prop · G703152 · 1983-12-31 00:00:00 — Det gäller främst de s. k. specialdestinerade statsbidragen,som utgår tUl ca 90 olika kommunala och landstingskommunala verksamheter.Bidragens användning regleras i ett 70-tal författningar, I många fall är destatliga föreskrifterna mycket detaljerade. 1983/84:152 46 Statsbidragenhar stor betydelse för den kommunala ekonomin. utbetalades nära 33miljarder kronor i statsbidrag till kommunerna och ca tilllandstingskommunerna. Detta innebär att en fjärdedel av kommunernas inkomsterutgörs av statsbidrag. Motsvarande andel för landstingskommunerna uppgår till16 procenl. Dämlöver tillkommer ersättningen till sjukvårdshuvudmännen frånsjukförsäkringen. Totalt utbetalades inemot istatsbidrag och ersättningar till kommuner och landstingskommuner. Förinnevarande år beräknas motsvarande belopp uppgå till . Undersenare år har skalteutjämningssystemet reformerats. Detta har lett liU alt detallmänna skatteutjämningsbidraget ökal väsentligt snabbare än de specialdestineradestatsbidragen. Dessa är dock alltjämt dominerande och ulgår såväl till driftsom investeringsändamål. För vissa bidragstyper pågår elt översynsarbete för atlminska statliga delaljbeslämmelser och förenkla mtinerna för själva slatsbidragsgivningen. Regeringenoch kommunförbunden har numera överiäggningar om riktlinjer för denkommunalekonomiska utvecklingen. Detta kan sägas vara en övergripander form avinformell staflig styrning. Ambiflonen för diskussionerna var från börjanfrämst att hålla nere ökningar i de kommunala skattesatserna. beslutom den kommunala ekonomin har därefter vidgats till atl även omfatta denkommunala volymutvecklingen och de finansiella förutsättningarna förkommunsektorn. Denoffentliga samhällsplaneringens utbyggnad är en del av den offentliga sektornexpansion. En rad nya såväl statliga som kommunala planeringsformer harutvecklats. På den stafliga sidan är det främst nivåplaneringen som har byggtsut för att samordna olika sektorsintressen. Exempel på sådan planering är påriksnivå den fysiska riksplaneringen och på regional nivå länsplaneringen. Påkommunal nivå har den statliga reformverksamheten inneburit att kommunernaålagts en rad sektoriella planeringsformer. Flera av dessa sektorsplaner harinitierats av statliga organ med ofta relafivt smala verksamhetsfält. Exempelpå obligatoriska sektorsplaner som kommunema och landstingskommunerna svararför är bostadsförsörjningsprogram, Ira-fikförsörjningsplaner, oljereduktionsplaner,barnomsorgsplaner och omsorgsplaner. Inom vissa områden, exempelvistrafikförsörjning och beredskapsplanläggning, är de statliga kraven påkommunal planering gmnd för statsbidrag till verksamheten. 1983/84:152 47 Vissakommunala beslut måste för att bli gällande underställas statlig myndighetsprövning och fastställelse. I ell underställningsmål skall en allsidig prövningav det underställda beslutet företas. Prövningen avser inte bara beslutets laglighelutan även dess lämplighet, ändamålsenlighet och skälighet. Den statliga myndighetenkan antingen fastställa eller ogilla det underställda beslutet. I del senarefallet återförvisas ärendet till kommunen. Antaletunderställningspliktiga ärendegmpper har begränsats högstväsentligt. Strävan från statsmakternas sida har varit atl minska den statligatillsynen över kommunerna och landstingskommunerna. Underställningsförfarandelhar därvid ansetts vara den form av statskontroll som så långt möjligt börslopas. Utvecklingen har lett till atl några bestämmelser om underställning inte finns i kommunallagen. I olika specialförfaltningar anges däremoi attvissa beslul skall underställas statlig myndighet. Exempel på sådana beslut ärförbundsordning för kommunalförbund (21 § kommunalförbundslagen, 1957:281), brandordning(2 § brandstadgan, 1962:91), lokal ordningsstadga (23 § allmänna ordningsstadgan,1956:617), stads- och byggnadsplaner (10, 24 §§ byggnadslagen, 1947:385),reglemente