prop · G703167 · 1983-12-31 00:00:00 — För företag där antalet anställda minskar innebär omläggningenden fördelen att denna minskning direkt motsvaras av minskade kostnader förarbetsgivaravgifterna. Den likviditetsavtappning som blir en följd avomläggningen torde inte utgöra något allvarligt problem. Likviditeten iföretagssektorn har ökat kraftigt beroende på i första hand destora budgetunderskotten som kraftigt ökar likviditeten i ekonomin. Även ireala tal har det skett en likviditetsuppbyggnad. Prop.1983/84:167 81 betydande budgetunderskott även för i kombinationmed en ytterligare minskning av bytesbalansunderskotten kan den utvecklingen istora drag väntas fortsätta. Den likviditetsbelastning som sker i samband, medövergången till en jämnare och något tidigarelagd uppbörd torde sammantaget kommaatt utgöra ett par procent av företagens totala likviditet. Indragningen avlikviditet kommer att koncentreras till . Något större behov avextra upplåning och därav föranledd påfrestning på kreditmarknaden kan knappastförutses. En anpassning av företagens betalningsberedskap bör kunna ske framtill den aktuella perioden. 4.4 Engångseffekter vid bokslutstidpunkten Som jag tidigare nämnt bör omläggningens finansiellaeffekter i första hand beräknas utifrån den likviditetsförändring som uppstår igenomsnitt över året. Likviditetsförändringen jämfört med nuvarande systemvarierar dock mellan olika tidpunkter . Eftersom statsbudgeten iprincip baseras på kassamässig bokföring är det emellertid av visst intresseatt också studera just bokslutsfidpunkten för /85. Till följd avomläggningen kommer, enligt beräkning i remissvaret,statens Ukviditetsställning i bokslutsögonbUckel att bh 6,6miljarder kr. högre än vid ett bibehållande av nuvarande system. Detta beloppär endast av redovisningsteknisk natur och påverkar inte arbetsgivarnaslikviditet utöver vad jag tidigare angett. Även AP-fonden tillämpar en kassamässig bokföringsprincipmed kalenderår som räkenskapsår. Den senareläggning av avgiftsuppbörden somomläggningen medför innebär att AP-fondens tillgångar vid bokslutstidpunktenför är 1985 blir uppskattningsvis . mindre än med nuvarandesystem. Liksom för statsbudgeten sammanhänger detta utfall med valet avbokslutstidpunkt. Detta illustreras t.ex. av att AP-fondens tillgångar(likviditetsställningen) kommer att vara inemot 1miljard större än med gällande system, till följd av att avgiftsuttagetgenomgående grundas på aktueUa löneunderlag och att fyllnadsinbetalningarnadärmed i stort sett upphör. Genomsnittligt över omläggningsperioden t.o.m.första halvåret 1986 kommer AP-fondens tillgångar att bli 300 ä 500 milj. kr.lägre än vid ett bibehållande av nuvarande regler. Till följd härav uppstår påkort sikt en ränteförlust för fonden i storleksordningen 30 ä 50 milj. kr. Iett något längre perspektiv blir de finansiella konsekvenserna av densamordnade och månatliga uppbörden gynnsamma även för AP-fonden genom att entätare avgiftsuppbörd och en förbättrad kontroll ökar inkomsterna. AP-fonden har i sitt remissvar hemställt att genomförandetav utredningens förslag skulle ske på sådant sätt att de negativa effekternaför fonden neutraliseras t.ex. genom att fonden tillförs medel motsvarande avgiftsbort- 6 1983/84. 1983/84:167 82 fallet.Med hänsyn till att den bestående effekten i form av ränteförluster för AP-fondenär tämligen begränsad erfordras enligt min mening inte någon särskUd kompensafionfill fonden. AP-fonden kommer dock av tidigare nämnda skäl att i sitt bokslutför uppvisa en uppskattningsvis . sämre ställning ochlägre placeringskapacitet på kreditmarknaden än vad nuvarande uppbördssystemoch därmed sammanhängande betalningsströmmar ger upphov fill. Företagenpåverkas inte på samma sätt som statsbudgeten och AP-fonden av en kassamässigtförändrad Ukviditetsställning vid bokslutstidpunkten eftersom företagen i sinaräkenskaper periodiserar inkomster och utgifter. Källskatt ocharbetsgivaravgifter är i räkenskaperna redan hänförda till den månad och detverksamhetsår då lönerna utbetalades till de anställda. Om ett företag därför isamband med en skatteomläggning betalar skatt något snabbare än normaltpåverkar detta i och för sig inte direkt dess resultat. Påverkan sker genom denförsämring av räntenettot som inträffar som en följd av en genomsnittligtförsämrad likviditetsställning. 