prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligl vad jag har erfaril är ocksåkraflförelagen beredda alt i samband med de lidigare nämnda sludierna avvindkraftens produklionsföruisättningar ta emot och behandla offerter påvidareutvecklade vindkraftsaggregai. Sammanfattningsvis anserjag atl det nu är för tidigt attta slällning till hur slor del av energiforskningsprogrammel som bör ägnas ålvindenergin. Innan slutgiltig ställning tas lill omfallningen av delprogrammelbör dels den kommande ulvärderingen avvaktas, dels bör överläggningar tas uppmed kraflförelagen och den utrustningsiillverkande induslrin samt berördamyndigheter om den fortsalla verksamheten pä vindenergiområdel. I likhet med NE förordar jag att ett nytt delprogrambenämnt Elproduktionsteknik inrättas för insatser på nya processer förelproduklion saml effektivare leknik för elproduktion. Andra insalser avseendeelproduklion görs inom delprogrammen Bränsleförädling,Förbränningsanläggningar, Vindenergi, Teknikbevakning och Fusionsenergi. NE har föreslagil alt målet för verksamhelen bör vara allklargöra de tekniska och ekonomiska saml miljömässiga förutsättningarna förelproduktion med nya processer och i nya syslemlillämpningar som underiag förpraklisk tillämpning under 1990-lalel. I delprogrammet bör enligt ingå forskning omkombinationsprocesser med syfte att höja uttaget av elenergi. Vidare börteknik- och processuiveckling med materialutveckling ingå som en viktig del.Därutöver bör utveckling av teknik för småskalig kraftvärme ingå dvs. mindreanläggningar för samtidig el- och värmeproduktion. Ulvecklingsinsalser föreslåsäven inom området Lågtemperalurteknik för elproduktion. Remissinstanserna har i regel inga synpunkter ellererinringar mot de i NE:s planeringsunderlag lämnade förslagen pä insatsnivåer.Statens vatlenfallsverk har i sill yttrande understrukit behovel av attforskning och utveckling avseende småskalig kraftvärme bör göras tidsmässigt såatt resultat föreligger när behovet av nya elprodukiionsanläggningar uppkommer.Verkel pekar också på möjligheterna att använda befintliga ddistribu-tionsnälför atl åstadkomma billiga systemlösningar för värmeförsörjning. IVA anser altinsalserna inom delprogrammet Ny elproduklionsleknik bör inriktas på utvecklingav vissa komponenler samt systemstudier. För egen del anser jag alt områdel Elproduklionsleknik harstrategisk 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 72 betydelseför våra möjligheter att tillgodose behovet av nya elproduktionsanläggningar iframtiden. Jaganser att målel för delprogrammet Elproduklionsleknik bör vara alt klargöralekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsättningar för nyelproduktionsteknik som underiag för praktiska tillämpningar under 1990-talel.I delprogrammet bör ingå bl.a. sammansatta processer och småskalig kraftvärme. Undersenare år har potentialen för elproduktion i kraftvärmeverk och i industrinsmottrycksanläggningar utretts av bl.a. . Denbedömda potentialen är betydande framför alll vad avser kraftvärme, ca ,jämfört med nu utbyggd och utnyttjad 1 . För industriellt mottryckär förutsättningarna för en produklionsul-byggnad mer begränsad och beroende avutvecklingen både vad avser produktionsvolym och vad avser induslrins struktur.Beträffandfe ny småskalig krafivärme finns en rad olika tekniker underutveckling t.ex. direkleldade slirlingmotorer, faslbränsleförgasare ikombinalion med förbränningsmotorer samt kolvångsmaskiner. För ulveckling avsmåskalig krafvärme krävs förulom teknikutveckling sludier av en utspridd elproduktioni små anläggningar. Forskningen inom detta delprogram är väsentlig för våramöjligheter att få fram leknik som möjliggör att kärnkraftspro-ducerad el kanersättas med annan el. Den kan också bidra till atl ge ett mindre sårbartenergisystem. Delär enligl min mening angelägel alt utvecklingsarbetet på detta område sker iform av samarbelsprojekt där såväl kraftinduslrin som utrusl-ningslillverkarnaär företrädda. Därigenom kan sannolikt en bällre målinriktning