prop · G703160 · 1983-12-31 00:00:00 — Invändningar har rests mot projekten /Stennäsoch uppströms Björnafallet. , , , Älvräddarna ochKungliga hör till dem som anser att projektet /bör utgå ur planen. Invändningarna avser den omfattande uppdämningenoch O-tappningen. anser att projektet bör utredas ytterligare. Deberörda kommunerna (, och ) och länsstyrelserna(, ) ställer sig med vissa reservationer positiva tiilen utbyggnad. Projektet är okänt. kommuntar inte ställning till projektet men framhåller att en utbyggnad kan innebärakonflikter med motstående intressen. och Ålvräddarnas samorganisationanser att projektet bör utgå ur planen. Projektet avstyrks av kommun ochlänsstyrelsen i , till förmån för projektet . Dennainställning har också vissa grannkommuner, planverket och kammarkollegiet.Vetenskapsakademin, Älvräddarnas samorganisation, , naturvårdsverkatm. anser att projektet bör utgå ur planen utan att ersättas av Fatsjö. och naturvärdsverket m.fl. hänvisar tilldet särskilda yttrandet från m. fl. I detta anges att projektet äratt föredra framför om inte minimitappningen i det senare projektetuppgår till minst 15 mVs. Prop.1983/84:160 47 Älvräddarnas samorganisation skriver: "anser att Vojmån är sä viktig förfiske och rekreation att inget av projekten eller Vojmå bör komma tillstånd. Om vi kommer till den punkt där vi tvingas välja mellan de två projektenanser vi att Vojmå är att föredra eftersom det ger större möjligheter till minimitappningaroch eftersom skadorna totalt sett blir mindre, även i Vojmån." För projekten , Korpå och LiUå skall som ägare ståKorsselbränna AB och inte Båkab som angetts av vattenkraftberedningen. Vissosäkerhet har redovisats vad gäller ägarens intresse att genomföra projektenunder . Projektet avstyrks av kommun ochlänsstyrelsen i . Andra instanser som anser att projektet bör utgå ur planenär bl.a. , . Älvräddarnas samorganisation ochKungliga . kommun framhåller att Meåforsen är den sistaoutbyggda forssträckan i kommunen och att den har mycket stor betydelse förrekreation och fiske. Projektet avstyrks av kammarkollegiet somuppger att fallhöjden hör till en renbetesfjällsfastighet som lyder underkollegiet. Projektet kan enligt Båkab ge 15 GWh/år tUlen kostnad av /kW, år. Ett stort antal remissinstanser är negativa fill enutbyggnad av projekten i biflödet Hårkan. De berörda kommunerna (och ) ochlänsstyrelsen i Jämfiand, , , planverket,kammarkollegiet. ,, Folkparfiet och VPK i , Aktionsgruppen . anser att projekten bör utgå ur planen. De skäl som anges för attmotsätta sig projekten är älvsträckans läge nära , desslättillgänglighet, dess betydelse för fiske och för kulturminnesvården. Länsstyrelsenoch kommun anser att de båda projekten bör bytas ut mot NedreLångan. Projektet avstyrks av planverket. JämtlandskraftAB uppger att tillskottet genom projektet skall vara 50 GWh/år och inte 65 GWh/årsom uppges i beredningens betänkande. Projektet överledning avstyrks av bl. a.riksantikvarieämbetet, firkeristyrelsen, , ,kammarkollegiet. och Älvräddarnas samorganisation.Det viktigaste skälet för att motsätta sig projektet är att Ammerån är heltoutbyggd och 1983/84:160 48 har bedömts höra till de mest skyddsvärda vattendragen ilandet. En överledning skulle påverka den nedre delen av Ammerån. i och kommun anser attprojektet behöver utredas ytterligare innan man är beredd att ta ställning. Båkabanser att de berörda kraftföretagen har det kraftekonomiskaunderlaget för den utredning som eventuellt behövs för att alternativalösningar skall studeras. Ytterligare utredningar före en domstolsprövningskulle enligt Båkab inte vara meningsfulla utan bara försena och