4.5 Effektav förbättrad kontroll m.m. Utöverdet posifiva statsfinansiella tillskott som uppstår tUl följd av de ändradeuppbördstidpunkterna och anknytningen av avgiftsuppbörden fill aktuelltlöneunderlag leder samordningen och anknytningen fill källskatteuppbörden fillförbättrade kontrollmöjligheter. En uppskattning av vad den förbättradekontrollen kan komma att inbringa för staten och socialförsäkringssektorn ärsvår att göra. Effekten torde dock inte vara obetydUg och bör finnas med i enbedömning av omläggningens totala intäkter och kostnader. Destatsfinansiella intäkterna av en övergång till samordnad och månatUg uppbördöverstiger väsenfiigt de ökade kostnaderna som uppstår genom att skatteförvaltningenmåste tillföras ytterUgare resurser utöver de som frigörs i nuvarande system.Kontrollmöjligheterna förbättras också väsenfiigt. För företagssektorn innebärförslaget en likviditetsavtappning och därmed sammanhängande räntekostnadersamt ökade administrationskostnader. Dessa förändringar är dock av sådanbegränsad omfattning att jag bedömer att utredningens förslag kan genomförasutan större problem. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag fill 1.lag om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. 1983/84:167 83 2. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 3. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 4. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 6. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). Förslagen under 2 och 6 har upprättats i samråd medchefen för . Förslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 4. i 6 Specialmotivering till lagförslagen 6.1 Förslaget till lag om uppbörd av socialavgifter fränarbetsgivare Lagförslaget omfattar 56 paragrafer samlade i 15 olikaavsnitt. I de första paragraferna finns bestämmelser av allmän karaktär.Därefter är lagen i stort disponerad i den ordning som bestämmelserna bUrfillämpliga för arbetsgivarna och myndigheterna . I denna paragraf anges lagens tillämpningsområde. Detta ärenligt ordalydelsen angivet fill "uppbörd av arbetsgivaravgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter". Bestämmelserna i lagen kan emellertidockså tillämpas på annan avgift som arbetsgivare skaU betala, om särskildföreskrift ges om detta. En särskild erinran om detta har inte ansettsnödvändig. Vad nu sagts gäller exempelvis den allmänna löneavgiften.Genom en hänvisning i 4 § lagen (1982:423) om allmän löneavgift till 5 kap.socialavgiftslagen bUr f.n. om debitering och uppbördtillämpliga på denna. Det finns anledning att i senare sammanhang ta upp fråganom en ändring av denna hänvisning i lagen om aUmän löneavgift till att gälla lagenom uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. För de arbetsgivaravgifter som staten skall betala gällersärskilda bestämmelser som regeringen utfärdar. Sådana särskilda bestämmelsergäller även för kyrkofonden och exportkreditnämnden. I paragrafen anges innebörden av vissa termer somförekommer i lagen. Av dessa är utgiftsår och kvarstående avgift hittillsanvända beteckningar 1 Bilagan har uteslutits här med undantag av förslaget tiUlag om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, av vilket här återges2,11,12,17,20,24 och 54 §§ samt övergångsbestämmelserna. I övriga delar ärbilagan likalydande med de förslag som är fogade till propositionen. Prop.1983/84:167 84 som givits en delvis ny innebörd för att anpassas till detnya systemet för uppbörd av avgifterna. Vidare införs en del nya termer för atttäcka behovet av lätthanterliga begrepp i det nya systemet. Med lön förstås avgiftspliktig lön enligtsocialavgiftslagen. Hit hör