prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns enligt mening elt behov avsamordning av olika nivåer för vad ett hushåll i olika sammanhang skall kunnaklara sig på. Det finns f.n. olika nivåer t.ex. vid beräkning avunderhållsbidrag åt barn, vid existensminimum i skattesammanhang och vidberäkning av socialbidrag. Även försörjningsbidraget skall kunna ge engodtagbar miniminivå. finns ett behov av att ha regler som intemedför etl omfattande administrativt arbete för försäkringskassorna. En tänkbarlösning vore att som huvudregel ha gemensamma fasta procentsatser (av gällandebasbelopp) för olika familjekonstellationer saml i mån av behov ha vissaundanlagsregler för varje område. Försörjningsbidraget år avsett att avhjälpaförsörjningssvårigheter på grund av dödsfall hos make. I närliggande fall ärdock ofta endast socialbidrag aktuellt. Del kan l.ex. vara fråga om en giftkvinna som saknar utbildning och yrkeserfarenhet och som genom skilsmässamister mannens försörjningsstöd eller en hemmadotter som under en längre lidtagit hand om en sjuk anhörig och kanske uppburit viss ersättning från kommunoch landsting. Genom den anhöriges död kan försörjningssvårigheter uppstå.Genom gemensamma grundregler på olika områden dår en skälig minimistandardskall räknas fram, skapas större jämlikhet mellan olika grupper som harförsörjningssvårigheter, oavsett om del är socialförsäkring, socialbidrag ellerannan ersättning som utgår. För vidkommande kunde denna frågaregleras i socialtjånslförordningen. Även kritiserar förslaget ochframhåller att försörjningsbidraget inom folkpensioneringen bör utgå på sammanivå som andra pensionsförmåner, dvs, av basbeloppet för år räknat.Detta innebär enligt verket en kostnadsbesparing med ca 10 milj. kr. Kommittén föreslår att försörjningsbidrag skall utgöraskattepliktig i n t ä k t av tjänst för den efterlevande och att någrasårregler om extra avdrag vid beskattningen inte skall finnas. Detta förslagtillstyrks av . De förslag som pensionskommittén lagt fram angåendesamordning mellan försörjningsbidraget och andra sociala förmåner kommenteras inågra remissyttranden. Försäkringsrätten för tar upp frågan omsamordningen mellan försörjningsbidrag och förtidspension. Genom förtidspensionens och försörjningsbidragetskonstruktion kan försörjningsbidrag inte utgå som utfyllnad till tvä tredjedelsförtidspension, även om den efterlevande helt saknar möjlighet att bereda siginkomst genom ett för denne lämpligt arbete. Försäkringsrätten finner ettsådant förhållande otillfredsställande mot bakgrund av att bl.a. nedsatthälsotillstånd och arbetsmarknadsmässiga skäl kan läggas till grund för rätttill båda förmånsslagen. Rätten delar kommitténs uppfattning att pension tillefterlevande i första hand bör utgå i form av egenpension. I fall som det ovannämnda torde en generösareulformning av förfidspensionsreglerna kunna 21 1983/84. 1983/84:73 310 ge en tillfredsställande lösning i linje med kommitténsförslag. hänvisar till att de av kommitténföreslagna reglerna om förhållandet mellan sjukpenningförsäkringen ochförsörjningsbidraget motsvarar vad som gäller i fräga om sjukpenningförsäkringoch förtidspension. I fråga om försörjningsbidraget innebär regleringenproblem enligt verket, som anför: Svårigheterna att göra jämförelsen beror på att även omarbetsoförmåga kan ge rätt till försörjningsbidrag år det inte denna i sig somgrundar rätten till förmånen utan den bristande möjligheten all skaffa siginkomst av förvärvsarbete som arbetsoförmågan orsakat. Jämförelsen försvårasytterligare av att försörjningsbidrag kan utgå vid bristande förvärvsmöjlighetersom inte är endasl kortvariga, dvs. varar någon månad efter rätten tillomställningsbidraget upphört samt av att de omständigheter somförsörjningssvårigheterna beror på kan variera. De föreslagna reglerna omomprövning samt nedsättning och indragning av försörjningsbidragel utgörvidare problem. Molsvarande gäller förhållandet mellan sistnämnda regleroch bestämmelsen att