prop · G703131 · 1983-12-31 00:00:00 — Detär angeläget att fler kvinnor sökersig till de skogliga utbildningarna och utredningens förslagatt praktiken skall ingå 1 utbildningslinjerna börvara en hjälp i detta avseende. Kvinnor har svårtatt skaffa nödvändig praktik och dåspeciellt avverkningspraktik. Att få fler kvinnor till de skogliga utbildningarna äri övrigt närmast fräga om en attitydförändringsom bör konma redan i yrkesorientering och information igrundskolan och i gymnasieskolan. Utredningensförslag rörande jägmästarutbildningen börinnebära något lägre kostnader. En med en termin förlängdskogsteknikerutbildning vid de befintliga skogsinstituten har kostnadsberäknatstill . Den föreslagna förändringeni med skogsteknikerutbildning med ett årligtintag av 30 elever och förkortning av skogsmästarutbildningenhar beräknats medföra en kostnadsökningom ca '800 000-kr. Den totala kostnadsökningenav utredningens förslag håller sig därföri storleksordningen 1,7 milj. kr. Utredningenhar noterat att statens totala stöd till skogsnäringen uppgårtill över 500 milj. kr. inkl. skogsvårdsavgiftsmedel.Det vore enligt utredningens bedömning en dålig prioritering attställa dessa medel till skogsbrukets förfogandeutan att tillse att den personalkategori som stårnärmast den direkta skötselnav skogen får en förbättrad utbildning föratt kunna fullgöra sina viktiga arbetsuppgifter, tillgodogörasig den framtida utvecklingen och till- 1983/84:131 15 En förbättrad utbildning fördenna personalkategori är nödvändig enligt samstämmigabedömningar från skogsnäringensföreträdare och skogsteknikernas fackliga organisationer. Sverigeslantbruksuniversitet har /84 en omslutning över700 milj. kr. varav över 500 milj. kr. utgöranslag över statsbudgeten. Den skogsvetenskapligafakulteten har en omslutning på nära 150 milj. kr. häravgår till utbildning. Ingen annan universitetsfakultetanvänder en så liten andel av sinaanslag till utbildningsändamål . Utredningenanser att den förbättring av den skogliga utbildningen, somutredningens förslag innebär, måsteses som en del i statens satsning pä skogsnäringen. Den niycket begränsadekostnadsökning som förslaget inebärbör därför kunna finansieras genom omprioritering inom 1 förstahand statens totala stöd till skogsbruket men till en viss del inom lantbruksuniversitetetsnuvarande budgetram. 1983/84:131 16 Sammanställningav remissyttrandena över skogsutbildnlngsutredningens betänkande (Ds Jo1983:6) Högre skoglig utbildning Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetts av universitets- och högskoleämbetet,, domänverket, (), Skinnskaltebergskommun, kommun. (), (), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), . ,Skogsindustriernas samarbetsutskott (), (), . förutbildning och teknisk utveckling, skogshögskolans studentkår, skogsmästarskolanselevkår, norra skoginstitutets elevkår, stiftelsen och . Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden från i Umeåhögskoleregion, högskolan i och univershet. Yttrandenhar dessutom kommit in från Kungl. tekniska högskolan, iVästmanlands län, Agrifack-Skog och från enskilda perso- 2Allmänna och sammanfattande synpunkter 2.1 Universitets- ochhögskoleämbetet: Skogsbiologisk utbildning. De studerandes efterfrågan påbiologiutbildning är f. n. stor och biologlinjen starkt översökt.Arbetsmarknaden är däremot dålig. En ytterligare förstärkning av det totalautbudet av biologiutbildning på grundnivå vore olycklig. Det är därför viktigtatt arbetsgruppen får en sådan sammansättning att hela det biologiska gmndutbildningsområdetblir representerat och all man ingående analyserar befintliga utbildningar ochmöjligheterna tkl samordning med dessa. 2.2 i Umeåhögskoleregion: Allmänt. Regionslyrdsen vill inledningsvis framhålla attutredningen på ett förtjänstfullt sätt beskrivit de organisatoriska ochekonomiska fömtsättningarna för högre skoglig utbildning. Vidare lämnas envärdefull kort historik över de skogliga utbildningarnas utveckhng. Även omomlokaliseringen av skogshögskolan redannu innebär en viktig komplettering och fördjupning av den högre utbildningenoch forskningen i högskoleregion ser det som mycketangeläget att satsningen på enheten i fullföljs och fördjupas.