en samordningsgrupp inrättas försvensk tillständskontroll. Gruppen skall , inför arbetet med forskningspolitiska proposition, lägga fram del beslutsunderlag somerfordras för en programutveckling och ålgärdsbeskrivning inomtillständskonlrollens område. Innehållet i ett sådant program bör behandlafrågor om vilka forskningsområden som skall prioriteras, hur dessaforskningsområden kan finansieras fortsättningsvis och vem som skall ansvaraför programområdet. Programmet bör inrymma större, flervetenskapliga projektsom även har till syfte att effektivisera samverkan mellan berördaforskningsorgan och myndigheter. Mot bakgrund av erfarenheter som vinns underarbetes gång bör även möjligheter till organisatoriska förbättringar avforskningsverksamheten las upp till behandling. Av de remissinstanser somyttrat sig i frågan är en klar majoritet positiv till förslagel. , vid malematik-naturvelenskapligafakulteten vid universiiel. matematisk-naturvelenskupliga fakultetenvid , . /SR saml . SIDA understryker vikten av all i internationelltsammanhang aktivt della och medverka för ett balanserat utnyttjande ochsolidariskt värnande av jordens havsresurser. Nationella strategier ärnödvändiga men dessa löser inte regionala problem, ån mindre globala. Sverigebarett vidsträckt erkännande som föregångsland vad avser internationellasamarbetsformer. Det finns all anledning att bevara denna bild av . SIDAstöder DSHs förslag att en samordningsgrupp inrällas för svensk utforskning ochtillståndskonlroll av havet. anser att det genom att följa intentionerna i DSHsförslag finns möjlighet till förbättring av nuvarande system utan ökning avdriftskostnaderna. SMHl är berett all aktivt delta i det föreslagnaprogramarbetet. Askölaboratoriet ser med tillfredsställelse inrättandet aven samordningsgrupp med föreslagna riktlinjer. Del är myckel angeläget attövervakningsmetodiken samordnas och för de svenska havsområdena föreliggerredan ett väl fungerande program vad gäller havsbollens tillslånd, inom SNVsprogram för miljöövervakning (PMK). Delta bör byggas ut all omfatta även denfria vattenmassan, kompletteras och samordnas med mätningar av tillflödet lillhavet från såväl atmosfär som land. Mätningarna måste ha rätt noggrannhet,tids- och rumsupplösning för att kunna användas såväl i tillståndskonlroll somgrundforskning menar laboratoriet. Prop.1983/84:10 74 vid matemalisk-naiurvetenskapligafakulteten vid instämmer i DSHs silualionsbeskrivning avsvensk tillständskontroll och delar också delegationens synpunkter pämöjliphe-lerna till svensk leknik- och kunskapsexporl inom miljöområdet. Beträffandeinälsäiiningen ser fakulieisnämnden med tillfredsställelse alt objekti-viictsfriigornaställs i förgrunden och betraktar förslagel lill modell för en styrgrupp sommyckel positivt. anser vidare att de marinhiologiskaslationerna är synnerligen lämpliga lör utförandet avtill-ständskt>ntroller. Personella och materiella resurser finns på platsoch erhållna data kan integreras med dagliga fällobservalioner och forskningsresultat. Iramhäller att DSHs förslag alt ensamordningsgrupp inrättas lör svensk utforskning och tillständskontroll avhavet har koppling till förslaget om en samordningsgrupp för havsforskning.Fiskeristyrelsen bilräder bada förslagen och anser alt det bör finnas enföreträdare för styrelsen i resp. grupp. SNV anser att programförslaget till övervägande delhandlar om över--vakning av havsmiljön, i nägon män också om tillämpadforskning, medan mycket litet sägs om grundforskningen. Vad gäller DSHs programför övervakning av havsmiljön så läcker programmet för miljökvalitet (PMK) ochsamordnad recipientkonlroll (SRK) stora delar av delta. De bitar somfaller utanför är framför allt vad som rör havels fysiska miljö såsomvallensländ. väghöjd, strömmar, issituation m.m. samt dessutom fiskeuttag ochfiskbesländsuppskatlningar. Del är möjligt, anser verket, att vinster kangöras genom att inordna även dessa bitar i ett större program för övervakningav havsmiljön. Länsslyrelsen i ställer sig bakom givnamålformuleringar och förslag till hur utforskning och kontroll av tillståndet ihavet skall kunna planeras. Länsslyrelsen bedömer alt det samlade kunnandetinom detla område är stort inom landet och mycken erfarenhet vad gällerpara-melerval, mätfrekvens, kvalitet på mätmetod etc. finns att hämta bl.a.inom PMK, ytkemiska nätet saml mätningar av almosfäriskl nedfall. Beträffandemera lokal kontroll av tillståndet ulgör den recipientkonlroll som regleras medmiljöskyddslagen ett omfattande kunskapsunderlag, påpekar länsslyrelsen.