lön i pengar, naturaförmåner i form av kost, bostadeller bil samt ersättning för arbete som någon utfört åt en annan person utanatt vara anställd i dennes tjänst (uppdragsersättning). Om ersättningen utgörinkomst av rörelse eller jordbruk för betalningsmottagaren anses den inte somlön med mindre överenskommelse mellan utgivaren och mottagaren träffats om attersättningen skall jämställas med inkomst av anställning(likställighetsavtal). För ersättning som betalas ut enligtlikställighetsavtalet skall således arbetsgivaravgifter erläggas. Med lön likställs vissa bidrag från författarfondoch konstnärsnämnden, vilket framgår av 2 kap. 3 § sista meningen och 1 kap. 2§ andra stycket socialavgiftslagen. I avgiftsunderlaget skall inte ingå ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång fyllt och inte heller ersättning tillarbetstagare vid sjukdom eller föräldraledighet i de fall arbetsgivaren betalarsjuklön och erhåller motsvarande belopp från , s.k. arbetsgivarinträde.I avgiftsunderlaget skall vidare inte ingå ersättning som motsvarar kostnaderi arbetet som arbetstagaren haft att täcka med ersättningen, s.k.kostnadsavdrag. Ytterligare undantag vid beräkning av avgiftsunderlagetframgår av 2 kap. 4 § socialavgiftslagen. Avgiftsplikt förutsätter att ersättningen till en ochsamme arbetstagare uppgår till , efter den av migföreslagna ändringen i 2 kap. 4 § socialavgiftslagen. Innehållen skatt skall enligt uppbördslagen (1953:272), UBL,redovisas i uppbördsdeklarafion. Denna uppbördsdeklaration skall också användasför redovisning av arbetsgivaravgifter. På grund härav beskrivs uppbördsdeklarationgenom hänvisning till UBL. För att täcka behovet av en sammanfattande benämning på dearbetsgivaravgifter en arbetsgivare skall redovisa för enligt 4 §införs termen månadsavgift. Utgiftsår är det kalenderår för vilket arbetsgivaravgifterskall betalas. För utgiftsårets arbetsgivaravgifter skall arbetsgivarenenligt 11 § i vissa där närmare angivna fall lämna en samlad redovisning, årsuppgift.Denna lämnas på särskild blankett enligt fastställt formulär. Årsavgift utgör summan av de arbetsgivaravgifter sombelöper på utgiftsåret. Årsavgiften skall i princip ha betalats genominbetalning av månadsavgifter. Uttrycket redaravgift kan måhända ge intryck av att sådanavgift endast skall betalas av redare, men så är inte fallet. Av lagen(1958:295) om sjömansskatt och anvisningarna till lagen framgår att dennaskyldighet även kommer att omfatta vissa entreprenörer ombord. 1983/84:167 85 Kvarståendeavgift är det belopp som återstår att betala enligt arbetsgivarens redovisningi årsuppgiften, om årsavgiften är större än summan av de belopp som inbetalatseller fastställts till betalning året efter utgiftsåret.Framkommer å andra sidan enligt arbetsgivarens redovisning i årsuppgiften ett saldoarbetsgivaren tillgodo, utgör detta överskjutande avgift. Med hänsyn till avkortriings-och avräkningsreglerna överensstämmer det belopp arbetsgivaren verkligen fårutbetalat inte nödvändigtvis med detta saldo. Restitutionsräntaär ränta på det avgiftsbelopp en arbetsgivare har rätt att få tillbaka och somåterbetalas först efter året efter utgiftsåret. Paragrafeninnehåller två stycken som reglerar behörigheten för länsstyrelse och lokalskattemyndighet. Ensamordning av uppbördssystemen för källskatt och avgifter förutsätter att det ärsamma myndigheter söm skall handlägga uppgifterna enligt de olika systemen. Medanpassning fill föreskrivs således ( första stycket attbeslut av länsstyrelse skall meddelas av den länsstyrelse tUl vilkenuppbördsdeklarationen enligt UBL skall lämnas. När det är fråga om uppbördsdeklarafionför redaravgift som enligt bestämmelserna skall lämnas fillsjömansskattekontoret är det dock i somär behörig. Detta har i första stycket kommit till uttryck genom en hänvisningtill 32 § som innehåller bestämmelser om i vilka fall i Göteborgsoch län meddelar beslut. Andrastycket reglerar vilken lokal skattemyndighet som är behörig att