prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Förutsatt all del bedöms som angelägel att ävenfortsättningsvis bedriva navalmedicinsk forskning i , anserstatskontoret del vara av största vikl all de myckel kvalificerade resurser somfinns på MDC utnyttjas bättre. 1 dagslägel använder, förutom marinen, del (FOA 58) denna utrustning. brisl på personal aU MDC ej alltid kan tillhandahålla operatörpersonaloch dykledare. Detta medför, förutom en allmänt låg nyttjandegrad, en dåligplaneringssilualion för användarna. En bättre samordning av verksamheten på MDCoch FOA 58 bör därför 1983/84:10 149 eftersträvas.Denna bör utgå från en gemensam plan för den långsiktiga verksamheten påområdet, b. Tryckkammarsystem vid arbetsenheten för undervattensteknik (AUT)vid CTH. VidAUT bedrivs i första hand ulbildning och forskning kring temat.Denna verksamhet kräver speciella resurser för all kunna simulera miljön vid undervatlensarbete.Enheten förfogar över en vat-lentank med ett maximall dykdjup på femmeter. De dykdjup som blir aktuella inom offshoredykerietnärmar sig . Den ulruslning som krävs för forskning under dessabetingelser oCh som kan vara av intresse för genomförandet av undervaltensarbetesaknas f. n. Vid enheten finns önskemål att kunna genomföra prov medföljande ulmstningar: - andningsapparater inklusiveandningssimulator, - verktyg för undervattensbruk, - ventiler och hydraulik. InomGöteborgsregionen saknas möjligheler all vid ett dykolycksfall anslutamarinens transportabla tryckkammare lill en behandlingskammare. Ett kammarsyslem(värde I -2 milj. som finns uppställt vid. f.d. flyg- och navalfysiologiskalaboratoriet vid fysiologiska institufionen i , uppfyller med vissamodifieringar de ovannämnda önskemålen. Enligt statskontorets mening bör detlasystem överföras till AUT. Statskontoret har därför initierat diskussioner omhur det lämpligast bör ske. Enmajoritet av remissinstanserna instämmer i stort i statskontorets förslag, ävenom några instanser kritiserar vissa punkter därav. DSHanser att siatskontorets resonemang och bedömningar i vissa avseenden kan varamissvisande genom generalisering och bristande anknytning till offshoremarknadenskaraktär. konstaterar aft statskontorets utredning i slortsett är korrekt i de deskriptiva delarna men inte särskilt lyckad i denäringspolitiska avsnitten. påpekar all de av statskontoretanförda exemplen på hinder lill samverkan mellan högskola och näringsliv inte hellstämmer med högskolans erfarenheter. Marinstabensprincipiella inställning är att de resurser som skapats inom marinen för att åstadkommaeffektivare och säkrare dyksystem och ubåtsräddningssystem skall kunnautnyttjas även utanför försvaret. Villkor härför är dock att huvuduppgiften -en effektiv marin förbandsproduktion -inte störs varken fids- eller kostnadsmässigt. FOAser del som mycket angeläget att förslag till hur kopplingen stat/ Prop.1983/84:10 150 näringsliv skall förbättras blir utarbetade. FOA kan isammanhanget bidra med erfarenheter och kompelens vid det aktuella utarbetandetav ett nationellt havsforskningsprogram. bedömer det riktigt alt de relativt små ochspridda tillgängliga resurserna måste samverka för alt få önskad effekl på dehavsteknikområden som prioriteras. Det lorde föreligga möjligheler att - medangiven industripolitisk målsättning - pröva ytterligare samverkansformer somgår vidare än de som anges för SIND och STU. stöder i stort tankegångarna i statskontoretsförslag. Dock saknar institutet analys och förslag gällande fackmyndigheternasroll inom havs-verksamheten i del induslripolitiska systemet. Del finns bl.a.goda exempel på hur fackmyndigheter såsom "kompetenta beställare"positivt bidragit lill industriell utveckling inom havslekniken. vid anserall en större svensk industrisalsning på havsieknik, annal än för renaunderleveranser, även kräver en förslärkl svensk marin ekologisk kompetens.Risken för miljöförstöringar är ett framträdande problem vid större satsningarav typ marin olje- och gasuivinning, marin