prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — I andra stycket finns regler för hyresavtal som slutils förhyresgästens livstid. Regierna innebär dels alt när en bostadslägenhet ärupplåten för hyresgästens livslid fär vid dennes död hans make under vissaförutsättningar inträda som hyresgäst under sin livsfid, dels en rätt förhyresvärden atl säga upp den efterlevande makens livslidskontrakt för det fallhan gifter om sig. Jagdelar utredningens uppfattning alt dessa bestämmelser kan utgå. Närdet gäller ett dödsbos uppsägningsrält villjag erinra om att 5 8 enligl mittförslag innebär att uppsägning från en hyresgästs sida, dvs. i detta fall frånett dödsbos sida, alltid får ske så all avtalet upphör all gälla vid detmånadsskifte som inträffar efler frän uppsägningen. Enligtgällande rätt kan ett hyresavtal ingås för hyresgästens livslid (se 7 kap. 5 §jordabalken). Denna möjlighel påverkas inle av alt 5 5 andra siyckei i gällandelydelse utgär. Däremoi påverkas den rätt att fä bo kvar i lägenheten eflerhyresgästens död som tillkommer hyresgästens make. Även om avtal förhyresgästens livslid är sällsynta, finns del av sociala skäl anledning alt slåvakt om efterlevande makes rätt atl få bo kvar i lägenheten. En beslämmelsehärom bör emellertid inte tas upp bland uppsägningsreglerna utan i ställetbland de bestämmelser som gäller förlängning av hyresavtalet. Enligl 47 8andra stycket gäller f.n. att om en hyresgäst som är gift och vars make intehar del i hyresrätten säger upp Prop.1983/84:137 117 hyresavtalet,vidtar annan åtgärd för ätt bringa del atl upphöra eller av annan anledningsaknar rätt till förlängning, har maken, om han har sin bostad i lägenheten,rätt till förlängning såvida hyresvärden skäligen kan nöjas med honom somhyresgäst. Denna beslämmelse har kompletterats så alt om ett dödsbo saknar rättlill förlängning av ett hyresavtal - vilket är fallet om hyresgästen vid ettlivslidskontrakt avlidit - efterlevande make skall ha en rätt atl inträda ihyresförhållandet och fä delta förlängt för egen del, dvs. för sin livstid.Efterlevande make kommer således atl få en i förhållande till gällande rättoförändrad ställning. Att hyresvärden genom denna förändring förlorar sin rättatt säga upp den efterlevande maken i fall då denne ingär nytt äktenskap, tordevara av ringa praklisk betydelse. Jagålerkommer till dessa frågor vid övergångsbestämmelserna (punkl 3). Tillparagrafen, som innehåller bestämmelser om när ett avtal upphör atl gälla, harfogals ett nytt tredje stycke med regler om s.k. kopplade avtal. Första ochandra styckena har sin motsvarighet i 8 8 utredningsförslaget medan tredjesiyckei är hämtat från 5 8 andra stycket i utredningens förslag. Ändringarnai första och andra styckena år redaktionella. I första siyckei har gjorts enändring i paragrafhänvisningen. Andra siyckei har ändrals sä alt det klartskall framgå all de uppsägningstider som anges i 4 8 första stycket (löpandeavlal) respektive andra stycket (tidsbestämda avlal) i den akluellasituationen gäller oavsett vad avtalen innehåller om uppsägningslid. Atluppsägningstiderna i 4 8 första och andra styckena gäller lill förmån förhyresgästen följer i och för sig redan av all de är Ivingande lill hans förmån.Vad som sägs i denna paragraf gäller emellertid också hyresvärden. Enligtnuvarande lydelse av andra stycket gäller vad som sägs där bara om intehyreslagen innehåller några särskilda bestämmelser om uppsägningstid (t. ex. 58 och 26 5 andra stycket). Eftersom mitt förslag inte innehåller sådanasärskilda bestämmelser behövs inle det nämnda förbehållet. Tredjestycket har behandlals i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6). Del förekommeribland atl avtal om hyra av en bostadslägenhet förenas med avtal om annannyttighet, t. ex. garageplals, biluppslällningsplats eller restaurangservice.Det är här fråga om nyttigheter som har ett samband med användningenav lägenheten men - typiskt sett - saknar värde för hyresgästen om han flyttarfrän lägenheten. Upphör bostadshyresavtalet atl gälla bör ett sådant tillbosladshyresavtalet kopplat sidoavial upphöra all gälla underförutsättning all sidoavtalel avser en nyttighet som har ett sambandmed användningen av lägenheten och avser en nyttighet som är av mindrebelydelse i jämförelse med användningen av lägenheten. Förulom de anfördaexemplen bör här 1983/84:137 118 särskilt nämnas avlal om nyttjande av möbler när enlägenhet hyrs ut i andra hand. Sådana avtal faller typiskt sett under dennabeslämmelse. Avtalet om uthyrning av möblerna upphör således atl gällasamtidigt med själva andrahandsupplåtelsen. 