meddelabeslut. Behörig är den lokala skattemyndighet hos vilken arbetsgivaren ärregistrerad för inbetalning och redovisning av arbetstagares skatt. Ärarbetsgivaren inte registrerad, skall beslut meddelas av den lokala skattemyndigheteni det fögderi där arbetsgivaren är bosatt. Därmed följer att det är sammalokala skattemyndighet som meddelar beslut både i fråga om källskatt ocharbetsgivaravgifter. I förevarande stycke har också tagits in enspecialbestämmelse som gäller utländska arbetsgivare. Uttalanden angåendesådana personers avgiftsskyldighet gjordes i prop 1975/76:46. Förevarandebestämmelse har utformats mot bakgrund av dessa uttalanden och gällerarbetsgivare som är fysisk person bosatt utomlands eller är utländsk juridiskperson och inte har fast driftställe i riket. Beslut som gäller en sådanarbetsgivare skall meddelas av den lokala skattemyndigheten i Stockholmsfögderi. Enligt en av mig föreslagen bestämmelse i 54 § UBL blir vidarelänsstyrelsen i den myndighet fill vUken sådan arbetsgivares uppbördsdeklarafionskall lämnas. 1983/84:167 86 Redovisningav månadsavgift, m.m. Dennaoch de två närmast följande paragraferna reglerar redovisningsskyldighetensomfattning och innehåll för en arbetsgivare. Som framgått av den allmänna mofiveringenbygger det nya uppbördssystemet på en långtgående samordning mellan uppbördenav käUskatt och arbetsgivaravgifter. Den lösningen har valts att, i denutsträckning det är möjUgt och lämpligt, anpassa avgiftsbestämmelserna till UBL:sbestämmelser. Denvalda metoden medför att ändringar måste göras i bl.a. 54 § 1 mom. UBL. i denna paragrafs första stycke skall en arbetsgivare som gjortskatteavdrag lämna uppbördsdeklaration utan anmaning till den länsstyrelse somavses i 52 § första stycket UBL. Även arbetsgivarens redovisning avarbetsgivaravgifterna skaU lämnas i uppbördsdeklarafion. Uppbördsdeklarationskall enligt 54 § 1 mom. första stycket UBL lämnas senast den 18 i denuppbördsmånad som infaller närmast efter utgången av den månad under vUkenskatteavdraget gjordes. Denna föreskrift ändras enligt förslaget så att fidenför avlämnandet också görs beroende av tidpunkten då den avgiftspliktiga lönenbetalades ut. Enligt UBL är en arbetsgivare skyldig att lämna redovisning i uppbördsdeklarafionnär han har gjort skatteavdrag. Såvitt avser arbetsgivaravgifterna måsteskyldigheten att lämna uppbördsdeklaration inträda så snart arbetsgivarenfaktiskt har betalat ut lön. Medde föreslagna ändringarna i UBL innebär huvudregeln i första stycket att allaarbetsgivare, som under en månad betalat ut avgiftspliktig lön, är skyldiga attutan anmaning redovisa den avgiftspliktiga lönens storlek och månadsavgiftensbelopp i uppbördsdeklaration senast den 18 efter den månad då lönenbetalades ut. Denna skyldighet gäller alltså även de arbetsgivare som ärskyldiga att göra skatteavdrag enligt särskilda bestämmelser om avdrag påartistersättning. Föreskrifteni andra stycket föranleds av bestämmelsen i 2 kap. 4 § 1 socialavgiftslagen. Avnämnda bestämmelse följer efter ändring i enlighet med vad jag nu samtidigtföreslår, att i lön på vilken arbetsgivaravgifter skaU beräknas, inte skallinräknas belopp till en och samme arbetstagare som inte uppgåtttill . tiU en arbetstagare betalarsåledes arbetsgivaren inte några avgifter. Avgiftsskyldighet inträder förstnär lönen för året uppgått till nämnda belopp och omfattar då hela beloppet.Detta innebär exempelvis att för en arbetsgivare som betalat ut . till enarbetstagare i var och en av månaderna , inträder avgiftsskyldigheti fråga om denne arbetstagares lön först i och med utbetalningen i maj.Redovisning lämnas och omfattar då enligt föreskriften i andra styckethela den dittills utgivna lönen. Har avgiftsskyldighet i fråga om enarbetstagare uppkommit föreligger självfallet därefter redovisningsskyldighetför varje lönebelopp som avser denne arbetstagare oberoende av beloppetsstorlek. Prop.1983/84:167 87 Lönen, dvs. det underlag på vilket arbetsgivaravgifternaskall beräknas, skall