prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Det kan ibland krävas tid för repetition och hjälp iform av stödundervisning. Det är väsentligt att den som riskerar att inteuppfylla kraven för betyget godkänd erbjuds stödundervisning och möjlighetertill repetition före kursens slut. Även ny genomgång av kursen börliksom nu kunna komma i fråga. Avmera marginell betydelse, men dock värt att påpeka, är att den föreslagnaförändringen medför att risken minskar för att etapp 1 i komvux utnyttjas avungdomar för betygsspekulation. 5.3Grundskolekompetens inom ramen för komvux och SSV Mittförslag: Slutbetyg från komvux och SSV, som ger fullständiggrundskolekompetens, skall innehålla betyget godkänd i samtliga ämnen som nuär obligatoriska för slutbetyg inom vuxenutbildningen. Slutbetyget får dessutomomfatta betyget godkänd i hemspråk. kan betyg enligtden femgradiga betygsskalan ingå i slutbetyget. Komvux-utredningensförslag: Grundskolekurserna i de separata ämnena historia, samhällskunskap,religionskunskap, geografi, fysik, kemi och biologi utgör den första etappen ien sammanhängande studiegång i resp. ämne. Moment ur ämnet teknik inarbetas ikursplanerna för de övriga naturorienterande ämnena. Slutbetyg från komvux, somger grundskolekompetens, skall innehålla godkänd från etapp 1 i följandeämnen: svenska, engelska, matematik, historia, samhällskunskap,religionskunskap, geografi, fysik, kemi och biologi. Svenska kan bytas ut motsvenska som främmande språk. I slutbetyget kan också ingå B-språk och/ellerhemspråk (se betänkandet s. 172). Remissinstanserna:Synpunkter saknas nästan helt (se bil. 2 avsnitt 9.1). 1983/84:169 31 Skälför mitt förslag: De samhällsorienterande och de naturorienterande ämnena förspå högstadium samman till två stora ämnesgrupper med ettgemensamt Umtal och en gemensam kursplan för vardera ämnesgruppen. Betyg sättshär antingen i de två blockämnena eller i de separata orienteringsämnenaberoende på hur undervisningen varit upplagd. har anförtskäl både för och emot en motsvarande sammanslagning av orienteringsämnena ikomvux i två block. beslöt (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82: 1, rskr 46) att orienteringsämnena t. v.liksom dittills skulle utgöra separata ämnen i komvux. Ämnet teknik skall intefinnas som separat ämne i vuxenutbildningen. Jag anser i likhet medkomvux-utredningen att övervägande skäl talar för att de separata ämnenabehålls inom komvux och SSV. Jag anser att det är nödvändigt förvuxenstuderande att kunna läsa enstaka ämnen. Därför är det endast undantagsvismöjligt att åstadkomma samverkan över ämnesgränserna sä som är önskvärt iungdomsskolan. Detta hindrar givetvis inte att lärarna i sin undervisning görlämpliga hänvisningar till närliggande ämnen. Av Lvux 82 framgår bl. a. , även då kursdeltagare studerar enstaka ämnen, bör söka få dessa attframstå som en del av en större helhet. Jag anser alltså att orienteringsämnenaäven i fortsättningen skall utgöra separata ämnen i komvux och SSV. Som enföljd därav bör också betyg sättas i de separata ämnena. Jagövergår nu till frågan om grundskolekompetens och vad ett slutbetyg från komvuxoch SSV skall resp. får omfatta. Flertaletvuxna har allmän behörighet till sådan gymnasial utbildning som bygger pågrundskolan, genom att de har fullgjort sin skolplikt enligt nuvarande elleräldre bestämmelser. Särskild behörighet kan innebära krav på särskildaförkunskaper i vissa skolämnen. Ett sätt att dokumentera sådana är att skaffasig ett betyg i ämnet (etapp 1). Deflesta vuxenstuderande behöver inte ett fullständigt slutbetyg utan kan nöjasig med att läsa de ämnen, där de behöver skaffa sig ytterligare kunskaper. Förvissa personer kan det dock vara av intresse att möjligheten finns också inomvuxenutbildningen att få ett slutbetyg som ger grundskolekompetens. Jag tänkerdå på vissa invandrare och på ungdomar som slutat utan fullständigtslutbetyg. Ettslutbetyg från komvux eller SSV skall nu omfatta betyg i ämnena svenska ellersvenska som främmande språk samt