fördyratotalprojektet, som omfattar Ammeråns överledning och effektutbyggnader av defem stationerna på sträckan . Projektet avstyrks av Ange kommun, iVästernorrlands län, , , och . Bl.a. anges att älvsträckan itidigare utredningar bedömts höra till de mest skyddsvärda och att kraftnyttanär relativt liten. Forsarnas värde för det rörliga friluftslivet, kulturminnesvården,den vetenskapliga naturvården och fisket framhålls. Projektet avstyrks av kommun ochlänsstyrelsen i ; dessutom av bl.a. ,, planverket, kammarkollegiet, VPK och i ,Ålvräddarnas samorganisation. Kommunens inställning är följande: "utbyggnad skulle påtagligt och negativtpåverka livsbetingelserna för befolkningen i bland annat genom denstarkt begränsade vattenföringen i älvfåran, som passerar rakt genom samhället ." En utbyggnad av och avstyrks avHärjedalens kommun. Älvräddarnas samorganisation samt VPK och iJämtland. Projektet av Rädda Ljusnan-gruppen, Föreningen och . Som ett viktigt skäl uppges att en utbyggnad i enlighet medvad som redovisats av beredningen skulle stå i strid med gällande riktlinjer iden fysiska riksplaneringen. Vidare skulle utbyggnaden allvariigt skadafisket. Fallrättsägaren, AB Hälsingekraft, uppger att någon utbyggnad av Edeforseninte kommer att aktualiseras eftersom det större projektet är ekonomisktavsevärt gynnsammare. Prop.1983/84:160 49 Projektet avstyrks av i Gävleborgslän, som anser att projektet bör ersätta Galvån. Samma inställning harBollnäs socialdemokratiska arbetarekommun. Som skäl uppges framför allt skadorpå fisket. Fallrättsägaren, AB , uppger atl projektetskulle kunna ge 38 GWh/år till en kostnad av /kWh, år. Projektet bör enligt planverket utredasytterligare. Fallrättsägaren, AB , uppger att kostnadenför projektet nu beräknats till /kWh, år. Projektet strömmar avstyrks av Fritidsfiskarna. Projekten i Vanan bör enligtkammarkollegiet betraktas som undantagna enligt riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen (är undantagen). Ålvräddarnas samorganisationavstyrker projektet . Projektet kommer enligt fallrättsägaren StoraKopparberg inte att aktualiseras. Projektet avstyrks av Fritidsfiskarna och . Inverkan på landskapsbilden och skador pä fisket uppges somskäl för att motsätta sig projektet. miljögrupp anser att projektet,i likhet med t.ex. utbyggnaderna i och , bör utredas. Älvdalenskommun ställer sig positiv till fortsatt utredning av projektet. Projekten Ö, Forshuvud och Bullerforsen kommerenligt fallrättsägaren inte att aktualiseras . Projektet är enligt osäkert medhänsyn till ekonomin. Projektet - i den mån det inkluderar enutbyggnad av - avstyrks av bl. a. kommun, ,. Älvräddarnas samorganisation och Kungliga Vetenskapsakademin.Vissa av remissinstanserna framhåller att de motsätter sig all utbyggnad somberör det föreslagna naturreservatet. Detta omfattar men ocksåden uppströms liggande . Beslutet att inrätta naturreservat harav fallrättsägaren BGK överklagats till regeringen. i avstår från att taställning i avvaktan på den komplettering av kunskapsunderlaget som beredningenföreslagit. 1983/84:160 ' 50 Projektet år enligt tveksamt frånekonomisk synpunkt. Projektet avstyrks av . Projektet avstyrks, med hänvisning fill bl.a.skador på fisket och påverkan på landskapsbilden, av bl. a. ,. och i län ställer sigpositiva till ytterligare utredning, medan Mönsterås.kommun är positiv tiUprojektet. Om- och tillbyggnaderna av Fridafors och Hemsjö bör enligtlänsstyrelsen i och Fritidsfiskarna inte komma till stånd om de pånågot sätt ytterligare påverkar fisket och naturmiljön i . En ombyggnad av Fridafors får enligt kommun inteäventyra fortsatt drift i Fridafors Bruk. Projektet