för folkhögskolor (9 § folkhögskoleförordningen) samt omsorgsplantill den del som gäller särskolan (8 § omsorgslagen). Iolika specialförfattningar finns föreskrifter om all statliga myndigheter skallutöva tillsyn över hur kommuner och landstingskommuner sköter sina uppgifter.De centrala ämbetsverken är i regel ålagda att följa verksamheten i helalandet. Exempelvis utövar tillsyn över skolväsendet, staiensplanverk över byggnads- och planväsendel, över vårdområdenaoch över miljövården. Vissa statliga seklorsmyndigheter harockså underlydande organ på regional nivå. För skolfrågor finns länsskolnämden,för bostadspolitiken länsbostadsnämnden och för arbetsmarknadsfrågorlänsarbetsnämnden. Länsstyrelsenutövar en aUmän tillsyn över kommunerna och landstingskommunerna. Enligt 5 § länsstyrelseinslmktionen(1971:460) ankommer det på att inom sitt verksamhetsområdeövervaka att vad som enligt lag eller annan författning åligger statligmyndighet, kommun, landstingskommun eller enskild blir behörigen fullgjort.Denna bestämmelse ger inte några maktmedel utöver dem som angesi resp. specialförfaltningar. har enligt dessa rält atl på vissaområden utfärda förbud, förelägga vite och vidta årgärder i det kommunala organetsställe. Destatliga myndigheternas tillsyn kan ske i form av inspektioner. 1983/84:152 48 pelviskan utöva en del av tillsynen över landstingskommunerna genominspektioner av sjukhus o.d. Tillsynen kan utmynna i förelägganden,rekommendationer eller innebära enbart rådgivning. Någranärmare bestämmelser om hur de statliga myndigheternas tillsyn över kommuneroch landstingskommuner skall utformas finns i regel inte. I kungörelsen(1970:641, ändrad senast 1983:223) om begränsning av myndighets rätl altmeddela föreskrifter, anvisningar och råd finns en allmän bestämmelse (1 a §)som säger atl myndigheterna skall bedriva sin verksamhet på sådanl säll att kostnadshöjandeeffekter begränsas även vid tillsyns- eller inspektionsverksamhet. Tillsyni form av inspektioner kan ses som en form av efterhandskontroll ochuppföljning av hur kommunerna och landstingskommunerna fullgör sina uppgifter.I vissa fall kan inspektioner uppfattas som en form av direkt styrning eller s.k. orderstyrning från staiens sida och kan därmed ses som det kanske mestpåtagliga statliga ingreppet i den kommunala självstyrelsen, 6.7Besvärsinstituten samt JO:s och JK:s tillsyn Genomprövning av kommunmedlems besvär över kommunala beslut kontrollerar staten attkommuner och landstingskommuner inte använder sina maktbefogenheter i strid medallmänna eller berättigade enskilda intressen. Besvär som anförs med stöd avkommunallagen är den form av kontroll som innebär det lindrigaste ingreppet iden kommunala självstyrelsen. En mer ingående kontroll kommer till stånd genoms.k. förvaltningsbesvär, som anförs med stöd av specialförfattningarna.Huvudsyftet med förvaltningsbesvär är dock inte att kontrollera den kommunalaverksamheten utan att vara ell skydd för enskildas eller andra allmänna intressen.En ingående belysning av förhållandel mellan kommunalbesvär och förvaltningsbesvärlämnas i kommunalbesvärskommitténs betänkande (SOU 1982:41) Överklagande avkommunala beslut. Riksdagensombudsmän () har vissa tillsynsbefogenheler gentemot kommunerna ochlandstingskommunerna. JO kan inte ändra ett kommunalt beslut eller ålägga enkommun all handla på ett visst sätt. Han kan emellerfid väcka åtal mol den sombegår fel, göra erinran mot beslutet eller göra ett principuttalande. Justitiekanslern() har tUlsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagaroch andra författningar saml i övrigt fullgör sina åligganden. Under justitiekanslernstillsyn står bl.a. kommunala myndigheter samt tjänstemän och andrabefattningshavare vid den kommunala myndigheten. Tillsynen omfattar dock inteledamöter av beslutande församling. Vid sin fillsyn över kommunalamyndigheter skall JK beakta de former i vilka den kommunala självstyrelsenutövas. 