--- Enförstärkning av skogshögskolans resurser i a. skapa bättre förutsättningar för ett fmktbarl samarbete över ämnes-,fakultets- och universitetsgränserna inom ramen för nystartade i högskoleregion (CERUM). Engenomgång av belänkandet visar att det på olika nivåer finns behov av samordning och samarbete mellan de universitets/högskoleorganisa tioner som organiseras under resp. utbildningsde partementet. Prop.1983/84:131 17 Regionstyrelsenanser att utredningen inte tillräckligt uppmärksammat betydelsen av att utrymme skapas för insatser inom fortbildning och vida reutbildning. I en situation då näringslivet och samhället i övrigt genomgår stora förändringar och omstruktureringar inte minst på grund av teknikut vecklingen framstår behovet att vidareutbilda de människor som finns i arbetskraften som mycket angelägen. Sett ur näringslivets möjligheter atl i ett kortare perspektiv förstärka sin konkurrenskraft intar kompetenshöj ning av redan yrkesverksamma en strategisk ställning. insatserinom fortbildning och vidareutbildning inom Lantbruksuniverske- tets ram bör samordnas med närliggande utbildningsutbud inom övrig högskoleutbildning.- Jägmästarlinjen--- Regionstyrelsensom tillstyrker utredningens förslaganser alt det finns goda möjligheter till bl. a. lärarsamverkan med ekonomlinjenvid i . Marknadsföringutgör således en av de inriktningar som finns på den reformerade ekonomknjenvid . För skogshögskolan i föreslås också en förstärkning avresurserna för ämnena virkeslära och skogsteknik. tklstyrkeräven detta förslag, men ifrågasätter om del inle finns skäl till ytterligareförstärkning av nämnda och närliggande områden. En sådan förstärkning skullebåde vara av värde för utbildningen och göra skogshögskolan i bättrerustad att delta i samordnade FoU-insalser för regional utveckling. Skogsbiologiskutbildning.- Med hänsyn till den anknytning som finnstill biologlinjen anser att ett eventuellt utredningsarbetebör utföras i samverkan mellan . I annatfall finns det risk för att i stort parallella utbildningar kommer att byggasupp inom och övriga universitet. villockså framhålla att biologlinjen vid i har ett fördjupningsalternativsom i huvudsak överensstämmer med den i utredningen efterfrågade utbildningen.Denna utbildning skulle kunna kompletteras med ytterligare kurser med skogliginriktning. I detta sammanhang kan också noteras att Skogshögskolanslokalisering tkl universitetsområdet i underlättar samverkan mellanSkogshögskolan och de biologiska ämnena vid . Skulle det efterutredningsarbetet visa sig finnas behov av en tillämpad biologisk utbildninginom bör vid bestämning av lokalisering ochdimensionering hänsyn tas till framtida samordningsmöjligheter överdepartementsgränserna. 2.3Skolöverstyrelsen: Allmänt. Inledningsvis vill SÖ framföra atl gymnasieskolansbehov av skoglig utbildad personal borde ha belysts tydligare av utredningen.SÖ vik framhålla atl det från många håk framförts synpunkter som tyder påbrister i det transportmaskintekniska kunnandet hos utbkdade från högskolansolika nivåer. För undervisningen på gymnasieskolan får detta ogynnsammakonsekvenser. Delta bör beaktas av berörda linjenämnder. Det är också viktigtatt tillgodose behovet av nya kunskaper som t. ex. inom dator- ochenergiområdena. SÖkonstaterar atl utredningen inte närmare analyserat den vetenskapliga ochtekniska utveckkngens betydelse för inriktningen av utbildningen. ---- SÖtikstyrker att de tre nivåerna bibehåks. SÖ vik dock framhålla attskogstekniker, utbildade enligt utredningens förslag, tenderar att få mer begränsad erfarenhetsbakgrund vilket kan minska den nyutexaminerade skogsteknikerns kompetens som lärare. Väsentligt är dock att kom petensen hålls på ett sådant plan att rekryteringen till lärartjänster inte Prop.1983/84:131 18 försämras.