matematik, engelska, historia,samhällskunskap, religionskunskap, geografi, biologi, kemi och fysik. Det fårdessutom omfatta betyg från etapp 1 i franska eller tyska samt betyg i hemspråk(prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 46). Vuxenstudier förfullständig grundskolekompetens bör inte vara mer omfattande än nödvändigt. Jaghar föreslagit (avsnitt 5.1) att nybörjarkurser i franska och tyska skallöverföras till gymnasienivån. Jag förordar därför att betyg i tillvalsämnenafranska eller tyska inte längre skall få ingå i slutbetyg som utfärdas fränkomvux eller SSV. Detta bör gälla efter 1983/84:169 32 enövergångsperiod, vars längd regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerbör få avgöra. Jag vill i sammanhangeterinra om att det enligt gällande regler är möjligt att utfärda ettbetygsdokument, som ger en samlad bild av alla de kurser som avslutats i komvuxeller SSV. I ett och samma dokument kan betyg från både komvux och SSV och frångrundskolenivån och gymnasieskolnivån ingå. Sammanfattningsvisförordar jag alltså att betyg i samtliga nu obligatoriska ämnen skall ingå iett slutbetyg frän komvux eller SSV. Dessutom skall betyg i hemspråk kunna ingåsom ett frivilligt ämne. Såsomhemspråk skall även franska och tyska kunna ingå i slutbetyg., I slutbetyget bör enligtmin mening anges antingen godkänd eller icke godkänd i van och ett av ämnena.Komvux-utredningen ansåg att den som inte lyckats uppfylla kraven för godkänd istället skulle kunna få intyg om att han deltagit i kursen. Därmed skulle detinte behöva stå icke godkänd i slutbetyget ulan bara i betygskatalogen. Jagdelar inte denna uppfattning. I den mån betyget icke godkänd sätts, bör det enligtmin mening också redovisas öppet, inte ersättas med omskrivningar. Föratt ge fullständig grundskolekompetens bör ett slutbetyg från komvux eller SSVinnehålla betyget godkänd i samtliga obligatoriska ämnen. 5.4Betyg i vissa särskilda yrkesinriktade kurser Mittförslag: Uppgiften deltagit, som får användas i stället för den femgradigabetygsskalan i vissa särskilda yrkesinriktade kurser, ersätts med godkänd ochicke godkänd. Remissinstanserna:Socialstyrelsen anför att uppgiften deltagit inte kan accepteras förvårdyrkesutbildning. Det är angelägel att det framgår om den studerandegenomfört kursen med godkänt eller icke godkänt resultat. Skälför mitt förslag: Efter samråd med arbetsmarknadens parter kan SÖ f. n. beslutaatt deltagit får anges i stället för betyg enligt den femgradiga betygsskalan ivissa särskilda yrkesinriktade kurser (prop. 1977/78:100 bil. 12, UbU 15, rskr180). Det skall i så fall anges i kursplanen att graderade betyg inte sättsefter kursen. Enligt gällande bestämmelser får deltagaren inget betyg alls, omgodtagbart yrkeskunnande inte har uppnåtts. I realiteten är det alltså frågaom en tvågradig betygsskala. Vuxenutbildningenbör enligt min mening inte ha flera betygsskalor än nödvändigt. Jag har nyssförordat att en ordning med betygsslegen god- 1983/84:169 33 kändoch icke godkänd skall införas i grundskolekurser. Jag anser att dessa betygbör användas i stället för deltagit även i sådana särskilda yrkesinriktadekurser, där SÖ bedömer det vara olämpligt att använda den femgradigabetygsskalan. Mittförslag: Inom komvux får anordnas orienteringskurser som kan ha olikainriktning. De får vara lokalt anpassade. De skall vända sig till vuxna somöverväger att påbötja kompetensinriktade studier av något slag. Komvux-utredningensförslag: SÖ får i uppdrag att utarbeta en alternativ kursplan för enorienteringskurs för vuxenstuderande med inriktning mot korttidsutbildadevuxna, invandrare m.fl. som avser att påbörja sina studier på grundskolenivåoch med en anpassning av innehållet till dessa målgruppers förutsättningar ochbehov (se betänkandet s. 173). Remissinstanserna:Samtliga som uttalat sig är positiva till utredningens förslag. Någon påtalarbehov även av en orienteringskurs med inriktning mot yrkesinriktad utbildning ikomvux (se bil. 2 avsnitt 9.2). Skälför mitt förslag samt vissa