1983/84:152 49 Utöverdessa mera formbundna styrinstrument kan staten påverka kommunernas ochlandstingskommunernas beleende och agerande genom att t. ex. ta fram kunskapsunderiag,förmedla erfarenheter, sprida information om utredningsresultat, idéer ochutvecklingstendenser, anordna konferenser och ulbildningsseminarier. Denanmälnings- och uppgiflsskyldighel som föreskrivs i olika författningar gerockså statliga myndigheter vissa möjligheter att utöva uppsikt över kommunalaorgan. Vidare har staten möjligheter att indirekt påverka verksamhetoch organisation genom kompetens- och behörighetsregler samt den grundläggandeutbildningen av personer som sedan erhåller befattningar inom den kommunala sektorn. 7 Kartläggning av önskemål om enklare regler och ökad samverkan Engrundläggande utgångspunkt för stal-kommunberedningens arbete är allkommunernas och landstingskommunernas kunskap och erfarenhet tas till vara. Detär därför viktigt att som underiag för ställningstaganden till en försöksverksamhetkartlägga de problem som finns i relationen mellan stat ochkommun. Försöksverksamheten måste enligt beredningens mening bygga på desynpunkter och önskemål om förändringar som finns på nivå. Beredningenger i det följande en översikthg redovisning av olika förändringsönskemål.Syftet är alt ge en allmän uppfattning om omfattningen och inriktningen av enkommande försöksverksamhet. Redovisningen bygger i första hand på de enkätersom och genomförde 1980 fillsamtliga kommuner och landstingskommuner. Därutöver har synpunkter inkommit tillberedningen från såväl kommuner som landstingskommuner. Kommunbesök har bl. a.gjorts i , , och kommuner. Förslag från länsstyrelsernatill rationaliseringar och förenklingar av uppgifter som åvilar dem har ocksåbeaktats. Förslagen har bl.a. framförts i anslutning tillanslagsframställningarna till regeringen . En detaljerad redovisning av förbundens enkäter har getts i särskilda rapporterunder . En sammanställning av kommunernas enkätsvar återfinns ikommunförbundets rapport styrning av verksamhet. Ipublikationen Besparingsförslag rörande statlig normgivning harLandstingsförbundet gjort en motsvarande sammanställning av landstingskommunernasenkätsvar. Sammanlagt framfördes i cirka 900 fall 4 1983184. Prop.1983/84:152 50 önskemål om förändringar av den statliga tillsynen ochkontrollen av kommunerna och landstingskommunerna. Förändringsförslagen redovisas i komprimerad form enligtden indelning i programområden som används i kommunalekonomiska sammanhang (avsnitt7.1). De särskilda synpunkter som framförts om förändringar i den kommunalanämndorganisationen presenteras i avsnitt 7.2. I avsnitten 7.3 och 7.4behandlas olika önskemål om förbättrad samverkan mellan statliga och kommunalaorgan resp. ökad inomkommunal samverkan. Förslagen speglar en pågående diskussion om förhållandetmellan stal och kommun. Redovisningen ger endast exempel på ändrad regleringoch nya samarbetsformer som kan aktualiseras i försöksverksamheten. Önskemålenär från kommunall håll inle prioriterade inbördes. Redovisningen innebär inte någolställningstagande från beredningens sida till de framförda önskemålen. 7.1 Kommunernas och landstingskommunernas önskemål omförändringar av statlig reglering De önskemål om regelförändringar i relationen stal/kommunsom framförts i olika sammanhang från kommuner, landstingskommuner, länsstyrelserm. är givetvis av olika karaktär. Önskemålen varierar från förslag omhuvudmannaskapsförändringar och allmänt hållna synpunkter om regelöversyner åden ena sidan och detaljerade förslag till regeländringar å den andra. De mestreglerade kommunala verksamheterna utsätts naturligen också för den mestingående kritiken. Till dessa områden hör byggnads- och planväsendet liksomsektorerna bostadsförsörjning, skolväsende, social omsorg, miljö- ochhälsoskydd samt omsorgsverksamhet. De landslingskommunala önskemålen särredovisas