--- SÖbedömer all behovet av lärare med skoglig utbild ning kommer atl vara oförändrat under den närmaste framtiden. Skogsteknikerlinjen.SÖ stöder utredningens förslag atl krav på särskild behörighet i matematik förtillträde till skogsleknikeriinjen bör eftersträvas och anser att delta börlösas inom den tvååriga skogsbrukslinjens ram. Utredningen har emekertid intetillräckligt utrett förutsättningarna och konsekvenserna härav. SÖanser att införandet av sådant krav på särskild behörighet i matema tik innebär att man inte längre, utan extraordinära ansträngningar/lösning ar, inom ramen för skogsbmkslinjen kan skaffa sig såväl allmän som särskild behörighet.- SÖser positivt på förslaget att () skall ordna praklikplalserför de antagna och delar utredningens uppfattning att en sådan ordning kankomma att underlätta för kvinnor att vinna inträde tkl utbildningen. Skogsmästarlinjen.SÖ ställer sig positiv till utredningens förslag att även andra grupper änskogstekniker skall kunna beredas tillfälle att utnyttja skogsmästarutbkdningensom vidareutbildning. Behovet av personal med kombinationsutbildning är iökande, inte minst inom jordbruks-och skogsbrukssektorn. SÖ finner dock allutredningens förslag tkl möjliga ingångar för studerande med olika utbkdningsbakgmndinte är läckande. SÖ anser därför att det bör uppdras åt SLU att avgöra hurbehörigheten skall utformas. Ikonsekvens härmed bör även frågan om skogsmästarlinjen skall definieras som enallmän utbkdningshnje eker påbyggnadslinje lämnas öppen. SÖ anser även attdessa frågor kan ha betydelse för skogsmästarutbild-ningens innehåll och längd.SÖ delar inte utredningens förslag om att en föriängning av skogsleknikeriinjenskulle kunna ifrågasätta skogsmästarlinjen. 2.4Lantbruksstyrelsen: Allmänt. Lantbruksstyrelsen har bedömt utredningensförslag dels med hänsyn tik hur förslagen kan tänkas komma att påverka detenskilda skogsbruket och speciellt det kombinerade jord- och skogsbruket, delsmed tanke på lantbruksstyrdsens roll som arbetsgivare för skogligt utbildadpersonal. Skogsteknikerlinjen.- Möjlighetertik ett allt intensivare skogsbruk föreliggerframgent som allt färre skogsägare inte är direkt involverade iproduktionen. I en sådan situation borde en förbättrad rådgivning iskogsproduktion vara av stort värde. Del framgår dock inte klart av belänkandetom kompetenshöjning också innebär bättre kunskaper i förelagsekonomi. Atl enrådgivare har god uppfattning om de ekonomiska konsekvenserna av deproduktionstekniska råd om skogsproduktion som ges kommer säkerligen att skapaett gott förtroende mekan rådgivningsorganisationen och den enskildemarkägaren, vilket är gmnden för framgångsrik rådgivning. Därtill tordebehovet av en renodlad skogsekonomisk rådgivning bli allt större . Skogsmästarlinjen.-- Detär från lantbmksverkets sida angeläget atlden förkortade skogsmästarutbkdningen inle på något vis kommer att medföra ensänkning av kompetensen vad gäller företagsekonomi och planläggningsteknik. Ibelänkandet framförs att en kombination av lantmäslarulbildning som avslutasmed en skogsmäslarutbildning skulle fylla elt väsentligt behov hos bl. Givetvis skulle en sådan kombination vara Prop.1983/84:131 19 värdefullför lantbmksverket, men behovet kan dock inte anses som myc ket angeläget.- Deneffekt som en kombinationsulbkdning skulle innebära kan uppnås och uppnås redan nu genom samarbete tjänstemän emellan. bruksstyrelsen vill understryka att det för lantbruksverkets del är värde fullt att så många skogstekniker som möjligl vidareutbildar sig till skogs mästare. Detta kan innebära en viss garanti för verket att även framgent kunna rekrytera välutbildade och erfarna skogliga tjänstemän. 2.5Skogsstyrelsen: Allmänt. Med den föreslagna förändringen dvs. att skogsmästarutbildningenblir en kvalificerad vidareutbildning för skogstekniker och studerande med annan fackutbildning tillstyrker skogs styrelsen att de tre utbildningsnivåerna behålls. Både vad det gäller totalaantalet som föreslås erhålla skoglig utbildning och fördelningen mellan olikautbildningsnivåer ansluter sig till utredningens förslag.