bör enligt planverket utredasytterligare innan ställning tas. i uttrycker viss tveksamhettill projektet - eftersom det skulle innebära omfattande uppdämningar -och tar inte ställning. Fallrättsägaren Uddeholm-Billemd är tveksam tillprojektet om inte även byggs ut. En dämningshöjning i bör enligt kommunutredas noga innan ställning kan tas. Enligt skulle effektiviseringarna ikraftverken EdsforsenForshaga kunna ge ett tillskott på 27 GWh/år med rimligekonomi, inte 44 GWh/år som anges i beredningens betänkande. Tillbyggnaden av är enligt ettekonomiskt tveksamt projekt. 1983/84:160 51 6 Projekt utanför planförslaget Deprojekt som ingår i planförslaget skulle uppfylla följande krav: så liten miljöpåverkan sommöjligt Vissaprojekt avfördes från förslaget på grund av dålig ekonomi, andra därför attmiljöpåverkan bedömdes vara för stor. Vissaprojekt som avfördes av ekonomiska skäl bedöms av berörda fallrättsägare, efternärmare studier, ha acceptabel ekonomi. Muorka m.fl. projekt iRåneälven (Båkab) Rönnöforsen i (Båkab) Många remissinstanser somär starkt kritiska till en fortsatt vattenkraftsutbyggnad, bl.a. ,. , anser att förslaget borde haomfattat en rad dyrare projekt, angivna i det särskilda yttrandet frånexperterna m.fl. Det gäller projekten: Gallejaur, , Rengård,Granfors och Krångfors i Ajaure, Gardikfors, , Bjurforsnedre, Harrsele och Purgfors i , Borgasjö och Hjälta iÅngermanälven Höljebro, och Sunnerstaholmi Ljusnan Mackmyra och i Gavleån Domnarvet, Långhag, ,och Kalkbruket i Avdessa projekt som huvudsakligen är om- och tillbyggnader - har som redannämnts Rönnöforsen efter närmare studier bedömts ha acceptabel ekonomi. ProjektetFatsjö avfördes från förslaget då det bedömdes ha ej acceptabel ekonomi ochdessutom vara från miljösynpunkt ofördelaktigt jämfört med ett modifierat Vojmåprojekt. Enligt det ovan nämndasärskilda yttrandet till vilket bl. a. , naturvårdsverket.Svenska , ochFritidsfiskarna ansluter sig - sägs beträffande valet mellan Vojmå och Fatsjöföljande. Vojmå bör väljas före Fatsjö om inte det senare projektet förknippasmed en minimitappning på lägst . anser nu att varken Fatsjö eller Vojmå bör komma till stånd mensäger också att projektet i en valsituation är att föredra, eftersom detprojektet ger större möjligheter till minimitappningar och totalt sett mindreskador i Vojmån. har tidigareföreslagit en utbyggnad av Vojmå. Vad gäller Fatsjö anför attkostnaderna är så höga att projektet nu inte bör komma till stånd. Man angersig dock vara berett att medverka till ett Prop.1983/84:160 52 genomförande om det från sysselsättningssynpunkt ärangeläget och under förutsättning att en del av kostnaden kan ställas tillVattenfalls förfogande utan förräntningsplikt. Flera av remissinstanserna talar för en utbyggnad avFatsjö i stället för Vojmå. Det gäller främst den berörda kommunen - Vilhelminakommun -och i samt flera av inlandskommunerna iVästerbotten - , och kommuner. Också planverket,kammarkollegiet och LO förordar en utbyggnad av Fatsjö. kommun redovisar en omfattande jämförelsemellan och en utbyggnad av Vojmå utan de modifieringar somberedningen förutsatt, dvs. omfattande minimitappningar och ingen eller obetydligkorttidsreglering. Kommunens slutsats är att möjligen gerbättre ekonomi men att skadeverkningarna på miljön blir större. Vid en samladbedömning anser kommunen att och inte bör kommatill utförande. Kommunen motsätter sig besämt en utbyggnad av projektet . Projektet i Ljusnan avfördes från förslaget pågrund av planerad torvbrytning, vilken innebär att projektet skulle komma tillstånd först efter den tioårsperiod som förslaget avser. Trots detta anserlänsstyrelsen i att projektet bör föras lill planen. Vissa projekt togs inte med i planen då de i jämförelsemed andra aktuella projekt bedömdes ge större skadeverkningar. Av dessa projekthar främst följande diskuterats i remissvaren: Projektet bör enligt kommun ochByggnadsarbetareförbundet komma till utförande. Projektet ställer sig kommun negativtill medan i anser att det bör ingå i planen. Projekten i Nedre Långan bör enligt bl. a. iJämfiands län, , Byggarna och kommun förastill planen. Projekten är belägna i som motsätter sig enutbyggnad. F.