prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt kommittén bör frågan om en allmänarbetstidsförkortning i riktning mot sex limmars arbetsdag liksom frågan om sparad ledighet utredas. Som jag har framhållit ärarbetstiden mellan könen mycket ojämntfördelad. Nära hälften av de förvärvsarbetande kvinnorna arbetar deltid.Den genomsnillliga arbetstiden är längre för männen än för kvinnorna. Fränjämställdhetssynpunkt är detta oroväckande.I de tidigare omnämnda tilläggsdirektiven (Dir 1983:12) lill DELFA har regeringen uttalat att delegationenshuvuduppgift bör vara att ur ett brett perspektiv ta fram underlag omarbetstidernas roll vad gäller sysselsättning,samhälls- och arbetsmiljö, jämställdhet m. m. Delegationen skall ävenanalysera frågan om sparad ledighet. Jag vill ianslutning lill den positiva remissopinionen i detta sammanhang särskilt framhållavikten av att frågan om en allmän arbetstidsförkortning i riktning mot sextimmars arbetsdag inte endast belyses ur samhällsekonomisk ochsysselsättningspolitisk synpunkt utan även med hänsyn till behovet av ökad jämställdhet mellan kvinnoroch män. Jämställdhetskommitténhar i betänkandet framfört som en allmän uppfattning att jämställdhelsfrågorna börges ett ökat utrymme i de;l dagliga arbetet inom förskolan och ungdomsskolan saml iutbildningen av berörda personalkategorier. Jag ansluter mig helt tillkommitténs principiella uppfattning. Som en följd av del aktiva arbete medjämställdhetsfrägorna som harbedrivits sedan böljan av 1970-lalet i vårt land tillmäts nu j.ämslälld-hetsaspekierna stor vikt i de riktlinjer ochbestämmelser som gäller för förskolan och ungdomsskolan. Kommittén har ocksåframfört en rad förslag lillkonkreta insatser framför allt inom ungdomsskolans område. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 69 missinstanserna har i allmänhet inte funnit anledning attnärmare kommentera dessaförslag, främst med hänsyn till att merparten av dem inte förutsätter några nya beslut av ellerregeringen utan kan genomföras inom ramen för redan givnabemyndiganden. Kommittén harföreslagit att länsskolnämnderna bör kunna ge kommunerna ökat stöd förskolans arbete med jämslälldhetsfrågor så att detta avspeglas irektorsområdenas arbetsplaner. Kommittén föreslår vidare att ungdomsskolan skallge särskild vägledning åt eleverna sä att traditionella könsrollsmönsterändras. Vad gäller gymnasieskolan föreslås alt alla elever fårundervisning i familjeekonomi och familjejuridik. Jag vill med anledning av dessa förslag framhållaföljande. Skollagen föreskriveren allmän skyldighet för den kommunala skolstyrelsen att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. I1980 års läroplan för (lgr80) anges också mycket klart att skolan skall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Förutomdetta övergripande mål innehållerläroplanen en rad föreskrifter med jämställdhetsaspekter i anslutning till deolika ämnena. I läroplanen anges vidare att det lokalt bör finnas en planering för arbete som är gemensamtför flera ämnen, bl.a. könsrolls-och jämställdhetsfrågor. I skolförordningen anges att rektor vid såväl grundskola som gymnasieskola skall verka förjämställdhet mellan kvinnor och män.Dessa frågor skall också behandlas i skolledarutbildningen. Jag anser mot denna bakgrund att de allmännamål och riktlinjer som har föreskrivits för skolans jämställdhetsarbete är enbra utgångspunkt för aktiva lokala insatser. Jag vill här ocksåhänvisa till den pågående kampanjen för all rekrytera kvinnor lill industrin. Projekten, som bedrivs isamarbete med skolor, länsskolnämnder etc, syftar till att stimuleraintresset för industri och teknik hosflickor i högstadium för atl därmed påverka deras utbildnings-och yrkesval. Kommitténsöverväganden om studie- och yrkesvägledningens (syo) roll för atl brytatraditionella yrkesval är betydelsefulla. De uppgifter som kommittén anserskall bedrivas såsom försöksverksamhet ingår emellertid redan i skolans och yrkesvägledningensuppgifter. Förslaget