mineralutvinning, OTEC-teknik osv.Svenska förelag kommer enligl institutionen att behöva tillgång lill inhemskamarinekologiska konsulter av hög internationell klass, från projektering ochutveckling lill marknadsföring och projektgenomförande. framhåller att de slarkakopplingar som finns mellan den traditionellt verksamma byggsektorn och havsleknikeninte är belysta i stalskontorets utredning. CTH anser del naturligt att den arbetsenhet för undervattenstekniksom bildats vid högskolan ges ell nationellt ansvar för undervattensteknik. CTHfinner det därför särskilt angeläget att resurser skapas så att en överföringav det iryckkammarsysiem som finns uppställt i kan ske till arbetsenhetenför undervattensteknik vid CTH. En sådan överföring utgör en nödvändigkomplettering av de redan gjorda insatserna inom det havstekniska områdei på CTH.Högskolan delar uppfattningen all del är väsentligt alt koncentrerade ochmarknadsanknutna FoU-insatser görs på områden där kan förväntas haframgångar och att en viss koordinering av det finansiella stödet härvidlag måslekomma till stånd. vill CTH starkt understryka all del måsle ges etttillräckligt utrymme för satsning på högkvalificerad forskning som initieras avkompetenta forskare och som faller utanför centralt beslutade programområden. DFR saknar konkreta förslag på större samlade insalserfrån samhällets sida. DFR anser att satsningar av del slaget erfordras för alt havsteknikområdelskall få en gynnsam utveckling i . SNV instämmer i utredningens förslag på havsteknikerområdet,men vill i sammanhanget understryka viklen av att miljöskyddsaspekterna penetrerasi samband med att ny leknik utprovas. SNV förutsätter all samråd sker medverket på ett tidigt skede vid utvecklingen av ny teknik för användning ihavsmiljön. Prop.1983/84:10 151 SIND delar i allt väsentligt rapportens slutsatser ochförslag inom det industripolifiska området. Med särskild tillfredsställelsenoterar SIND all siaiskonlorel tagit fasta på SINDs erfarenheter vilka bl.a.utvecklats till verkets arbetsmodell för branschprogram. Del är SINDsövertygelse att arbetsmodellen är effektiv också för satsningar inomhavsteknikområdet. Statskontorets genomgång pekar på behovet av flexibla systemför särskilda induslripolitiska satsningar, menar SIND. STU anser alt havsteknikområdel utgör ell intressantmarknadssegment för både mindre och större företag. För företag som lyckatsintroducera sina produkler på offshoremarknaden har ofta utvecklingen kraftigtansträngt deras resurser. Detta talar för all en uttalad ambition inom områdetpä hög politisk nivå kommer till uttryck. Del är sannolikt att man på längresikt erhåller viktiga industriella synergieffekter totalt sett. framhåller att gmndläggandehumanvetenskaplig forskning erfordras för all framsteg på dykerileknikensområde skall kunna utnyttjas vid dykning och vistelse i undervattensstationerutan åsidosättande av säkerhetskraven. Först härigenom är det möjligt alleffektivt förebygga de avsevärda risker av medicinsk art som utmärker sådanverksamhet. För alt på lång sikt kunna möta behov av prakliskinduslriellutveckling inom havsresursområdet i vid bemärkelse, är del oundgängligennödvändigt all tillräckliga medel anslås för rekrytering och ulbildning avforskare och läkare inom områdei baromedicin-dykerimedicin. Delsamma gäller förall kunna säkerslälla försvarets behov av dykerimedicinskl utbildade forskare.Sådan rekrytering och ulbildning jämte grundläggande forskning sker sedan fleradecennier vid inslilutels baromedicinska avdelning och del syns naturligt - ejminst av geografiska skäl - att dessa för havsforskningen betydelsefulla funktioneräven kan vidareutvecklas i intimt samarbete med den mera tillämpadeverksamhet som bedrivs vid marinens dykericentmm i Berga-Sjödal. Enligt DSHs mening behöver diskussioner avseende den offshorerela-teradeindustrins utvecklingsproblem inte längre föras i generella termer.Tillräckligt underlag lorde föreligga för inriktning av diskussionen på konkretaåtgärder för effeklivisering av svensk havsforskning. Övergripande utredningarav svensk havsresursverksamhel har genomförts upprepade gånger sedan år 1968.