försörjningsbidrag inte utgår för arbetsoförmåga förvilken den efterlevande är berätfigad till sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen. Rätt till delpension utgår under vissa förutsättningartill försäkrade i åldern som minskat sin arbetstid. Ersättning utgår åvenom den försäkrade inte har möjlighet att få arbete i den gamla omfattningen.Mot den bakgrunden anser verket att kommitténs förslag bör kompletteras med enregel om atl försörjningsbidrag inte ulgår vid minskning av förvärvsarbete förvilken delpension utges. konstaterar att förmåner av olika slag somkan utgå till en efterlevande från privat försäkring (pensionsförsäkring eller kapitalförsåk-ring)inte skall inverka på möjligheterna att få försörjningsbidrag. 1 annat fallskulle incitamentet för den enskilde att skaffa sig eget försäkringsskyddminska på ett betänkligt sätt. Vidare skulle en sådan ordning vara orättvis pädet sättet att den som försäkrar sig fär bekosta sitt egel skydd men också, viaskatterna, bidra fill ett allmänt skydd som han själv inte kan bh delaktig i.Motsvarande resonemang är tillämpligt när det gällerefterlevandepensions-förmåner som bekostats av den avlidnes arbetsgivare. Inteheller skall försörjningsbidraget påverkas av eventuell rätt till skadeståndeller liknande ersättning (ersättning från ansvarsförsäkring, trafikförsäkring,trygghetsförsäkring O.I. Även och Kooperadonens pensionsanstaltunderstryker att försörjningsbidragets storlek inte fär påverkas av de beloppsom ulgår i form av pension från individuell eller kollektiv efterlevandepensionsförsäkring. De förslag som kommittén framlagt om utlänningars ochutlandssvenskars rätt till efterlevandepension berörs i enbart ett fåtalyttranden. Förslagen tillstyrks av i län saml av ettflertal av de allmänna Prop.1983/84:73 311 noterar attden föreslagna regeln att rätten till försörjningsbidrag skall upphöra vidbosättning utomlands utgör, i vad avser ATP-delen, avsteg från vad som f.n.gäller beiräffande ATP-förmäner. Förbundet inser dock att en dylik begränsningi rätten till förmånen år nödvändig med tanke pä dess konstruktion och syfte.Större tveksamhet uttalas av statens invandrarverk, som i fråga omomställningsbidrag anser att alla utländska medborgare, som vid bosättning iSverige beviljats omställningsbidrag från folkpensioneringen, skall ges rätttill detta bidrag åven om de väljer att flytta fillbaka till sina hemländer.Detta bör enligt verket gälla oavsett om konvention finns mellan det berördalandet och eller om dispens kan beviljas. Verket anför vidare: I sammanhanget finns det anledning påtala att nuvaranderegler medför risk alt kvinnor missgynnas genom att förmånen frånfolkpensioneringen i samband med flyttning utomlands knyts till antalet ATP-är.Verket anser därför att antalet bosättningsår i , efter fyllda ,skall utgöra underlag för beräkning av folkpensionsförmån vid bosättningutomlands. Verket anser dessutom atl de speciella förhållanden somuppstår, om en vuxen invandrare avlider och resten av familjen väljer attåtervända till hemlandet, motiverar anfingen ett förlängt omslällningsbidrag(från ett till tvä år) eller att samhållet på något annat ekonomiskt/praktisktsätt underlättar elt fritt valt återvändande. Om återvändandemöjligheterna kopplas tillomställningsbidraget föreslår att minimiomställningsperioden föråtervändande efterlevande vuxna invandrare blir . Som skäl för dennautsträckta minimiomstållningstid kan hävdas att det säkert är besvärligare ochdärmed tar längre fid att klara praktiska frågor som rör kontakter medskattemyndighet, försäkringskassa/ -bolag, begravning hår eller i hemlandet,försäljning/uppsägning av bostad, bouppteckning, flyttbestyr m.m. Särskiltbesvärliga blir dessa frågor för många efterlevande invandrarkvinnor som sällaneller aldrig har agerat självständigt utanför hemmet. Med avseende på försörjningsbidragel framhållerinvandrarverket: En allvarlig konsekvens av kommitténs förslag omförsörjningsbidrag består i alt förmånen för många invandrare, oavsett