prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — Till basbidraget läggs sedan i förekommande fall etttilläggsbidrag - som utgår med viss procent av basbidraget - för sådanakostnader som inte täcks av skolans egna intäkter utöver basbidrag. anser vidare att bidraget per elev tilllönekostnader bör 4 Rik.sdagen 1983/84. Prop.1983/84:118 50 vara lika stort för likartade utbildningar. Kommitténföreslår därior att den faktor, med vars hjälp grundbeloppet räknas upp,omprövas för nu statsunderstödd skola som föreslås få statsbidrag ifortsättningen efter en övergångsperiod . Enligt kan det föreligga behov av möjlighetatt övergångsvis tilldela en skola bidrag för oförutsedda utgifter. Detnuvarande bidragssystemet innehåller en sådan säkerhetsventil (50 d§förordningen om enskilda yrkesskolor). föreslår därför att ettsärskilt belopp om ca 1.5 milj. kr. ställs till regeringens förfogande föroförutsedda utgifter vid de aktuella skolorna (t.ex. drastisk hyreshöjning).Detta belopp svarar mot den besparing som görs vid den föreslagna avvecklingenav det statliga stödet till de åtta branschutbildningarna. föreslår vidare att det statliga stödet tillde skolor'som kan komma alt förklaras berättigade till statligt stödutifrån de kriterier som föreslagits skall utgå med bidrag motsvarande ' avden statliga riksmedelskostnaden för statsbidrag till lärarlöner (inkl. statsbidragtill socialavgifter) per elev och år för närmast motsvarande utbildning i denkommunala gymnasieskolan. Utifrån denna riksmedelskostnad får från fall tillfall avgöras vilken faktor som skall användas för att fastställa storleken avbidraget per elev och år. samt huruvida tilläggsbidrag till lokaler ochutrustning skall utgå eller inte. Den faktor varmed grundbeloppet skall multipliceras och iförekommande fall procenttal för tilläggsbidrag bör fastställas av regeringen,när den förklarar skolan berättigad till statsbidrag. Det bör ankomma påskolöverstyrelsen att tillhandahålla beräkningsunderlag och lämna förslag tillomräkningsfaktor och procenttal för tilläggsbidrag. Regeringen bör normaltkunna förklara en skola på gymnasial nivå berättigad till bidrag fr.o.m. förstaverksamhetsåret. 6.3 Bidrag till undervisningsmateriel erinrar om att det underanslaget Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. finns enpost för anskaffning av första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolor. Det är enligt SEH-kommitténangeläget att en post även fortsättningsvis tas upp under förevarande anslagför investeringsbidrag till utrustning. Det bör enligt kommittén vara möjligtatt få bidrag även för utrustning som ersätter försliten materiel. Bidrag börutgå med högst av kostnaderna. Ansökan om bidrag bör inges till skolöverstyrelsensom bestämmer storleken av bidraget. 1983/84:118 51 7 Fristående skolors relationer till det allmännautbildningsväsendet (kap. 8-11) Kapitlen 8-11 behandlar ur olika aspekter de friståendeskolornas relationer till det allmänna utbildningsväsendet. Bl.a. behandlasfrågor om tillträde till de fristående skolorna, dess läroplaner, belygsättning,vilken behörighet de olika utbildningarna skall kunna ge samt rätten tillstudiestöd. Frågan om statlig tillsyn och därmed sammanhängande problemdiskuteras ocksä. 7.1 Fristående skolors inträdesfordringar, läroplaner,betyg, kompetensvärde m.m. Belräffande fristående skolors inträdesfordringar,läroplaner, betyg, kompetensvärde m. m. anför bl. a. följande. Fristående skolor som får statsbidrag bör i princip varaöppna för alla. De måste emellertid kunna ha de inträdesjördringar i fråga om skolunderbyggnad,praktik m. m. som behövs för att eleverna skall kunna genomgå utbildningen medtillfredsställande resultat. I flertalet fall bör det i första hand få ankommapå huvudmannen själv att avgöra vilka inträdeskrav som skall gälla. Det börnormalt räcka med att inträdesfordringarna skall vara godkända av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. Motsvarande bör gälla beträffandeurvalsgrunder. Behörighet och urval vid intagning till fristående skolor börenligt kommittén således inte regleras genom kompetensförordningen. När det gäller skolor som inte får statsbidrag men pä egenbegäran ställs under statlig tillsyn bör som villkor för detta inte normaltkrävas att intagningsprinciper skall vara godkända av statlig myndighet. Läroplanerna bör enligt SEH-kommiUén alltid innehålla måloch huvudmoment. Mera detaljerade uppgifter (kursplaner) är behövliga endastför att utbildningens kompetensvärde skall kunna fastställas. 