prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns f. n. ett uppdämt behov avgymnasieskolutbildning inom komvux. Kommittén anser därför att timvolymen ävenför gymnasieskolkurser bör få öka med hänsyn till de angelägna behov avfortbildning och vidareutbildning som kommittén konstaterat. Kommitténredovisar slutligen några angelägna uppgifter som komvux bör fullgöra: 1. fortbildning ochvidareutbildning av yrkesverksamma vuxna för att möjliggörastrukturrationaliseringar och undvika arbetslöshet, 2. utbildning av vuxna ielektronik och datateknik både för yrkesverksamhet och som samhällsmedborgare. 1983/84:169 89 3. utbildning avyrkesverksamma vuxna i frågor som rör arbetsmiljö, miljövård, energi,hushållning med resurser och medbestämmande, 4. grundläggandeyrkesutbildning för grupper som saknar sådan utbildning, 5. återkommandeutbildning för grupper som vill bredda sin kompetens eller avancera inom sittyrkesområde, 6. undervisning ispråk och om andra länders politiska, sociala och kulturella förhållanden, 7. ge baskunskaperoch basfärdigheter till nya grupper som grund för fortsatta studier,yrkesverksamhet, samhälls- och föreningsengagemang m.m., 8. utbildning ienstaka ämnen för allmän och särskild behörighet för högskolestudier. Mål, målgrupper, information, rekrytering, intagning, syo,elevvård (kapitel 7) I enlighet med kommitténs tidigare förslag har riksdagenfastställt följande mål för vuxenutbildningen och mål och målgrupper förkomvux (Lvux 82): 1. att överbryggautbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet och socialrättvisa, 2. att öka devuxnas förmåga att förstå, kritiskt granska och medverka i kulturellt, socialtoch politiskt liv och därigenom bidra till det demokratiska samhälletsutveckling, 3. att utbildavuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändringoch bidra till full sysselsättning och därigenom främja utveckling och framstegi samhället, 4. att tillgodosede vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheteroch att ge dem tillfälle att komplettera ungdomsutbildningen. Särskilda mål för komvux Komvux skall medverka till att förverkligavuxenutbildningens allmänna mål genom att erbjuda vuxna kompetensinriktadutbildning. Det sker genom att komvux 1. anordnarutbildning såväl för kompetens i enstaka ämnen som för fullständig kompetensmotsvarande den som ges i och gymnasieskolan, 2. förmedlarkunskaper i det egna yrket eller utbildar för ett nytt yrke genom all anordnautbildning motsvarande sådan som ges i gymansiesko-lan eller enligt kursplanersom fastställts efter samråd med arbetsmarknadens parter. 1983/84:169 90 Komvuxvänder sig till alla vuxna som har behov av kompetensinriktad utbildning pägrundskol- och gymnasieskolnivä. Komvuxskall framför allt erbjuda utbildning till dem som fidigare fått minst avutbildningsresurserna i samhället. Information och rekrytering skall därför iförsta hand inriktas mot korttidsutbildade, resurssvaga och socialt utsattapersoner. Enannan viktig målgrupp för komvux är yrkesverksamma personer som har behov avatt komplettera sitt yrkeskunnande och övriga vuxna som vill gå ut iarbetslivet eller förändra sin situation i arbetslivet. Ytterligare en målgruppför komvux är människor som behöver komplettera sin tidigare utbildning ochskaffa sig behörighet för fortsatta studier. Föratt dessa mål skall kunna uppfyllas föreslär kommittén att i skollagenföreskrivs att en kommun är skyldig att främja vuxnas utbildning i komvux. Ikapitlet redovisas FoU kring information, rekrytering och syo, framför allt densamverkan mellan olika vuxenutbildningsanordnare som ägt rum I.ex. i ,och inom ramen för syovux-projektet. Kommittén konstaterar attvuxenutbildningsråd och lokala planeringsråd (SSA-räd) har till uppgift delsatt kartlägga utbildningsbehov, dels att informera om utbildningsmöjligheter.De fungerar ocksä som samrädsor-gan mellan olika utbildningsanordnare ochmellan utbildningsanordnare och arbetsliv. Några kommuner har inrättatinformationscentraler för alt informera