kommentarer: inleddes enförsöksverksamhet med en orienteringskurs för vuxenstuderande inom komvux.Orienteringskursen infördes som en reguljär del av komvux verksamhet /78 (prop. 1976/77: 100 bil. 12, UbU 19, rskr 176). Kursen vändersig till vuxna som vill diskutera och bearbeta sitt studie- och yrkesval.Orienteringskursen klassificeras som gymnasieskolkurs. Den nu gällande tim- ochkursplanen och SÖ:s anvisningar har gett stora möjligheter till lokalavariafioner och anpassningar av innehållet och arbetsformerna till deltagarnasbehov och förutsättningar. Jag har under hand erfarit att den nu gällandekursplanen på sina håll har använts ungefär på det sätt som komvux-utredningenföreslår. En begränsad försöksverksamhet med orienteringskurser som är merdirekt inriktade mot yrkesutbildning har också bedrivits. Enligt min mening harorienteringskurser en viktig funktion all fylla. De bör kunna erbjudas vuxnasom har ett mer eller mindre klart uttalat studiemål men är osäkra på hur dettakan uppnås. Orienteringskurser bör också kunna vända sig till dem som ärtveksamma om de över huvud taget klarar av att bedriva kompetensinriktadestudier eller tvekar inför ett otraditionellt studie- eller yrkesval. Kursernabör också ge en viss grund i studieteknik. 1983/84:169 34 Orienteringskurser bör kunna anordnas med olikainriktning. Ursprungligen var de tänkta för blivande högskolestuderande. Denvidareutveckling som kunnat äga rum i försökets form finner jag mycket lovvärd.Enligt min uppfattning är det viktigt att erbjuda sådana möjligheter tillstudieorientering också för vuxna som överväger att ägna sig åt yrkesinriktadvuxenutbildning eller åt studier på grundskolenivån. Det är väsentligt alt detfinns möjligheter till lokala anpassningar och variationer. Jag förutsätter attdet är lättare i stora kommuner än i små att anordna orienteringskurser medinriktning mot en mer begränsad målgrupp vad gäller utbildningsnivå elleryrkesinriktning. I mindre kommuner måste det vara möjligt att inom ramen för enoch samma kurs rymma deltagare med olika studiebakgrund och utbildningsmål. Jag förordar att orienteringskurser får anordnas reguljärtäven med inriktning mot studier inom etapp 1 och mot yrkesinriktade studier avolika slag. När detgäller innehållet i och genomförandet av orienteringskurser vill jag erinra omatt Lvux 82 innebär ökade och nya möjligheter för de vuxenstuderande attplanera sina studier efter personliga förutsättningar och behov. Det är numeraklart utsagt att de vuxnas tidigare erfarenheter skall utnyttjas och tas tillvara i studierna. Utöver orientering om studier ägnas en betydande del avorienteringskurserna åt personlig vägledning. Varje deltagare i enorienteringskurs bör få hjälp att göra upp en preliminär studieplan, som ärindividuell och där de egna förutsättningarna och behoven är utgångspunkten. Avslutningsvis vill jag beröra några organisatoriskafrågor i sammanhanget. Orienteringskurser för vuxenstuderande har hittillsbetraktats som gymnasieskolkurser. Behovet av klassificering har bl. a. berottpå reglerna för det s. k. schablontillägget. När nu har beslutat omett enhetligt schablontillägg för alla kurser (prop. 1983/84:40 bil. 6, UbU 7,rskr 91), finns det inte anledning att av det skälet inordnaorienteringskurserna i en bestämd kategori. Betyg sätts över huvud taget inteefter orienteringskurser. På denna punkt är de därför inte jämförbara mednågra andra kurser inom komvux. Jag anser att varje kommun själv bör fä avgörafrån vilken delram timmar skall las för de orienteringskurser som anordnas inomkommunen. 5.6 Undervisning på invandrarspråk Mitt förslag: Grundskolekurser på invandrarspråk fåranordnas som reguljära kurser i komvux efter beslut av skolstyrelsen och vidSSV efter beslut av SÖ, under förutsättning att lämpliga läromedel och lärarefinns att tillgå. Undervisningen i sådana kurser skall kombineras medstödundervisning i svenska eller grundskolekurs i svenska som främmande språk.Syftet skall vara att deltagarna skall kunna fortsätta sina studier isvenskspråkig utbildning. 