endast belräffandetvå sektorer, hälso- och sjukvård samt omsorgsverksamhet. Synpunkter på byggnadsverksamhet,arbetsmiljö, trafik och utbildningsinsatser m. m. har sammanförts med kommunalaönskemål i samma ämnen. Många kommuner och landstingskommuner har allmännasynpunkter på statsmakiernas normgivning och tillsyn av verksamhet.Vid genomförande av ny och ändrad lagstiftning bör t.ex. konsekvenserna för denkommunala sektorn analyseras bättre. En mer systematisk översyn av gällandestatliga normer och deras rättsliga karaktär är också nödvändig. Detla gällerinte minst de regler som de statliga myndigheterna gett ul. Allmänna synpunkter ges också på de statliga myndigheternanär det gäller deras tillsynsuppgifler och statiistikinsamling. Översyn avtillsynsuppgifterna och begränsning av stalistikinsamlingen förordas. Kravetpå underställning av olika kommunala beslut bör tas bort eller begränsas. till verksamhet börenligt många 1983/84:152 51 kommunalaönskemål i ökad ulsiräckning ges genom generella statsbidrag som möjliggörlokal behovsanpassning. Denarbelsrättsliga lagstiftningen och följdbestämmelserna i kollektivavtal ansesha skapat en omfattande byråkrati på nivå. Från kommuner ochlandstingskommuner har ifrågasatts om reglerna har sådant värde för parternaatt kostnaderna för tillämpningen är försvarliga. Mångasynpunkter har avgelts beträffande byggnads- och plan väsendet. Ordningen medsåväl stallig som mätnings- och faslighelsbild-ningsverksamhel ansesorationell och bör ses över. På byggnadslagstiftningens område behandlas såvälplanfrågor som byggnormer och byggnadskontroll. Närdet gäller den fysiska planeringen yrkas bl. a. på ändringar i reglerna för planfastslällelse,handläggning av stads- och byggnadsplaner och ersättning från fastighetsägareför gatubyggnad. Byggnadslagenbör enligi några kommuner kompletteras med sådana regler så att ersättning kantas ut för planutredningar som initieras i samband med byggnadslovsansökningar. och allmänna råd i Svensk byggnorm föranleder mångaförändringsönskemål från såväl kommuner som landstingskommuner. a. beslämmelserna om tillgänglighet för handikappade, soputrymmenoch sopnedkast, brandskydd och provisoriska lokaler samt kraven i samband medombyggnad av bostäder och anläggningar. Byggnadsinspektionenssyfte bör enligt många kommuner klarläggas. roll bör begränsasoch endast avse stickprovskontroller. Lagen om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande (LPI) föreslås bli ändrad så att större ulrymme ges förskälighetsbedömningar i enskilda ärenden. Regleringeninom del arbetsmarknadspolitiska området tas upp från flera håll liksom denkommunala kompetensen på näringslivsområdet. a. behandlas reglerna ombyggnadstillstånd och byggarbetsnämndernas roll. Beloppsgränsen för skyldighet atlsöka byggnadstillstånd bör t.ex. höjas och kravet på tillstånd för väg- och VA-arbetenomprövas. Andra önskemål är atl den ekonomiska redovisningen för att fåstatsbidrag till beredskapsarbeten bör förenklas och atl AMU-uibildningensläroplaner bättre samordnas med gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Närdet gäller kompetensfrågorna menar många kommuner och landstingskommuner altden kommunala sektorn skall ges större befogenheter alt stärka och stimuleradet lokala näringslivet. Ytteriigare synpunkter inom arbetsmarknadspolitikenoch näringslivsområdet lämnas i avsnitt 7.3 och då med särskilt betoning pårelationen mellan regionala och statliga organ och kommunsektorn. Prop.1983/84:152 52 Avsevärda rationaliseringsvinster skulle enligt mängakommuner uppnås om beslutanderätten i fråga om bostadslån och förbättringslåndelegeras till de kommunala förmedlingsorganen. Därutöver lämnas flera detaljeradeförslag som rör arbetsfördelningen mellan det kommunala förmedlingsorganet ochlänsbostadsnämnden. Som exempel kan nämnas beslutsfattandet belräffandedispens från del s. k. markvillkorel, borgen i bosladslåneärenden