Även med hänsyn lill situation och offshoremarknadens möjligheter ochdynamiska karaktär ser DSH det som angeläget alt förslag och ställningstagandei angelägna frågor nu konkretiseras och kommer fill verkställighet. SSPA framhåller att de flesta tekniska system som användsinom offshoresektorn innehåller komponenter och produkter som utvecklas och framlasför att användas på land. Alt dela in FoU-arbetet inom del tekniska området iland-, havs-, luft- och rymdteknik är inte fmktbart. Havsresursverksamheten ärenligl SSPAs uppfattning snarare ett affärsområde än ett teknikområde. SSPAanser alt de fyra huvudfunktionerna i det 1983/84:10 152 induslripolitiskasystemet - strategisk utredningsverksamhet, företagsutveckling, finansielllstöd och initiering av forskningsinsatser - till stora delar bör åvila företagoch organisationer nära marknaden. SSPA delar statskontorets uppfattning att SINDbör lägga upp ett insatsområde avseende havsieknik och vidare att STU ävenfortsättningsvis ger finansiellt stöd ål teknikområden som ligger närahavsresursverksamheten. /SRpekar på vikten av all i första hand STUs kompetens och långa erfarenhet avstrategisk utredningsverksamhet och kunskapsuppbyggnad utnyttjas. Enförstärkning av de slalliga utvecklingsinsatserna inom området havsteknik bör iförsta hand ske genom STU och fonden för industriellt utvecklingsarbete anserSACO/SR. ställer sig tveksamt lill siatskontorets behandling av dekommersiella aspekterna. Statskontoret påstår i samband med beskrivningen avsvenska framgångar på offshoremarknaden att "insatserna till övervägandedelen är kommersiella, dvs. utvecklingsinsatsen är ofta begränsad. Del är affärskompelenssom styrt snarare än avancerad teknisk kompetens". Förbundet anser att detsamband mellan kommersiella insalser och en begränsad utvecklingsinsats somanges är direkt felaktigt. Förbundet delar inte heller statskontorets slutsatsall den "induslripolitiska organisationsstrukturen" därför börändras. Att företag kan ha kommersiella framgångar med begränsadeutvecklingsinsatser visar snarare att företagens speciella kompetens - nämligenatt göra affärer - måste få utvecklas utan inblandning från myndigheter,påpekar förbundet. Statskontoret behandlar också ämnet "Finansielltstöd". Här framförs två anmärkningsvärda förslag, anser förbundet. Det enagår ul på all förelag som bevisligen lyckats etablera sig på marknaden skullefå fördelaktigare villkor vad gäller finansielll slöd till FoU. bygger påtanken att det är möjligt "lo pick the winner", något som sedanåtskillig tid anses näst inlill ogörligt. Det andra förslaget innebär, att omstatsmakterna bedömer havslekniken såsom ell prioriterat område, ett specielltstödorgan skall bildas i form av en fond för detta område. Någon ytterligarefond för all finansiera havsteknisk verksamhet anser förbundet inte varaerforderlig. Dessutom skulle denna form av selektiv stödpolitik strida mot denaccepterade uppfattningen om en generellt verkande industripolitik.Industriförbundet avvisar båda förslagen. Swedoceanframhåller att svensk industri har hög allmänteknisk kompetensnivå ochflexibilitet, dvs. vana vid korta serier och snabbt föränderliga produkter och produklionsfömtsättningar.De flesta produkler och system inom havstekniken passar bra in i den bilden.Samtidigt har vårt land en djupt förankrad marin tradition och ett därtillanpassat näringsliv att bygga på. bör alltså med framgång kunna erövraväsentliga marknadsandelar förutsatt all vi gör starka, koncentrerade ochuthålliga insatser. En enkät bland Swedoceans medlemmar visade attförsäljningen av havsteknik var av storleksordningen 2 miljarder kr.