--- Det går dock inleatt alltför ofta anpassa utbildningens dimensionering tillbedömt närliggande behov utan man får i stället godta att utexaminerade fårsöka från utbildningssynpunkt inadekvata sysselsättningar om den skogligaarbetsmarknaden sviktar. ansluter sig tik utredningens bedömningatt, som situationen nu är, är det lämpligast att på bästa sätt försökautnyttja de stora investeringar som gjorts i , och , Skinnskattebergoch . För att förbättra jägmästarutbildningen bör utbkdningskapadteteni virkeslära förstärkas i på det sätt som utredningen föreslagk och denmycket viktiga fortbildningen och vidareutbildningen för skoglig personal börutökas i där det finns outnyttjade lokaler och lärarresurser. Skogsstyrelsenbedömer också liksom utredningen att den förkortade skogsmästamtbildningen ochden nya skogsteknikerkursen som utredningen föreslår bör lokaliseras till Skinnskattebergoch att skogsinstkutet i ej bör flyttas till . Skogsstyrelsentillstyrker också utredningens förslag om Gammelkroppa skogsskola. Skogsteknikerlinjen.Skogsstyrelsen anser alt den föreslagna förlängningen av inslkutsutbildningenfrån tre till fyra terminer är mycket angelägen eftersom de arbetsuppgiftersom skogsteknikerna har är av sådan art att det krävs en högre kunskapsnivåän vad som varit fallet. delar utredningens uppfattningatt den allmänna kompetenshöjning, som kan erhållas genom förlängning avutbildningen, främst bör användas till fördjupning i ämnena skogsproduktionensgrunder och arbetsledning. Till detta vill foga atl förskogsvårdsorganisationen och förmodligen även för skogsägareföreningarna är enutökad utbkdning om rådgivning och information mycket angelägen. Beträffande den särskildabehörigheten i matematik så bör en sådan införas så att större del av tiden vidskogsinstituten kan användas för fackinriktad utbildning. Förslagetom inbyggd praktik tillstyrks också bland annat därför att det torde vara en stor fördel för skogsbruket om man tidigt kan ge de studeran de besked om att de bar antagits till skoglig utbildning. Skogsmästarlinjen.Utredningens förslag att skogsmästarutbkdningen främst skall vara enkvalificerad vidareulbkdning för skogslekniker ställer sigbakom. Beträffande den andra gmppen som skak kunna antas till skogsmästarutbildningendvs. personer med gymnasieutbildning kombinerad med fackutbildning ärskogsstyrelsen också positiv men vill Prop.1983/84:131 20 betonaatt det är viktigt att hålla fast vid de antagningskrav som utredningenangivit dvs. att de sökande för att antas utöver gymnasieskola måste ha en acceptabelfackutbildning inom annat område. bedömerockså att om teknikerutbildningen utökas till fyra terminer så kan skogsmästarutbildningensom utredningen föreslagit minskas från tre till två terminer. Jägmästarlinjen.Skogsstyrelsen anser att nuvarande jägmästarutbkd- ning i stort motsvarar den utbildningsprofil som skogsbmket efterfrågar och som behövs inom överblickbar framtid. Beträffande påbygg nadskursen med marknadsinriktning delar utredningens uppfattning att den i sin helhet bör förläggas till . Motiven är de samma som utredningen angivit nämligen alt ekonomin bör kraftsamlas till , alt det är angeläget med samordning mellan de förvaltnings- och marknadsinriktade utbkdningarna, att det bör bkdas underlag för utbygg naden av tekniken i och att det finns möjligheter tik samarbete med den trätekniska civilingenjörsutbildningen i . I konsekvens här med tklstyrker också utredningens förslag att en övnings- ledartjänst i virkeslära och den eventuella s. k. SIND-professuren i pro duktutveckling och marknadskunskap för sågade trävaror placeras i . Skogsstyrelsenanser liksom utredningen att den sista terminen i jägmäs-tamtbkdningen böranvändas till specialisering av olika slag exempelvis på det sätt som används iGarpenberg för skogsteknik där eleverna erbjuds en särskild kurs på 10 ä 20poäng. På motsvarande sätl borde bl. a. ämnet inhemsk energi och ovannämnda forskarförberedandekurser genomföras under jägmästarlinjens sista termin. Skogsbiologiskutbildning.