prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Tolvmånadersförändringar, som de framkommer i tabell 10:5, ger en merrättvisande bild av utvecklingen, dä kastenrunt elimineras. Tabellen visar, att företagens kreditefter-fräganär ytterst begränsad. Bankernas utlåningsstock i svenska kronor till företagen sjönk t.o. växte deutestående lånen i utländsk valuta, kurseffekter bortdragna, och kompenserade därmed delvis den svagautlåningen i svenska kronor. Sammantagetblev dock bankernas direktutlåning tillföretagen lägre under 12-mänadersperiodent.o. m. jämfört medsamma period 1982. Vad gällerkrediter i svenska kronor kanaliserade bankerna hela sitt utlåningsutrymmetill hushållen. Bankernas nettoköpav såväl statsobligationer som bostadsobligationer blev betydande under de treförsta kvartalen 1983 (tabell 10:6). Banksektorn som helhet förvärvade under dennaperiod prioriterade bostadsobligationer för , vilket är 4,5miljarder kr. mer än åtagandet . Bankernas stora nettoköp av bostadsobligationer under, de tre första kvartalen 1983 avspeglades i niarkantstora avlyft av byggnadskrediter.De översteg utbetalningarna av nya krediter avsevärt, varigenom bankernasstock av utestående bostadsbyggnadskrediter kom att minska. Under de tre förstakvartalen blev de utbetalda pensionerna från allmännapensionsfonden . större än de influtna avgifterna. Undermotsvarande period 1982 översteg pensionsutbetalningarna avgiftsinflödet med 1miljard kr. Dä ränteinkomsterna steg kom fondens placeringskapacitetatt bli av samma storleksordning under de tre första kvartalen 1983 somunder . Fondens placeringar på kreditmarknaden under periodenjanuari-september 1983 blev dock lägre. Fondens kortfristiga placeringar i bankvar betydande. ökade fonden sina placeringar. Den lägrekreditgivningen under de tre första kvartalen 1983 jämfört med dessa kvartal1982 återfanns framför allti lägre nettoköp av statsobligationer. De enskildaförsäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kreditmarknaden växte med700 milj. kr. under de tre första kvartalen 1983 till närmare 13 miljarder kr.En kraftig omfördelning ägde rum av bolagens kreditgivning till staten frånlänga till korta placeringar och i synnerhet till statsskuldväxlar. Försäkringsbolagensnettoköp av bostadsobligationer var lägreunder de tre första kvartalen 1983. ökade bolagens kreditgivning till företagen i form av såvälobligationslån som reverslän med en dryg miljard kr. 10.3 Den sektorvisa upplåningen Enligt diagram 10:6fortsatte statens budgetunderskott att växa i snabb takt . Beloppsriiässigt uppgickstatens budgetunderskott till . under de tre förstakvartalen , vilket var 7 miljarder kr.mer än 1982 (tablå 4). Ökningen a/ budgetunderskottet motsvarades av en ökad statliginhemsk upplåning, medan statensutlandsupplåning i stort sett var oförändrad. Tablå 4 Finansiering av statens budgetunderskott Miljarder kr., nettoflöden Budgetunderskott (1-1-2) Finansiering i utlandet (1) Finansiering inom landet (2) på marknaden utanför bankerna Källor: och . 13 1983/84. Diagram 10:6 Statens budgetutfall samt upplåning19781983 Miljarder kr., 12-månadersnöden 86 3278 74 70 66 62 58 54 50 46 42 38 34 30 26 22 18 14 10 6 2 s upplåning | r bankerna / i\----------- .- 'jf'--" Källor: och . Som framgår av tablå4 var statens upplåning i affärs-, spar- och föreningsbankerna betydande under de treförsta kvartalen 1983. En samtidig reducering av statens skuld till innebaremellertid, att statens upplåning i banksystemet begränsades till 9 miljarderkr. Statens upplåning på marknaden utanför banksystemet uppgick till . Under de tre förstakvartalen skedde en förlängning av statens inhemska upplåning. Statenskortfristiga skuld i form av skattkammarväxlar, statsskuldväxlar och lån pådagslånemarknaden minskade med . uppgick statens nettoupplåning iform av räntebä- rande korta och långa obligationslän samtpremieobligationslån till . jämfört med närmare 4miljarder kr. under de tre första kvartalen 1982 (tabell 10:7). Denna kraftigaökning i statens nettoupplåning på obligationsmarknaden kan i huvudsakhänföras till betydligt lägre inlösen av äldre obligafionslån under de treförsta kvartalen 1983 jämfört med . De tecknade beloppen avstatliga obligationslän ökade enbart med . under de treförsta kvartalen 1983 och uppgick till ca . Beräknat från löpandeinkomst- och utgiftsredovisningar förefaller kommunernas utgifter haöverstigit deras inkomster , varvid kommunemas finansiella sparandeuppskattas ha försämrats med . Uppgifter över vissa avkommunernas likvida tillgångar samt upplåning för de tre första kvartalen 1983pekar däremot på en kraftig förbättring av det finansiella sparandet (tabell10:2 och 10:4). En påtaglig försämring av det finansiella sparandet kan därförförmodas ha skett . som helhet torde kommunernaslikvida tillgångar ha byggts upp i en lägre takt jämfört