1 läroplansarbetetbör skolans egna synpunkter få slå igenom så att dess egenart tas till vara iså stor utsträckning som möjligt. 1 läroplanen för gymnasieskolan ingår limplaner. godkännande av något slags timplan för fristående utbildning är intealltid nödvändigt. Samma syfte bör som regel kunna nås ändå. Vissa tidsramar,om än inte så ingående som timplanerna i gymnasieskolans läroplan, kanemellertid behövas i de fall där statsbidrag eller studiestöd lämnas. Enligt kan den som gått igenom en friståendeskola på gymnasial eller eftergymnasial nivå normalt antas ha nytta av ettdokument som åtminstone utgör ett intyg om vilken utbildning han har fått. Intygöver genomförd ulbiidning kan, särskilt om det också innehåller betyg, vara avvärde inför fortsatta studier. Men ett dokument kan vara till nytta även iandra sammanhang, t. ex. vid ansökan om anställning. Prop.1983/84:118 52 anser, atl i regel bör som villkor för atten fristående skola med utbildning på gymnasial eller eftergymnasial nivå skallfå statsbidrag eller ställas under statlig tillsyn krävas att eleverna påbegäran skall kunna få ett intyg om genorngången utbildning och också betygfrån denna när sådant kan ha betydelse för fortsatt utbildning. Riksinternatskoloroch privatskolor som omfattas av privatskolförordningen har i principskyldighet att följa gymnasieskolans läroplan. De bör också liksom tillärnpagymnasieskolans bestämmelser om betyg. Även iåtskilliga andra fall kan det enligt kommittén finnas skäl till att kräva attutbildningsdokumentet skall utformas enligt föreskrifter som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (skol-översiyielsen ellei"Universitets- och högskoleämbetet). Därigenorrt kan elevernas utbildninglättare relateras till vad som föreskrivs i fråga om t.ex. behörighet och urvaltill högskoleutbildning. Det är angeläget att sökande från fristående skolorinte skall behöva behandlas annorlunda på grund av atf dokumentation saknaseller är utformad på ett sätt som inte passar för det antagningssystem somgäller för den fortsatta utbildningen. Enspeciell fråga är enligt SEH-komitiitién huruvida genorngång av en minsttvåårig fristående skola för yrkesutbildning bör rnedföra allmän behörighettill grundläggande högskoleutbildning Qfr regleringen beträffande specialkurseri gymnasieskolan). I överensstämmelse med vad som gäller för specialkurserna igymnasieskolan bör en sådan fristående utbildning som nämnts ge allmänbehörighet till grundläggande högskoleutbildning, under förutsättning att denomfattar sådan undervisning i engelska och svenska som moisvarar två årskurserpå någon linje i gymnasieskolan eller att den sökande har kompletterat sinutbildning med sådana kunskaper i engelska och svenska. Kornmitlén finner detinte angeläget att undervisning i svenska och engelska tas med i lärokursen försädana estetisk-praktiska utbildningar som inte har sådan undervisning. Delsär eleverna i dessa utbildningar så gamla - medelåldern vid dessa skolor liggermellan 22 och - att ett stort antal av dem kan förutsättas redan ha dennabehörighetsgivande utbildning efter tidigare studier. Dels är flertalet avdessa utbildningar förutbildningar till sådan högskoleutbildning som ännu intehar krav pä allmän behörighet enligt nu angivna regler och knappast kommer attfå det. För att en fristående utbildning skall kunna heltjämställas med en utbildning i gymnasieskolan vid tillämpningen av regler omsärskild behörighet måste den fristående utbildningen