12 kap. 7 8 Paragrafen innehåller bestämmelser om när en lägenhelskall hållas tillgänglig för den som skall tillträda den. I förhållande tillgällande rätt har den inbördes ordningen mellan första och andra styckenakastals om. Bestämmelser om när en lägenhel skall hållas tillgänglig förfilllräde finns i utredningens förslag 19 8. F. n. finns del inte något uttryckligt stadgande om vilken dag enlägenhet skall avträdas. Tveksamhet kan i vissa fall uppstå om en lägenhetskall avträdas den dag då hyrestiden löper ul eller någon efterföljande dag.För atl undanröja eventuella oklarheter på denna punkt föreskrivs nu atthyresgästen skall lämna lägenheten dagen efler del atl hyrestiden har löpt ut. Liksom skall lägenheten hållas tillgänglig förden som skall flytta in senast . I gällande rätt finns en särskild regel beträffandefilllräde lill lägenhet som hell eller delvis är uthyrd till bostad och somomfatlar minsl två rum avsedda för bostadsändamål. Jag anser all dessadetaljregler utan olägenhet kan undvaras. Det bör överlåtas åt dem som skalllämna respektive tillträda lägenheten att själva triiffa en överenskommelse omhur della rent prakfiskt skall gå till. Med hänsyn till alt numera förflertalet är arbelsfria dagar och det därför kan vara svårt alt en sådan dag fåflylt-ningshjälp finns det skäl att när del gäller flyttning uttryckligenjämställa lördag med söndag och allmän helgdag. Även vissa helgdagsaftnar,vilka mer allmänt kommil att bli arbelsfria, bör i delta sammanhang jämställasmed söndag Qfr bl. 2 8 lag, 1930; 73, om beräkning av lagstadgad lid). Infaller den dag då en lägenhel skall tillträdas ellerlämnas , annan allmän helgdag, lördag , julaftoneller nyårsafton skall lill- eller avträde i stället ske näsla vardag. Bestämmelserna i paragrafen är enligt tredje stycketdispositiva. 12 kap. 8 8 Paragrafen innehåller bestämmelser om formerna föruppsägning. Utredningens förslag i hithörande frågor finns i 10 8. Del nya förfarandel vid förlängnings- och villkorstvisier(se avsnitt 2.9 i den allmänna motiveringen) innebär i fråga ombostadslägenheter alt uppsägning endast skall ske när hyresvärden ellerhyresgästen vill atl hyresförhållandet skall upphöra medan i fråga om lokalernuvarande ordning behälls. Prop.1983/84:137 119 Enligtförsta stycket är skriftlig uppsägning allQämt huvudregel. I förhållande fillgällande rätt har utrymmet för muntliga uppsägningar ytterligare inskränkts. Enuppsägning skall således vara skriftlig redan när hyresförhållandet varat . Enligt gällande rätt är motsvarande lidsgräns . Dennainskränkning kommer i praktiken all leda fill atl alla avtal på obestämd tidkräver skriftlig uppsägning och atl den muntliga uppsägningsformen endastkommer att gälla hyresavtal som inle är . Enligtgällande rätt får en uppsägning ulom i vissa undantagsfall vara muntlig, om ettskriftligt erkännande av uppsägningen lämnas. Ulredningen har föreslagil atldenna möjlighel till muntlig uppsägning skall ulgå. Frånflera remissinstanser har del framhållits alt den muntliga uppsägningen fylleren funktion för hyresgästerna. En hyresgäst kan enligt nuvarande ordning ringaupp sin hyresvärd och säga upp avtalet, varefter denne i ett brev bekräftaruppsägningen. Detta förfarande är väl inarbetat på hyresmarknaden och bör bestånär avsikten är atl hyresförhållandet skall upphöra. När en lokalhyresgästsäger upp avtalet enligt 58 a 5 bör del dock liksom f. n. krävas