med . Färdigställandet avlägenheter var lägre 1983 än 1982 och uppgick till 42250. Även igångsättningenav bostäder minskade med 4000 till 37800. Volymmässigt minskadebostadsinvesteringarna med , medan de värdemässigt var oförändrade. Under de tre förstakvartalen tecknades prioriterade bostadsobliga-tionslän för 16 miljarderkr. I synnerhet affärsbankernas innehav ökade påtagligt (tabell 10:9).Bankernas omfattande obligationsköp netto under perioden januari-september 1983innebar avlyft i sådan utsträckning, att stocken av uteståendebostadsbyggnadskrediter, trots ökade utbetalningar av bostadsbyggnadskrediter,sjönk. Privat sektor exkl. prioriterade bostadskrediter Den privata sektornsnettouppläning på den inhemska kreditmarknaden växte med . underde tre första kvartalen 1983 till . (tabell 10:10). Enomfördelning av upplåningen mellan hushållssektom och den övriga privatasektorn ägde rum. Hushållens upplåning på kreditmarknaden minskade,medan den övriga sektorns ökade. Företagens nettoupplåning utomlands blevnågot lägre. Företagens utgifter förfasta investeringar växte måttligt även . Lagerneddragningenförefaller ha varit något större än 1982. Finansieringsbehovet fräninvesteringssidan ökade därför endast marginellt. Företagens bruttosparändeförbättrades väsentligt. Delärsresultat för de störreindustriföretagen, dvs. med fler än 200 anställ- Prop.1983/84:100 184 da, uppvisade för ett bättrerörelseresultat (bmtto) än . Bruttomarginalen - resultatföreavskrivningar och finansiellt netto i relation fill omsättningen - uppgickunder delaret 1983 till 11,, vilket innebar, att den steg med 2,5procentenheter jämfört med samma delar 1982. Förelagens finansiella sparandeförstärktes sålunda betydligt 1983. Denna utveckling återspeglas i att såvälföretagens likvida tillgångar som deras korta placeringar byggdes upp ytterligaredetta är. Den höga likviditeten tillsammans med den lågainvesteringsbenägenheten innebar en läg kreditefterfrägan , vilkettabell 10:5 pekar på. Som framgått tidigare ikapitlet förblev hushållens banktillgodohavanden i stort sett oförändradeunder de tre första kvartalen 1983. ökade placeringarna ipremie- och sparobligationer till . Dessutom växtehushållens premieinbetalningar på livförsäkringar (netto). Hushållensfinansiella tillgångar i form av premie- och sparobligationer,banktillgodohavanden samt individuella försäkringar kom härigenom att öka med12 miljarder kr. , vilket var . mer än undermotsvarande period 1982. var hushållens bankupplåning närmare 4miljarder kr. lägre, vilket sammantaget indikerar en relativt kraftigförbättring av det finansiella sparandet under de tre första kvartalen 1983.1denna riktning pekar också nuvarande beräkningar om hushällens inkomster ochutgifter. 10.4 Utblick mot 1984 Utifrån de realaprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen,framläggs i det följande olika skattningar för dessa sektorers finansiellavariabler 1984. torde en nedgångi statens utlandsupplåning eftersträvas och i stället ökar statens anspråk påden inhemska kreditmarknaden. Behovet av att förlägga statsupplåningen på deninhemska marknaden utanför banksystemet förstärks således . Kommunernas finansiellasparande beräknas förbättras något 1984. Deras likvida tillgångar kan underdessa antaganden förmodas fortsätta att byggas upp 1984. En fortsatt volymmässignedgång i bostadsinvesteringarna väntas 1984. I värde beräknas de blioförändrade, vilket indikerar, att behovet av bostadsbyggnadskrediter blir ungefärdetsamma som 1983. De icke-finansiellajöretagens utgifter för fasta investeringar beräknas växa nägot snabbare 1984.Ett kraftigt lageromslag uppskattas ske frän en lagemeddragning 1983 till enuppbyggnad av lagren 1984. Detta ökade finansieringsbehov förefaller endasttill en del bli täckt av ett ökat bruttosparande, vilket indikerar enförsämring av företagens finansiella sparande. Ett fortsatt sparandeöverskottkan fortfarande förekomma hos företagen men av betydligt lägre omfattning än1983. Den ansenligauppbyggnaden av företagens finansiella tillgångar samt defortsatt påtagliga vinstökningarna har lett till beslut omtillfälliga vinstavsättningar. Företagen skall sätta in av 1983 årsresultat före skatt, korrigerat för avsättningar , på etträntelöst konto i . Dessa medel får lyftas om de utnyttjas förinvesteringsändamål men avsättningarna beräknas fä en likviditetsin-dragandeeffekt 1984 i storieksordningen . Den offentliga sektorns(inkl. socialförsäkringarna) finansieringsunderskott ökade kraftigt (tablå 5). Denna försämring möttes ej av någon ökning i hushållssparandet utandetta sjönk i stället väsentligt. Till följd av i huvudsak en kraftig höjningav företagens sparande blev deras finansiella sparande positivt 1982.Förstärkningen i företagssektorns finansiella sparande täckte ejsparandebristen inom den offentliga sektom, bostäder samt