prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Den långsikliga forskningen under FMV:s resp. STU:sprogram har utformats i samråd mellan FMV, STU och de grupper vid FFA, KTH ochinduslrin där forskningen utförts. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 14 För ledningen av det av STU stödda ramprogram för civilflygteknisk forskning som påbörjades har STU bildat en styrgruppsammansatt av experter från FFA, högskolan, FMV, luftfartsverket och frånindustrin. Styrningen avser programmets forskningsinriktning och fördelningenav resurser inom programmet. För den övervägande delen av högskoleforskningen harflyginduslrins behov varil styrande för valet av problemområden som behandlals.Härigenom har en nära kontakt mellan högskoleforskarna och induslrin och dessproblem utvecklats. För all främja en bällre samordning är del önskvärt altfinna en lämplig form för en övergripande ledning och samordning av denna typav forskning. skulle kunna åstadkommas genom bildandel av ett friståenderåd för flygteknisk forskning med någol andra uppgifter än de som del lidigareflygtekniska rådel hade. Sådana frislående råd finns i flera europeiskaländer. 5 Forskningens situation och investeringsbehov Den svenska flyglekniska forskningens nuvarande siiualionoch behov av invesleringar karakläriseras enligl ulredningen av följande. De i jämförelse med andra länder fåtaliga svenskaforskarna och teknikerna har lyckats väl med all lösa uppkomnaproblem. Detta har kunnal åstadkommas lack vare en under flygindustrinsuppbyggnadsskede förutseende politik, som har lett till tidig utbyggnad av godaexperimentella resurser och god utbildning av tekniker och forskare med högkompetens. Dessa har också på ett effektivl sätt kunnat utnyttja del hittillsganska fria kunskapsutbytet med utlandet. Industrins salsning på civil flygutveckling ställerflygforskningen inför nya och ulökade uppgifter, medan den relativt settminskande utvecklings-insatsen på militära flygplan inte i nämnvärdutsträckning minskar behovel av långsiklig forskning på den mililära sidan. De nuvarande personella och materiella resurserna är otillräckligaförde utvidgade uppgifter som föreligger inom ett antal forskningsområden såsomnumeriska beräkningsmetoder för strömningar och hållfasthet,gränsskiktsslrömning, aerodynamisk försöksteknik, komposilmaterialsskadetålighel, icke förstörande materialprovningsmetoder, flygmekanik,aeroelasticilet, flygsystemleknik, propellerteknik och akustik. På grund avbl.a. den osäkra situation som har rått för flygindustrin under det senastedecenniet har rekryteringen till del flygtekniska områdel försvårats. Ikombination med otillräckliga satsningar på långsiklig kunskaps- och kompetensuppbyggandeforskningsverksamhet har detta lett till att nästan en helgeneration högulbildade forskare f. n. saknas. Utbildningsbehovet fram lill är2000 uppskattas till 50 ä 60 nya forskare. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 15 Detfinns ett slort behov av nyinvesteringar i experimentella resurser, särskillvad gäller del aerodynamiska områdel. Någol väsentligt nytillskott av vindlunnlarhar inte skett . De befintliga tunnlarna har otillräckligapreslanda för all tillåta korrekt simulering av fullskaleförhål-landen.Speciellt giiller detta aerodynamiska egenskaper vid start- ochlandningsförhållanden samt vid transsoniska farter. Bristen på vindlunnlar medtillräckliga preslanda har lell till all alll större del av industrinsvindtunnelprov måsle förläggas ulomlands. har det inle varil någraslörre svårigheler att finna ledig vindlunnelkapacitel bland utländska tunnlarmed godtagbara preslanda. alltför slort beroende av utlandsprov medföremellertid svårigheter all hålla pressade tidsplaner för ulvecklings-ochulprovningsarbete samt för sekrelesskyddel. Minskningen av prov-ningsverksamhelinom landel leder också lill en ularmning av den inhemska kompetensen på detexperimentella området och försämrade möjligheter lill rekrytering av nyaaerodynamiker. Enmycket stor och växande del av utvecklings- och