nås än vidtraditionell uppläggning av utvecklingsarbetet. DelprogrammetTillförselsystem omfatlar verksamhet rörande samspelet mellan olikaenergitillförselsätt och dessas inverkan på energisystemet. Underden innevarande treårsperioden har de tekniska och ekonomiska frågorna vidinförande av ny energiteknik på lokal och regional saml nalionell nivåstuderats. Efnanser all detta delprogram bör integreras med forsknings-och utredningsverksamhet. För perioden /85-1986/87 anser emellertid Efnall del kan finnas skäl all behålla delprogrammel inomenergiforskningsprogrammet, dock med en viss reducering. Föregen del instämmer jag i Efn:s uppfattning atl delprogrammel Tillförselsystembör integreras i statens energiverks forsknings- och utredningsverksamhet, menmenar all det bör ske /85-1986/87. Jag anser således atl detfortsättningsvis inte bör kvarstå som ell egel delprogram och beräknar ingasärskilda medel inom energiforskningsprogrammel för insalser härpå . DelprogrammetTeknikbevakning omfatlar områden som först på lång sikl kan få belydelse förenergiförsörjningen i . Teknikområden som är akluella för bevakning är iförsta hand inriktade på framställning av Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 73 Del gäller solceller, vågkraft, bränsleceller,etc. 1 övrigt har ingått nya energibärare och energilagring,geotermisk energi saml ny kärnteknik. När NE upphörde fördes ansvarel fördelprogrammet Teknikbevakning lill Efn. Målet för verksamheten inom delprogrammet bör enligl Efn vara alt åsladkomma bevakning ochutvärdering av energiteknik som på lång sikl kan få väsenllig belydelse försvensk energiförsörjning. Följande områden föreslår Efn bör ingå: Solenergi,Våg-energi. Energiomvandling och Nya energibärarsystem samlNy kärnleknik. Remissinstanserna har i regel inga synpunkler pädelprogrammet Teknikbevakning. STU anser emellertid atl resurserna för långsiktigteknikbevakning är tillräckliga i . Det gäller den teknikbevakning somutförs av FOA. IVA och STU inom ramen för ramprogram o. d. För egen del anserjag alt del är angelägel atl vi följerutvecklingen på ett begränsat urval områden som vid ett framgångsrikt resullalkan ge ell bidrag lill energiförsörjningen försl på lång eller mycket långsikl. Jag kan delvis ansluta mig till STU:s uppfattning att det inom ramprogramvid FOA, STU och IVA finns vissa resurser för långsiktig teknikbevakning. Dessabör enligl min mening komplelleras. Besluten om nya eller fortsatta forsknings- ochutvecklingsinsatser inom energiområdet kan sannolikt grundas på ell säkrarebeslulsunderiag om vi ägnar en del av resurserna inomenergiforskningsprogrammet åt långsiktig teknikbevakning. DelprogrammelTeknikbevakning har därför enligl min mening stor belydelse för våramöjligheler alt upprätthålla en hög kvalité på de fortsatta salsningarna inomenergiforskningen. Vad beträffar Efn:s förslag om bevakningsomräden har jaginget atl erinra. Bevakningsområdel Ny kärnleknik bör emellertid enligl min meningtills vidare ingå i programmet Övrig långsiklig forskning och grundforskning.Jag återkommer härtill i del följande (avsnitt 4.2.6). Slödet till teknikbevakning bör i fortsättningen behandlasi ett nära samband med övriga insalser på tillförselområdel. Jag vill härerinra om det jag anförde inledningsvis om behovel av ökad samordning av stödellill forskning och utveckling å ena sidan och stödel för åtgärder för all ersättaolja å andra sidan. I konsekvens med detta föreslog jag också au statensenergiverk får ett vidgal ansvar för forskningsstödet. Jag föreslår därför attansvarel för delprogrammet Teknikbevakning förs över från Efn lill statensenergiverk. bör även de delar av områdel semigeotermi som hittillshar legal inom BFR:s ansvarsområde föras lill delprogrammet. Det nya delprogrammel Fjärrvärme och värmeeffektiviseringomfattar forskningsinsatser inom bl.a. områdena fjärrvärme, värmelagring, värmepumparoch värmedislribulion. 