ha i allt väsentligtsamma innehåll och följa samma regler för belygsättning. För att de som från en fristående skola söker sig tillgrundläggande högskoleutbildning i en wrva/. ?situation skall behandlas på sammasätt som sökande från gymnasieskolan räcker det inte att den friståendeutbildningen har väsentligen samma innehåll som utbildning av visst slag igymnasieskolan. Den måste också följa samma regler för betygsättning. Prop.1983/84:118 53 Bilagorna 2, 3 och 4 lill tillämpningsföreskrifterna till5 kap. högskoleförordningen bör enligt ta upp de friståendeutbildningar som ställts under statlig tillsyn och som ger allmän och särskildbehörighet till grundläggande högskoleutbildning. Föreskrifter om behörighettill grundläggande högskoleutbildning bör inte skrivas in i bestämmelserna förfristående skolor utan uteslutande regleras i bestämmelser som rör den mottagandehögskoleutbildningen. 7.2 Statligt studiestöd m. m. Enligt måste vissa insyns- ochkontrollmöjligheter finnas för att en utbildning skall kunna ligga till grundför rätt till studiestöd för eleverna. Kravet på att utbildningen antingenskall vara statsunderstödd - varvid staten kan tillförsäkra sig erforderligakontrollmöjligheter - eller enbart ställd under statlig tillsyn bör därför ståkvar. Om en frislående utbildning är statsunderstödd bör denenligt kommittén praktiskt taget alltid kunna anses vara av sådant värde förbåde samhället och eleverna alt det är motiverat att ge eleverna rätt tillstudiestöd under samma förutsättningar som gäller för elever i utbildning inomdet allmänna utbildningsväsendet. Ejstatsunderstödda fristående utbildningar kan inte genomgående sägas vara avsådan betydelse för vare sig samhället eller eleverna att de i fråga om rätttill studiestöd för eleverna bör jämställas med utbildningar inom det allmännautbildningsväsendet. anser dock att en framställning frånhuvudmannen om att utbildningen skall ställas under statlig tillsyn för atteleverna skall kunna få studiestöd bör prövas utifrån en generös attityd, åtrninstonenär det gäller gymnasial utbildning. Fråganhuruvida eleverna i en fristående skola med gymnasial eller eftergymnasialutbildning skall kunna få studiestöd eller inte bör avgöras i samband med attutbildningen vid skolan blir statsunderstödd eller ställs under statlig tillsyn. Enligt bör det inte uppställas någrasärskilda regler eller kriterier för att en fristående skola som inte ärstatsunderstödd skall kunna få stå under statlig tillsyn. Det bör få avgörasfrån fall till fall med beaktande av bl.a. sådana hänsyn som intresset av attutbildningen kan tillerkännas ett visst kompetensvärde eller att eleverna kanfå studiestöd. Såväl som länsskolnämnden bör normaltvara tillsynsmyndigheter. bör genom besök vid skolan och påannat sätt hålla sig underrättad om att skolan följer de regler som har ställtsupp som villkor för tillsynen och att skolans verksamhet i övrigt bedrivs påett tillfredsställande sätt. Ett beslut om att ställa en skola under statlig tillsynbör normalt gälla tills vidare. Prop.1983/84:118 54 Det utgör enligt kommittén en administrativ förenkling omdet i samband med beslut om statlig tillsyn också fastställs vilken behörighetsom genomgång av utbildning vid skolan ger. Likaså bör det i samband medsådant beslut anges om eleverna är berättigade till studiestöd eller inte.Kommittén har lämnat förslag till utformning av tillsynsbeslut. anser att det fortfarande kan finnas skälför att en statlig myndighet på förekommen anledning skall kunna inspektera enfristående skola som annars inte står under statlig tillsyn, om skolan tar emotelever under viss ålder. Det bör också finnas en möjlighet till ingripandegenom vitesförbud, om allvarliga missförhållanden framkommer vid inspektionenoch inte rättas till. finner det naturiigt att låta åldersgränsensammanfalla med myndighetsåldern. Kommitlén presenterar även ett förslag till lag om ändringi skollagen (1962:319) med denna innebörd. 8 Vissa särskilda frågor. Rättslig reglering m. m.