konstruktionsarbetet inom denmoderna flygindustrin görs med hjälp av numeriska beräkningar baserade påkomplicerade matematiska modeller. Myckel av det mera långsiktande forsknings-och utvecklingsarbetet inom flygtekniken ägnas därför åtberäkningsmetodulveckling. Nödvändigt är härvid all ha lillgång lill godaberäkningsverklyg i form av avancerade datorer. Genom dess .stora krav päomfattande beräkningsunderlag har flygtekniken utgjort en av de starkapådrivande krafterna för ulvecklingen av datorer för tekniskt-vetenskapligaberäkningar. Flygtekniken har därför alllid varil snabb atl utnyttja de senasleframstegen på dalorområdel. Ulredningen har därför bl. a. föreslagilanskaffning av en superdator. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 16 Remissyttranden över betänkandet (Ds Fö 1983:1) Svenskflygteknisk forskning långsiktig inriktning och resursbehov. Överbefälhavaren() delar i huvudsak de slutsatser som ulredningen presenterar och anser atlen höjning av kompetensnivån inom den flyglekniska forskningen bör kunna varasamhällsekonomiskt värdefull. ÖB har i princip inte något att erinra mot deninriktning och de investeringsobjekt som föreslås. Dessa är dock intenödvändiga för att säkerställa utvecklingen av JAS-systemet eller andraaktuella materielobjekl. ÖB konstaterar emellertid att en förhöjd kompetensnivåär värdefull även för försvarsmakten. Ambitionen för den flygtekniskaforskningen måste fastläggas av slalsmakterna utan att ytteriigare ekonomiskaresurser från försvarsmakten förutsätts. Chefenför flygvapnet (CFV) tillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag omåtgärder för forskning och utveckling. CFV är tveksam om ekonomisk satsning avdenna storieksordning avseende transsoniska vindtunnlar är motiverad i JAS-sammanhang.Den bör i stället knytas till forsknings- och utvecklingsverksamhet påbetydligt längre sikl. Underlaget vad avser finansieringsprinciperna är förbristfälligt för ställningslagande . Fördelning av medel genomförsvarsmaktens gemensamma huvudprogram är motiverad. Övriga investeringar ilung utrustning som berör CFV:s verksamhet bejakas i allt väsentligt. CFV ärpositiv lill förslaget om ell flyglekniskl råd. () stöder oreserverat förslaget om en kraftfull och slabilsalsning på långsiktig forskning samt forskar- och vidareutbildning. FMVtillstyrker förslaget alt inrätta ett råd. FMV finner de av utredningen anfördainvesteringsbehoven vara mycket väl motiverade. FMV tillstyrker köp av en begagnadtranssonisk vindtunnel och anför fördelar även för . FMV anservidare att de föreslagna investeringarna kräver en förhållandevis storekonomisk salsning som dock -utspridd över anskaffningstiden - inte betyderalltför stor åriig koslnad. Behovet av en långsiktig investeringsplanunderstryks därför av FMV. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 17 Försvaretsforskningsanstalt (FOA) understryker vikten av en långsiklig investeringsplanför tekniska resurser. FOA betonar också vikten av modern utrustning men tarinte ställning beträffande vindtunnelanskaffning. Rådsformen är enligt FOAolämplig för alt la fram beslutsunderlag för den flygtekniska forskningen idess helhet. FOA anser att det är mest angeläget att finna och besluta omformerna för en samlad ledning, planering och finansiering av den flygtekniskaforskningen i dess helhet. Flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) delar i huvudsak ulredarens uppfattning om erforderligaätgärder. FFA framhåller det dominerade behovet av investeringar i nyavindtunnlar för atl öka kunskapen om de inhemska projeklen och tillgodosesekretesskraven. FFA anser att JAS-provningens volym i ny transsoniskvindtunnel är större än vad utredaren har bedömt. FFA delar inte hellerutredarens uppfattning att en begagnad transsonisk vindlunnel skulle vara enbättre lösning än en ny. FFA saknar också i utredningen exempel påkonsekvenserna, om förstärkningen av resurserna inte kommer lill stånd. FFAanser del vara lämpligt att inrätta ell flygtekniskt råd. () kan i allt väsentligt