prop · G70322 · 1983-12-31 00:00:00 — 98.3 Reservoarpennor (inbegripetkulpennor) och liknande pennor samt pennskaft, pennförlängare o.d. ävensomstiftpennor; delar och tillbehör därtill, andra än sådana som är hänföriiga till nr 98.04 eller 98.05 ... 3, 98.04 Skrivpennor (stålpennor o. och spetsar därtill: I A. av ädel metall .......................................... B. andra slag ............................................... fri 98.05 Blyerts-, anilin- och färgpennor (andra änpennor enligt nr 98.03), blyerts-, anilin- och färgslifl, grifflar, pas tellkritor och andra färgkrinor, ritkol samt skriv- och ritkrita; skräddar- och biljardkrita ................ ......... 98.6 Skrivtavlor, även försedda medram ............ ......... 98.7 Datumstämplar, sigillslämplar, pagineringsslämplaroch dylika handstämplar (inbegripet handverktyg för tryckning eller prägling avetiketter); s. k. lyptryckerier 1983/84:22 115 98.08 Färgbandför skrivmaskiner och liknande färgband, ävenpå spolar; färgdynor, med eller utan ask 98.09 Sigill-och buteljlack i form av stänger, plaUor e.d.; heklografmassa, valsmassa o.d. på basis av gelatin, ävenpå underlag av papper eller textilvara 98.10 Cigarettändare, gaständare ochliknande tändare, inbegripet kemiska och elektriska tändare, samt delar därtill,andra än tändstenar och vekar 98.11 Rökpipor; huvuden, skaft ochandra delar till rökpipor (inbegripet grovt tillformade ämnen av trä ellerrot); cigarr- och cigarettmunstycken samt delar därtUI: A. ämnenoch icke färdigarbetade huvuden av trä eller rottill rökpipor .............................. fri B. andraslag .................................... 98.12........................................................ Kammar,hårspännen o.d 98.14 Rafräschissörer och beslag därfill ......... 98.15 Termosflaskor och andratermoskärl, kompletta med ytlerhölje; delar därtill, andra än lösa glas ........................................................ 98.16 Provdockor, skyltdockor o. d.;rörliga figurer och ställ avsådana slag som användes i skyltfönster Dennalag träder i kraft den . Prop.1983/84:22 116 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden I. Carisson, , , ,, , , , , , ,, , , R. Carisson, , , Thunborg Propositionom ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa Demultilaterala handelsförhandlingarna (the Multilateral Trade Negotiations, MTN)inom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet (the General onTariffs and Trade, ) avslutades . Iförhandlingsresultatet ingick bl.a. medgivanden om betydande tullsänkningarfrån de dellagande ländernas sida. Förhandlingsresultatetgodkändes av vid 1979/80 ärs (prop. 1979/80:24, UU 13, rskr138). För svensk del inleddes tullsänkningarna (SFS1979:1185). Detfortsatta genomförandet av tullsänkningarna togs upp till behandling iregeringens propositioner 1981/82:11 och 1982/83: 28 om ändring i lagen(1977:975) med tulltaxa. I den förstnämnda proposiiionen föreslogs all ett stegi tullavvecklingen skulle tas och i den senare attytterligare ett steg skulle tas . biföll regeringensförslag (SkU 1981/82:6, rskr 10, SFS 1981: 1087 och SkU 1982/83:7, rskr 11, SFS1982: 1010). Detullsänkningar som medgavs i de nyssnämnda handelsförhandlingarna skall enligthuvudregeln genomföras i åtta lika steg, med början ellermed två steg och övriga sex steg med börjanden . De sammanlagda tullsänkningarna avses således varagenomförda . Inget hindrar dock att sänkningarna skeri snabbare takt eller i färre steg än vad som Prop.1983/84:22 117 För svensk del angavs i ett särskiltförbehåll att tullsänkningarna för textilvaror inom 51 -62 kap. och järn- ochstålprodukter inom tulltaxenr 73.01-73.20 i tulltaxan inle skulle påbörjas förränden . Deeuropeiska gemenskaperna (EG) angav i protokollet att man , iljuset