vilketmedborgarskap de har, i princip inte kan bli möjlig att få utanför Sverigesgränser. Detta gäller oberoende av om bidraget utgår som folkpensionsförmåneller tilläggspensionsförmån. Skälet för en sådan ordning är enligt kommitténatt den som uppbär försörjningsbidrag förutsätts ha kontinuerlig kontakt medsvensk arbetsförmedling, att han/hon är anmäld som arbetssökande dår och ärberedd att ta anvisat arbete. instämmer i principen att försörjningsbidraget skallknytas till svensk arbetsmarknads möjlighet atl sysselsätta den efterlevande isamband med flyttning utomlands delvis kompenserar kommitténs förslag omförsörjningsbidrag bara vid bosättning i . 1983/84:73 312 1.4 Övergången till ett nytt system för efterlevandeslöd m.m. De av pensionskommittén föreslagna reglerna för övergängenfrån nuvarande familjepensionering till etl nytt system härför behandlas av deflesta remissinstanserna. Ett betydande antal av dessa bemöter kommitténsförslag positivt. I en hel del yttranden företräds dock den uppfattningen attavvecklingen av den nuvarande efterlevandepensioneringen bör kunna ske snabbareän vad pensionskommittén föreslagit eller atl de särskilda övergångsbestämmelsernakan göras mer inskränkta och mindre långtgående på vissa punkter. I åter andrayttranden förordas en än längre övergångstid ån den i betänkandet föreslagna. När detgäller de allrnänntr principerna för övergångsregleringen ansluter sigflertalet remissinstanser till kommitténs ståndpunkt. Endast i etl fätalyttranden förespråkas andra metoder härför. Sådana synpunkter anförs av och , som anser alt ett etappvisgenomförande kan övervägas i syfte att undvika kännbara kostnadsökningar (seunder avsnitt 1.1.3). Även försäkringsöverdomstolen, ochLO förordar andra principer än de av kommittén valda. Enligt försäkringsöverdomstolenblir det uppenbart nödvändigt med generösa övergångsregler när man genomför enomläggning av familjepensioneringen. Den modell som kommittén förordat kanenligt domstolen sågas ligga nära till hands. Den har dock den nackdelen attden delar in de efterlevande i två skikt där olika och till det materiellainnehållet mycket skiftande förmåner skall gälla beroende på om dödsfalletinträffat före eller efter ett bestämt datum. Domstolen erinrar om denupprördhet som rådde kring de s.k. övergångsänkornas problematik ochavråder frän att man på nytl delar in änkeförmånerna i två grupper, avgränsadeuteslutande med ledning av tidpunkten för inträdet av änkeståndet. Någon formav flexiblare reglering, l.ex. med alternativa regler efter den enskildes egetval, bör övervägas. Också LOuttalar sig till förmån för en mer flexibel lösning och framhåller samtidigtatt kommitténs förslag förefaller vara alltför generöst. LO betonar att enlagstiftning av övergängskaraktär givetvis rnäsle finnas samt fortsätter: LO anser alt övergångsbestämmelsernas utformning ochgenerositet bestäms av flera faktorer. Pensionssystemet är utsattför stora ekonomiska påfrestningar. En långvarig pensionering kan dessutom förden efterlevande maken leda till en sämre livssituation än ett stöd somunderlättar förvärvsarbete. Ytterligare skäl mot alltför generösaövergångsregler är de rättvisekrav som andra ensamstående föräldrar kan hävda,dvs. sådana ogifta och frånskilda som har samma ekonomiska stödbehov som änkor/änklingar. Som bl.a. pensionskommittérr själv pekar på blir andelenekonomiskt oberoende förvärvsarbetande kvinnor allt högre. Prop.1983/84:73 313 allt bland äldre äktenskap, etl familjemönster av äldrenatur där hustrun är ekonomiskt beroende av den förvärvsarbetande mannen. Attmot denna bakgrund generellt låta gällande regler om änkepension tillämpas föralla kvinnor och däröver förefaller alltför generöst. LO villmarkera sin tveksamhet inför detta förslag. Det kan lätt uppfattas på detsättet att kvinnor inte har en plals på arbetsmarknaden eller inteanses kunna gå ut i förvärvslivet. Arbetsmarknaden för kvinnor och kvinnorsförvärvsfrekvens är i hög grad regionalt betingade. I