1 likhel rned vad jag lidigare anfört vid min genomgång avprogrammet 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 74 Energianvändning för bebyggelse bör vissa delar av detnuvarande programmet i fortsättningen höra till programmel Energilillförsel.Dessa insatser bör ske inom ett nytt delprogram Fjärrvärme ochvärmeeffektivisering. Från delprogrammet Solvärmeteknik hänförs de insatser somsyftar till atl utveckla komponenler och syslem i fjärrvärmeproduktion och slorasyslem. Vidare bör vissa insatser vad gäller värmepumpar föras till del nyadelprogrammel. De delar jag avser är de vars insatser rörande lillämpningfrämst kan bedömas ske i slörre system medan de insalser som avser utvecklingav teknik som är anknuten lill bebyggelsens egenskaper även i fortsättningenbör ske inom ramen för programmet Energianvändning för bebyggelse. Från delprogrammet Värmelagring för jag de insatser somavser Lagring i grundvattenmagasin och i akviferer. Jag anser vidare atl deinsalser inom delprogrammet Värmedislribulion som avser Fjärrvärme ochkrafivärme bör ingå i det nya delprogrammet. Målet för det nya delprogrammet Fjärrvärme ochvärmeeffektivisering bör vara alt ulveckla leknik och system för effektivkollekliv värmeförsörjning som förelrädesvis bygger på förnybara och inhemskaenergiråvaror. Det bör också ske insatser inom programmel som syftar tillutveckling av teknik och syslem som medger en mer effektiv värmeförsörjning ikollekliva lösningar. Ansvarel för delta nya delprogram bör ligga på statensenergiverk. Därmed förs vissa delar av BFR:s nuvarande ansvarsområden över frånBFR till . Jag räknar även med att I . bör beräknas underdelprogrammet för all fullfölja solmälningsverksamhelen vid Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut. I min medelsberäkning harjag för programmetEnergitillförsel beräknal en insalsnivå motsvarande 568,5 milj. kr. förtreårsperioden /85-1986/ 87. För budgelårel 1984/85 beräknarjag därvid207,5 milj. kr. 4.2.6 Övrig långsiklig forskning och grundforskning Jag förordar atl vissa insalser avseende långsiktigkompetensuppbyggnad och vissa insatser av grundforskningskaraktär samordnas iprogrammel Övrig långsiklig jörskning och grundjörskning. Långsiktig forskning och grundforskning ingår, som delarav olika program och delprogram, i del nuvarande huvudprogrammelEnergiforskning. Del har emellertid visat sig nödvändigt all ulöver dessainsatser sätta av särskilda resurser för den grundläggande forskningen och denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Delta har i innevarande Ireärsprogram skettinom dels programmet Energirelaterad grundforskning dels inom delprogrammenTeknikbevakning resp. Fusionsenergi inom programmel Energitillförsel saml inomprogrammet Allmänna energisyslemsludier. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 75 Förinnevarande treårsperiod fungerar NFR, STU och somprogramansvariga organ vad belräffar programmel Energirelateradgrundforskning. För delprogrammen Teknikbevakning. Fusionsenergi och Allmännaenergisyslemsludier är del Efn. Efnhar i sitt planeringsunderlag föreslagil alt energirelaterad grundforskningäven i fortsättningen skall redovisas som ett program. Till ell annat nyllprogram för Efn delprogrammel Teknikbevakning och delprogrammel Fusionsenergi.Delta nya program ges av Efn namnet Långsiklig energileknikforskning.Programmet Allmänna energisyslemsludier har av Efn föreslagils även ifortsättningen utgöra ett egel program. Remissinstansernahar i några fall fört fram synpunkter på denna programindelning. STU anser atldet av Efn föreslagna programmel Långsiktig energileknikforskning i storulslräckning är detsamma som ålerfinns i programmet Energirelateradgrundforskning. anser att anslagen till grundläggandeforskning i sin helhet bör överföras till och integreras i NFR:s och STU:sordinarie anslag liksom den långsiktiga delen av anslaget till teknikbevakning.Energiverket anser vidare att en del av de medel som disponeras inomenergiforskningsprogrammel bör ulnylljas för en allmän förbättring av den högreulbildningen inom främsl teknik, samhällsvetenskap och naturvetenskap. IVAbetonar att det är