om utbildningsmöjligheter för vuxna. , vuxenutbildningsnämnderna och arbetsförmedlingarnamedverkar till att sprida information om utbildningsmöjligheter för vuxna. Kommitténkonstaterar alt det krävs ökade informationsinsatser och en utbyggd syo omkomvux i ännu större utsträckning skall rekrytera korttidsutbildade vuxna tillutbildning. Det är nödvändigt med en samverkan mellan olika organ såsomvuxenutbildningsräd, SSA-råd, olika utbildningsanordnare, fackligaorganisationer och andra för alt på effektivast möjliga sätt utnyttja de resursersom finns. Ävenden interna syon inom komvux behöver utvecklas. Syon bör vara en integrerad delav den pedagogiska verksamheten i komvux. Även möjligheter att ge vuxna somsaknar arbetslivserfarenhet praktisk arbetslivsorientering inom komvux börövervägas. Föratt syon skall klara sina uppgifter behöver en större resurs än som ärmöjligt kunna användas för syo inom komvux. behöver ytterligareresurser tillföras för en syo som är gemensam för samtliga former avvuxenutbildning. attmöjligheter att organisera praktisk arbelslivsorientering för vissa prioriterademålgrupper inom komvux övervägs. 1983/84:169 91 allen större resurs än vad som motsvarar av det nuvarande schablontilläggetinom komvux får användas till syo-funktionärstjänst inom komvux enligtskolstyrelsens beslut, att ytterligare resurser tillförs en församtliga vuxenutbildningsanordnare gemensam syo-funktion. Kommittén anser att vuxnasutbildningsmöjligheter inte bör begränsas till det kursutbud som finns i denegna kommunen. Vuxna bör ha rätt att las in i utbildning oavsett i vilkenkommun utbildningen anordnas. Som allmän princip för urval bland behörigasökande bör gälla att den som har störst behov av utbildningen tas in i förstahand. Om denna allmänna princip tillämpas behövs det enligt vår uppfattninginte elevområden i komvux. Interkommunal ersättning bör utgå som f. n. Undervisningen inom komvuxbygger pä förutsättningen att kursdeltagarna har livs- ocharbetslivserfarenhet och kan klara en stor del av studierna pä egen hand.Enligt läroplan för komvux skall undervisningen i ännu högre grad än tidigareanpassas till vuxnas behov och förutsättningar. Skolstyrelsen har numera ettuppföljningsansvar för ungdomar upp till , och gymnasieskolan ärdimensionerad all ta emot samtliga ungdomar. Resurserna för komvux ärbegränsade och bör därför i första hand förbehållas vuxna. Intagningsåldernför teoretiska gymnasieskolkurser bör därför höjas fill . Sökandesom är bör dock kunna tas in i komvux i följande fall: - sökande som fullbordatgymnasieskolutbildning och behöver behörig-hetskomplettera, - sökande som förvärvsarbetar ochbehöver studera på kvällstid. Äveni andra fall bör intagningsnämnden kunna ge dispens från ålderskravet omsärskilda skäl föreligger. Intagnings-och urvalsfrågor kommer att bli ännu viktigare med hänsyn fill debegränsade resurserna. Det är därför angelägel att det i varje kommun medkomvux finns en särskild intagningsnämnd med företrädare för skolstyrelsen ochallmänintressen. bör däremot inte vara intagningsnämnd. Deprioriterade målgrupperna ställer ökade krav på elevvård inom komvux. Destatliga resurserna bör därför få användas även för kurativa insatser. attvuxna skall ha rätt till intagning i komvux enligt de allmänna behörighets-och urvalsregler som gäller oavsett, i vilken kommun kursen anordnas, altåldern för intagning till gymnasieskolkurs motsvarande tvååriga teoretiskalinjer och tre- och fyraåriga linjer i gymnasieskolan höjs till , attintagningsnämnden får ge dispens från ålderskravet, om särskilda skälföreligger. 