stället för en fast gränsgällande för alla kvinnor, borde en mer flexibel prövas, som innebär attåldersgränsen prövas och fastställs efter den faktiska möjligheten att fåarbete. LO vill i della sammanhang återigen betona vikten av alt sålla inarbetsmarknadspolitiska åtgärder och söka knyta samman det ekonomiska stödetmed sådana åtgärder. I del fallen fast åldersgräns slutligen väljs, bör en sådan kombineras med en regel sominnebär att änkepension utges endast i de fall där äktenskapet varat i fem äreller mer. anser atl en helt annan övergängsregleringän den föreslagna bör sökas, om huvuddragen av kommitténs förslag leder lilllagstiftning. Med hänsyn till rättssäkerhelsaspekterna är det enligl verketsmening ett minimikrav att övergångsreglerna utformas på ett sådant sätt att dennya lagstiftningens tillbakaverkande kraft mildras genom en successiv övergångtill det nya systemet. Verket anför till stöd för sin ståndpunkt: Kommitténs förslag innebår - bl.a. med hånsyn till att fierlaletblir änkor/änklingar först när de uppnått eller så gott som uppnåtl denallmänna pensionsåldern - dels att de nya bestämmelserna vid ett omedelbartgenomförande skulle komma att tillämpas i någon siörre omfattning först pä 2000-talel,dels att nya pensioner kommer att beviljas enligt äldre bestämmelser under enavsevärd lid framåt. Den föreslagna övergängsregleringen innebär l.ex. att enkvinna som blir änka är 2007 får etl helt annat slöd än densom blir änka men bara är 69 är, ett förhällande som komer att framståsom helt oförklarligt. Ett genomförande innebär vidare att deföreslagna begränsningarna i trygghetssystemet kommer att gälla för kvinnorvars ställning pä arbetsmarknaden bestämts av ställningstaganden som de gjortföre lagens ikraftträdande och som kan ha haft nuvarande familjepensionsskyddsom förutsättning, öm lagen träder i kraft skulle dessa ha skett på 50-och 60-talen, långt innan nu gällande inställning till hithörande frågor varaktuell. Den föreslagna övergångsregeln förhindrar å andra sidan inte attöverkompensation kan uppslå för en del av de kvinnor för vilka äldrebestämmelser fortfarande skall gälla, nämligen för dem som kan komma att uppnåsamma egenpensionsrätfigheter som motsvarande manliga grupper. De konkreta övergångsbestämmelser som kommittén föreslagiltillstyrks i princip utan reservationer av , iUppsala län, LRF, , , Husmodersförbundei Hem och Samhälle samt flertalet allmännaförsäkringskassor. Också i år positiv tillförslagen och anser det värdefullt att kostnaderna för de berördas försörjninginte övervältras på l.ex. kommunerna i form av socialbidrag. 1983/84:73 314 föreslår dock den ändringen i förhållande till kommitténsförslag att kvinnor, som vid de nya bestämmelsernas ikraftträdande är över 45år gamla, skall ha rätt till efterlevandeskydd enligt de nya reglerna om dessaår förmånligare än enligt den äldre lagstiftningen. ser med tillfredsställelse de föreslagnaövergångsbestämmelserna. Atl dessa på kort sikt medför en kostnadsökning är enkonsekvens som man enligt styrelsens uppfattning måste acceptera, särskilt somden samhällsekonomiska vinsten av förslaget på är inte oväsentligoch snabbt ökar. Angelägenheten av att det föreslagna systemet för efterlevandeslödgenomförs trots de kostnadsökningar som övergångsregleringen kan beräknasmedföra efter ikraftträdandet understryks också avlänsstyrelsen i , 1 och Östergötlandsläns allmänna försäkringskassa. Till förmån för för avvecklingen av dennuvarande änkepensioneringen eller för andra inskränkande regler i jämförelsemed kommitténs förslag uttalar sig flera remissinstanser. Till denna grupp hörLO (se ovan), statskontoret, riksrevisionsverkel, SAF, ,/SR, i . Kommunernas pensionsanstah.Ensamståendes intresseorganisation och en del allmänna försäkringskassor. Några av dessa remissinstanser erinrar om regeringenssärskilda tilläggsdirektiv (Dir. 1978:40 och 1980:20) till alla kommittéerbeträffande finansiering av reformförslag. 