ochbosladsanpassningsbidrag. Handläggningen av bostadsbidragsärenden bör enligt flerakommuner överföras till . Andra frågor som las upp gäller bl.a.möjligheterna att i högre grad avgiftsfinansiera kommunala tjänster på bostadsförsörjningsområdetoch behovet av förenklade regler i samband med tomträttsavgälder. Relationerna mellan och kommunerna berörs avmånga kommuner. Bl.a. anförs all verkets granskning av ritningar ocharbetsplaner bör modifieras. Uppgiftslämnandet i samband med statsbidrag tillgator och vägar anses alltför omfattande och bör förenklas. På kollektivirafikområdel föreslås från flera kommuner ochlandstingskommuner att länshuvudmännen bör får generellt tillstånd förlinjetrafik med buss omfattande hela länet. Andra krav på förändringar rör bl.a.beslutanderätten för turiistor och statsbidrag till kollektivtrafik. Beslutanderättenbeträffande statsbidrag bör enligt några förslag flyttas från transportområdettill länsstyrelserna. Förslag som gäller trafiknämndernas verksamhet har ocksåaktualiserats från kommunall håll. Nämnderna föreslås t.ex. få rätt att avgiftsbeläggatillstånd till dispens från de lokala trafikföreskrifterna. Beslutanderätten ifråga om hastighetsbegränsning och uppsättning av trafikmärken bör vidareöverföras från länsstyrelse till kommun. Utbildningsområdet är i mycket hög grad styrt av statligaregler. Detta förhållande återspeglar sig också i förbundens enkäter. Ingenannan sektor redovisar fler önskemål om regelförändringar. Beslutsfattandet inom skolväsendet bör enligt mångadecentraliseras. Relationerna - länsskolnämnd -skolstyrelse/utbildningsnämnd bör ändras och skolledarnas beslutanderättomprövas. En översyn bör göras av gällande bestämmelser om denlokala skolorganisationen (skolenheter, skolledare, undervisningsgrupper,resurstimmar, terminstider, samordning skola - förskola). Många förändringsönskemål rör personalbestämmelserna inomskolan. Främst las frågor om statligt reglerade anställningar, personalbehovoch lärarkompetens upp. 1983/84:152 53 Synpunkterpå förändringar lämnas från många håll när del gäller lärarnasanställningsvillkor. Bl.a. behandlas beslutsinstans, anställningsformer, ijänstgöringskyldighel,ijänslledighetsförmåner, löneförmåner, sociala förmåner och anställningstrygghet. Förslaghar lämnats på undervisningens innehåll och organisation bl.a. vad gäller klasstorlek,lärarinsats, lerminsindelning, läroplaner, läromedel och studiestödels adminislration. Mångaförslag tar sikte på en friare resursanvändning. Statsbidragen till ,gymnasieskolan och vuxenutbildning bör göras mindre styrande förkommunerna och landstingskommunerna. Statsbidragssystemet för uppföljningsinsalserför ungdom anses vara särskilt krångligt och bör förenklas. Socialnämndensuppgifter las upp i ett antal fall. Inom familjerätten ställs krav på enklarehandläggning av ärenden om underhållsbidrag och ändrat huvudmannaskap förförmyndare/överförmyndare. Inomnykterhetsvården föreslås bl.a. enklare regler om statsbidrag till alkoholklinikersom i mindre grad anknyter till institutionsvård. När del gäller flykUngärendenanses förfarandel vid ansökningen om bistånd till flyktingar alltför detaljeratoch bör därför förenklas. Slalensstyrning av förskolor och fritidshem behandlas i åtskilliga fall. Som exempelpå beslämmelser som bör ändras kan nämnas statsbidragsregler, regler ombarnomsorgsplanering och bostadslånebestämmelser. Frånmånga kommuner lämnas synpunkter på den omfattande och detaljerade styrningeninom verksamhetsområdet liksom brister på samordning i den statligaregleringen. Bestämmelserna om verksamhetens organisation, personal ochfinansiering behandlas i flera fall. Andrafrågor som tas upp gäller livsmedelskontroll, miljövård, vattenvård ochluftvård liksom smittskydd och djurskydd. Några huvudmannaskapsfrågorbehandlas också. Således förordas från flera håll att fillsynen av mindrearbetsställen enligt arbetsmiljölagen bör