1983/84:169 92 att skolstyrelsen utser en särskild intagningsnämnd förkomvux liksom ordförandeför denna, alt skolstyrelsen skall vara företrädd i intagningsnämnden och attminst hälften avdess ledamöter skall företräda allmänintressen, alt skolstyrelsen fastställerarbetsordning för intagningsnämnden, att en del av det nuvarande schablontilläggeteller en del av den totala siatsbidragsresursen för komvux (enligt förslag i kapitel16) skall få användas även till kurativa insatser inom komvux enligtskolstyrelsens Läroplansfrågor (kapitel 8) Läroplan för komvux (Lvux 82) införs fr.o.m. läsåret1982/83 enligt beslut. Kommittén har i en särskild skrivelseföreslagit kompletteringar till läroplan för komvux att gälla fr.o.m. läsåret1983/84. I denna skrivelse föreslog kommittén bl. - att mål ochriktlinjer för syo skall införas i läroplan, - att etapperna2-4 successivt skall införas, att samma betygsystem skall fillämpas igymnasieskolkurser i komvux som i gymnasieskolan och att kursdeltagarna ikomvux skall utgöra en egen referensgrupp, - att särskildaavgångsbetyg som ger allmän behörighet skall införas i komvux, - att tillläroplan för komvux skall fogas ett särskilt avsnitt som behandlar grundvux, - att SÖ får iuppdrag att utarbeta och fastställa tim- och kursplaner för gymnasieskolkurseri huvudsak i över'ensstämmelse med kommitténs förslag. Kommittén konstaterar att betygsystemet i grundskolkurseri komvux har flera nackdelar: - det utgör etthinder vid rekryteringen av prioriterade målgrupper och kan bidra tillstudieavbrott, - det försvåraren vuxenanpassning av innehåll och arbetsformer, - det hindrarsamarbete mellan kursdeltagarna. att det nuvarande betygsystemet i grundskolkurser ersättsmed godkänd - icke godkänd, att sökande med slutbetyg från komvux utgören egen kvolgrupp vid intagning till gymnasieskolan, att orienteringsämnena äveni fortsättningen utgör separata kurser och den första etappen i en sammanhängande studiegäng i resp.ämne. Kommittén föreslår att ett slutbetyg från komvux som ger grundskolkompetensskall innehålla godkänd frän etapp 1 i följande ämnen: svenska, engelska,matematik, historia, samhällskunskap, religionskunskap, geo- 1983/84:169 93 grafi, fysik, kemi och biologi. Svenska kan bytas ut motsvenska som främmande språk. I slutbetyget kan också ingå godkänd från etapp 1i B-spräk och/eller hemspråk. Kommitténkonstaterar alt orienteringskursen för vuxenstuderande som ger studie- ochyrkesorientering och studieteknisk träning inför fortsatta studier framför alltpå högskolenivå har visat sig fylla en viktig funktion. Det finns behov av enmotsvarande orienteringskurs som vänder sig till korttidsutbildade ochsludieovana vuxna som vill påbörja studier över huvud laget. Kommittén föreslåratt SÖ får i uppdrag att utarbeta och fastställa kursplan för en sådanorienteringskurs. /83 utgör svenska som främmande språk (etapp 1) en särskild kursinom komvux. Kommittén anser alt även gymnasieskol-kursen i svenska (etapp 2) istörre utsträckning bör anpassas till invandrares behov och förutsättningarutan att den görs till ett särskilt ämne. Kursen skall ge allmän behörighet förhögskolestudier. Kommittén föreslär att SÖ får i uppdrag att beakta detta vidutarbetandet och fastställandet av kursplan i svenska etapp 2. Kommitténföreslår att betyg i hemspråk skall kunna ingå i avgångsbetyg frän komvux ochatt hemspråkets limtal skall kunna inräknas i den timvo-lym som avgångsbetygfrän komvux skall omfatta enligt vårt förslag. Kommittén konstaterar att uppdelningen av yrkesinriktadegymnasieskolkurser i delmomentskurser och modulkurser fungerartillfredsställande och bör därför tillämpas även i fortsättningen. Kommitténföreslär dock att SÖ i samråd med arbetsmarknadens parter får i uppdrag attgöra en översyn av framför allt korta delmoment och kombinera dessa till någotlängre utbildningar eventuellt tillsammans med vissa delar av allmänna ämnen. Kommittén anser också att nya utbildningar som tillkommeri gymnasieskolan bör få anordnas även inom komvux. Kommittén föreslår att regeringenutfärdar riktlinjer för fastställande av timplaner för komvux för nyautbildningar som tillkommer i gymnasieskolan. Kommitténkonstaterar alt nya utbildningsbehov uppkommer som en följd av förändringar påarbetsmarknaden. Nya kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser måstedärför snabbt kunna utarbetas och fastställas. Kommittén anser att de rutinersom nu