omundervisning i familjeekonomi m. m. bör enligt min mening ingå i de fortsattaövervägandena om innehållet i gymnasieutbildningen, vilka följer efterden principproposilion som f. n. bereds inom på grundval avgymnasieutredningens betänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola. Ävenandra frågor med anknytning till jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolanbehandlas i detta beredningsarbete. Kommittén har föreslagit att bestämmelserinförs i skolförordningen med innebörd attsammansättningen av ledamöter bl.a.i skolstyrelserna och SSA-råden skall avspegla en rättvis fördelningmellan kvinnor och män. ochflera andra remissinstanser har avstyrkt för- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 Arbetsmarknadsdeparteniientet 70 slaget.Jag ansluter mig till kommitténs principiella uppfallning om en rättvis könssammansättning hos de lokalaskolplaneringsorgancn men anser ilikhet med bl. a. att de anvisningar som redan har utfärdats ärtillräckliga i detta syfte. I många kommuner finns del kommunala jämställdhetskommittéer. Det är en angelägenuppgift för dessa att bevaka attkönsfördelningen blir jämn säväl inom skolans planeringsorgan som iandra kommunala organ. Jämställdhetskommitténhar vidare förordat en rad insatser i syfte att ge jämställdhetsfrägorna enökad betydelse vad gäller utbildningen av skolpersonal. Jag instämmer i kommitténs principiellauppfattning i dessa frågor. Jag vill härvidhänvisa lill vad regeringen anfört i propositionen (1980/81:97) omskolforskning och personalutveckling. Där framhålls sålunda följande:"Skolans skyldighet att verka för jämställdhet förutsätter att dess personal fär kunskaper och hjälp attbearbeta attityder till kvinnligt och manligt. Jämställdhetsfrägorna skalldärför enligt min mening ingå i fortbildningenför lokalt utvecklingsarbete i ." Jag anser det emellertid vara mindre lämpligt atl, såsomkommittén har föreslagit, utfärda detaljerade föreskrifter om all enstudiedag per är skall avdelas för delta.Det är kommunerna själva som ansvarar för planering, organisation m. m.av det lokala utvecklingsarbetet. Kommittén har ocksåföreslagit att jämställdhetsfrågorna bör ingå i journalist-, reklam- och annanmediautbildning. Jag delar kommitténs uppfattning och finner förslaget varamycket angeläget. Jag vill emellertid erinra om att det inte ankommer päregeringen utan på universitets- och högskoleämbetet och resp. linjenämnd atlfastställa innehållet i högskoleutbildningeni fråga. Även inomfolkbildningens område har kommittén framfört vissa förslag, bl.a.att lilläggsbidrag bör utgå för studiecirklar i hemkunskap/jämställdhet. Jag vill i anslutning lill delta erinraom atl tilläggsbidrag utgår till samhällsinriktade cirklar.Cirklar i könsrollskunskap etc. torde i flertalet fall kunna ingå under denrubriken. Jämställdhetskommitténhar även lämnai synpunkter på åtgärder inom del socialpolitiska området. Ibelänkandet erinras sålunda beträffande barnomsorgen om att uttryckt önskemål om attkommunerna utfärdar riktlinjer för det pedagogiska arbetet inom förskolan.Kommittén understryker viklen av att jämställdhelsfrågorna markeras i sådana riktlinjer. Jag vill medanledning av detta hänvisa till aU har sänt ut ett förslag till pedagogiskt program för förskolan pä remiss.Programmet skall bl. a. bilda underlag för kommunala riktlinjer. I programmet tas vikten av att könsrollsfrågan behandlas iförskolan upp. Ibetänkandet föreslås vidare en sådan ändring av socialtjänstlagen atl 1983/84:100 Bilaga 12 71 den som på grund av arbetslöshet mist sinbarnomsorgsplats skall ha rätt alt fä första plats som blir ledig efter det attföräldern fått ett erbjudande om arbete. I anslutning till detta förslagvilljag framhålla följande. Socialtjänstlagenär en ramlagstiftning där detaljbeslämmelser innebärande statlig styrning aven verksamhel inte återfinns i övrigl. Därtill kommer attbehovet av barnomsorgsplats prövas utifrån en rad olika aspekter. Dennaprövning måste göras lokalt. Central