Även om man sålunda Prop.1983/84:10 153 kan notera vissa framgångar för svensk havsteknikkonstaterar att kommil sent igång och all marknadsandelarnaborde vara betydligt större. Tillväxten hämmas, enligl Swedocean. av följandetre faktorer: - Svensk industri saknar praktisk taget hemmamarknadoch tradition inom uivinning av olja och gas. Del är dessutom myckel svårt alt komma in i den etablerade petroleumbranschen som av tradition är konservativ. Enorma värden slår pä spel och man håller sig därför till beprövad leknik och invanda leverantörer. Ett svenskt företag som vill lansera en ny produkt har ingen möjlighet alt operera produkten - få den långtidsteslad - i fält och därigenom bygga upp en s.k. "Irack- record". Detla kan ta 1 -och är mycket kostnadskrävande. - Viktiga avnämariänder är protektionistisktinställda. Delta gäller speci elll länderna kring närmaste marknad, . - Finansiering av större projekt inom havsleknikeninnebär, enligl Swed ocean, belydligt slörre risklagande än inom andra industrigrenar. Stora konkurrentländer har skaffat sig betydande försprång inom den tek niska utvecklingen. Att utveckla havslekniken inom kräver således betydande och långsiktiga satsningar både från staten och indu strin. Staten kan kräva att industrin markerar sill intresse genom eko nomiska satsningar som visar att man bedömer att projekt inom havs- tekniken kan göras lönsamma. De storskaliga och riskfyllda satsning arna medför att man bör söka nya lösningar på finansierings problemen i samverkan mellan staten och industrin, men tills vidare bör staten genom utnyttjande av existerande institutioner stimulera sats ningar på projekt inom havstekniken. Statskontoret föreslår i rapporten: - attforskningsfartygen skall vara en nationell resurs inte enbart knuten lillägaren, dvs. att möjligheter ges externa forskare alt utnyttja myndighets- ochinstitutionsägda forskningsfartyg, - allforskningsfartygen i första hand utnyttjas enligt följande: , Svanicoch "nybygge" utmed . Sensor, och , - attkustbevakningens miljöskyddsfartyg och fiskefartyg används vid vissaundersökningar. Prop.1983/84:10 154 - att Argosplaceras på ostkusten, lämpligen i , för alt användas vid krävandeundersökningar och särskilda expeditioner utmed hela den svenska kusten, - all lill Argosanskaffas modern utrustning, - att fiskeristyrelsensnarast sluter nytt avlal om bemanning för Argos i vilket utgångspunkten är enanpassning till typ av undersökning och bemanning. - att Thetis och Ancylusavyttras. - alt ytterligareforskningsfartyg inte behöver anskaffas, - att planeringenav ulnytljandei av forskningsfartygen görs gemensaml av ägarna vid respektivekuststräcka varvid en anpassning sker mellan undersökning och val av fartyg, - alt därvid ettsammankallande och beredande organ skall finnas vid resp. kuststräcka. - att dessasammankallande och beredande organ skall vara för västkustenoch SMHl för ostkusten, - attfinansieringen av forskningsfartygens drift ändras så att fasta kost--nådertäcks genom anslag och rörliga av nytijaren, - att enförsöksverksamhet genomförs innebärande alt använda helikopter vid vissahydrografiska undersökningar samt - all avtal slutsmed KVA om att dess forskningsfartyg upplåts lill användning enligl här givnariktlinjer. Remissopinionen är delad. Förslagen stöds i stort av bl.a.SMHI, Askölaboratoriet, zoologiska institutionen vid , ,som dock anser att endera eller Svanic stationeras i samlatt Ancylus inte skall avyttras, NFR, DSH och TCO. RRV påpekar alt statskontorets förslag väl överensstämmermed vad verkei framför i revisionsrapporten Den slalliga fiskeriadministralionen(Dnr 1982:406). SGU m.fl. framhåller viklen av alt svensk marinforskningfår tillgång till oceangående fartyg. Sydvästra anser att man börundersöka möjligheterna till effektivt samutnyltjande av forskningsulmslningmed grannländer. 