tillämpas med lokalt och centralt samråd med parterna bör gälla även ifortsättningen. Kommittén föreslår emellertid att kommunerna får till uppgiftatt mera aktivt inventera utbildningsbehov och att inom SÖ avsätts resurserför utarbetande av kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser och avkommentar-, service- och informationsmaterial. Erfarenheterna av försöksverksamheten med undervisning påfinska i grundskolkurser är nu ganska omfattande och i allmänhet mycket goda.Undervisningen bör kunna anordnas även på andra invandrarspråk. Försöksverksamhetenmed gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade 1983/84:169 94 kurser har dock haft begränsad omfattning. Detfinns enligt kommitténs uppfattning i vissa fall skäl att anordna ävengymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser på invandrarspråk fördeltagare som redan har en utbildning motsvarande men har alltfördåliga kunskaper i svenska. Kommittén föreslår att grundskolkurser pä invandrarspråkskall få anordnas efter beslut av skolstyrelsen under förutsättning altlämpliga läromedel och lärare finns tillgängliga. Sådan undervisning skallkombineras med undervisning i svenska som främmande språk. Kommittén föreslår att försöksverksamheten medundervisning pä invandrarspråk i gymnasieskolkurser och särskildayrkesinriktade kurser får fortsätta efter SÖ:s medgivande i varje särskiltfall. Kursuppläggning, information och samråd (kapitel 9) I syfte att underlätta för glesbygdskommuner med storaavstånd att starta kurser inom komvux föreslår kommittén att kurs får förläggastill olika platser och på olika tider för olika deltagargrupper, underförutsättning att kursen håller sig inom ramen för det i timplanen fastställdatimtalet. Läraren häller alltså lektioner pä olika platser medkursdeltagargrup-per som ingår i kursen. Redan med nuvarande bestämmelser kan kursdeltagare somkunskaps-mässigt befinner sig på olika nivå ingå i samma kurs. Undervisningenbör organiseras så att samtliga kan följa undervisningen, t. ex. genom attnågra kursdeltagare befrias från vissa lektioner eller kursdeltagarna delas uppi olika grupper. Om kommitténs förslag att etapperna 2-4 skall utgöra en kurs genomförs,innebär det att kursdeltagare som befinner sig i någon av dessa etapper kanutgöra en kurs. I kapitlet redovisar kommittén de slag av samråd ochkonferenser som enligt nuvarande föreskrifter skall finnas i komvux, deerfarenheter och synpunkter som kommit fram bl. a. i rapporter från SÖ:skorltidsförordnade gymnasieinspektörer och de förändringar som sketti.ungdomsskolan med anledning av beslut om elevers och föräldrarsmedinflytande. Kommittén anser att det bör utfärdas så få centralabestämmelser om information och samråd som möjligt med hänsyn till de storavariationerna i fråga om komvux omfattning och organisation i olika kommuner.Det krävs dock vissa centrala bestämmelser för att säkerställa personalgruppersoch kursdeltagares möjligheter till medinflytande. Kommittén föreslär att följande former av information ochsamråd regleras i centrala bestämmelser. - Rektor skallvara skyldig att informera och samråda med företrädare för lärare och övrigpersonal samt med företrädare för kursdeltagare före beslut i viktiga frågor. - Vid varjeskolenhet med komvux skall finnas en komvux-konferens, i 1983/84:169 95 vilken ovan nämnda information och samråd sker.Skolstyrelsen beslutar om sammansättning och arbetsformer för komvux-konferensen. - Rektor skallvara skyldig att minst en gäng per termin informera personal och kursdeltagareom förändringar i verksamheten. - Samarbetsnämndfår finnas vid skolenhet med komvux om skolstyrelsen beslutar del;skolstyrelsen bestämmer samarbetsnämndens sammansättning, uppgifter ocharbetsformer. Försöksverksamheten med samarbetsnämnd upphör. - Beslut omskiljande av elev från undervisningen fattas av skolstyrelsen eller avsamarbetsnämnden, om samarbetsnämnd med företrädare för skolstyrelsen inrättats. - Samråd ipedagogiska frågor mellan skolledare, lärare, syo-funktionär