ö. är inställningen till en utbyggnad av Nedre Långan väl kändgenom den vattenmålsprövning som slutade med ett avslag hos regeringen. Projektet bör enligt bl. a. iGävleborgs län, kommun, de socialdemokratiska arbaterekommunerna iLjusdal och , LO-sektionen i och byggnadsarbetareförbundet avd.27 föras fill planen. Utifrån remissvaren kan inga slutsatser dras ommotståndet mot en utbyggnad eftersom projektet inte fanns med i förslaget.Några remissinstanserfrån bevarandesidan har dock tagit upp och motsatt sig projektet har valt att inte avge något yttrande. Projektet ,beläget inom , bör enligt och kommuner samt bl.a.Svenska Elektrikerförbundet, och föras tillplanen. Bland dem som motsätter sig en utbyggnad finns bl. a. kommunsamt i . Prop.1983/84:160 54 Sammanfattning av statens energiverks utredning, Vattenkraftsutbyggnadunder Genombeslut uppdrog regeringen åt statens energiverk attgenomföra vissa utredningar på vattenkraftsområdet. Vattenkraftsberedningensprojektkatalog innehåller projekt om sammanlagt /år syftande till etttillskott på /år för att uppnå den av beslutade målsättningenför vattenkraftsproduktionen /år. I uppdragingick att utreda vilken medelårsproduktion som skaU anses utgöra utgångspunktför bedömning av vattenkraftsberedningens förslag. Olika metoder gmndade påberäkningar av medelårsproduktionen ger värden från /år till /årpå den framtida vattenkraftsproduktionen med den produktionsapparat som fannsden . Det finns enligt verkets bedömning inte grund för att nu avgöravilken metod som bör användas och därmed vilket värde på den framtidavattenkraftsproduktionen som bör utnyttjas. Verket fann därför inte anledningatt frångå beredningens förslag om att ett tillskott om /år erfordras.Det arbete i denna fråga som har bedrivits av pekar enligt verketpå att åtminstone projekt om /år nu bör förverkligas. Energiverkethar även sökt bedöma i vilken mån omprövningsbestämmelserna i den nyavattenlagen i högre grad än bestämmelserna i den gamla vattenlagen kan ledatill en minskad vattenkraftsproduktion. Detfinns enligt verket inte nu grund för att kvantifiera effekterna i form aveventuell minskad vattenkraftsproduktion vid framtida omprövningar avvattendomar. Det går heller inte att nu avgöra om den nya vattenlagen i sintillämpning kommer att innebära skärpningar härvidlag. Risken för att så blirfallet finns emellertid och den utgör därmed enligt verket ytterligare enfaktor som pekar på behovet av att bygga ut vattenkraften . Urvaletav projekt i beredningens plan gjordes efter en avvägning mellan motståendeintressen främst på riksplanet. har gått igenom samtligaprojekt i planen och undersökt fallrättshavarens och resp. kommuns inställningtill en utbyggnad. Verketbedömer mot bakgmnd av denna detaljerade genomgång att projekt om sammanlagt ca750 GWh/år kommer att genomföras och projekt om ytterligare ca 950 GWhinom . Därutöver kan enligt verket projekt om ytterligare 200-300 GWh/årkomma att utföras genom särskilda insatser, främst genom statens vattenfaUsverk.Vissa projekt med stora energitillskott är av särskild betydelse för atthuvuddelen av