reglering i denna fråga skulle dessutom slå i strid med strävandena att undvika statlig detaljstyrning. Ett av kommitténsförslag avser arbetslöshetsförsäkringen. Kommittén föreslår alt ävenarbetslöshet, som förorsakas av att barnomsorg inle kan ordnas, skallbetraktas som ofrivillig och utgöra kvalifikation för ersättning fränarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd under förutsättning atl villkoreni övrigt är uppfyllda. Detta innebär all förvärvsarbetande som tvingas säga uppsin anställning eller som inle kan anta erbjudet arbete på grund av bristpå barnomsorg skall ha rätt alt uppbära ersättning. Kommitténs förslag i denna del bereds isamband med arbetet på den tidigareaviserade propositionen om ändringar av reglerna för arbetslöshetsersättning. Propositionen föreläggs riksdagenunder våren. har även lämnai förslag rörandeföräldraledighetslagstiftningen. Kommittén framhåller all kvinnor bör beredas möjlighet att slippaavbryta påbörjade studier för atl vårda barn. En viktig förutsättning fördetta är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp kan. utgå till fadernnär modern uppbär studiebidrag även om hon inte är sjukpenningförsäkrad övergaranlinivån. Denna fråga berörs också i beläur kandet (SOU 1982:36) om enklareföräldraförsäkring. Beredningen av denna fråga sker i anslutning till beredningen av övrigaförslag frän denna utredning. Kommittén förordar att föräldrautbildning kring barnsfödelse organiseras så att den ingär i det ordinarie arbetet inom mödra-och hälsovårdoch förläggs till sådana tidpunkter att även de blivande papporna, kan delta. har genomförten utvärdering av föräldrautbildningensgenomförande. Del bör enligt min mening vara en självklar strävan för landstingen att organiseraföräldrautbildningen på del sätt kommittén har föreslagit. Meritvärdering vid anställning i statlig tjänst jämställdhetskommillénhar fört fram vissa förslag rörande meritvärderingen vid anställning i statligtjänst. Kommittén föreslår sålunda alt, nytillträdande arbetskraft fär tillgodoräkna omsorg ombarn som merit vid anställning i stathg tjänst. Enligl kommitténs mening börmotsvarande ske inom denkommunala och den privata sektorn. föreslagit att förälder som uppbär föräldrapenning i samband med barns födelse och/eller särskildföräldrapenning skall få tillgodoräkna ledigheten för barnomsorg som merit vid tillsättning av statlig; Prop.1983/84:100 Bilaga 12 72 tjänst.Kommittén har också föreslagit att regeringen vid prövning av besvär vidtjänstetillsättningar beaktar jämställdheten även itiom ramen för skicklighetsgrunden. Vid sidan avyrkesskicklighet och personlig prestationsförmåga bör enligt kommitténsmening jämställdhetssyn-punkler ingå i bedömningen. Jag får med anledning av dessa förslagframhålla följande. Den av regeringentillsatta utredningen (C 1983:01) om meritvärdering vid statligatjänstetillsättningar har i enlighet med direktiven även övervägt frågan om hurvård av barn skall meritvärderas. I utredningens betänkande (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar m.m. föreslås altden statliga anställningsförordningen ändras med innebörd att vård av barn fårtillgodoräknas som förtjänst med högst tvä år. Betänkandet har remitterats. förslag imerilvärderingsfrågor får bedömas idet fortsatta beredningsarbetet med anledning av meritutredningensbelänkande. Kommittén harslutligen fört fram flera synpunkter i övrigl på jämställdheten istatsförvaltningen och särskilt inom . Förslagen, som tillstörsta delen inte förutsätter ändringar av givna bemyndiganden och föreskrifter, har föranlett åtgärderinom berörda myndigheter. Jag ansluter migtill förslaget att regeringen i direktiv till utredningar och arbetsgrupper m.m. bör understryka att jämställdhetsfrågorna ägnas uppmärksamhet inomramen för uppdraget. Vad gäller förslaget om att statlig utredningspersonaloch handläggare i bör orienteras i jämställdhetsfrägor villjag avslutningsvis framhålla följande. vidtas en rad ätgärder inomregeringskansliet