redovisas enligt kontantprincipen. Detta innebär att enlön redovisas för den månad under vUken den blivit tillgänglig för lyftning,dvs. kunnat disponeras av arbetstagaren. Reglerna har byggts upp efterprincipen att en arbetsgivare skall redovisa ett riktigt avgiftsunderlag månadför månad. Det kan dock inte bortses från att det kan finnas situationer då enarbetsgivare i efterhand finner att redovisningen var felaktig och därförjusterar avgiftsunderlaget i en ny deklaration. Detta berörs närmare imotiveringen tUl 28 § som reglerar påföljd vid försenad betalning. Paragrafens anknytning till omuppbördsdeklaration rnedför vidare att föreskrifterna om anmaning ochförseningsavgift i 54 § 1 mom. andra stycket, 2 mom. och 3 mom. UBL blirtillämpliga även såvitt avser avgiftsredovisningen i uppbördsdeklaration. En anmaning för den som är deklarationsskyldig kan ävenavse komplettering av en redan lämnad deklaration (54 § 2 mom. UBL). Upptarsåledes en lämnad uppbördsdeklaration endast redovisning för skatteavdrag kommerarbetsgivaren att kunna anmanas att komplettera deklarationen med uppgifterbeträffande avgifterna. Är arbetsgivaren redovisningsskyldig endast föravgifter skall anmaningen givetvis avse endast detta. Förseningsavgift skall påföras den som inte lämnaruppbördsdeklaration i rätt tid (54 § 3 mom. UBL). Dubbel förseningsavgift tasut då deklarationsskyldigheten inte fullgörs i rätt tid efter anmaning. Bestämmelser om att anmaning kan förenas med vite finns i83 § UBL. Redovisningsskyldigheten såsom den föreskrivs iförevarande 4 § är absolut och oberoende av arbetsgivarens betalningsförmåga.Saknar arbetsgivaren medel att betala avgifterna skall redovisning ändålämnas. Uppbördsdeklarationen bör i sådana fall sändas direkt tilllänsstyrelsen. Enligt 53 § 1 mom. UBL får på ansökan av enarbetsgivare eller när särskilda skäl föreligger besluta att innehållen skattredovisas tUl under särskilt redovisningsnummer. En samordnaduppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter kräver att arbetsgivarnasredovisning följer samma rutiner för källskatten och avgifterna. Förevarandeparagraf i UBL föreslås därför ändrad så att beslut om särskiltredovisningsnummer kommer att gälla både källskatt och arbetsgivaravgifter. Enligt nu gällande ordning värderas naturaförmån i form avkost och bostad enligt vad som gäller om värdet av sådan naturaförmån vidbestämmande av pensionsgrundande inkomst. Föreskrifter härom utfärdas avriksförsäkringsverket (RFY) under utgiftsåret. I det nya uppbördssystemet måste reglerna för värderingenvara bestämda före utgiftsårets ingång. En sådan ordning kan i ett samordnatsystem åstadkommas genom anknytning till reglerna för värdering avifrågavarande förmåner vid beräkningen av preliminär A-skatt. 1983/84:167 88 Naturaförmåni form av kost och bostad skall enligt första stycket tas upp till det värdesom gäller vid beräkningen av preliminär A-skatt. ()fastställer enligt 8 § andra stycket UBL genomsnittsvärden för dessa förmåner.Vid arbetstagarens taxering gäller på grund av bestämmelserna i 42 §kommunalskattelagen andra värden. Avgiftsuppbördens konstruktion tillåteremellertid inte en genereU justering i efterhand av de värden som legat tillgrund för månadsavgiftens beräkning. Månadsavgiften skall såvitt gäller kostoch bostad således beräknas på ett schematiskt, före utgiftsårets ingångfastställt underiag. Värdetav kost och bostad och den därpå framräknade månadsavgiften skall redovisas förvarje månad under vilken förmånerna tillhandahållits. Andrastycket reglerar värderingen av bilförmåner. Enligt den ordning som f.n. gällerenligt 4 § AVGL i dess lydelse enligt lag 1981:696 skall bl.a. värdet avbilförmån uppskattas efter regler som fastställs av regeringen eller efter regeringensbemyndigande av RFV. Värdet av bilförmån skaU bestämmas enligt schablon pågrundval av genomsnittliga faktiska kostnader för innehav av bilar i olikapris- och årsklasser med en årlig körsträcka i privat bruk om . RFV