av den ekonomiska, sociala och monetära situationen, kommer att bestämmaom de tre sista stegen kan genomföras. Främst mot bakgrund härav förbehöll sigSverige rätten att - i likhet med vissa andra länder - vidta lämpliga åtgärderom andra parter inte uppfyller sina åtaganden. Densvenska listan över tullmedgivanden redovisades i bil. 4 till prop.1979/80:24.1 propositionen föreslogs att de svenska tullsänkningarna skulleinledas med två åttondelar den . Föredraganden anförde alt beslutinte borde fattas om tullsänkningar därutöver med hänsyn till den osäkerhet somförelåg när det gällde andra industriländers avvecklings-takt. Tillfälle skullehärigenom ges alt närmare studera effekterna för av en snabbare avvecklingstaktinnan fattade beslut om lullavvecklingen fr.o.m. den I januari 1982.Föredraganden anförde vidare alt det fanns anledning att redovisa enny bedömning angående genomförandet av de tre sista stegen. Underriksdagsbehandlingen konstaterades alt del av praktiska skäl var nödvändigt attsenarelägga ikraftträdandet för tulltaxeändringarna med en månad. 1 enlighetmed beslut trädde sålunda ändringarna i kraft . Frågan om fortsatt genomförande av de svenskatullmedgivandena remissbehandlades . Generallullstyrelsenförordade, främst med hänsyn till de administrativa koslnaderna för ochnäringslivet, att lullmedgivandena för liden den 1 januari 1982-den 31 december1984 skulle genomföras med tre steg redan den . , statens jordbruksnämnd, , och i förordade all de tre lullsänkningsstegenskulle genomföras . Från industrins sida framhölls att borde tillämpasamma tull-sänkningstakl som övriga viktigare industriländer, främst EG-länderna.Huvudprincipen borde vara alt tullarna den , 1983 resp. 1984 vid vatjetillfälle skulle sänkas med en åttondel av de gjorda medgivandena.Tullsänkningarna för textilvaror inom 5162 kap. och för järn- ochstålprodukter inom tulltaxenr 73.01-73.20 i tulltaxan borde ske med ensjättedel av medgivandena vart och ett av åren 1982, 1983 och1984. 1981/82: 11 anfördes bl.a. att det fränadministrativ synpunkt skulle vara fördelaktigt atl genomföra tresteg av tullsänkningarna. Med hänsyn till alt varje steg enligtgeneraltullstyrelsens beräkningar Prop.1983/84:22 118 skulle innebära en minskad tulluppibörd med 15 milj. kr.förordades dock att tullsänkningen skulle ske med en åttondel,dvs. ett steg av de sammanlagda tullmedgiviandena. När det gällde de textilvaror och järn- och stålprodukter,för vilka tullsänkningarna ännu inte hade påbörjats, konstaterades ipropositionen att anpassningen av tullarna till den nya nivån skulle ske i sexlika stora steg med början . Det föreslogs därför alttullsänkningarna för dessa produkter skulle inledas med en sjättedel av desammanlagda tullmedgivandena. De fortsatta tullsänkningarna ägde rum den I januari 1983.I likhet med vad som skedde den företogs därvid ytterligare etttullsänkningssteg, dvs. med en åttondel av de sammanlagda tullmedgivandena ochen sjättedel i fräga om textilvaror och järn- och stålprodukter. Någraförhållanden som skulle kunna föranleda en ändrad bedömning i fräga om ettfortsalt genomförande av tullsänkningarna per har inteframkommit. Jag förordar därför att dessa, i likhet med vad som skedde den Ijanuari 1982 och , sker med en åttondel av de sammanlagda lullmedgivandena.För textilvaror och järn- och stålprodukter bör sänkningen fortsätta med ensjättedel av de sammanlagda tullmedgivandena för dessa produkter. Del börnämnas att tullskyddel i för textilvaror härvid berörs endast obetydligt. I detta sammanhang vill jag la upp en annan fråga,nämligen den om en enhetlig lullsats för vissa herr- och damkläder. Generallullstyrelsenhar i skrivelser till regeringen, , aktualiserat fråganom tullsalserna för vissa överkläder för män eller gossar