1983/84:169 35 Komvux-utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (se betänkandet s. 183). Utredningenföreslår vidare att försöksverksamheten med undervisning på invandrarspråk igymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser får fortsätta efterSÖ:s medgivande i varje särskilt fall (se betänkandet s. 183). a. , , språk- och kulturarvsutredningen (U 1981:04,SKU), LO och TCO är positiva till förslaget (se bil. 2 avsnitt 9.5). Skälför mitt förslag: Försöksverksamhet med undervisning på finska har bedrivitsinom komvux /77. Huvuddelen av försöksverksamheten gällergrundskolekurser. Viss försöksverksamhet har också bedrivits i ifråga om gymnasieskolkurser i allmänna ämnen. Ett mindre antal yrkesinriktadekurser med finska som undervisningsspråk har också anordnats. Efter beslut avriksdagen (prop. 1980/81: 100 bil. 12, UbU 18, rskr 217) har SÖ sedan den 1juli 1981 rätt att medge försöksverksamhet med grundskolekurser påinvandrarspråk, alltså även andra språk än finska. har SÖrått att medge försöksverksamhet även med yrkesinriktad utbildning påinvandrarspråk (prop. 1981/82: 100 bil. 12, UbU 21, rskr 257). SÖ följer ochutvärderar verksamheten med undervisning på invandrarspråk. Kurser på finska ärvanligast. Under /83 medgav SÖ exempelvis inom komvux i sexolika kommuner sammanlagt 63 grundskolekurser och sex yrkesinriktade kurser påfinska samt tre yrkesinriktade kurser på turkiska. SÖ:sutvärdering av verksamheten visar att deltagarna genomgående har varit nöjdamed den undervisning de fått. De har varit starkt motiverade att studera. Förde flesta har detta varit den enda möjligheten att studera. Det störstaproblemet har varit deltagarnas förkunskaper i svenska. Att finna lämpligaläromedel och tvåspråkiga lärare har också inneburit vissa svårigheter.Möjligheterna att lösa de sistnämnda problemen varierar givetvis från kommuntill kommun. Detbör, på samma sätt som gäller för komvux-kurser i övrigt, ankomma på resp.skolstyrelse att besluta om grundskolekurser på invandrarspråk. Sådana kurserbör i fortsättningen betraktas som ett reguljärt inslag i komvux. Vid SSV börsådana kurser få anordnas efter beslut av SÖ. Gällandetimplaner, kursplaner och övriga föreskrifter skall givetvis tillämpas även påkurser med undervisning på ett invandrarspråk. SÖ bör få besluta om enanpassning av olika kursplaner efter invandrares behov, om SÖ anser detlämpligt. Liksomhittills i försöksverksamheten skall kurserna endast vara öppna för sökande somhar vissa men alltför bristfälliga kunskaper i svenska för att de skall kunnafölja undervisningen i motsvarande kurs med svenska som undervisningsspråk.Syftet med grundskolekurser på invandrarspråk 1983/84:169 36 skall vara att deltagarna skall kunna fortsätta sinastudier i svenskspråkig utbildning. Detta är nödvändigt eftersom det är högstosannolikt att kompetensinriktad utbildning på gymnasieskolnivå medinvandrarspråk som undervisningsspråk kan erbjudas annat än i ett fåtalkommuner och i ett begränsat antal ämnen. Grundskolekurserna på invandrarspråkbör därför kombineras med stödundervisning i svenska. Deltagarna bör erbjudasoch uppmuntras att som alternativ till detta delta i grundskolekurser i svenskasom främmande språk. har föreslagit att försöksverksamhetenmed undervisning på invandrarspråk i gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktadekurser får fortsätta efter SÖ:s medgivande i varje särskilt fall. Den nuvarandeförsöksverksamheten har haft en begränsad omfattning. Verksamheten börfå fortsätta i försökets form. Något nytt beslut behövs inte av ellerav regeringen. Av gällande förordning framgår bl. a. att SÖ skall följa ochutvärdera verksamheten, redogöra för omfattningen samt, när så kanske, framlägga förslag om vilka föreskrifter som bör gälla . I detta sammanhang vill jag också erinra om att SKU i sitthuvudbetänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung - gemenskap i bl. a. harföreslagit att yrkesinriktad utbildning i vissa fall skall få