harefter regeringens bemyndigande utfärdat särskilda regler föruppskattning av värdet av bl.a. bilförmån. Bestämmelser av den innebörd somenligt nuvarande uppbördssystem gäller i fråga om de regler efter vilka värdetav bilförmån skall uppskattas bör gälla också i det nya uppbördssystemet.Föreskriften i nu förevarande stycke om bilförmån har därför med endast mindreredaktionell jämkning utformats i överensstämmelse med AVGL:s föreskrift. Tredjestycket innebär ett avsteg från principen att arbetsgivaren skall redovisa ettfullständigt avgiftsunderlag för . Arbetsgivaren bereds genombestämmelsen i förevarande stycke möjlighet att skjuta upp redovisningen avbilförmåner till den sista uppbördsdeklarationen för utgiftsåret. Avstegetgörs med tanke på att det för vissa arbetsgivare kan föreligga svårigheter attlämna en månatlig redovisning. Om arbetstagaren själv svarar för vissa avbilens kostnader eller betalar viss ersättning till arbetsgivaren kan detsålunda vara svårt att på rätt sätt beakta detta redan vid en månatlig redovisning.Arbetsgivaren ges därför möjligheten att redovisa alla de bilförmåner han tiUhandahållitunder hela utgiftsåret i ett sammanhang, nämligen i den uppbördsdeklarafion somlämnas för december månad. De arbetsgivare som driver verksamhet endast en delav året, överiåter verksamheten eUer av annan anledning upphör med verksamhetenunder året är skyldiga att redovisa bilförmånerna i den uppbördsdeklaration somblir den sista med hänsyn till sådana omständigheter. Arbetsgivarensrätt tUl uppskjuten redovisning av bilförmåner är inte absolut. Den lokalaskattemyndigheten får när särskilda skäl föreligger besluta att arbetsgivarenskall redovisa . Sådana särskilda skäl kan vara att arbetsgivarenvisat sig i detta eller i något annat för avgiftsredovis- Prop.1983/84:167 89 ningen betydelsefullt hänseende missköta sina åligganden.Ett annat skäl kan vara att den lokala skattemyndigheten har anledningmisstänka att redovisnings- eller betalningsskyldigheten inte kommer attfullgöras vid den uppskjutna tidpunkten. Ett beslut av lokal skattemyndighet om månatligredovisning av bilförmån kan fidsbegränsas till visst utgiftsår eller bestämmasatt gälla t.v. Besvär över den lokala skattemyndighetens beslut fårenligt 50 § föras hos . beslut kan inte överklagas,vilket framgår av 52 §. I paragrafen regleras i tre stycken kostnadsavdragensredovisning i uppbördsdeklarationen. Vid bestämmandet av avgiftsunderlaget skall enligt nugällande bestämmelse 12 kap. 4 § 6 socialavgiftslagen bortses från den del aven ersättning som motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagaren haft atttäcka med ersättningen. Detta skall noga skiljas från en särskildkostnadsersättning som arbetstagaren kan ha uppburit. Sådan kostnadsersättningutgör i de flesta fall inte lön och ligger helt utanför avgiftsberäkningen. Från avgiftsunderlaget skall således enligt hittillsgällande bestämmelser göras vissa avdrag, dock endast i den mån RFV medgerdetta. Enligt andra stycket i 2 kap. 4 § socialavgiftslagen får sådantmedgivande lämnas endast om kostnaderna kan beräknas uppgå till minst entiondel av ersättningen och får avse arbetstagare i viss verksamhet eller efterframställning av arbetsgivaren viss eller vissa arbetstagare. RFV utfärdar föreskrifter om kostnadsavdrag vidbestämmande av avgiftsunderlag. Härvid fastställs schablonavdrag för vissagrupper arbetstagare, f.n. skogskörare, skogshuggare och hemarbetare. I detnya systemet krävs att de olika verksamheter för vilka schablonvärden skallfastställas utvidgas väsentligt. Enligt mitt förslag kommer det att åligga RSVatt fastställa reglerna för schablonvärden. I första stycket ges bestämmelsen att arbetsgivaren i sinmånatliga redovisning får göra avdrag för arbetstagarens kostnader som kanberäknas belöpa på , om kostnaderna för hela utgiftsåret kan bedömasuppgå till minst fio procent av arbetstagarens årslön. Detta förutsätter vissaändringar i socialavgiftslagen, fiU vilka jag återkommer.