nödvändigt alt prioritera den långsikliga grundläggandeenergiforskningen. Efnföreslår i sitt planeringsunderlag alt del inrällas ramprogram vid högskolanmed stöd av energiforskningsprogrammet. Efn har ocksä i syfte alt åsladkommasådana lösningar för avsikl att ta initiativ till bildandet av ensamarbetsgrupp med högskolan för planering av långsiktig kompelens-uppbyggnadvid högskolan inom energitekniska områden. Föregen del anserjag alt del är angelägel alt det inom programmet förenergiforskning finns särskilda resurser för långsiktigt motiverad forskning.Resultaten från sädana forskningsinsatser kanske visar sig först på lång siktmen uthålliga satsningar på atl bygga upp en grundläggande kompetens har visatsig nödvändiga om man totalt sett vill uppnå en god kvalité på forsknings- ochutvecklingsinsatserna. Jaganser därför alt insatserna inom denna del av del samlade energiforskningsprogrammetäven bör ske på en hög ambitionsnivå. Detbetyder alt jag har för avsikt alt, jämfört med innevarande ireärsprogramföreslå ökade insalser på vissa delar av delta program. En hel del av dessaresurser bör kunna komma högskolan lill del. Jag har också med inlresse noteratEfn:s inilialiv i fråga om samarbele vid planeringen av långsiktigkunskapsuppbyggnad vid högskolan. Detta överensstämmer också med de önskemålstatsrådet inledningsvis anförde om behovel av altseklorsforskningen medverkar lill att den riktade grundforskningen tillförsresurser. Jaghar funnil alt det är lämpligl all ha ett i huvudsak sammanhållel program förden långsiktigt motiverade och grundläggande forskningen. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 76 Detfinns emellertid motiv för atl inom programmel Energilillförsel behälla den delsom avser teknikbevakning och som ingår i del nuvarande delprogrammet medsamma namn. Anledningen lill delta är jag vill försäkra mig om atl urvalet avteknikbevakningsområden sker i nära samband med den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som sker på tillförselområdet i övrigt liksom med denlångsikliga utrednings- och prognosverksamhel som energiverkel bedriver. Jaganser också alt del har stora fördelar att den information och kunskap somteknikbevakningen ger kan nyttjas i det dagliga arbelel med urval avforsknings- och stödprojekt vid slatens energiverk. I övrigt förordar jag altdet bör finnas ell speciellt program för den grundläggande och långsiktigaforskningen. Delta bör benämnas Övrig långsiklig forskning och grundforskningoch omfatta del lidigare programmel Energirelaterad grundforskning och deltidigare programmet Allmänna energisyslemsludier. Vidare bör områdel Nykärnleknik ingå i detta samlade program för gmndläggande forskning. Denenergirelalerade grundforskningen kan liksom resullal från delprogrammetTeknikbevakning inom programmet Energitillförsel bidra till atl öppna på siktlovande utvecklingsmöjligheter. Del är nödvändigl med en viss långsiktigkompetensuppbyggnad inom energiområdet för att lägga grunden för mermarknadsnära utvecklingsinsatser i framliden. Den lyp av salsningar som medgesinom della program är svåra att få genomförda på annat sätt och sker hellerinte utanför ramen pä energiforskningsprogrammel. Mol denna bakgrund börverksamheten även fortsättningsvis ges ell relativt stort utrymme inomhuvudprogrammet Energiforskning. Jaggår nu över lill atl beskriva de olika delprogrammen inom della program, dvs.,Energirelaterad grundforskning. Ny kärnleknik och Allmännaenergisyslemsludier. Vidare kommer jag här atl redovisa de bedömningar ochöverväganden som gjorts belräffande Fusionsenergin. DelprogrammetEnergirelaterad grundforskning omfattar sådan grundforskning som har direklanknylning till energiområdel, men som inle stöds inom ramen för övriga delarav huvudprogram Energiforskning. Medlen inom programmel har under innevarandeprogramperiod fördelats av NFR och STU samt anvisals direkl till . NFR:sprogram är uppdelat i tre delområden; energiomvandling i fysikaliska resp.biologiska system samt miljöeffekter. NFR förordar all