hushåll utan dentotala inhemska sparandebristen 1982 resulterade i ett bytesbalansunderskott på22 miljarder kr. Den offentliga sektornsfinansieringsunderskott blev i stort sett oförändrat 1983 jämfört med 1982.Samtidigt förbättrades det finansiella sparandet för de övriga inhemskasektorerna och i synnerhet för företagssektorn: Det totala inhemskasparandeunderskottet blev betydligt lägre 1983 än 1982. Minskningen av detlöpande underskottet i bytesbalansen kan uppskattas till ca . tyder nuvarandekalkyler på ett fortsatt sparandeöverskott inom företagssektorn men av lägreomfattning än 1983. Denna försämring av det finansiella sparandet uppvägs dockav ett förbättrat finansiellt sparande inom de övriga sektorerna i sådan utsträckning,att balansen gentemot utlandet fömtses bli av ungelar samma storleksordning som1983. Tablå 5 Finansielltsparande 1980-1983 Penningmängd, ökning: certifikat (netto) statens utlandsupplåning (ökning -) inhemsk upplåning utanför bankerna (ökning -) investeringskonton (ökning -) övrig utlåning i svenska kronor nettofordringar på övriga kreditinstitut Tabell 10:2 Allmänhetens banktillgodohavandenoch statsskuldväxelinnehav 1982-1983' 2 303 25 195 16458 därav: banktillgodohavanden statsskuldväxlar ' Med allmänheten avses kommuner, företag samthushåll. I banktillgodohavanden ingår inlåning och bankcertifikat. Källor: , samtstatistiska centralbyrån. Tabell 10:3 Bankernaslikvida tillgångar 1982-1983 statens utlandsupplåning (ökning -) (ökning -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning -) investeringskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) Korta nettofordringar päriksbanken 1284 -13 191 -13721 Korta nettofordringar på spar- och Spar- och föreningsbankernas likvida Korta nettofordringar på riksgälds- Korta nettofordringar på affärsbanker Tabell 10:4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1982-1983 1982 1-3 kv. Spar- och föreningsbanker Enskilda försäkringsinrättningar - 1 6 399 3 340 -2230 - 138 5774 5 801 2988 4 250 6545 Genom valutabanker' Genom mellanhandsinstitut 1983 1-3 kv. Spar- och föreningsbanker Enskilda försäkringsinrättningar - 11 5 539 1 191 3 827 -1201 Genom valutabanker' Genom mellanhandsinstitut ' Uppgifterna avservalutabankernas utlåning i utländsk valuta tillvalutainlänning. Anm. Kurseffekternaär exkluderade i uppgifterna avseende utlandet. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 189 Tabell 10:5 Bankernas utestående krediter tillandra ändamål än bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning 1982 1982 1983 sept. Anm. Uppgiftema avser bokförda belopp. En grovskattning av kurseffekterna har gjorts. Källor: ,samt . Tabell 10:6 Bankernas förvärv av statspapper ochprioriterade bostadsobligationer samt prioriterade byggnadskrediter 19821983 Prioriterade byggnadskrediter netto inkl. mellankrediter Åtagande för helåret 1982:5200 ' Uppgifterna för sparbankerna avser de större.Källa: . Tabell 10:7 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 1982-1983 Budgetutfallet (nettoutg.) Upplåning inom landetSkattkammarväxlar och korttidslån Räntebärande obligationer PremieobligationerSparobligationer Statsskuldväxlar Övrigt Anm. För att emå överensstämmelse mellanuppgiftema för statens upplåning och budgetutfallet har ochstatsverkets kassaförändringar dragits av från skattkammarväxlar ochkorttidslån. Tabell10:8 Kommunernas finansiella sparande 19821983 Summafinansiella tillgångar (1) i utlandet Övriga skulderSumma skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) Anm. Med likvida tillgångar avsesbanktillgodohavanden, innehav av stätsskuldväx-lar samt kassa och postgiro. Källor: och . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 10:9 Prioriteradebostadskrediter 1982-1983 kr., förändring j Tabell 10:10 Den privatasektorns upplåning på kreditmarknaden samt hos staten 1982-1983' Obligationer och förlagslån Direkta banklån Upplåning hos kreditinstitut 4141 11218 3 569 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut 1 124 6 100 ' Exkl. kursförändringar och prioriteradebostadskrediter men inkl. oprioriterade bostadskrediter. Prop.1983/84:100 192 1 Sammanfattande översikt..................................................................... 2 1.1 Internationellutveckling...................................................................... 2 1.2 Utvecklingen iSverige ....................................................................... 3 Delprognoser och arbetsfördelning rörande denpreliminära nationalbudgeten 1984 ..................................................................... ...... 16 2 Internationella utvecklingen .............................................................. ...... 19 2.1 Sammanfattning ................................................................................ ...... 