1 yttrandena diskuteras molbakgrund av dessa direktiv olika möjligheter till modifiering av deövergångsregler som kommittén föreslagit. Detta görs av statskontoret, riksrevisionsverkeloch SAF. Statskontoret pekar på att man av befintlig statistik omandelen förvärvsarbetande gifta kvinnor kan dra den slutsatsen atl det i stortsett inte torde bli nämnvärt större långvariga ekonomiska konsekvenser vidmakens dödsfall för kvinnor i än för dem i gruppen 354är. Om man vill begränsa kostnaderna för reformen kan därför, anförstatskontoret, åldersgränsen för övergångsbestämmelserna sättas vid 55 är istället för 45 är. Genom denna och motsvarande åtgärd beträffande hustrulilläggetsavveckling kan förlustperioden reduceras från tolv till . Andraåtgärder som kan vidtas för att reducera eller eliminera underskottsperiodenkan enligt statskontoret vara l.ex. vissa begränsningar eller senareläggningarav föreslagna förbättringar av barnpensionerna. betonar statskontoretatt en kortare omläggningstid än den av kommittén föreslagna torde vara möjligendast om man avkortar varaktigheten av vid omlåggningsperiodens början redanbeslutade änkepensioner. finner, trots att kommittén inteuppfyllt kraven i de angivna tilläggsdirektiven, det motiverat att reformengenomförs. För att möjliggöra detta inom ramen för tilläggsdirektiven görverket ett försök att 1983/84:73 315 genom modifieringar av kommittéförslagen reducerakostnaderna för reformen även . Förutomförslaget att sänka nivåerna för omställnings- och försörjningsbidrag (se underavsnitt 1.3) föreslår verket att övergångsbestämmelserna begränsas jämfört medkommitténs förslag. Behovet av änkepension från ATP kan ifrågasättas, när egenpensionerhålls från ålderspensioneringen. Rätten till änkepensionen frän tilläggspensioneringenskulle därför kunna upphöra för de kvinnor som får änkepensionefter de nya reglernas ikraftträdande. Samma regel som gäller föränkepension frän folkpensioneringen skulle dä gälla även förtilläggspensioneringen. Detta skulle innebära en kostnadsbesparing jämfört medkommitténs förslag med ca efter de nya reglernasikraftträdande. Kostnadsbesparingen ökar därefter till minst 631 Mkrår 1990. Den begränsning i de nuvarande reglerna som RRV föreslår skulleinnebära alt övergångsbestämmelserna skulle ha betydelse i ca 20 är efler delnya reglernas ikraftträdande. Ett annal alternativ att begränsaövergångsbestämmelserna är att höja den åldersgräns () som kommitténföreslår skall gälla för de kvinnor som skall omfattas av äldre bestämmelser. Även SAF anser att övervägande skäl talar för att låtarätten till änkepension från tilläggspensioneringen upphöra vid ålderför de kvinnor som beviljas änkepension efter det att de nya reglerna har trätti kraft. I yttrandet hänvisas härvid till den stigande andelen kvinnor medpensionsgrundande inkomst för ATP och erinras om att kvinnor i takt med alt deförvärvsarbetar i alll större utsträckning också tjänar in rätt till egenpensionfrån ATP. SAF förordar vidare att den föreslagna åldersgränsen höjs mednågra år, i synnerhet om ikraftträdandet av de nya bestämmelserna sker senareän . uttalar sig i samma riktning. Förbundet pekar på dekostnadsökningar som uppkommer genom de föreslagna övergångsbestämmelserna.Förbundet är införstått med atl behov föreligger av övergångsregler. För attminska kostnaderna och därigenom underlätta ett genomförande av kommitténsförslag kunde det emellertid enligt förbundet vara värt att ytterligareöverväga möjligheterna att förkorta den tid varunder två olika lagfästafamiljepensionssystem verkar parallellt. En viktig förutsättning härför är dockatt försörjningsbidragel väl fillgodoser de kvinnor vilkasförsörjningssituation motiverat de föreslagna långtgåendeövergångsbestämmelserna. Liknande synpunkter anförs av /SR, som instämmer iförslaget om långtgående övergångsbestämmelser men pekar på några negativakonsekvenser härav som bör vägas in. /SR finner den föreslagna regeln, attkvinnor som vid ikraftträdandet år eller äldre skall få rätt tillänkepension enligt nuvarande