instämma i utredarens förslag. LFV understryker vadutredaren har anfört om nödvändigheten av att salsa på kunskaps- och kompetensuppbyggnadgenom prioriterade insatser i forskar- och vidareutbildning. Detta måste ansessom en absolut grundförutsättning för att svensk flygindustri skall kunna nålångsiktig framgång inom den civila sektorn. LFV anser del utomordentligtangeläget att de nämnda bristsituationerna blir åtgärdade. LFVtillstyrker att utredarens förslag om anskaffning av en begagnad transsonisktunnel prövas positivt och anser atl goda motiv har angetts. För anskaffning aven låghastighetsvindlunnel bör ytteriigare studier göras. LFV delar uppfattningenatt del finns behov av ell organ för samordning av såväl flygtekniskautbildningsfrågor som civilt och militärt finansierad forskning. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) stöder sill remissyttrande på yttranden frän Tekniskahögskolan i , i Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 18 UHÄ framhåller som en viklig utgångspunkl för sinabedömningar beslut i anslulning lill propositionen om forskning m.m. (prop. 1981/82: 106). Av della följer bl.a. all sektormyndigheterna skallha del fulla programansvarel och del finansiella ansvarel för sin FoUinnefattande även långsiklig kunskapsuppbyggnad för sektorns behov. Denosäkerhet som under en följd av år rått beträffande den flyglekniskaforskningens framlid har medfört en försvagad beredskap all la emolkunskapsuppbyggnad inom della område. Ulrymme för investeringar i kunskaps-och kompensalionsuppbyggnad resp. experimenlell utrustning kan inte skapasinom anslaget Tekniska fakulteterna i annan mån än med garanterad finansieringi form av uppdrag. Det flyglekniska rådel bedöms vara ett förnuftigtarrangemang. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) anför all slyrelsen har lidigare vid tvålillfällen yttrat sig positivi om anskaffning av en transsonisk vindtunnel.Detta yttrande omfatlar i första hand forskningens omfattning,finansieringsfrågor samt ledning. Arbetet med STU:s nya treärsplan för perioden1984/85 - 1986/87 pågår och STU har ännu inte lagit slutlig slällning lillsina egna avvägningar eller priorileringar. STU bedömer sig ha små möjligheleratt inom nuvarande anslagsramar tillgodose aktuella medelsbehov förexperimentell ulruslning. STU tillstyrker inte förslagel om inrällandet av ellråd för flygteknisk forskning. Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA) anser att svensk flygteknisk forskning och utveckling vid eninternationell jämförelse framstår som mycket koslnadseffektiv. IVA framhålleratt invesleringar i flygteknisk forskning och utveckling får belydelse ävenutanför del flygtekniska området. Olika motiv talar vidare starkt föranskaffning av en transsonisk vindtunnel lill . Behovel bedöms som stortoch väl moliveral. IVA tillstyrker inrättandet av ett flygtekniskt råd. Utredningensförslag konstateras i stort sett ligga i linje med AB:s åsikter.Vikten av lillgång lill välutbildade svenska forskare och tekniker betonas.Saab anser att nästan 10 årskullar flygspecialister och flygforskarehar förlorats. Det finns enligt bolagels bedömning Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 19 alltframgent behov av stora och dyra vindtunnlar som tillåter provning vid höga s.k. Reynolds-tal. av en begagnadtranssonisk vindlunnel under förutsättning att finansieringen av invesleringenoch driften till liten del belaslar nu definierade program. Anskaffning av enlåghastighetstunnel bör uppskjutas. Bolaget tillstyrker bildandet av ettflygtekniskt råd. () anser atl de ålgärder och salsningar som ulredningen harrekommenderat i stort är motiverade och nödvändiga om svensk flygteknik ochflygindustri skall ha en framlid. VFA påtalar behovel av kompelens även inomområdena framdrivningssyslem och motorns aerodynamik. Belräffande behovet av enlåghastighetstunnel föreslår VFA undersökning av möjligheterna lill en gemensamtunnel med , som avser bygga en sådan för sin bilutprovning. CentralorganisationenSACO/SR anser