19 2.2 Länderöversikter ................................................................................ ...... 26 3 Utrikeshandeln ................................................................................. ...... 44 3.1 Exporten ........................................................................................... 44 3.2 Importen ........................................................................................... 51 3.3 Bytesbalansen .................................................................................. 58 4 Produktion ....................................................................................... 63 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling ..................... ...... 63 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher ............................................ 64 4.3 Bruttonationalproduktenfördelad pä näringsgrenar ......................... 77 5 Arbetsmarknaden ............................................................................. ..... 80 5.1 Arbetsmarknaden under1983 .......................................................... ..... 80 5.2 Arbetsmarknaden under1984 .......................................................... ..... 86 6 Hushållens ekonomi..................................................................... 89 6.1 Sammanfattning ................................................................................ 89 6.2 Löner ................................................................................................. 93 6.3 Hushållens disponiblainkomster ..................................................... ...... 95 6.4 Konsumentpriserna ......................................................................... 102 6.5 Den privatakonsumtionen .............................................................. 105 Alternativ prognos ............................................................. .... 107 7 Investeringar ..................................................................................... 117 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen samt prognos ............................................................................. .... 117 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden..................................... 120 7.3 Lagerinvesteringarna ......................................................................... .... 133 8 lönsamhet, kostnader ochpriser..................................... .... 137 8.1 Näringslivetsdriftsöverskott, produktionskostnader och priser 138 8.2 Tillverkningsindustrinsvinstutveckling ........................................... 146 9 Den offentliga verksamheten ............................................................ .... 153 9.1 Staten................................................................................................... 153 9.2 Kommunerna .................................................................................... .... 159 9.3 Socialförsäkringssektorn ................................................................... 162 9.4 Den totala offentligasektorn ............................................................ .... 164 9.5 Beräkning avfinanspolitiska effekter ............................................... 168 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 193 10 Kreditmarknaden ........................................................................... . 171 10.1 Likviditetsutvecklingen ................................................................ . 175 10.2 Kreditinstitutensutlåning ........................................................... . 178 10.3 Densektorvisa upplåningen ....................................................... 181 10.4 Utblickmot 1984 ............................................................................ . 184 10.5 Finansielltsparande ..................................................................... . 185 Prop.1983/84:100 194 1:1 Finansiellt sparande 1981-1984 ....................................................... 12 2 Försöijningsbalans 1982-1984 .......................................................... ...... 13 -3 Handels-och bytesbalans 1982-1984 ................................................. ...... 15 2: 1 Bruttonationalproduktens utveckling ivissa 1982-1984 ....................................................................................... ...... 19 2 Konsumentprisernas utveckling ...................................... 22 3:1 export av bearbetade varor tillOECD-området 1976-1984 ....................................................................................... ..... 47 2 Sverigesexport av bearbetade varor till olika Iänderområden 49 3 Världsmarknadsprisernaför bearbetade varor 1973-1984 ... 50 4 Exportutvecklingenför olika varugrupper 1982-1984 ...................... 50 5 Importutvecklingenför olika varugrupper 1982-1984 ...................... 