en skriftliguppsägning. Andraoch tredje styckena. Liksom enligt gällande rätt är huvudregeln att skriftligauppsägningar skall delges den som söks för uppsägning. Härmed förstås atluppsägningen skall överbringas på sådant sätt alt den som påkallar uppsägningenfår kännedom om - eller p. g. a. legala definitioner har rätt att utgå från -alt uppsägningen verkligen nått den som sökts för uppsägning. I och med all deli hyreslagen anges att delgivning skall ske, följer att delgivningslagens(1970:428) bestämmelser i princip skall tillämpas. Delgivningslageninnehåller i 1215 55 särskilda bestämmelser om s.k. surrogatdelgivning för detfall det inle är möjligt att personligen nå den som söks för delgivning. Dessaregler gäller emellertid f. n. inte när en uppsägning skall delges ulanhyreslagen innehåller i 8 5 tredje stycket i gällande lydelse särskildasurrogatdelgivningsregler. Moisvarande bestämmelser finns i 8 kap. 8 5 iredjestycket jordabalken för del fall uppsägningen avser ett arrendeförhållande. Delgivningsreglernai hyreslagen har kritiserats för atl vara svåra att tillämpa (se rättsfall frånbosladsdomstolen 1976:7). Jagdelar utredningens uppfattning atl undantaget från kravet på vanlig delgivningi många fall bör kunna utformas på ett enklare sätt än vad som f. n. är fallet. Jaggodtar utredningens förslag som innebär att när en bosladshyresgäst som harhemvisl här i landet söks för delgivning bör uppsägningen normalt kunna få skegenom ett rekommenderat brev. Detta innebär i överensslämmelse med utredningensförslag alt del inle längre krävs att vederbörande försl skall ha sökts fördelgivning och inte anträffats. 1983/84:137 120 Utredningenhar diskuterat om ett på della sätt förenklat uppsägningsförfarandetillgodoser rimliga ki-av på rättssäkerhet när uppsägning sker med begäran althyresförhållandet skall upphöra på grund av atl hyresrätten ärförverkad. Utredningen har stannat för atl så får anses vara fallet. Jagkan inte dela utredningens, uppfattning i denna fråga. Det nya förfarandet vidförlängningstvister innebär såvitt gäller bostadslägenheter alt hyresgästeninte behöver reagera på en uppsägning utan kan avvakta atl hyresvärdenhänskjuter tvisten till hyresnämnden. Dessa regler gäller emellertid inte iförverkandefallen. Del förenklade förfarandel med rekommenderat brev bördärför inte få tillämpas i förverkandefallen. undantag har alltså gjortsför dessa fall i tredje stycket första meningen. I samma mening har undantaggjorts för del fall atl en hyresvärd enligt 58 5 säger upp en lokalhyresgäst.En sådan uppsägning omfattas nämligen inle av de nya förfarandereglerna. Istället har en uppsägning av en lokalhyresgäst en direkt rättsverkan pä sammasäll som enligt gällande rätt. Näruppsägning inte får ske med rekommenderat brev, bör de nuvarandedelgivningsreglerna tillämpas. Z>å dessa besiämmelser redan finns upptagnai 8 kap. 8 8 andra och tredje styckena jordabalken, görs i andra stycket iförevarande paragrafen hänvisning till dessa bestämmelser. Ävennär del är hyresgäslen som säger upp avtalet medför uppsägningen en direkträttsverkan, nämligen ;itt hyresförhållandet upphör utan ytterligare åtgärder. Fleraremissinslanser har ifrågasatt det lämpliga i all en uppsägning i dessa fallkommer till slånd i och med alt uppsägningen sänds iväg i ett rekommenderatbrev till hyresvärden. Det kan, menar dessa remissinslanser, inte uteslutasatt hyresvärden med ett sådant uppsägningsförfarande inte får reda påuppsägningen förrän hyresgäslen har flyttat. harantalet rekommenderade postförsändelser uppgått till ca 14 milj. . statistik är det endasl mellan tvä och trehundra av dessaförsändelser som inle når den adress under vilken de är avsända. Mot dennabakgrund är del enligt min bedömning rimligt att utgå från atl en uppsägningsom sänds i rekommenderat brev kommer att nå angiven adress. Därmed är det dockinle sagt att brevel når sin adressat, d. v. s. att hyresvärden efler normalpostbefordringstid får del av uppsägningen. Hyresvärdenkan exempelvis