- För studerande som önskar särskilt grundligbiologisk utbildning finns enligt bedömning möjlighet altvälja sådana kurser inom naturresurslinjen så att de blir tämligen välförberedda för forskamppgifter och vissa biologiska specialistbefattningarinom skogsbruket. Skogsstyrelsenär tveksam om det bör tikskapas en särskild tillämpad biologisk utbildning förforskare som omfattar både jord-, skog- och trädgård. Det bör ankomma på lantbmksuniversitetetatt närmare utreda en sådan biologisk utbildning. Eftersom det tar lång tidinnan en sådan utbkdning kan genomföras ansluter sig tklutredningens förslag att forskarrekryteringen förbättras genom forskarförberedandekurser under jägmästariinjens sista termin och att sådana kurser bör finnasbåde i och . 2.6Domänverket: Allmänt. kan instämma i de gjorda bedömningarnabeträffande kvahtetskrav och volym för de olika utbildningslinjerna. förordar en annorlunda geo grafisk förläggning av den tillkommande teknikemtbildningen. Enligt ver kets erfarenheter är skogsteknikerna avsevärt mindre geografiskt rörliga än jägmästare och skogsmästare. Det är därför viktigt att de nytillkomna platserna lokaliseras i norra delen av landet. Två alternativ anses tillgodo se detta krav. Det ena är att utökningen görs i . Ett andra alternativ är en lokalisering tkl Umeå-området, där institutet kan ha visst stöd av närheten till skogsvetenskapliga fakulteten. övriga förslag vill verket tikstyrka förslaget om en av SLUorganiserad, inbyggd praktik för skogstekniker som kom- Prop.1983/84:131 21 plementtill individuell förpraktik saml vidare att den tillkommande terminen förskogstekniker disponeras enligt utredningens förslag. delar utredningens förslag angående lokaliseringen av den merkantkautbildningen. 2.7 Kungl.tekniska högskolan: Allmänt. I betänkandet kommente ras utbildningsförhållandena i träteknisk civilingenjörsutbildning inom Tekniska () på ett felaktigt sätt. Beskrivning en återger läget och även den numera självständiga institutionens namn Träteknologi ckeras fel. EftersomTräteknologi, KTH har ett väl utvecklat samarbete med Vir keslära, SLU, är det viktigt att beskrivningen av de verkliga förhållandena om den trätekniska dvkingenjörsutbkdningen vid KTH är korrekt. 2.8 Högskolani : Allmänt. delav förslagen i rapporten och finner dem väl underbyggda och väl avvägda och seringen anledning att ifrågasätta eller föreslå ändringar i rapporten.-- Högskolanoch Rikssågverksskolan har förklarat sigvilliga att medverka i utvecklingen av enstaka kurser med inriktning motsågverksteknik och ekonomi som komplement till den skogliga utbildningen. Detfinns en stor erfarenhet av sådana kurser i samt goda erfarenheter avokonventionella distributionsformer, distansundervisning m.m.--- man att marknaden är viktig för produktionsprocessen ochråvaruhanteringen är ett överbryggande utbildningsprogram som tar tillvarakompelens och kunskap hos utbildningsanordnare inom både utbildningsdepartementetsoch ansvarsområden intressant. En sådan ansats är ävenrimlig med tanke på branschens behov av personal som linjen ärtillräckligt allmängiltig. 2.9 Umeåuniversitet: Jägmästarelinjen. ---- attämnena skogsteknik och virkeslära har för svag representation inomjägmästarutbildningen i , varför utredningen finner det nödvändigt attstärka dessa ämnen. delar utredningens uppfattning därvidlagoch anser vidare att en förstärkning av dessa ämnen är nödvändig för attskogshögskolan i skall bli den samverkanspartner som förutsattes underarbetet med skapandet av forskning (CERUM). Umeåuniversitet stöder vidare förslaget att påbyggnadskurserna inom marknadsinriktningen även föriäggs till . Den ekonomiska kompetens som krävs lorde kunna tillgodoses inom Umeåområdel i sam verkan med där en omfattande forskning och undervisning bedrivs inom det ekonomiska ämnesområdet. Med de goda flygför bindelser som finns med /och med den stora vana skogshögskolan har att använda lärare från detla område lorde del heller inle vara någon svårighet att även fortsättningsvis i viss utsträckning utnyttja externa föreläsare från branschorganisationerna i . ---- Umeåuniversitet vill--- påpeka att del från botanikämnenas sidaej finns några skäl atl förlägga en betydande del av undervisningen i Garpenberg.Denna undervisning kan utan vidare förläggas till . Skogsbiologiskutbildning.