rådels del vad belräffarenergirelaterad grundforskning /85-1986/87 blir 51 milj. kr.Del skulle ge rådet möjlighet till ökade satsningar på följande områden:höglemperalur/hållfasta keramer, molekylärbiologisk växtförädling ochalternativa energiformers miljöeffekter. STU:sprogram avser främsl forskning inom ytfysik och ytkemi saml förbränningsteknik.Vidare ingår katalysforskning och forskning om termokemisk lagring av energi.STU föreslår i sitt planeringsunderiag ell Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 77 programför STU:s verksamhel inom delprogrammel Energirelaterad grundforskning med eninsats om 18 milj. kr. på medelnivån för treårsperioden /85-1986/87. är förbränningsmekanismer och reak-lionskinetik samtmiljöeffekter de största områdena. Båda har anknylning till förbränningen.Andra områden är kemisk energilagring, plastmaterial, svävbäddsleknik samlsolenergi. Bolagel föreslår atl Sludsvik Energitekniks del av detta programblir 28 milj. kr. på samlliga nivåer den kommande Ireårsperioden. Förslagetomfallar 18 milj. kr. inom energidivisionen och 10 milj. kr. Förslaget ligger 11,5 milj. kr. har blivit föremål för ingående analys inför delkommande ireårsprogrammei. Som ett led i framtagandet av ett underlag förplanering av energiforskningen efter har en utredare' påuppdrag av Efn utrett vilka basresurser och vilken kompetens som finns vidbolagels division energileknik. Utredaren har konstaterat all divisionen ansesha uppnått en ledande slällning inom områdena kolleknik, förbränning och miljösaml en belydande kompelens inom områdena fjärrvärme och närvärme. Iutredningen diskuteras alt bolaget uppträder i olika roller gentemot sinaintressenter. För det första ulgör del en uppdragsforskningsinstitu-lion, fördel andra fungerar del som ett "konventionellt konsultföretag"".Därutöver upplräder som ett företag som marknadsförprodukler och tjänsler på den fria marknaden. kan, anser utredaren, bl.a.medföra atl kvaliteten på basresurser och kompelens försämras saml altforskningsrollen därmed uttunnas. I utredningen pekas ocksä på det förhållandelalt de statliga grundforskningsanslag som beviljas Studsvik inle kommersamtliga svenska företag inom området tillgodo. Utredarenanser atl en lösning på dessa problem skulle kunna vara att avskiljaEnergidivisionens forskningslaboratorier och annan grundläggandeforskningsverksamhet och med detta som bas organisera ett forskningsinstitut.Delta skulle arbeta parallellt med och oberoende av den kommersiellt inriktadeverksamheten. Efnanser all målel för delprogrammel Energirelaterad grundforskning bör vara attslödja naturvetenskaplig och teknisk grundforskning inom vissa priorileradeområden av stor relevans för den långsikliga energiforskningen. Insalserna börsikta till långsiklig kunskapsuppbyggnad och slöd till kompetensuppbyggnad vidhögskolan. Genom delprogrammel Energirelaterad grundforskning stöds denriklade grundforskning som inle ulgör en naluriig del av övriga program inomenergiforskningsprogrammel. Stödel lill kan dock direktsyfta till att tillgodose kompetensuppbyggnaden vid bolaget. Tekniska högskolan i . 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 78 Efn har i sitt planeringsunderlag inle tagit slällning förinrättande av ell forskningsinstitut vid . men anseratl förulsältningarna bör undersökas för bildandet av ell inslilul eller annansamarbetsform som ger en uppläggning som stärker förutsättningarna förlångsiktig forskning i Sludsvik. Bl.a. bör därvid krav ställas pä enuppläggning och ledning av verksamheten som garanterar den velenskapligakvaliteten. Vidare bör ell samarbete med högskolan eftersträvas och resultatenfrån forskningen göras allmänl tillgängliga på samma säll som görs vad gällerannan grundläggande forskning som erhåller slöd inom energiforskningsprogrammel. Efn anser alt den energirelalerade grundforskningen ärviklig både från forskningspolitisk ulgångspunkl och för den mer målinriktadedelen av forskningsprogrammet. Efn föreslår att NFR tilldelas 51 milj. kr., STU25 