för atl personalen skall orienteras i jämställhetsfrägor.Rapporten och jämställdhet (informerar1982 nr3) vänder sig till dem som har lill uppgift att medverka tillatl aktiva jämställdhetsåtgärdervidtas vid tillsättning av tjänster främst inom statsförvaltningen,läraromrädet och försäkringskassorna. I rapporten finns bl.a. ett särskilt avsnitt om handläggningen iregeringskansliet av tillsättningsärendenmed jämställdhetsaspekter. Utbildnings- och informationsinsatser vidtas också kontinuerligt avregeringskansliets förvaltningskontor.Insatserna riktar sig till bådehandläggare inom och utredningspersonalen inomkommittéväsendet. Samarbete sker därvid ocksåmed statsrådsberedningen. interdepartementalajämställdhetsberedning, som leds av jämställdhelsministern, har även till syfteatt verka för kontakter och information i jämställdhetsfrågor som bidrar tilljämställdhet inom . Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vadjag har anfört om betänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap. 1983/84:100 Bilaga 12 73 A. M. 1982/83 Utgift 20 872 749 1983/84 Anslag 23 126 000 1984/85 Förslag 23 904 000 Beräknad ändring 1983/84 1984/85 Personal 121(1) Förvaltningskostnader 23 126 000 -i- 778 000 (därav lönekostnader) (20 837 000) (-H 610 000) (1) Härutöver finns biträden anställda i, departementet, vilka tjänstgör i kommittéväsendet. Kostnader för dennapersonal redovisas under anslaget A 2. Kommittéer m. m. Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgelår lill 23904000 kr.Anslaget har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. För att förbättraförutsättningarna för en effektiv handläggning av utlänningsärenden och för ensamordnad invandrarpolitik kommer jag efter samråd med statsrådet attinom kort dela upp den nuvarande arbetsenheten i departementet för utlännings-,invandrar- och medborgarskapsfrågor i en invandrarpolitisk enhet och enutlänningsenhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. Reservation 7 204 667 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå lill . Jag räknar med . lill forskning, utredning och utvecklingvad avser arbetsmarknads-, invandrar- och jämställdhetsfrågor m. m. För övrigutredningsverksamhet räknar jag med ett medelsbehov av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m.för budgelårel 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 74 A 3. För /85 förordar jag all anslaget förs uppmed . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget skall betalas kostnaderna för Sverigesdellagande i internationella arbetsorganisationens () verksamhel och förILO- kommittén (SFS 1977:987). Koslnader för annat iniernalionelll samarbele inom departementetsansvarsområde betalas också från anslaget liksom koslnader förinternationella kongresser i för vilka åtar sig värdskapet, bl.a. inom FN-arbetet och del nordiska samarbetet. Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillInternationellt samarbete för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 4 /84 Anslag 4 154 000 1984/85 Förslag 4 118 000 F.n. finns fyra arbetsmarknadsråd, som ärstationerade i , , ochWashington. Deras arbetsuppgifter anges i förordningen (1977:575) med instruktion för arbelsmarknadsräd(ändrad 1977:1103). För /85 förordar jag alt anslaget förs uppmed . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsråd för /85 anvisa ett förslagsanslag av4 . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 75 A 6.Jämstäildhetsombudsmannen m. m. 1982/83 Utgift 4 605 000 1983/84 Anslag 1 913 0001984/85 Förslag 2 019 000 Frän anslaget betalas kostnader förjämstäildhetsombudsmannen med kansli och jämställdhelsnämnden. (JämO) förutser ett fortsatt ökat antal anmälningar av diskrimineringsärendenäven under nästa budgetär. Förutom handläggningav ärenden skall JämO även undersöka åtgärdsbehovel inom hela branscher. Föratt utföra branschundersökningar med egna resurserbehövs personalförstärkning. Vidare anser JämO att huvudförslaget intebör tillämpas. För /85 