vara bortrest eller hans kontor kan lidvis vara obemannat. Detfår emellertid anses ingå i en god fastighetsförvaltning atl en hyresgästalltid kan komma i kontakt med sin hyresvärd. Denne bör således, om han inle ärdirekt anträffbar på den lill hyresgäslerna uppgivna adressen vidla sådanaålgärder, att meddelanden som sänds under denna adress når honom. Risken av alten uppsägning som avsänts under riktig adress under exempelvis ensemesterperiod blir liggande pä ett obemannat konior bör därför hyresvärdensjälv stå. Jag ansluter mig alltså Prop.1983/84:137 121 tillutredningens förslag atl en hyresgäst skall kunna säga upp sitt hyresavtalgenom all tillställa hyresvärden uppsägningen i rekommenderat brev. Enliglförsta stycket får uppsägning ske hos den som är behörig att ta emol hyra pähyresvärdens vägnar. Hyresgäslen kommer alltså alltid all ha tillgång lill enadress under vilken uppsägning kan ske. Ändringarna i fjärde-sjätte styckena årredaktionella. Paragrafenhandlar om lägenhetens brukbarhet. Andra stycket är nytt. Utredningens förslagfinns i 12 8. Enligt 9 S i gällande lydelse skall hyresvärden på tillträdesdagentillhandahålla lägenheten i sådanl skick atl den enligl den allmänna uppfattningeni orten är fullt brukbar för det avsedda ändamålet. Bestämmelsen är disposiliv. Jagdelar utredningens bedömning atl, när del gäller bostadslägenhet som är avseddför permanentboende, det inte är rimligt alt hyresvärden skall få hyra ul ensådan lägenhel om den är i det skicket all den inte är fulll brukbar för silländamål. Kravel på viss minimistandard bör därför göras Ivingande i fråga omsådana lägenheler. Pågrund av det anförda har bestämmelsen ändrats så atl parterna endasl har frihetatl träffa avtal om bällre skick. Genom atl kravel på viss minimistandard görsIvingande belräffande bostadslägenheter kan bestämmelserna i nuvarande 19 8 omrätt för hyresgäslen all säga upp avlal om hälsovådliga lägenheler ulgå. Iandra stycket, som är nytl, görs i tvä punkier undanlag från den i förstastycket fastlagda huvudregeln. Ifråga om fritidsbosläder är det lämpligl all behålla möjlighelen för parternaall fritt avtala om lägenhetens skick. Fritidsbostäderna är av alltför växlandebeskaffenhet - liksom hyresgäsiernas önskemål - för all avtalsfriheten skallkunna begränsas. Belräffandelokaler är del inte ovanligt atl hyresgästen helt eller delvis svarar förinredningen. Denna möjlighel bör bibehållas och någon inskränkning i parternasavtalsfrihet sker därför inte. Fullständigavtalsfrihet bör också bibehållas inom ramen för del kollektivaförhandlingssystemet. Andra punkten i förevarande stycke har utformats iöverensstämmelse med 15 8 andra stycket 2 i lydelse enligl prop. 1982/83: 146. Ulredningen har gjort en fullständig omredigering av 10-1458. Jag delar den uppfallning som har förts fram av flera remissinstanser altresultatet är mindre lyckat. Den nuvarande dispositionen har därför behållits. Prop.1983/84:137 122 Bestämmelsernai tredje stycket är delvis nya. Ändringen är föranledd av ändringarna i 9 8.Motsvarande beslämmelse ålerfinns i 14 8 tredje stycket i utredningens förslag. Ändringarnai för st a .stycket är redaktionella. Itredje stycket finns i dess nuvarande lydelse bestämmelser om hyresgästensrältigheter vid hinder i hyresrätten när lägenheten hyrs ul i befinlliglskick. Som framgår av 9 8 föreslår jag att en bostadslägenhet som är avsedd förpermanentboende alllid skall lillhandahållas i sådant skick alt den enligt denallmänna uppfattningen på orten är fullt brukbar för det avsedda ändamålet.Några särskilda bestämmelser för det fall alt en bostadslägenhet avsedd förpermanentboende hyrs ul i befintligt skick behövs därför inte. Följaktligenhar beslämmelserna i förevarande stycke inskränkts till upplåtelser ibefiinlligt skick som avser en bostadslägenhet för fritidsändamål eller enlokal (se 9 8 andra stycket 1). 