53 6 Nettoimportav råolja och petroleumprodukter 1974-1984 57 7 Bytesbalansen1980-1984 ................................................................. ...... 61 4: 1 Industriproduktionens utveckling ................................ ..... 64 2 Försörjningsbalansför rundvirke 1982-1984 .................................... ...... 71 3 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter exkl. fartyg 1982-1984 73 4 Exportav varvsprodukter 1982-1984 .............................................. ...... 75 5 Försöijningsbalansför övrig industrisektor 19821984 ................. ..... 76 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975, 1980,1982 och 1983 ............... ...... 81 2 Sysselsättningsutvecklingen enligtAKU 1980-1983 ...................... ...... 82 3 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1981-1983 .................... ...... 83 4 Arbetslösheten1980-1983.................................................................. 85 5 Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1977-1983 86 6 Antalpersoner berörda av varsel om personalinskränkningar 1978-1983 86 7 Produktivitetsutvecklingeninom olika näringsgrenar 1977-1983 .... ...... 87 8 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1984 ......................... ...... 87 6:1 Hushållens disponibla inkomster,konsumtion och sparande 1982-1984 ....................................................................................... ..... 89 2 Hushällensköpkraftsförändring ..................................... ...... 91 3 Lönekostnadsutveckling1969-1983 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 94 4 Hushållssektomsdisponibla inkomster ........................ ..... 96 5 Inkomstöverföringartill hushåll från offentliga sektorn 1982-1984.... ...... 97 6 Hushällensdirekta skatter, avgifter m. m. 1982-1984 ...................... ..... 99 7 Realinkomstutvecklingefter skatt 1981-1984 .................................. .... 101 8 Konsumentprisindexdecember 1982-oktober 1983 ......................... .... 102 9 Konsumentprisförändringen19801984 uppdelad pä komponenter 103 10 Hushällens konsumtionsutveckling1975-1983 ................................ .... 105 7:1 Fasta bmttoinvesteringar 1980-1984 efterkapitaltyp och 2 Fastabmttoinvesteringar 1980-1984 inom privat och offentlig sektor 120 3 Antalpåbörjade och inflyttningsfärdiga bostadslägenheter 1980-1984 121 4 Bostadsinvesteringar1982-1984 ................. .................................. .. 125 5 Planeradeoch faktiska förändringar av industrins totala investeringar 1974-1984 127 6 Statligainvesteringar 1980-1984 ....................................................... .. 130 7 Kommunalainvesteringar 1982-1984 ............................................... .. 132 8 Planeradeoch faktiska förändringar i primärkommunernas och landstingskommunernas totalainvesteringar 1974-1984 133 9 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1980-1984 . 8:1 Driftsöverskott i vissa delar avnäringslivet 1980-1984 samt hela näringslivet 1980-1982 ............................................................. 138 2 Rörligaproduktionskostnader per producerad enhet, produktpriser och marginaler ivissa delar av näringslivet 1977-1984 141 3 Driftsöverskottinom industrin 1980-1984 ...................................... 142 4 Rörligaproduktionskostnader per producerad enhet, produktpriser och marginaler iskogsbruket och vissa industribranscher 1977-1984 ............................................................................................................. 145 5 Förädlingsvärdei tillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1984 147 6 Förenkladresultaträkning samt marginaler för tillverkningsindustrin 1977-1984 149 7 Tillverkningsindustrinsräntabilitet 19761984 ............................. .. 150 9:1 Statens inkomster och utgifter ........................................ .. 155 2 Industripolitiskaåtgärder 1977-1984 ................ :............................ .. 158 3 Kommuneinasinkomster och utgifter ........................... .. 161 4 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter . 5 Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar 1981-1984..... 165 6 Dentotala offentliga sektorns inkomster och utgifter ... 166 7 Finanspolitiskaeffekter 1976-1984 ................................................. .. 168 8 Finanspolitiskaeffekter 1980-1984.................................................... .. 169 10:1 Penningmängden ............................................................. 186 2 Allmänhetensbanktillgodohavanden och statsskuldväxelinnehav 1982-1983 186 3 Bankernaslikvida tillgångar 1982-1983 .................. ...................... 187 4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1982-1983 .. 188 5 Bankernasutestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande s. k. övrigutlåning 189