(kap. I det tolfte kapitlet redovisar sinaöverväganden och förslag i vissa särskilda frågor, t. ex. samverkan mellanskolor i offentlig och enskild regi. och i det trettonde kapitlet behandlasfrågor som rör den rättsliga regleringen av kommitténs förslag. föreslår därvid bl.a. att statsbidrag lillSvenska hemslöjdsföreningarnas riksförbunds riksomfattande kursverksamhetskall utgå med bidrag motsvarande av det högrestatliga schablonbidraget till studiecirkelverksamhet enligt förordningen (1981:518)om statsbidrag till studiecirklar m. m. har beslutat Qfr bl.a. UbU 1977/78:7. rskr 35)att det skall vara möjligt för landstingskommunerna och enskild huvudman attmed statsbidrag anordna konsumlionsulbildning (lanthushållsskola). Det finnsenligt inte längre anledning för enskild huvudman att hosregeringen genom årlig ansökan begära att den skall få vara huvudman för.ifrågavarande utbildning. föreslår avslutningsvis atl ett antalförordningar som är föråldrade arbetas om, bl.a. förordningen av statsbidragtill vissa privatskolor, privatskolförordningen och förordningen omriksinternatskolor. En sammanfattning av förslag redovisas idet Qor-londe och sista kapitlet. Prop.1983/84:118 55 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1983:1) Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstatskontoret, (), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), centrala sludiestödsnämnden (CSN), (), regionstyrelseni högskoleregion, länsskolnämnderna i , , ,(jöteborgs och , och . , (),Centralorganisationen /SR (/SR), (), och Skola (RHS), landstingskommunerna i ,, , och , , ,, , , och kommuner. Riksföreningenför Waldorfpedagogik, , Medborgarrättsrörelsen (MRR).Sigtunaskolan Humanistiska , Grännaskolan, Apelrydsskolan, Vackstanässkolan,i , , i , Bladinsskola, , . (), Geriesborgsskolan, Hovedskousmålarskola. Domen Konstskola, Kursverksamhetens vid (Kv. Konstskola), Kursverksamhetens vid universitetBalettakademi, (). hantverks- ochindustriorganisation-Familjeföretagen (SHIO). (), Jnstitutetför försäkringsutbildning. (),, Röda Korsets (). (), () samt (). Yttranden har dessutom inkommit från Nämnden förhemslöjdsfrågor. Svenska hälso- och sjukvårdens , ,och Maharishis högskola för Naturens lag. 1 Remissinstansernas allmänna inställning tillfristående skolor på gymnasial nivå Det område inom vilket kommittén har haft att ange sinaförslag beträffande fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever hargenom direk- Prop.1983/84:118 56 liven varit relativt begränsat. Förslagen skullekoncentreras till skolor som meddelar undervisning enligt gymnasieskolansläroplan med tre- och tvååriga studievägar. För enskilda yrkesskolor skulleförslagen främst avse förenklade statsbidragsbestämmelser. Vägledande skulleockså vara att statsbidrag även framledes skall utgå till vissa skolorsamtidigt som reglerna inte får medföra att ett omfattande system av enskildaskolor växer upp vid sidan av det allmänna utbildningsväsendet. Någraremissinstanser har anfört synpunkter av mer principiell natur som delvisanknyter till direktivens begränsningar. RHS framhåller att reglerna för fristående skolorvisserligen är en liten fråga i förhållande till frågan om det allmännaskolväsendets utformning men ändå rör viktiga principer. De fristående skolornakan även lämna viktiga bidrag till utvecklingen av vårtskolväsende i dess helhet. De bör få arbeta på rimliga ekonomiska villkor. Defristående skolorna representerar ofta ett starkt föräldraengagemang som kanvara en stimulans också för de allmänna skolorna. För att de friståendeskolornas försöksverksamhet både på det pedagogiska och det ekonomiska områdetskall bli av verklig betydelse krävs enligt RHS att skolorna inte får enalltför obetydlig omfattning. SAF finner det otillfredsställande och oacceptabelt attprincipfrågan om utbildningsalternativ inte närmare belyses i kommitténsslutbetänkande. SAF ser det som en viktig principfråga och samfidigt som enfråga av stor praktisk betydelse att reella