bestämmelser, alltför långtgående. Den kan lättuppfattas på det sättet att dessa kvinnor inte har en plals på arbetsmarknaden.Den andra negativa konsekvensen är att det uppstår tvä parallellt verkandesystem , vilket innebär avsevärda kostnads- Prop.1983/84:73 316 ökningar och svära inforinationsproblem, /SR föreslår diirför- i svfte att minska kostnaderna - att den tid förkortas varunder de två olikafamiljepensionssystemen verkar parallellt. Genom den av kommittén föreslagnakonstruktionen på omställnings- och försöjiiingsbidragen torde enligl /SRde nya reglerna tillgodose de äldre kvinnor vilkas försörjningssituationmotiverar de föreslagna övergångsbestämmelserna. Underhänvisning till kostnadsaspekten föreslär ocksä läns admännaförsäkringskassa en snabbare avveckling av nuvarande änkepensionering. Kassananser alt fr. o. m. genomförandetidpunklen bör det nya systemet omfattasamtliga efterlevande. Undantag skulle göras endast för dem som redan uppbärpension enligt iildre lagstifining. En delremissinstanser betonar de problem som kan beräknas uppkomma till följd av altunder läng lid två olika system för efterlevandepensionering kommer atl behövatillämpas vid sidan av varandra. De administrativa svårigheter detta kan geupphov till påpekas sålunda av , i Skaraborgslän. Kommunernas pensionsansialt, läns allmänna försäkringskassa,läns allmänna försäkringskassa och läns allmännaförsäkringskassa, som alla med hänsyn härtill uttalar sig till förmån för ensnabbare avveckling av nuvarande änkepensionering ån vad pensionskommitténföreslagit. Länsstyrelseni ifrågasätter dessutom orn flertalet bland de efterlevande somhar relativt långt kvar tills ålderspension utgår har behov av och bästasociala utbytet geriom att sä förhållandevis tidigt i livet bli pensionerade.Detta talar för en kortare övergångstid än vad kommittén föreslagit. Emellertidmåste man, betonar , beakta de ytterligare krav på sysselsätlningspoliliskaåtgärder som kan bli följden av kortare övergångstid. Försäkrlngskasseförhundelanför liknande synpunkter orn de problem som kan uppstå inom administrationensamt förordar all kommitténs förslag lill övergångsreglering ses överytterligare. delar uppfattningen att de kvinnor som vid reformensikraftträdande uppbär änkepension enligt dagens regler inte skall beröras avreformen. Hänsyn bör enligt organisationen tas även till de gifta kvinnor somvid ikraftträdandet uppnått övre medelåldern och som alltid varit hemarbetandeoch saknar möjlighel att förvärvsarbeta. Att övergångsbeslämmelsersom är i kraft kan medföra svårigheter vid handläggningenframhålls även av i län och läns allmännaförsäkringskassa. Dessa remissinslanser ansluter sig dock på andra grunder lillkommitténs förslag på området. En längreavvecklingsperiod än den av kommittén föreslagna förespråkas av Fredrika-Bremer-Förbundetoch läns allmänna försäkringskassa, Fredrika-Bremer-Förbundetföreslår att det nya systemet för efterlevandeslöd skall omfatta endast kvinnorsom vid ikraftträdandet inle har uppnått . Förbundet anför somgrund för sill förslag: 1983/84:73 317 För kvinnor som icke tagit stegel ut i förvärvslivet förefyllda kan uppenbara problem uppstå. Svårigheter kan uppkomma dels medatt få arbete, dels med atl under återstående arbetsår fram till pensionsåldernfä sådan inkomst att den är jämförbar med inkomsten för de kvinnor och män somförvärvsarbetat kontinuerligt efter avslutad skolgång eller avslutadutbildning. återstår dessutom fram till gällandepensionsålder. Det borde därför vara möjligt för kvinnor attkomma upp i maximalt anlal intjänandeår, vilket är viktigt icke minst om denpensionsgrundande inkomsten är låg. Det nya systemets retroaktiva effekterskulle därmed mildras. En ytterligare sänkning av åldersgränsen förespråkas avJönköpings läns aUmänna försäkringskassa. Kassan förordar all åldersgränsen förfortsatt rätt till änkepension enligt äldre regler bestäms sä alt enbartkvinnor som vid ikraftträdandet av de nya reglerna är är skallomfattas av dessa .