resp. kvinnor,flickor eller småbarn. De varor som avses är överkläder av annat textilmaterialän ändlösa syntetiska eller regenererade fibrer. För sådana överkläder för mäneller gossar utgår tull enligt tulltaxan (tulltaxenr 61.01 C) och föi-motsvarande överkläder för kvinnor, flickor eller småbarn (tulltaxenr61.02 C). Båda tullsatserna är bundna i . Skillnaden på i tull har enligtgeneraltullstyrelsen förorsakat och förorsakar slora problem och e«oproportionerligt stort arbete med att avgöra om ett visst plagg skallklassificeras enligt nr 61.01 eller nr 61.02. Alt fastställa normer förtulltaxeringen av alla tänkbara plagg är inte möjligl. Också för näringslivetföreligger betydande ölägenheter genom svårigheter att deklarera statistisktnummer och all kalkylera försäljningspriser. Generaltullslyrelsen framhåller att modeutvecklingen harmedfört att sådana detaljer hos plaggen som tidigare ansågs klart visa om detrörde sig om herr- eller damplagg numera ofta saknas. Tullsatserna för aktuella överkläder tillkom vid lulltaxerevisionoch har därefter kvarstått oförändrade. Bakgrunden till skillnaden i tullmellan herr- och damöverkläder redovisas i 1952 ärs tulltaxekommittés 1983/84:22 119 belänkande (SOU 1956: 15). Kommittén fann särskilda skältala för en lägre tullsats på herrkonfektionen än den tull om som föreslogsför molsvarande damkonfektion. Enligt kommittén skulle nämligen den högretullsatsen ha inneburit en avsevärd höjning av den tull på herrkläder somdittills hade gällt. Då herrkonfektion var den del av konfektionsindustrin somenligt kommittén var minst utsatt för utländsk konkurrens fann kommittén inleanledning föreligga att vidla en så stor tullhöjning som till utan föreslogen jämkning till . Kommitténs förslag följdes av regeringen vars förslaggodkändes av . Tullsatserna har sedermera bundits i vid utgåendenivåer. Frågan om enhetliga tullsatser på herr- och damkläderbehandlades av 1978/med anledning av en riksdagsmotion(1977/78:940). (SkU 1978/79:5) uttalade med anledning avmotionen, i vilken föreslogs höjning av tullen på herrkläder till , att det fannyrkandet om en enhetlig tull på överkläder sakligt motiverat. Utskottet ansågsig emellertid inte då kunna tillstyrka bifall till yrkandet om en höjning avtullen för herrkläder och ansåg vidare alt en sänkning av tullen pådamkonfektion knappast kunde komma i fråga med hänsyn till lekoindustrinsträngda läge. Utskottet förutsatte att regeringen bevakade möjligheten att ilämpligt handelspolitiskt sammanhang genomföra den i motionen avseddatulländringen. Efter remiss har yttrande avgivits av kommerskollegium.Till kollegiets yttrande har fogats yttranden frän , och Textilrådel/Konfektionsindustriföreningen.Såväl kommerskollegium som näringslivsorganisationerna är positiva till tankenpä en enhetlig tullsats för berörda varor. Däremoi framförs olika uppfattningarom storleken av en sådan enhetlig tullsats. har inget att erinra mol en gemensam tullsats om . förordar för sin del en sänkning av lullsatsen för nr 61.02 C,dvs. för damkläder, till framför en utjämning till . Grossistförbundelanser att en sådan sänkning knappast torde få några negativa effekter,särskilt som större delen av importen redan nu kommer från EG och EFTA ochdärmed är befriad från tull. /anseralt lullsatsen för berörda herrkläder borde höjas frän till 15%.Organisationerna hänvisar härvid bl.a. till den tidigare nämndariksdagsmotionen (1977/78:940) i frågan. Organisationerna motsätter sig ensänkning av gällande tullskydd för damkläder, något som skulle bli fallet omtullen härför fastställs till Heller . Entullhöjning kräver omförhandling i och atl godtagbar kompensation förhöjningen därvid kan lämnas av . Mot bakgrund härav anser kollegiet försin del att enhetliga tullar om är den