förutsättningar skapas föralternativ såväl inom som vid sidan av samhällets utbildningssystem på olikanivåer. Kommittén har enligt SAF varken med de nu föreliggande eller tidigareredovisade förslagen tagit klar ställning i dessa avseenden. Även om en rad avde framlagda förslagen innebär en välkommen positiv utveckling i frågan omsamhällets förhållande till fristående skolor, innebär andra förslag enligtSAF restriktioner och hinder. anser atl samhället medglädje, tacksamhet och öppenhet skall slödja sådan ulbiidning övergrundskolans nivå, som i något avseende är ett komplement eller alternaliv tilldet allmänna utbildningsväsendet, vad avser sakinnehåll och pedagogiskametoder. () understryker att det inteär tillräckligt att fristående skolor får finnas. Staten bör ställa signeutral i valet av huvudman. Detta måste innebära en aktiv vilja från stat ochkommun alt göra det ekonomiskt möjligt för alla familjer att välja mellan olikaskolor. Det offentliga stödet skall ges lika till olika skolor oavsett huvudman,under förutsättning att skolan följer läroplanen eller har fåll sin kursplangodkänd. Endast på delta vis uppfylls enligt MUF de olika internationellakonventionernas grundläggande syfte; att ge elever och föräldrar en reellmöjlighet att välja mellan olika skolor. Prop.1983/84:118 57 2 Gränsdragning mellan gymnasial och eftergymnasialutbildning föreslår att vissa fristående,statsunderstödda skolor som bedöms ligga på gymnasial nivå skallbehandlas som utbildning på högskolenivå vad gäller bl.a. tillsynsmyndighet.Kommittén anser att statsbidrag till dessa utbildningar bör bestridas ursektorsanslag eller ur anslaget Bidrag till högskoleutbildning m. m. 1 denna fråga är remissopinionen splittrad. Någraremissinstanser, inkl. huvudmännen för de fyra berörda skolorna, tillstyrker kommitténsförslag medan andra är mer tveksamma. Hit hör flera myndigheter inom utbildningsväsendetbl.a. UHÄ, CSN och SÖ. Frågan om gränsdragningen mellan gymnasial ocheftergymnasial utbildning är enligt UHÄ komplicerad. Den kan i vissa fall haett mer teoretiskt intresse medan den i andra fall kan ha praktiskaimplikationer. 1 allmänhet fordras allmän behörighet, dvs. genomgång avgymnasieskolan (motsvarande), men för en del utbildningslinjer gäller enbart grundskoleutbildningsom behörighetsvillkor. Inte heller för konstnärliga m.fl. utbildningartill-lämpas bestämmelserna om allmän behörighet. Det var enligt prop. 1975:9 omreformering av högskoleutbildningen regeringens mening att det skallråda överensstämmelse mellan å ena sidan den organisatoriska avgränsningen avhögskolan, å andra sidan behörighetsvillkoren, dvs. att all högskolebehörigheti princip skall grundas på genomgången gymnasieskola. Fr. o. m. antagningentill kommer praktiskt taget alla nu grundskolebaseradehögskoleutbildningar att baseras på gymnasieskolan. För flertalet konstnärligautbildningar kommer dock tills vidare bestämmelserna om allmän behörighet inteatt tillämpas. Enligl UHÄ måste en bedömning som gäller en utbildningsformella "nivå" grundas pä en ingående granskning av berörda skolorsutbildning. UHÄ är därför inte berett att nu tillstyrka den föreslagnaförändringen. UHÄ ifrågasätter också betydelsen för berörda studerande av denföreslagna, huvudsakligen formella ändringen. För denstuderande kan klassificeringen enligt CSN ha stor ekonomisk betydelse. Enyngre elev i gymnasial utbildning kan exempelvis få större bidragsbelopp istudiehjälp än en jämnårig som deltar i eftergymnasial utbildning och som ärhänvisad till studiemedel. Om utbildningarna klassificeras somhögskoleutbildningar kan inte särskilt vuxenstudiestöd beviljas. Det är inte ovanligt att elever i t. ex. konstnärligautbildningar fortsätter på eller först går på Konstfackskolanoch därefter i utbildningar med speciella inriktningar. Eftersom antaletterminer med studiestöd är begränsat kan den studerande komma i den situationenall han inte beviljas studiestöd för fortsatt utbildning om kommitténs förslaggodtas. 