12-14 88 Ändringarna är redaktionella. Tillparagrafen har fogats ett nytt Qärde stycke. Del moisvarar delvis 20 8 i utredningsförslaget. ' första stycket har gjorts en redaktionell ändring, föranledd av ändringen i 98. I 2 5 tredje stycket har nya bestämmelser tagits in om utrymmen som äravsedda att användas gemensamt av hyresgästerna. Sålunda gäller atl om det avett hyresförhållande följer en rätt all använda ett sådanl ulrymme så får dennarätt inte upphävas eller inskränkas i annan ordning än som gäller för ändringav hyresvillkor. Genom denna bestämmelse har hyresgäsiernas rätt lill utrymmensom har denna karakiär kommil klarare lill uttryck. Om denna rätt inle skallvara illusorisk, bör del åligga hyresvärden atl hälla äv<;n dessa utrymmen iskick. Samma norm som gäller för lägenheterna bör lillämpas, dvs. utrymmenaskall hållas i sådant skick all de enligl den allmänna uppfattningen på ortenär fulll brukbara för del avsedda ändamålel. Parlerna bör dock ha möjlighel atlträffa avlal om annat skick. Förevarande stycke har utformats i enlighel medvad som anförts. Fjärdesiyckei avser såväl bostads- som lokalhyresförhållanden. Beslämmelsernai andra stycket om reparationsföreläggande har ändrats. Vidare har tre nyastycken av processuell karakiär fogals till paragrafen. Processuella regler avlikarlad innebörd ålerfinns 1215 utredningsförslaget. Prop.1983/84:137 123 Ändringeni första stycket är redaktionell. Iandra stycket i gällande lydelse behandlas hyresnämndens möjlighel alt i vissafall på ansökan av hyresgäst ålägga en hyresvärd atl avhjälpa en brist i enbostadslägenhet (reparalionsfördäggande). I 15 8 har lagits in en nybestämmelse om hyresvärdens ansvar för utrymmen som är gemensamma förhyresgästerna. Om en hyresnämnd skulle finna att en hyresvärd brister i sinaåligganden med avseende på nu avsedda utrymmen bör hyresnämnden, på samma sättsom gäller brister i lägenheterna, kunna ålägga hyresvärden att vidtaerforderliga ålgärder. Då dessa åtgärder inte bara behöver avse reparation avbefintliga anordningar utan över huvud taget kan avse ätgärder för atlutrymmena skall kunna användas på ett ändamålsenligt säll, har den nuvarandebenämningen "reparationsföreläggande" bytts mot den mer neutralabeteckningen "äl-gärdsföreläggande". Utredningenhar i sitt förslag diskuterat det fall då hyresvärden eftersätter sinaåligganden även i andra hänseenden än sädana som medför fysiska hinder inylQanderätten. Som exempel nämner ulredningen att hyresvärden eftersättersina skyldigheter beträffande värme och varmvallen, trapp-städning och skötselav gemensamma utrymmen. Utredningens majoritet har föreslagit alt ettreparationsföreläggande skall kunna omfatta även sädana brister Qfr belänkandets. Flera remissinstanser harifrägsatl om det är möjligt att utfärda ett föreläggande som inle avser enkonkret och bestämd åtgärd utan som syftar till att uppnå en viss servicenivå.Ett föreläggande av sistnämnda typ, exempelvis all tillhandahålla varmvatten,skulle behöva bestå för en obestämd tid, eftersom avsikten självfallet är alllägenheterna alltid skall ha lillgång till varmvatten. Jag delar den tveksamhetsom remissinstanserna känner inför ett på detta sätt utvidgat institut medviiessanklionerade förelägganden. Jag ifrägsätter även behovet av en sådanutvidgning. Föreligger det brist i fråga om skölsel av gemensamma utrymmen tvättstugan kan exempelvis inle användas därför alt en trasig tvättmaskin interepareras - bör hyresgäslerna kunna få lill stånd rättelse genom den nyssberörda utvidgningen av åtgärdsföreläggandet. I de fall förvallningen å andrasidan är så bristfällig, att det inte är tillräckligt atl en fysisk brist inylQanderätten undanröjs, bör ingripande inte ske genom ålgärdsföreläg-gandeulan med slöd av bostadsförvallningslagen (1977:792). Enligtbo-stadsförvallningslagen kan ingripanden ske vid en bristfällig fastighetsförvaltningom bristerna inte är obetydliga eller endast av fillfällig art. Paragrafeninnehåller alltså inle någon motsvarighet lill den av ulredningen i denna delföreslagna utvidgningen. Ändringeni tredje stycket är redaktionell. Frågaom åtgärdsföreläggande