bör medelsbehovel för beräknas till . Av della belopp utgör . kostnader för JämO, varav . Genom omprioriteringar harJämO fått kompensation för huvudförslaget. Lönemedlen inkluderar tidigare personalförstärkning som tas ianspråk . Jag hemställer att regeringen föreslär att till m.m.för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 76 AMS är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är ävenchefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. Chef för AMS är en generaldirektör med'enöverdirektör som ställföreträdare. Inom styrelsen finns tre avdelningar,nämligen avdelningen för arbelsmarknadsservice, avdelningen försysselsättningsplanering och avdelningen för ekonomi och administration. Under AMS ärlänsarbetsnämnderna länsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor. Varje länsarbetsnämnd harett kansli som beslår av en förrnedlingsav-delning, en planeringsavdelning ochen administrativ avdelning. Arbetet hos länsarbetsnämnden leds av enlänsarbetsdirektör. Lokal myndighet förallmänna arbetsmarknadsfrågor är arbetsförmedlingen. Landet är indelat i 80arbetsförmedlingsdislrikt. I vaije distrikt finns en arbetsförmedling, sombeslår av ett distriktskontor med en distriktsarbetsnämnd och ett antallokalkontor. Förmedlingsarbetet i ett distrikt leds av en distriktskontorschef.Större förmedlingskonlor är uppdelade i kundmottagning samt förmedlings- ochutredningssektioner. AMS får sina anslag iprogramtermer. Programindelningen jämte utgifter och anslag för de olikaprogrammen framgår av följande tabell. 1983/84:100 Bilaga 12 77 utgifter och anslag m. m. fördelade på program (kr.) 1982/83 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 4 731 239 000 5 931 615 000 -1 746 663 000 -3 278 070 000 Arbetsmarknadsinformation Geografisk rörlighetArbetsmarknadsutbildning Sysselsättningsskapande åtgärder Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning Yrkesinriktad rehabilitering Ätgärder för flyktingar Kontantstöd vid arbetslöshet (1) Försvars- och beredskapsplanering Förvaltningav utrustning 022 207 000 1 987 529 000 2 230 342 000 010 744 000 1 990 211 000 458 675 126 000 2 316 650 000 22 747 000(2) 20 981 000 1 000 -I- 164 999 000 + 33 682 000 + 6 880 000 + 117 000 - 206 587 000 - 353 293 000 + 430 028 000 -I- 346977 000 + 17 909 000 + 13 195 000 + 96 301 000 -I- 40000 000 -I- 437 518 000 -t- 4 922 000 + 1 139 000 (1) Beloppen innefattar ävenutbildningsbidrag, (2) Här ingårförvaltningskostnader för det tidigare delprogrammet Vapenfria tjänstepliktigaför tiden - , Flertalet av programmenfinansieras från anslag som behandlas i det följande under detta avsnitt.Programmen Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning samtYrkesinriktad rehabilitering finansieras från anslag som behandlas underavsnittet C. Arbelslivsfrågor. Programmet Åtgärder förflyktingar finansieras från ett anslag som behandlas under avsnittet D.Invandring m. m. Förvaltningskostnadernaavser i huvudsak lönekostnader och andra omkostnader för personalen vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler ochautomatisk databehandling (ADB). Förvaltningskostnaderna belastar programmen.Medel för att täcka dessa kostnader tas upp under samma anslag som övrigakostnader för resp. program. Liksom har AMS dock redovisalförvaltningskostnader gemensamt för alla programmen. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 78 ng 1984/85 495(1) 000(2) 000(3) (1) Avser tjänstersom finansieras över de gemensaimna förvaltningskostnaderna. (2) Av beloppet avser . (3) Av beloppet avser 200 000kr, en engångsanvisning. Sammanställning över totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad finansieradedels över degemensaimaförvaltningskostnaderna dels över programanslag kostnad 1 000-tal kr. Fördelningav lönekostnader /84 (1 000-tal kr.) 780 082 95 50043 176 Prop.1983/84:100 Bilaga 12 79 Pris- och löneomräkning utgör 60,1 milj. kr. Huvudförslagetskulle innebära en minskning av medlen för gemensamma förvaltningskostnader