och företrädareför kursdeltagare skall äga rum minst en gång per termin; skolstyrelsenbestämmer formerna för detta samråd. - Elevvärdskonferensoch andra konferenser får sammankallas av rektor vid behov. - Komvux-konferensenskall också behandla frågor som rör grundvux och innehålla företrädare förgrundvux. Särskilda konferenser för grundvux i bl. a. pedagogiska frågor ochelevvårdsfrågor får av rektor sammankallas vid behov. Metoder och arbetsformer, läromedel, forsknings- ochutvecklingsarbete (kapitel 10) I kapitlet redovisas resultaten av några undersökningarkring metoder och arbetsformer och inlärningsprocessen dels från kommitténsFoU-översikt (vuxenutbildning. Översikt över forsknings- och utvecklingsarbete),dels från några senare publicerade undersökningar. I dessa konstaleras attmajoriteten av kursdeltagarna i komvux anser alt arbetsformerna i hög gradanpassats till vuxnas behov och förutsättningar. görsreservationerna att en stor del av deltagarna föredrar lärardomi-neradundervisning och att undersökningarna i regel gällt de kursdeltagare somfullföljt eller finns kvar i undervisningen. Iundersökningarna framkommer vissa brister i fråga om metoder och arbetsformer ikomvux. Många kursdeltagare anser att lärarna överskattar deras förkunskaper, altsludietakten är alltför hög och kraven på arbetsinsatser alltför betungande,att möjligheterna till grupparbete, samtal och sociala kontakter varit alltför fä, attkurserna varit alltför heterogena och att läraren ofta anpassat undervisningentill de duktiga deltagarna, att kursdeltagarna i ringa utsträckning påverkatplaneringen av undervisningen, att informationen varit bristfällig. 1983/84:169 96 I rapporterna föreslås vissa förbättringar. a.framhålls att deltagarnas egna erfarenheter och upplevelser i störreutsträckning bör användas som en resurs i undervisningen och att undervisningenbättre bör anknyta till deltagarnas hela livssituation (vardagsinlärning ochdet livslänga lärandets princip). I undersökningarna konstateras slutligen att komvuxbrottas med en målkonflikt: att rekrytera korttidsutbildade vuxna och att påett i förhållande till ungdomsskolan begränsat antal undervisningstimmaruppfylla både kunskaps- och färdighetsmål och en rad övergripande mål. I kapitlet sammanfattas innehållet i två promemorior somkommittén låtit utarbeta som underlag för sitt läroplansarbete, AndersFranssons promemoria Metoder och arbetsformer och promemoriaMotiven till och innebörden av nyorientering av yrkesundervisningens inriktningoch utformning. framhåller framför allt vikten av ökatdeltagarinflylande vid planering, genomförande och utvärdering avundervisningen. betonar vikten av att den yrkesinriktadeundervisningen organiseras i funktionella helheter och arbetsuppgifterna fåren autentisk karaktär, att yrkesundervisningen också innehåller teoretiskaresonemang och allmänna ämnen och uppfyller övergripande mål såsom samarbete,medansvar och demokratisering. Kommittén konstaterar i kapitlet att det är viktigt attbeakta de förslag till förbättringar som framförs i forskningsrapporter för allminska antalet studieavbrott, I.ex. bättre information till de studerande, - långsammarestudietakt, särskilt i början, - val avarbetsformer som möjliggör kontakt och samarbete mellan de studerande, - gemenskap ochtrygghet i gruppen, avdramatiseringav prov och betyg, stöd och hjälpvid frånvaro. Kommittén konstaterar atl de vuxenstuderandesstudiesituation i väsentliga avseenden skiljer sig från elevernasstudiesituation i ungdomsskolan och alt därför arbetsformerna i komvux måstebli annorlunda. Följande faktorer bör enligt kommitténs uppfattning särskiltbeaktas vid val av arbetsformer i komvux. De vuxnas livssituation skiljer sig frän elevernas iungdomsskolan. Vuxenstuderande har plikter som rör förvärvsarbete, hem,familj, ekonomi och andra åtaganden som ofta måste gä före studierna. De ärvana vid att fatta beslut i dessa frågor och ta ansvar men hamnar iundervisningssituationen i beroendeställning. Många av de studerande i komvux har ingen studievana ochkänner osäkerhet och oro inför studierna. 