1 synnerhet i är det rimligl altforskningslaboratorier, forskningsfartyg m. m. planeras i samarbete med . FOA och framhåller att inventeringen avbefintliga fartyg lämpade för forskning/mätning inte är komplett. Avdelningen för marin botanik vid anserall den föreslagna organisationen blir alltför oflexibel. tillstyrker förslaget om anskaffande avmodern utmstning lill Argos men avstyrker övriga förslag. i anser att befinfligaforskningsfartyg bör behållas med nuvarande slafioneringsorter till dess ellövergripande havsforskningsprogram fastställts. Prop.1983/84:10 155 ifrågasätterlämpligheten i att avyttra forskningsfartyg bl.a. med hänsyn till havsforskningensförväntade utveckling. Marinstaben påpekar all helikoptrar utnyttjas i marinenbl. a. för balhy-termografiska mätningar och Ijudhastighelsmälningar till havs.Det bör dock framhållas alt tillgången till helikoptrar i marinen är så knappalt den inte ens räcker lill för förbandsproduklion och beredskap somåligger helikoplerförbanden. Marinen kan alliså ej avdela helikoplerflygtid förandra uppdragsgivare inom den hydrografiska sektorn. FOA konstaterar att man vid analysen av befintliga fartygför det första enbart studerat behovet av fartyg för svenska vatten, för detandra inte studerat behovet av och tillgången till fartyg för havslekniskverksamhet. De lämnade förslagen till åtgärder beträffande forskningsfartyg ärdärför inte helt relevanta. En svensk satsning på havsieknik kommer att krävatillgång till anpassade farlyg för fältmässiga studier och utprovning av nyteknik och tekniska syslem, såväl yl- som undervaltensanvända. Naturvetenskapligtoch havstekniskt arbete kan därvid behöva ske även i havsområden utanförlandets gränser. Verksamheten kan även avse försäljning av tjänster ochutrustning lill annan part. Den behovsstudie som statskontoret gjort av farlygbör därför kompletteras på lämpligt sätt för att vara giltig. Vid den avstatskontoret föreslagna moderniseringen av Argos, bör av ovan nämnda skälbeaktas att moderniseringen sker så all hon även kan göra expeditioner utanförde svenska hemmavattnen. FOA anser att statskontorets förslag lillfinansiering av forskningsfartygen förefaller ändamålsenlig, liksom denföreslagna försöksverksamheten med nyttjande av helikopter för visshydrografisk verksamhet. FOA nyttjar helikopter för visshydrografisk verksamhet (laserbatymetri), medan annan verksamhei sker frånfartyg (systematiskt genomförda optiska transmissionsundersökningar). Detlasenare arbele kan troligen också utföras från helikopter menar FOA. konstaterar att vad avser fartyg förforskning har - utöver helikoptrar och bålar - endast genuinaforskningsfartyg behandlats. Mälningsverksamheten från fartygoch ytleriigare möjligheter till ulnyltjande inom havsresursområdet har intediskuterats. För kommande försök med mätning från helikopter erinras om attsjöfartsverket förfogar över helikopterresurser som genom kontrakts-konslmktionenger billig marginell flyglid. i län framhåller att fiskeristyrelsensfartyg och Thetis är de enda undersökningsfartyg i landet som ärutrustade för training. Behovet av prakfiska fiskeri- och redskapsförsök ärstort efter läns Östersjökust. En överföring av huvudmannaskapet fördessa fartyg lill en icke "biologisk" myndighei torde, enliglfiskenämnden, kraf- Prop.1983/84: 10 156 tigt försämra de undersökningsresurser som kommeryrkesfisket tillgodo, SMHIstöder statskontorets förslag rörande undersökningsfartyg och är berett allunder de förutsättningar som statskontoret föreslagit ställa Sensor lillförfogande för andra institutioner och myndigheter samt alt äta sig ett ansvarsom sammankallande och beredande organ på ostkusten vad avser planeringen avfartygens disposition. Institutet vill emellertid påpeka att fördelningen av farlygpä ost- och västkust ej strikt kan hällas då vissa fartyg har specialutrustningsom kan krävas på motsatt kustområde. Sensor har specialutrustning förkarlläggning av kylvatlenspridning från kärnkraftverk som bör utnyttjas vid l.ex.Ringhals. stöder även statskontorets förslag om att fasta kostnader förfartygen täcks genom anslag och att de rörliga täcks av utnyltjare. Institutetär också berett alt genomföra en försöksverksamhet med all använda helikoptervid hydrografiska mätningar. Statskontoret har föreslagit att Argos skallplaceras på ostkusten, lämpligen i . påpekar att Norrköpingutgör ett bra alternativ. En