anordnasreguljärt på finska inom komvux. Betänkandet remissbehandlas f. n. 5.7 Kartläggning av utbildningsbehov m. m. Mitt förslag: Olika modeller prövas för ett decentraliseratarbetssätt när det gäller att kartlägga utbildningsbehov samt utarbeta ochaktualisera kursplaner för särskild yrkesinriktad utbildning i komvux. förslag: Kommunerna får till uppgiftatt mera aktivt t. ex. genom de lokala planeringsråden (SSA-råden) elleryrkesråden eller genom regionala organ inventera utbildnings- ochfortbildningsbehov och vidta åtgärder för att tillgodose dessa behov. Inom SÖbör avsättas resurser för utarbetande av kursplaner för särskildayrkesinriktade kurser och för kommentar-, service- och informationsmaterial.Detta är en förutsättning för att nya kursplaner snabbt skall kunna utarbetasoch nya utbildningar kunna komma till stånd. Dessa resurser bör också kunnaanvändas för anlitande av sakkunskap på lokal eller regional nivå och församrådet med arbetsmarknadens parter (se betänkandet s. 181). Remissinstanserna: Alla som yttrat sig i frågan är iprincip positiva till förslaget. SÖ arbetar f.n. med att ta fram en modell föratt ytteriigare decentralisera arbetet med kurs- och timplaner föryrkesinriktad utbildning inom komvux (se bil. 2 avsnitt 9.7). 1983/84:169 37 SSV-promemoriansförslag: Yrkesinriktad utbildning skall utgöra ett reguljärt inslag iutbildningen vid SSV och skall prioriteras. SÖ fastställer kursplaner föryrkesinriktad utbildning vid SSV. I princip bör kursplaner för komvux kunnatillämpas vid SSV med de modifieringar i fråga om innehåll och limplaner som ärnödvändiga med hänsyn till att utbildningen bedrivs som distansundervisning. SÖbör ha ansvaret för och avsätta resurser för utveckling av nya kursplaner isamarbete med SSV, resp. bransch och arbetsmarknadens parter. Vilka kurser somskall anordnas vid SSV beslutas av resp. skolstyrelse efter samråd medarbetsmarknadens parter (se betänkandet s. 47-48). Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker (se bil. 4 avsnitt 9). Skälför mitt förslag: Jag har i propositionen om gymnasieskola i utveckling berörtfrågan om samarbete i ett mer långsiktigt perspektiv mellan gymnasieskolan ochkomvux mot bakgrund av att både gymnasieutredningen och komvux-utredningen haråterkommande utbildning som en utgångspunkt för sina förslag. Jag uttalade bl.a. att det är angeläget att läroplansarbetet utgår från detta helhetsperspektivoch leder till en mera genomtänkt uppbyggnad av kurser och utbildningar. Densamverkan och det erfarenhetsutbyte som jag vet redan äger rum iläroplansarbetet för AMU och komvux bör kunna utvecklas vidare. SÖhar ansvaret för att utveckla och fastställa kurs- och timplaner för densärskilda yrkesinriktade utbildningen. SÖ har i sitt remissyttrande redovisatgrundidéerna för en modell för läroplansarbele, som kan leda till ett merdecentraliserat arbetssätt. Jag finner modellen intressant. Även andra sätt attanlita sakkunskap på lokal och regional nivå bör kunna prövas. Jag tänker inteminst på den betydelse som SSV bör kunna ha för utveckling av utbildning t. ex.i glesbygd, för "udda" yrken och inom nya verksamhetsområden. Idetta sammanhang vill jag erinra om att regeringen har uppdragit åt SÖ attinventera, utarbeta och fastställa kursplaner för företagsutvecklandeutbildningar och för yrkesinriktade glesbygdsanpassade utbildningar inom komvuxoch SSV. SÖ skall avge rapport om arbetet. Den första rapporten lämnadesden . Där redovisas dels länsbasera-de inventeringar, delssamråds-, kontakt- och informationsverksamhet. SÖ har funnit utbildningsbehovinom vitt skilda områden och av olika omfattning. Ett behov som är gemensamtför flertalet berörda län är behovet av utbildningsplanering för den nyanäringen vattenbruk. Satsningar behövs ocksä på utbildning för kompletterandesysselsättning och stödsysselsättning. Detär också väsentligt att skolstyrelserna aktivt inventerar utbildningsbehov iden egna kommunen och att de tillsammans med andra kommuner eller med hjälp avlänsskolnämnderna vidtar åtgärder