milj. kr. saml 18 milj. kr. Flera avremissinstanserna har framfört synpunkter på det av Efn föreslagna programmetEnergirelaterad grundforskning. anser alt Humanistiskaoch () borde bringas att ta ettstörre ansvar för den långsikliga humanistiska och samhällsvetenskapligakompetensuppbyggnad som har relevans för energiforskningen. En lämpligutgångspunkl borde vara ell åtminstone ulvidgal samarbele mellan programmetAllmänna energisyslemsludier och : NFR anser all vissa överiappningarföreligger mellan STU:s fyra huvudområden för långsiktigt slöd inomenergirelaterad grundforskning och NFR:s salsningar. Enligl NFR har STU och NFRlyckats lösa dessa överlappningar i samförstånd. NFR är däruiöver posiliv lillell i STU sammanhållel energiforskningsprogram. NFR har även synpunkter på detsäll på vilket anslagen till grundforskningen vid fördelasoch anser alt dessa intar en särställning i och med att de går direkt frånstatsmakterna till bolagel utan särskild velenskaplig prövning. anser NFR, all någol slags basslöd anslogs medan verksamheten därutöverskulle bedömas i konkurrens med projektansökningar från högskolan. BFRunderstryker behovel av en ökad integration mellan högskoleforskning ochutvecklingsarbete inom industri och konsultkår. Rådel tar därför avstånd frånEfn:s krav på verksamheten vid ett evenluelll energiforskningsinstilul somföreslagils av utredaren. Åven Kraftverksföreningens utvecklingssiiftelse laravstånd från förslagel. IVA anser all förslaget bör undersökas ytterligare.Siudsviks Energiteknik AB avvisar också själva ulredarens förslag all lägga storadelar av verksamheten i ett separat forskningsinstitut. Bolaget vill med skärpahävda atl en instiiuiio-natisering av forskningen skulle isolera den från deviktiga impulserna frän en ralionell växelverkan med andra funktioner iföreiagei och dess externa kontaktyta. STU har lämnat synpunkler på den del avSiudsviks Energileknik AB:s verksamhet som ligger utanför den kärntekniskaverksamhelen i företagel. bedöms av STU som enväsenl- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 79 lig nalionell resurs som bör kunna ulvecklas tillinternationell konkurrenskraft och som en experimentell resurs inom områdensom förbrännings-och förgasningsieknik för fasla bränslen samt energilagringoch energirelaterad materialforskning. STU instämmer i Efn:s förslag allSiudsviks skall erhålla begärda medel för energirelateradgrundforskning och förklarar sig beredda att samfinansiera vissa projekl medbolaget. För egen del anser jag att den energirelalerade grundforskningenär viklig som grund för den mer målinriktade delen av energiforskningen.Delprogrammet Energirelaterad grundforskning bör omfatta sådan grundforskningsom har direkl anknylning lill energiområdet, men som inte stöds inom ramen förövriga delar av energiforskningsprogrammel. Målel bör liksom vara allslödja naturvetenskaplig och teknisk grundforskning inom vissa prioriteradeområden av stor relevans för den långsikliga energiforskningen. Insatserna börsikta lill en långsiktig vetenskaplig kunskapsuppbyggnad samt därigenom i vissmån till slöd till forskarutbildningen inom energiområdet. Inom delprogrammetsram bör stöd kunna ges lill forskare som önskar utbyta erfarenheler ochkunnande med forskare i andra länder. Delprogrammel bör betraktas som ettkomplement till övriga program inom huvudprogrammet och till NFR:s och STU:sverksamhet ulanför energiforskningsprogrammel. Vad belräffar den verksamhel, som inom delprogrammets rambedrivs vid , skiljer den sig i viss mån från deinsatser som görs vid NFR och STU. Skillnaden består i att NFR och STU somprogramorgan fördelar medel vidare lill en rad forskare och institutioner medanSludsvik erhåller sitt anslag som en resurs för grundläggandeenergiforskning vid bolaget. I likhel med utredaren anser jag atl denkompetensuppbyggnad som hillills har bedrivits vid harvarit framgångsrik. Bolagel har uppnått en ledande ställning vad avserkolleknik, förbränning och miljöfrågor saml en betydande kompetens belräffandefjärrvärme.