lösning som i första hand bordeövervägas. Denna väg som alltså innebär att tullen på damkläder sänks med enprocentenhet som tullen på herrkläder Prop.1983/84:22 120 höjslika mycket har enligt kollegiet den fördelen att den torde kunna genomförasutan egentliga handelspolitiska komplikationer. Kollegiet hänvisar tillimportstatistiken enligt vilken den tullbelagda importen av aktuella herrkläderär praktiskt taget lika stor som importen av molsvarande damkläder. En ändringav tullarna till bör därför enligt kollegiets mening inte medföra någraproblem från GATT-synpunkt. Föregen del finner jag det angelägel att undvika en sådan tullbeläggning av varorsom kan skapa problem i samband med tulltaxering och därigenom binda enoproportionerligt stor del av resurser. Det kan inte heller frånkontrollsynpunkt anses tillfredsställande att varor kan feldeklareras ochdärigenom äsättas en lägre tull än vad som rätteligen borde utgå, somsvårigheter föreligger att beivra förfarandel inom ramen för gällandetullagstiftning. De skäl som tidigare motiverat tullskillnaden mellan herr-och damkläder fär anses sakna aktualitet. Detta förhållande i föreningmed modeutvecklingen talar enligt min mening för en enhetlig tullsats. Jagförordar därför att tulltaxan ändras så att tullsatserna för tulltaxenr 61.01 Coch 61.02 C ändras till . Tullsänkningen för damkläder innebär atl nödvändigkompensation enligt ges för den lullhöjning som genomförs förherrkläder. har nolifierat om avsikten atl införa enenhetlig tull vid för herr- och damkläder. Någon begäran om förhandlingeller samråd med anledning härav har inte framförts i . Jagvill avsluta med alt la upp en fråga av formell nalur. Tulltaxanär utformad i överensstämmelse med konventionen angåendenomenklatur för klassificering av varor i tulltarifferna. Rådet för samarbetepå tullområdet (. CCC) har beslutat om ändring avkommentarerna till CCC-nomenkla-turen, varigenom vissa råa kemikalier somtidigare klassificerats som isolerade kemiskt definierade föreningar enligt 29kap. förts över till tulltaxenr 38.19 i CCC-nomenklaturen. Således har iSverige rå träättiksyra hänförts till nr 29.14 C i tull iaxan med entull av f. n. II %, salter av rå träättiksyra till nr 29.14 D med entull av f. n. 8,samt rå vinsyra och rå citronsyra samt salter av dessa syrortill nr 29.16 A med tullfrihet. En klassificering av deaktuella varorna enligt tulltaxenr 38.19 skulle med oförändrad lydelse avtulltaxan för vissa av dessa medföra en höjning av tullsatsen. Någon importtill av de aktuella kemikalierna torde inle förekomma. Tullsatserna förvarorna är emellertid bundna i . Mol bakgrunden härav hargeneraltullstyrelsen föreslagit alt erforderliga justeringar av formella skälgörs vid tulltaxenr 38.19. Förslaget innebär all rå citronsyra och rå vinsyrasamt salter av dessa syror förs till tulltaxenr 38.19 A med fortsatt tullfrihetoch att rå Iräätliksyra och salter därav förs till tulltaxenr 38.19 IJ med entull av f.n. 8,, Efler remiss har kommerskollegium yttrat sig i frågan.Kollegiet har hört Kemiska Industri-kontor. I likhet medgeneraltullstyrelsen anser kollegiet atl överföringen av 1983/84:22 121 deaktuella varorna till tulltaxenr 38.19 av GATT-skäl bör föranleda ändring itulltaxan. Kollegiet finner härvid generaltullstyrelsens förslag ändamålsenligt.Sveriges Kemiska Industrikontor har inte funnit skäl motsätta siggeneraltullstyrelsens förslag. Även jag finner att ändringen bör göras. Med hänsyn till atlförslagen är lagtekniskt okomplicerade anser jag det inte motiverat att höralagrådet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen attantaga ett inom upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1977:975) med tulltaxa. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Tryckeri, Siockholm 1983