stationering i skulle förenklasamverkan med-SMHIs tekniska avdelning vad gäller främst instrument- och mätutrustningsaml analysverksamhel. De i utredningen berörda fartygen saknar isförstärkningoch kan därför inte utnyttjas då is förekommer. För undersökningar i främslBottniska viken utnyttjar och andra institutioner någon ellerflera av isbrytare. Detla sker kostnadsfritt i den månundersökningarna kan anpassas lill isbrytarnas ordinarie verksamhet. Isbrytarnautgör, enligl , utomordentliga undersökningsplattformar. Fartygen harmyckel god manövrerbarhet och instrumentering samt bostadsutrymmen åt fleraforskare ål gången. De måste dock i de flesta fall kompletteras med labortorieulruslningoch vinschar. Specielll vid nybyggen bördetta behov beaktas genom planering av laboralorieutrymmen,uppställningsplats för containers elc. SNV framhåller att utredningens förslag att avyttra Ancylusär oacceptabelt för verket eftersom de föreslagna alternativen icke uppfyllernaturvårdsverkels krav på dispositionsfrihet, långsiktig planering, rationelltarbete saml god arbetsmiljö för egen personal. Förslaget, som ej heller ärekonomiskt fördelaktigt för verkei, kommer att menligt påverka möjligheternatill rationell miljökontroll och utveckling av meioder för sådan, anser SNV. påpekar att miljöskyddsfarlygen, typTv 045-051, endast har en specialutbildad gmndbesätlning på två man. Dåfartygen används måste besättningen kompletteras med minst två man, som tasfrån . Ett regelmässigt utnyttjande av miljöskyddsfartygensom undersökningsfartyg minskar således rörliga övervakningpå ett inte acceptabelt sätl. Det mest rationella vore om aktuellamiljöskyddsfartyg fick sin grundbesättning ökad lill fyra man. Då skulleberedskapen för miljöskydd höjas som tillgäng- Prop.1983/84:10 157 ligheten för havsforskningsarbetet blev slörre året om.anser styrelsen, påpekar vidare att i rapporten bara harnämnts miljöskyddsfartygen, typ Tv 045-051. Styrelsen anser att även de störremiljöskyddsfartygen Tv 01-04 och kombinationsfartyget bör omnämnas.Dessa farlyg har kompletta grundbesätlningar och goda förläggningsutrymmen. Deanvänds visserligen i men styrelsen villändå hålla möjligheten öppen lill viss medverkan inom havsforskningens område.Styrelsen vill också nämna all flygplan med sina avanceradefjärranalysutrustningar (kamerasysiem, sidspanande radar, IR/UV-scanner m.m.)kanske kan användas i vissa projekt. KVA anser all önskvärdheten av ett ökat samarbete och enändamålsenlig organisalion för ett förbättrat utnyttjande av de fartyg somslår till förfogande för undersökningar inom havsresursområdet är uppenbar. Akademiennoterar med tillfredsställelse att dess farlyg "" bedömssom synnerligen användbart för en mångfald uppgifter. Trots della utnyttjasfartyget i ringa utsträckning. Den väsentliga förklaringen tilldetta synes ligga i att forskare, som önskar utnyttja fartygslid, harsvårigheter all erhålla anslag som medger användande av en så dyr resurs som ellforskningsfartyg. Den föreslagna formen, där fartygen ulgör en gemensam resursoch där de fasta koslnaderna läcks genom anslag och de rörliga av nyltjaren,bör ge möjligheler till ett ökat användande och förbättrad ekonomi. Förvärvetav "" skedde med hjälp av donationer, anslag ochupplåning. Med hänsyn till att fortfarande har skulder för"", måste överenskommelse träffas om de ekonomiskavillkoren, innan "" kan ställas till förfogande som engemensam resurs enligt den föreslagna planen, påpekar KVA. framhåller attkraven från olika håll på att utnyttja undersökningsfartygen i själva verket ärså stora all det är svårt från fiskets sida alt få fid på undersökningsfartygenför exempelvis praktiska fiskeförsök. framhåller all behovel av bättre tillgång till forskningsfartygför olika ändamål, behovet av ett bättre utnyttjande av befintligaforskningsfartyg, det generella behovet av ett effektivt utnyttjande avsamtliga statsägda farlyg och behovel av lillgång till övningsfarlyg för sjöpersonalulbildningenborde kunna jämkas samman.