vattenkraftberedningens plan skall förverkligas. Dessa ärRåneälven, Sik- 1983/84:160 55 fors.Klippen och Ammeråns överledning. föreslår att Fatsjöprojektetersätter Vojmå i planen. Totalt skulle således en vattenkraftsutbyggnad omtillsammans ca /år kunna genomföras . För att dessa projekt ca65 av vattenkraftberedningens 100 projekt -skaU komma till stånd krävs enligtverket en bestämd inriktning på detta från såväl statsmakternas somkraftindustrins sida. Verket föreslår därför att regeringen, med reservationför utgången av vattenmålsbehandlingen, uttalar att de projekt som ingår iberedningens plan i princip skall genomföras. anser också attregeringen av samma skäl, och i ett sammanhang, bör fatta beslut i de15 ärenden om utbyggnad av vattenkraftsprojekt som f. n. är föremål förregeringens prövning. Enytterligare åtgärd med samma syfte kan enligt vidtas medinvesteringsfonderna. F. n. gäller att företagen kan utnyttja investeringsfonderfram till för byggnads- och markarbeten samt för maskiner ochinventarier fram till . Enligt skapar dennabegränsning en viss osäkerhet som inte är ägnad att stimulera initierandet avprojekt. Verket föreslår därför att regeringen medger att investeringsfonderfår utnyttjas för ny- eller reinvesteringar i vattenkraftverk fr. o. m. år1990. har även studerat vattendomstolarnas behandling av ärenden. För attinte tUlståndsbehandling av vattenkraftsärenden skall försenas bör enligtverket vattendomstolarnas möjligheter till en snabb behandling uppmärksammas. Vissa projekt iberedningens förslag bedöms av fallrättshavaren inte vara genomförbara frånekonomisk synpunkt. För dessa projekt bör enligt verket övervägas om eftergranskning i varje särskilt fall arbetsmarknadspolitiskt stöd skulle kunnautgå. För viss del av investeringen i Fatsjö bör enligt kapitalutan förräntningsplikt ställas till vattenfallsverkets förfogande. Vattenfallsverketbör enligt ges i uppdrag av regeringen att redovisa projekt somkan vara intressanta att genomföra i ett samhällsekonomiskt perspektiv men sominte väntas komma till utförande genom nuvarande privata fallrättshavare. Sådanprojekt skulle kunna ge ett energitillskott om ca 200 GWh/år. Meddessa åtgärder bör enligt verket huvuddelen av de i vattenkraftsberedningensplan ingående projekten komma till utförande. Energiverketsutredning behandlar den utrustningstillverkande industrins situation relativtomfattande. Verket framhåller att en betydande kompetens har byggts upp inomlandet för projektering och uppförande av vattenkraftverk samt för tillverkningav elektrisk och mekanisk utrustning för sådana kraftverk. Enligt verket kommeräven med genomförande av vattenkraftsberedningens förslagvattenkraftsutbyggnaden i landet att minska kraftigt i förhållande tillverksamhetens omfattning under de senas- 1983/84:160 56 Därmed står de industrier som tillverkar specifik vattenkraftsutrustning,dvs. främst turbiner och generatorer, inför en mycket besvärlig situation. Ivissa fall står företag inför beslut om huruvida tillverkning skall bedrivasäven fortsättningsvis. För att korrekta beslut skall kunna fattas är det enligtverket av avgörande betydelse att statsmakternas inställning till fortsattvattenkraftsutbyggnad klargörs. Ettgenomförande av beredningens förslag innebär enligt verkets beräkningaranläggningskostnader om sammanlagt . Antalet årsarbeten kanuppskattas till ca 8500. De ca 65 projekt som verket bedömer kommer attgenomföras kommer att ge leveranser från utrustningsindustrin omsammanlagt ca I 400 milj. kr. Med genomförande av de projekt, inkl. t. ex.Fatsjö, om sammanlagt ca /år som verket bedömer kan genomföras kan dendirekta syselsättningen