del angeläget atl svensk flygteknisk forskning inte stagnerar.Industri, forskningsinstitut och högskolan måsle i samverkan främja långsikligkompetensuppbyggnad, teknisk utveckling och internationellt kunskapsutbyte iden ulsträckning della är möjligl. En prioritering av de insatser somutredningen föreslår låter sig svårligen göras, eftersom de olika förslagen harsamband med varandra. Svensk flygteknisk forskning kan inte uppträda somtrovärdig part i ett internationellt kunskapsutbyte utan atl själv hålla höginternationell klass. /SR vill särskilt betona del angelägna i all Sverigefår en transsonisk vindtunnel som kan svara mol kraven på internationellkvalitet hos svensk civil och mililär flygteknisk forskning. Landsorganisationeni (LO) anser alt det är viktigt alt ta vara på deutvecklingsmöjligheter som flygindustrin har. LO anser alt industrins satsningpå JAS-systemet tillsammans med utvecklingen på den civila flygplansmarknadeninnebär ett utvecklingsarbete av mycket slor omfattning. Skall della lyckas ärdet nödvändigt atl utvecklingsarbetet löds genom bl.a. målinriktad forskningvid institut, högskolor och industri. Betydande investeringar i nyaexperimentanläggningar krävs, samt salsningar för att behålla ochvidareutveckla vår långsiktiga uppbyggnad av 1983/84:107 Bilaga2 Försvarsdepartementet 20 LO stödjer därför de förslag som framkommit i ulredningen, såvälbelräffande förstärkning av den flygtekniska ulbildningen och forskningen,inrättandet av ett fristående råd för flygteknisk forskning som enresursförstärkning för tung utrustning. Det senare dock utan alt ta slällningtill angelägenhetsgraderingen av invesleringarna. () anser det angeläget atl, sedan beslut om flygplan JAS har fattats,åtgärder vidtas inom den flygtekniska forskningens ram i syfte all säkerställaatt kan fullföljas inom givna ramar liksom atl de civilaflygplanssalsningarna underiättas. De av flyg-forskningsulredningen föreslagnaålgärderna utgör mol denna bakgrund en lämplig grund. SF kan därför ställa sigbakom de åtgärder ulredningen föreslår. Förbundet finner det ändamålsenligt atlinrätta ett frislående råd. Likaså anser SF att de av utredningen föreslagnainvesleringarna är motiverade. SF anser det angeläget att regeringen fattarett snabbt beslut om en transsonisk vindtunnel och att det därvid bör finnasflera intressenter än försvaret, varvid en väsentlig del av kostnaderna intebör belasta försvarsramen. Medhänsyn till den förnyelse och utveckling av induslri som behövs ochden salsning på FoU som därvid krävs stödjer () utredningens förslag om en resursförsiärkning till vissa områden(kunskaps- och kompetensuppbyggnad, tung utrustning som superdator, vindtunnlaroch en ny flygsimulator samt viss lättare ulruslning) utan atl för den skull laställning lill enskildheterna i förslagen. TCO tillstyrker också inrättandet avell råd för flygteknisk forskning. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 21 1 Inledning ........................................................ ... 1 2 Forskningen inomförsvarssekiorn ...................... 2 2.1 Nuvarande inriktning ................................... 2 2.2 Försvarsforskningensomfattning ................... 2 2.3 Gemensam försvarsforskning() .. 3 2.4 Flygteknisk forskning .................................. 4 2.5 Forskning för psykologisktförsvar .................... 5 2.6 Föredragandens överväganden ..................... 5 3 Den flygtekniskaforskningens långsiktiga inriktning 6 3.1 Inledning .................................................. 6 3.2 Ulredarens förslag isammanfattning ............... 7 3.3 Remissyttrandena ...................................... 8 3.4 Föredragandens överväganden ..................... 8 4 Hemställan .................................................... 10 Bilaga2.1 Sammanfattning av betänkandet (Ds Fö 1983:1) Svensk flygtekniskforskning - långsiktig inriktning och resursbe hov ..................................................... 