1983/84:169 97 Mänga kursdeltagare har kunskapsluckor och dåligaförkunskaper i vissa ämnen eller delar av ämnen. De menar med kunskap oftafaktakunskaper och har svårt att minnas nya fakta som inte anknyter till derastidigare erfarenheter. Många vuxenstuderande har dåligt självförtroende ochbristande tilltro till sin förmåga att klara studier. De vuxna kursdeltagarna har ofta yrkes- ochlivserfarenheter från flera olika områden. I kapitlet redovisas ocksä undersökningar om läromedel ikomvux. Ett antal kriterier på bra vuxenläromedel anges med utgångspunkt iprojektet för läromedel i vuxenutbildning (KLÄV). I läroplan förkomvux definieras läromedel på följande sätt: "Läromedel är allt somlärare och kursdeltagare kommer överens om att använda för att nå uppställdamål i undervisningen." beslut om basläromedel och granskning avbasläromedel gäller också för komvux. Kommittén konstaterar att det är angeläget att läromedleni komvux både i fråga om innehåll och utformning är väl anpassade till vuxnasintressen, behov och förutsättningar. Vid utformningen av läromedel för komvuxbör särskilt följande beaktas: - Del finns storaskillnader mellan kursdeltagarna i en komvux-kurs i fråga om förkunskaper,studiesituation, erfarenheter, studiebehov och intressen. - Kursdeltagarnai komvux måste klara en stor del av inlärningen på egen hand. - Kursdeltagarnai komvux har i regel inte samma studievana och erfarenheter av olikaarbetsformer som eleverna i ungdomsskolan. - Uppdelningen avämnena i etapper och i grunddel och fördjupningsdel ställer särskilda krav pä läromedel. - Behovet avläromedel för särskilda yrkesinriktade kurser som inte har någon motsvarighet igymnasieskolan bör beaktas vid utarbetandet av kursplaner för sådana kurser. Kommittén berör kortfattat utvecklingen av nya medier förundervisning i anslutning till informationsteknologiutredningen ochvideogramutred-ningen. Kommittén anser att videogram, texl-TV och teledata börkunna komma till användning både vid statens skolor för vuxna och inom komvux,eftersom kursdeltagarna får klara så stor del av inlärningen pä egen hand medhjälp av material av olika slag. Kommittén konstaterar atl forsknings- ochutvecklingsarbete som berör komvux haft ganska stor omfattning under senarehälften av 1970-talel men atl del fortfarande finns stora brislomräden. Kommitténanser att följande områden bör prioriteras vid planering av FoU-projekt underden : - effekter av komvux både för den enskilde ochsamhället särskilt i ett fördelningspolitiskt perspektiv, 7 1983/84. 1983/84:169 98 - komvux roll i ett system medåterkommande utbildning och livslångt lärande och samspelet mellanungdomsutbildning, vuxenutbildning, arbetsmarknad och studiesociala villkor, - samspelet mellan organiseradutbildning och vardagsinlärning, - uppföljning ochutvärdering av genomförandet av läroplan för komvux. Kommittén anser att det vuxenpedagogiska forsknings- och utvecklings arbetet bör förslärkas på central, regional och lokal nivå. Lärare för komvux utbildas vid högskolorna, särskilt vid i . Högskolorna får också genomförandeansvar för en stor del av lärarfort bildningen. Kommittén anser det därför angeläget alt det vid högskolorna finns professurer även i vuxenpedagogik. En väsentlig del av de resurser för lokal skolutveckling som kommunerna disponerar bör, åtminstone i ett inledningsskede, enligt kommitténs uppfattning användas till utvecklings arbete i samband med genomförandet av läroplan för komvux och samver kan mellan olika vuxenutbildningsanordnare i fråga om rekrytering av prioriterade målgrupper. attutöver professuren i vuxenpedagogik i inrättas ytterligare minst enprofessur i vuxenpedagogik, attSÖ inriktar sitt FoU inom vuxenutbildningen mot de av kommittén ovan redovisadebristområdena, attlänsskolnämnderna inom ramen för sina resurser tar initiativ till och ansvarför regional samverkan i fråga om FoU inom vuxenutbildningen,