prövas av hyresnämnden på ansökan av en hyresgäst. Ensådan ansökan kan alltid riktas mol fastighetens verkliga ägare. För attförebygga svårigheter vid ägarskiften och bulvanförhållan- Prop.1983/84:137 124 deninförs i ftärde stycket efter förebild i 30 8 första stycket bostadsförvallningslagenen legitimationsregel enligl vilken ansökan om åtgärdsföreläggande kan rikiasmol den för vilken lagfart senast är beviljad eller sökt. Förfarandet i hyresnämndenregleras av förvaltningslagen (1971:290) och lagen om arrendenämnder ochhyresnämnder. Dessa lagar saknar bestämmelser för det fall den fastighet somberörs av ansökan om åtgärdsföreläggande överlåts innan ansökningen slutligtprövats. I 30 5 andra stycket bostadsförvaltningslagen föreskrivs atträttegångsbalkens regler om verkan av atl tvisteföremälet överlåts och omIredje mans dellagande i rättegången skall gälla i en sådan situation. En motsvarighetlill denna bestämmelse har lagils upp i femte stycket förevarande paragraf. Även sjätte stycket harsin motsvarighet i 30 8 bostadsförvaltningslagen där del i tredje stycketstadgas att om tvist om äganderätten till en fastighet är aniecknad ifaslighelsboken kan ansökan riktas mot den som innehar fastigheten medäganderättsanspråk. 17-18 88 Ändringarna är redaktionella. Päskäl som redovisats vid 9 § första stycket har 19 5 i gällande lydelse inlefått någon motsvarighet. I19 5 redovisas därför motsvarigheten till de bestämmelser som f.n. finns i 19 a5 och som handlar om på vilkel säll hyran skall vara reglerad i avtalet.Utredningen har redovisal sitt förslag i hithörande frågor i 23 5. Paragrafenhar behandlals i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7). Enligtförsta stycket i gällande lydelse (av 19 a 8) skall hyran för enbostadslägenhet vara till beloppet bestämd i avtalet eller, om del i avtaletfinns en förhandlingsklausul enligl hyresförhandlingslagen, i en förhand-Ungsöverenskommelse.Della gäller dock inle ersättning för koslnader för lägenhetens uppvärmning,förseende med varmvatten eller elektrisk ström eller avgifter för vatten ochavlopp. Päskäl som anförts i den allmänna mofiveringen tas nu delta undantag frånförbudet mot rörliga hyror bort. Detta innebär alt bränsle- och va-klausuler iprincip förbjuds i fiåga om bostadslägenheter. Enligl över-gängsbestämmelserna(punkt 3) gäller en tvåårig övergångstid under vilken äldre klausulerfortfarande får lillämpas. Förbudet mot rörliga hyrorhar försetts med vissa undantag när del gäller ersättning för uppvärmning m. m.Viktigast är alt grunderna för sådana ersättningar fär fastställas genom enförhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen. Avtalsfrihet råderalltså fortfarande inom ramen för del kollekliva förhandlingssystemet. Undantagetför förhandlingsöverenskommelser avser också den situa-fionen att beslutmeddelas enligl 22 eller 25 5 hyresförhandlingslagen, dvs. Prop.1983/84:137 125 nären hyresgäst hos hyresnämnden har ansökt om ändring av en förhandlingsöverenskommelsei den del den avser honom eller när kollekliva förhandlingar har strandat. Jagvill här i likhel med ulredningen underslryka atl hyresnämnden inte börutnyttja denna möjlighel om inle parterna har tillämpat ettmotsvarande villkor och del gäller att bygga vidare på denna praxis. Undantag har vidaregjorts, om lägenheten är belägen i ett en- eller ivåfamiljshus eller omlägenheten påförs kostnaderna efter individuell mätning. I andra stycket behandlasdet fall då en bostadslägenhet hyrs ut i andra hand eller av upplåtaren innehasmed bosladsräll. I båda dessa fall föreligger det ett legitimt behov av altkunna anknyta hyran for andrahandsupplåtelsen lill den hyra eller årsavgiftsom upplåtaren själv belalar. Upplåta-rens egen hyra kan vara rörlig därför attden bestäms av en förhandlingsöverenskommelse. Beträffandebostadsrällslägenheler finns över huvud taget inte något förbud mol rörligaavgifter. En andrahandshyresgästs inlresse av skälig hyra tillgodoses bäst, omhyran får följa vad upplåtaren själv belalar.