11 Bilaga2.2 Remissyttranden över betänkandet (Ds Fö 1983:1) Svensk flygteknisk forskning - långsiktig inriklning och resursbe hov ..................................................... 16 Prop.1983/84:107 Bilaga 3 Prop.1983/84:107 Bilaga 3 1 Anmälan till proposition om forskning Under ett halvt sekel har i bedrivits ellmålmedvetet och brett socialpolitiskt reformarbete, som tilldragit sig slortinternationellt inlresse även ur forsknings- och ulvärderingssynvinkd. Det äruppenbart atl det finns behov av kunskaper om människors levnadsförhållanden iskilda hänseenden vid utformningen av socialpolitiken. Sludier har bedrivils aveffekterna av de politiska åtgärderna inom arbetsmarknaden, socialförsäkringssystemet,och hälso- och sjukvården. Utmärkande exempel på viktigasludier ulgör den forskning som bedrivs vid institutei för social forskning() vid universilelel i och del forsknings-och ulvecklingsarbete(FoU) som bedrivits och bedrivs i anslulning lill låginkomslutredningen ochslalisliska centralbyråns levnadsnivåundersökningar. I lider med svåra ekonomiska påfrestningar är det viktigtall ta fram ny kunskap av belydelse för den lekniska ulvecklingen. Del äremellertid lika viktigl att ta fram ny kunskap av betydelse förarbetsmarknads-, social-och hälsopolitiska ålgärder i syfle alt bygga upp enhandlingsberedskap för att kunna hantera nya problem. Skillnaderna mellan olika grupper är forlfarande stora isamhällel då det gäller välfärd och hälsa och de kan riskera alt skärpas i enkärv samhällsekonomi, vilkel de svenska levnadsnivåundersökningarna tyder pä.Det saknas dock alltjämt tillräckligt pålitliga underlag för generellabedömningar av socialpolitiska insalser. Teori och metodik behöver ulvecklasbl.a. för att kunna förklara socioekonomiska skillnader vad avser ohälsa ochtidig död. Arbetslöshet och arbetsmiljörisker återverkar på en radområden inom den sociala sekiorn. Vårdbehov och vårdutnyttjande inom såvälkroppssjukvård som psykiatrisk sjukvård påverkas därav liksom även efterfråganpå samhällels resurser inom och del ekonomiska trygghetssystemet.I Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 3 2 All belysa de individuella och sociala konsekvenserna avulvecklingen på arbetsmarknaden är därför en central uppgift för den socialaforskningen. I kampenmol alkoholmissbruk och bruk av beroendeframkallande medel har forskningenfrämsl inriktats mot atl behandla missbrukare, vilket är viktigl. Det äremellertid också viktigl all även de bakomliggande orsakerna kan angripas.FoU-verksamhel inom della område gäller såväl långsikliga förändringar avgrundläggande samhällsförhållanden som konkreta åtgärder som kan ge effekt ävenpå kort sikt. Forskning om ungdomsarbetslöshet, barns och ungdomarslevnadsmiljö och uppväxtvillkor, prosli-, tution. kvinno- och barnmisshandelsaml samlevnadsfrågor är därvid angelägen. Den övervägande delen av den socialpolitiskt relevantaforskningen finansieras via fakulletsanslag och forskningsråd utanförsocialdepartementets ansvarsområde. Det gäller i hög grad även de underdepartementet lydande cenlrala myndighelerna. (SoS) skall, med undantag för forskninginom läkemedelskontrollen, inte själv bedriva forskning. Styrelsen skall dockta initiativ till FoU och försöksverksamhel inom sitt ansvarsområde. Slalens miljömedicinska laboratorium (SML). som har SoSsom chefsmyndighel, har ansvar för långsiktig forskning inom sittansvarsområde. () skallbedriva tillämpad forskning om psykosociala risksituationer, riskgrupper ochriskreaktioner inom allmän social miljö, arbetsmiljö och vårdmiljö. () skall bl.a.bedriva velenskaplig forskning för alt få kunskap om hur epidemiska sjukdomarbäsl bekämpas. SBL bedriver forskning inom epidemiologisk övervakning ochdiagnoslik. mikrobiologisk och immunologisk diagnostik samt produktion avvacciner. SBL har en ledande forskningsposilion i fråga om bl.a. vaccin motpolio, liksom ulveckling av reagens och diagnostiska metoder på viktigaområden. () har ingel instruktionsmässiglåliggande all bedriva egen forskning. Verket driver dock viss FoU inom sin egenorganisation, ofta i samverkan med högskoleinstitutioner. De ovannämnda myndigheterna saknar särskild FoU-budget.Den forskning som bedrivs finansieras dels över myndighetsanslagen, dels genomexterna anslag. Ett undantag ulgör SBL som finansierar huvuddelen avforskningskoslnaderna med inkomsler från diagnoslik och preparalför-sörjning. Inom finns delegationen för socialforskning (DSF). Delegationen har bl.a. till uppgift atl initiera och stimuleraFoU inom socialsektorn. Den är beredningsorgan lill regeringen då det gälleratt ge bidrag från deparlemenlels anslag för FoU och försöksverksamhel. 