med 22,1 milj. kr. Enminskning av medlen till förvaltningskostnader för budgelårel 1984/85 skulle enligl AMSbetyda en nedräkning av lönemedlen med ca 15,5milj. kr., vilket motsvarar ca120 tjänster. har antalet kvarstående arbetssökande vid arbetsförmedlingen idet närmaste fördubblats. Den nuvarande personalstyrkan räcker inte lill för alt ge ennågorlunda acceptabel service till de arbetssökande.Härdare prioritering har fäll göras mellan olika sökandekategorier och besökenhar glesats ut på ett sätt som väckt protester inle minst frän deerkända arbetslöshetskassorna. Då det knappast är att vänta atl anlalel arbetssökande kommer att avta skulle en nedskärning avförmedlingens personalresurser fåklart olyckliga konsekvenser. AMS föreslår /85 500 nya tjänster varav 300 för utbyggnad avkonlorsorganisationen och 200 som rekryteringstjänster för arbetsförmedlingen.Av tjänsterna bedöms 100 behöva las i anspråk för inrättande avbyräassistent- och assistentljänsler inom arbetsförmedlingen. Kostnaderna förde 500 tjänsterna beräknas lill 61,8 milj. kr. AMS beräknar detsammanlagda medelsbehovet för lönekostnader till 831,3milj. Personalutbildning.Under de senaste två åren har betydande om ställningar aorts i fråga omuppgiftsfördelning och arbetssätt inom aibets- förmedlingen. Personalutbildningenhar spelat en avgörande roll för alt genomföra denna omställning. För all säkerställa den påbörjade utveck lingen gör AMS nu en översyn av den framtida utbildningen för persona len inom arbetsförmedlingen. Ävenunder budgelårel 1984/85 kommer fortbildningen avarbetsförmedlingens personal att prioriteras. Detta kan, under iövrigl oförändrade betingelser, ske utan medelstill-skotl. a. den första delen av en ny grundutbildning för handläggande personal. Förpersonalutbildning /85 beräknar AMS medelsåtgången enligl huvudförslaget lill 13,5milj.kr. Enligt ett alternativ som tar hänsyntill kostnadsökningar främst på grund av begärt personaltillskott och en ökning av antalet utbildningsdagar vidfortbildning av plalsförmed-lare ocharbetsvägledare och vid ulbiidning av administrativ och arbetsle-dande personalberäknar AMS kostnaderna till 20milj.kr. Med hänsyn lill det tillskott av personal och lokaler som AMSföreslår behöver utgiftsposterna expenser och reseersättningar ökas med totalt 18,3 milj. kr., varav 9milj. AMS har sedan1960-talel begagnat sig av ADB i olika former. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 80 Denuvarande systemen är till största delen omoderna och delta gäller även utrustningen. ger ny teknikmöjlighet till rationaliseringar, exempelvis genom utnyttjande avordbehandlingsmaskiner och mikrodatorer.En modernisering och utbyggnad av ADB bör ske i följande tre steg. Utrustningen hos länsarbetsnämndernaför utbetalning av lönebidrag samtför system S och SLÖR är i så dåligt skick atl den måste bytas ut. Produktionenav planeringsunderiag och statistik skall utvecklas. Datorkraft skallställastill både länsarbetsnämndernas och AMS förfogande för atl tillgodosesåväl regionala som centrala behov av bearbetning ochinformationslagring bl.a. för den s.k. byggplaneringen. Styrelsen anserall det är viktigt att verket får möjlighet att utnyttja modern kontorstekniki sin administration och beräknar medel härför. Måletär att de beskrivna utrustningarna skall få en integrerad användning. I ett tredjesteg förutsätter AMS att man kan frångå nuvarande systemstruktur som bygger pådels användning av en egen dator, dels utnyttjande av servicebyråer. AMS strävar efter en egensammanhållen drift- ochproduktionsorganisation. /85 får detta till följd en ulgiftshöjning om , varav för ökade utvecklingsinsatser550000 kr., för tillkommande avgifter för ytterligare utrustning 960000kr., för engångsutgifler . och för pris- och löneomräkning . En tillämpning avhuvudförslaget på AMS ADB-verksamhet skulle innebära ett totalt ulvecklingsstopp.Därutöver måste begränsningar göras i produktionensä att vissa bearbetningar och uttag bortprioriteras.