- För atl stärka den skogsbiologiska forskningeni landet och öka rekryteringen av forskare till de skogliga vetenskapernainrättades ämnet skoglig produktionslära vid univer- Prop.1983/84:131 22 Inrättandet av detla ämne har gett möjlighet för biologlinjestu- derande från i första hand att skaffa sig en skoglig profilering på sin utbildning som gör dem väl lämpade att ägna sig åt skoglig forskning. Den större bredd i den skogliga tillämpningen som efterfrågas skulle på ett enkelt sätt nås genom atl de i jägmästarutbildningen ingående kurserna kunde läsas av bl. a. skogligt profilerade biologlinjestuderande. Detta är troligtvis samhällsekonomiskt mer fördelaktigt än atl starta en ny skogs biologisk utbkdning inom lantbmksuniversitelet. anseratt den av utredningen föreslagna utredningen om skogsbiologisk utbildning ej bör göras isolerat inom utan i samarbe te med .--- Vad vi vill förorda är en utbyggnad av den samverkansom sker mellan biologämnena vid skogsvetenskapliga fakulteten ochuniversitet i . 2.10Sveriges : Allmänt. Utredningen har på ett förtjänstfulltsätt belyst den historiska utvecklingen av de skogliga utbildningarna fram tillidag samt gett en uttömmande beskrivning av de utredningar inom området, somägt mm . Iframtidsperspektivet har dock-- ett alltför snävt betraktelsesätt anlagts.De utgångspunkter för utredningens arbete som ges i direktiven -väntadsamhällsutveckling, förändringar inom näringen, vetenskaplig utveckling - harinte fått den allsidiga belysning som krävs för att möjliggöra en önskvärdframförhållning vad gäller eftersträvad kompetensuppbyggnad på det skogligaområdet. Utredningens överväganden avseende de skogliga utbildningarnasinnehåll och dimensionering har i alltför hög grad präglats av det egentligaskogsbrukets behov av utbildad arbetskraft, medan den vetenskapliga ochtekniska utvecklingens betydelse för inriktningen av utbildningen inle närmareanalyserats. Sålunda hade del varit fruktbart att för de skogligautbildningarna ha anlagt en mer offensiv syn i arbetsmarknadsanalysen med siktepå vilka nya områden som kan utgöra expansionsmöjligheter för dessastuderandegrupper. Erfarenheter från marknadsutbildningen på jägmästarlinjenhar t. ex. visat att merparten av dem som utexaminerats på denna inriktning (14av 17) arbetar inom andra områden än det traditioneka skogsbruket. Skogsteknikerlinjen.Styrelsen delar utredningens bedömning atl såväl utbildningstiden somdimensioneringen bör ökas. En fjärde termin ger den önskade möjligheten tillstörre koncentration på utbildning i arbetsledning och skogsproduktionensgrunder, som den ger ulrymme ål en önskad ökad praktisk tklämpning.Förläggningen av ytterligare en teknikerkurs till tklstyrkes.Med den föreslagna förkortningen av skogsmästarutbildningen är en skogsteknikerutbildningföriagd till en förutsättning för att integrering ska kunna skemed skogsmästarutbildningen och ett vikkor för atl den höga kvaliteten i denna utbildningska kunna bibehållas. Styrelsendelar utredningens uppfattning att krav på särskild behörighet i matematik förtillträde till skogsteknikerlinjen måste eftersträvas och anser att möjlighetenatt uppnå detta behörighetskrav ska skapas inom tvååriga skogsbmkslinjens ram.Utredningen har dock inte utrett förutsättningarna för detta tillräckligt. Utredningensmotiv för atl SLU ska ordna praktikplatser är enligt styrelsens meningvälgrundade. Styrelsen delar utredningens uppfattning att den föreslagnaordningen kan komma alt underlätta för kvinnor atl vinna inträde till utbkdningen. Prop.1983/84:131 23