för att fylla dessa Prop.1983/84:169 38 behovoch kanalisera önskemål om nya utbildningar till SÖ. Mina förslag om attkommunerna skall vara skyldiga att främja vuxnas utbildning (avsnitt 4.1) ochom att länsskolnämnderna skall ta initiativ till ett regionalt samråd (avsnitt8.4 i det följande) bör kunna få betydelse i sammanhanget. Betydelsefullt ärockså del lokala samråd med arbetsmarknadens parter kring yrkesutbildning ikomvux som startade . Det är väsentligt alt erforderligaresurser inom SÖ avdelas för alt även denna del av yrkesutbildningen skallkunna svara mot de utbildningsbehov som finns i samhället och för att kurs- ochtimplaner på ett flexibelt sätt skall kunna hållas aktuella. Det är ocksåviktigt att tillse att kursplaner som blivit föråldrade förnyas, revideraseller upphävs. Miltförslag om mål, målgrupper och prioriteringar för SSV innebär bl. a. altyrkesinriktad utbildning blir en reguljär del av utbildningen även inom SSV.Det bör ankomma på SÖ att inom ramen för arbetet med kurs- och timplaner bedömavilka modifieringar av kursinnehållet som behöver göras när en kurs anordnas iform av distansundervisning. 5.8Översyn av Lvux 82 Mittförslag: En allmän översyn av mål och riktlinjer i Lvux 82 skall göras motbakgrund av mina övriga förslag. Läroplanen skall därefter kallas Läroplan förkommunal och statlig utbildning för vuxna, SÖ skall fastställa särskilda timplanerför SSV enligt riktlinjer från regeringen. SSV-promemoriansförslag: SÖ bör få i uppdrag alt utarbeta förslag till kompletteringar av Lvux82 i fråga om SSV och fastställa limplaner för SSV (se promemorian s. 43). Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker (se bil. 4 avsnitt 7). Skälför mitt förslag: Mål och riktlinjer för verksamheten i komvux har utfärdals avregeringen och ingår i den allmänna delen av Lvux 82, som i tillämpliga delaräven gäller för grundvux och för SSV. Dessa mål och riktlinjer behöverförändras vid ett genomförande av åtskilliga av mina förslag . Det börankomma på regeringen att besluta om en sådan revision. Jag avser alt, efterriksdagens beslut, föreslå regeringen att fastställa en reviderad version avläroplanens mål och riktlinjer. Iläroplanen ingår också timplaner och kursplaner som fastställs av SÖ. Även idenna del av läroplanen kommer förändringar att behöva göras med anledning avmina förslag . Jagvill erinra om att regeringen redan har uppdragit åt SÖ att utarbeta förslagtill ett avsnitt i mål och riktlinjer i Lvux 82, som behandlar SSV. 1983/84:169 39 Eftersomverksamheten vid SSV är och måste vara organiserad på ett helt annat sätt änden är inom komvux, bör särskilda timplaner för SSV fastställas. Dessa bör varaanpassade för distansundervisning men i övrigt ansluta till vad som gäller förkomvux beträffande etappindelning och liknande. De särskilda timplanerna börfastställas av SÖ enligt riktlinjer från regeringen. Den nuvarande omfattningenav lärarhandledningen under de perioder som elever deltar i undervisning vidSSV bör vara utgångspunkten för dessa riktlinjer. 6 Vissa frågor rörande arbetets organisation m. m. 6.1 Elevantal i kurs i komvux Mittförslag: Kurs i komvux får startas om antalet elever beräknas varaktigt uppgåtill lägst tolv eller i glesbygd lägst åtta. Vaije kurs får omfatta högst 30elever. Skälför mitt förslag: har föreslagit att bestämmelserna skallförenklas så mycket som möjligt. Den föreskrift om lägsta elevantal förkursstart, som jag föreslär , ingår som en beståndsdel i komvux-utredningensförslag till nytt statsbidragssystem, alternativ 1. Jag återkommer i detföljande (avsnitt 9.2) till detta förslag som jag kommer att biträda även iandra avseenden. De invecklade regler som gäller i fråga om elevantal förstart av olika slag av kurser bör upphävas och ersättas med enklare regler. Ävenden nuvarande regeln om alt en kurs får omfatta högst 35 elever bör ändras. Dentillkom (prop. 1967:85, SU 117, rskr 277) mot bakgrund av förslag årsgymnasieutredning i betänkandet (SOU 1965:60) Vuxenutbildning i gymnasium ochfackskola.