1983/84:107 Bilaga 3 3 Anslageiunder socialdepariemenleis huvudlilel för forsknings- och utvecklingsarbetesaml försöksverksamhel uppgår budgelårel 1983/84 till 26,8 milj.kr. Isitt beslut med anledning av 1982 ärs forskningsproposition (prop. 1981/82:106,UbU 37, rskr 397) prioriterade bl.a. forskning om tekniksamhälletsförändring och förutsättningar samt forskning rörande den offenlligaverksamhelen, dess slyrning, ekonomi och förändring. Här finns del skäl atlbetona forskningsinsatserna rörande de sociala konsekvenserna av utvecklingeninom arbelslivet samt forskning inom socialförsäkringsområdet. Den snabbasamhällsomvandlingen och det reformverksamhet har skapalell slort behov av informalion om socialförsäkringens verkningar ochfördelningspoliliska belydelse. Del trängda ekonomiska läge som landelbefinner sig i och den strukturella omvandling som näringslivet genomgår harbetydande konsekvenser för arbetsmarknaden och har inte minskat behovet avdenna forskning. Tvärtom ökar behovet av kunskaper om verkningarna av olikainslag i del sociala trygghetssystemet som finansieringsfrågor ocholika åtgärder inom socialförsäkringen skjuls i förgrunden. VidSOFI pägår ett jämförande projekt som studerar socialpolitikens Ulveckling i 18OECD-länder under perioden 19.30-1980. projekt omfattar i sina centraladelar en analys av socialförsäkringssystemens ulformning och förändringar. pågår också ulveckling av socialpolitisk teori, särskilt rörandeförhällandet mellan marknads- resp. politiskt orienterade lösningar påmedborgarnas försörjningsproblem. Detta projekt kommer alt kunna utgöra en godgrund för fortsatt arbete. Chefen för socialdeparlemenlel avser dätför altföreslå regeringen atl ge delegationen för social forskning i uppdrag attarbeta vidare utifrån detia projekl för all förstärka den långsiktigakunskapsuppbyggnaden rörande socialpolitiska frågor. I denna fråga har samrådskett med chefen för . Del som anförts omsocialpolilisk forskning i slort gäller ocksä lill stor del Ulvecklingen inomsocialtjänst, hälsoskydd och hälso-och sjukvård i den nya lagstiftningens andadär bl.a. förebyggande åtgärder och viklen av lidiga värdinsalser belönas. Delsociala behandlingsarbeiet saknar i länga stycken teoribildning som stöd förförståelse och bearbelning av cenlrala problemområden och frågeställningar. Påfäliel saknas FoU-tradition och ofta tillräcklig insikt om teorins betydelsesom grund för utveckling av praktiken. Man är vidare ovan vid erfarenhelsåtertoringoch uivärdering. Prop.1983/84:107 Bilaga 3 4 Även om forskningen inom skilda disciJDliner viduniversilel och högskolor är grunden för långsiktig kunskapsuppbyggnad kan deninte ensam föra utvecklingen framåt inom . Därtill krävs även enväl utvecklad fältanknuten FoU som bl.a. inriklas mol all la fram ochdokumentera den "dolda kunskap" som växer fram hos engagerade ocheriärna fältarbetare i socialt behandlingsarbete, barn- och äldreomsorg etc. Det måsle emellertid finnas en balans mellan den generellaoch den siluaiionsbundna, prakliska kunskapen. Kravet pä medveten avgränsningär inte en fråga om alt bara söka enkla orsaksförklaringar och anvisningar fördel prakliska handlandet. Det handlar naturligtvis ocksä om att skaffa sigkunskap för all se och förslå problem i ett vidare sammanhang. FoU inom medicinskt och socialt behandlingsarbete hartraditionellt inriktats på problem, dvs. på att finna kunskap för all förebyggaeller bekämpa sjukdom och missförhållanden av skilda slag.