5 1983/84. 1983/84:118 58 Sett ur den studerandes synpunkt är det alltså enligl CSNfördelaktigare om ifrågavarande utbildningar även i fortsättningen betraktassom gymnasiala. Utgångspunkten för klassificeringen måste dock, även enligt CSNgivetvis vara den bedömning man gör om utbildningens nivå. Enligt SÖ har de utbildningar som kommittén föreslagitskall överföras 'till högskolan karaktären av högre specialkurser. Sådanautbildningar tillhör gymnasieskolan. SÖ vill dock ej motsätta sig kommitténsförslag. /SR kan inte se någon övertygande argumentering förkommitténs förslag om att klassificera vissa utbildningar somhögskoleutbildning. Allmänt är det enligt /SR oroande att gränsdragningenmellan gymnasiala utbildningar och högskoleutbildning blir mer och mer diffus.Det är angeläget att det klargörs vad som kännetecknar en högskoleutbildning.En möjlig utgångspunkt för en definition av högskoleutbildningar ärhögskolelagen där forskningsanknytning anges som grundläggande kriterium förhögskoleutbildningar. Enligt styrelsen för i harutvecklingen på det grundläggande konstnäriiga utbildningsområdet vid skolanunder senare år fått en allt tydligare postgymnasial karaktär. Styrelsenföreslår därför att skolan får UHÄ som huvudman. 3 Kriterier för statligt stöd m. m. anför som övergripande villkor förstatsbidrag till fristående skola över grundskolenivån att skolan i någon formskall vara ett komplement till det allmänna utbildningsväsendet. Kommittén har även redovisat förslag i fråga om fortsattstatsbidrag till de olika skolor som får bidrag med utgångspunkt i sinakriterier för statligt stöd. En kraftig majoritet bland remissinstanserna stöderkommitténs förslag i fråga om kriterier för statligt stöd samt i huvudsak ocksåden redovisade tillämpningen av dessa för nu statsunderstödda skolor. a. CSN, SÖ, länsskolnämnderna i Siockholms, och , Värmlandsoch . , ,flertalet berörda kommuner och landstingskommuner, flertalet fristående skolorpå gymnasial nivå samt CUF, FPU och SSU. SÖ tillstyrker i princip kommitténs förslag men redovisari några fall en annan syn på konsekvenserna för ifrågavarande skolor.Beträffande gymnasium och högre samskola förutsätterSÖ fortsatta överläggningar med vederbörande kommunala myndigheter i syfte attinordna ifrågavarande utbildningar i den kommunala gymnasieskolan.Överläggningarna bör i första hand skötas av länsskolnämnden iGöteborgs och län. I avvaktan på resultatet härav bör statsbidrag tills vidareutgå. 1983/84:118 59 SÖförordar vidare att statsbidraget till ()avvecklas med start fr.o.m. /85. Likartadeutbildningar bör kunna ingå i det kommunala skolväsendet i och vidden särskilda skolenheten för vuxenutbildning i (KTS),som redan nu har riksintagning. För fortsatta överläggningar med kommunen anserSÖ det nödvändigt att en bestämd tidpunkt nu beslutas för avvecklingen avstatsbidraget till STI. Iavvaktan på resultatet av den försöksverksamhet med estetisk-praktiskautbildningar som SÖ föreslår starta fr. o. m. /85 tillstyrker SÖfortsatt statsbidrag till Capellagården, , Pernbys , , Hovedskous målarskola. DomenKonstskola och Kursverksamhetens vid . SÖhar senast i anslagsframslällningen för /84 räknat med attstatsbidraget till Kursverksamhetens vid successivt på grund av att dansarutredningen har föreslagit en sådanavveckling när dansarutbildning kommil till stånd i gymnasieskolan. En tvåårigkurs för yrkesdansare finns numera inom gymnasieskolan i . SÖvidhåller denna uppfattning men anser att tidpunkten för avvecklingen bör varaberoende av genomförandet av ovannämnda förslag rörande den estetisk-praktiskautbildningen i gymnasieskolan. I avvaktan härpå bör statsbidrag tills vidareutgå. RRVbiträder förslagen till kriterier men anser, med utgångspunkt från en lillämpningav de föreslagna kriterierna, att ytterligare utbildningar borde kunnauteslutas ur stödsystemet såsom t.ex. högre samskola, , Apelrydsskolan och Vackstanässkolan eftersom dessa skolor föreslåsfå fortsatt stöd främst med motivet att stöd utgått .