uppskattas till ca 7400 årsarbeten ochinvesteringsvolymen till ca 4600 milj. kr. Enviktig fråga i detta sammanhang är i vilken utsträckning kraftindustrinsupphandlingar och den tillverkande industrins produktionsmöjligheter kan fåsatt stämma överens. Enligt har kraftindustrin underutredningsarbetet förklarat sig beredd att samråda med tillverkningsindustrini avsikt att uppnå en sådan överensstämmelse. Ilandet finns 688 vattenkraftsstationer större än I MW med en sammanlagdinstallerad effekt av ca 15 500 MW. av dem är . Dessakraftverk svarar för av den totala vattenkraftseffekten. Verketsutredning visar att det finns en stor potential för reinvesteringar ivattenkraftverk, vilket skulle kunna få stor betydelse för möjligheterna att vidmakthåUakompetens och sysselsättning i industrin. Omfattningenför utrustningsindustrins del skulle kunna vara av samma storieksordning somgenomförande av nyinvesteringarna enligt beredningens förslag. Särskilt på denelektriska sidan synes det finnas ett uppdämt renoveringsbehov. En modell förvärdering av tidigareläggning av reinvesteringar som verket har låtit utarbetavisar att det under vissa förutsättningar f. n. kan vara lönsamt att tidigareläggasådana investeringar. Emellertid visar verkets utredning att ett ekonomisktincitament erfordras för att reinvesteringarna skall tidigareläggas. En åtgärdsom enligt verket ligger nära till hands i sammanhanget är att den skatt somutgår för produktion i äldre vattenkraftverk sänks för produktion ianläggningar som har renoverats. Verket framhåller att det under den korta tidsom stått till förfogande inte har varit möjligt att kvantifiera vilka tidigareläggningarav reinvesteringar som härmed skulle kunna uppnås. Det har heller inte varit möjligtatt slutligt utforma ett förslag till system för skattenedsättning. Denna frågabör enhgt verket övervägas närmare av statsmakterna i samråd medkraftindustrin och den tillverkande industrin. Det samarbete medtillverkningsindustrin som kraftindustrin har förklarat sig intresserad av börhärvidlag kunna utnyttjas. utredning har ett betydande maierial beträffande de Prop.1983/84:160 57 projekteni vattenkraftsberedningens plan, utrustningsindustrins situation ochpotentialer för och lönsamheten i reinvesteringar i befintliga kraftverk tagitsfram. Denna information bör enligt bidra till ökad verksamhet inomdessa områden. Prop.1983/84:160 58 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 Förslag till lag om ändringi vattenlagen (1983:291) . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 4 1 Inledning ........................................................ 4 2 Nuvarande ordning ............................................ ... 5 3 Vattenkraftberedningensförslag ........................ ... 8 4 Föredragandens överväganden ............................ .. 10 4.1 Plan förvattenkraftsutbyggnad .................... 10 4.2 Planens närmare utformning ......................... .. 14 4.3 Särskilda överväganden angåendevissa projekt 17 4.4 Förslaget tiU plan ........................................ 26 4.5 Lokalasysselsättningseffekter ...................... .. 29 4.6 Åtgärder för att upprätthållakompetens och sysselsättning i tillverkningsindustrin m. m 31 5 Upprättat lagförslag ........................................ 34 6 Hemställan .................................................... 34 7 Beslut .......................................................... .. 34 Bilagal SOU 1983:49, Betänkande av vattenkraftberedningen. Sammanställningav remissinstansernas yttranden 35 Bilaga2 Sammanfattning av statens energiverks utredning. Vatten kraftsutbyggnad ............. 54