föras över från kommunerna tillyrkesinspektionen. Det bör också övervägas om inle kommunernas uppgifterenligt smittskyddslagen kan föras över till landstingskommunerna. Synpunkterpå regelförändringar har lämnats bl.a. avseende områdena familjebidrag tillvärnpliktiga, civilförsvar och räddningstjänst. Administrationen avfamiljebidragen bör enligt kommunerna förenklas eller alternativt föras över tillstaten. Reglerna om skyddsrumsbyggande anses likaså krångliga. Skyddsrumsbeslulbör t.ex. endasl behöva begäras i de fall skyddsrum verkligen kan byggas. Prop.1983/84:152 54 av räddningsmateriel bör enligtnågra kommuner kunna användas även av del kommunala brandförsvaret. På brandförsvarsområdetaktualiseras bl.a. också frågorna om avgiftsbeläggning av brandsyn och ändradebesiktningsintervaller för utryckningsfordon. Från sjukvårdshuvudmännens sida önskas bl.a. enklareregler för ersättningen från för öppen och sluten sjukvård.För barn-och vuxentandvården bör vidare införas en schablonmässig ersättning. Andra ändringsförslag gäller reglerna iläkemedelsförordningen och receptkungörelsen om förskrivningsrätl av läkemedelsaml reglerna om utfärdande av sjukpenninginlyg där behovei av flexiblareregler förs fram för att bl.a. kunna pröva en vidgning av kretsen av behöriga. Från många landstingskommuner förs också fram krav påöversyn av föreskrifter om formell kompetens för personal inom skildaverksamhels-områden, på olika nivåer och för olika funktioner. Föreskrifternaär kopplade till organisatoriska begrepp, vilket anses innebära låsningar ochhinder när en verksamhet förändras. Nuvarande bestämmelser för tillsättning av vissa tjänsterför läkare m.fl., t.ex. vidareutbildade läkare/landläkare, föreslås vidare bliborttagen så att tjänsletillsättning kan ske ulan statlig reglering. Exempel på kostnadsdrivande normer från socialstyrelsensom framförts från sjukvårdshuvudmännen är bl.a. beslämmelser om antal barnmorskorper arbetslag, hygienanvisningar, anvisningar angående smitlo-spridning ochnormer om ögondroppar till inneliggande patienter. Den nuvarande prövningen av investeringar som görs () enligtläkarutbildningsavtalet föreslås bli borttagen. Investeringsersättningen böromvandlas till en utökad driftersättning eller ersättas av en minskad statligstyrning av investe-ringsersätlningen. NUU bör avskaffas. Omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda På omsorgsområdel önskas bl.a. översyn av reglerna omavgiftsfria omsorger och av bestämmelserna om förtidspension underutbildningstiden saml en förenklad hantering av omsorgslagarnas deklaralionsfrågor. För särskolans del vill huvudmännen se en ökadhandlingsfrihet och mindre detaljreglering när det gäller klasstorlek,veckolimmar för särskild undervisning, specialundervisning m. m. En översyn börockså ske av slatsbidragsbestämmelserna som genom sin detaljrikedom anses hämmaen önskvärd utveckling. normgivning och tillsyn las också uppfrån flera håll. utger ett flertal skrifter inom omsorgsområdelsom har karaktären av rekommendationer. Styrelsen förutsätter i samband med t.ex. inspektioner att rekommendationerna följs. Det bör klarare markeras humvidaen skrift är en rekommendation eller en formell föreskrift. Prop.1983/84:152 ,, 55 7.2Förändringar i den kommunala nämndorganisationen Denybildade kommunerna begärde allregeringen skulle ta initiativ till en dispenslagsliftning som skuUe göra del möjliglför var och en av dessa kommuner att fr. o. m. den inrätta engemensam byggnads- och hälsovårdsnämnd. Somskäl härför anfördes all volymen på ärendena hos hälsovårdsnämnderna ochbyggnadsnämnderna i de mindre kommunena inte motiverar två nämnder. Dessutom ärsakområdena sådana all samråd mellan nämnderna ofta behövs. Det angavs också atldet enligt lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna är möjligt attpå kommundelsnivå sammanföra uppgifter som ankommer på hälsovårdsnämnd ochbyggnadsnämnd. Vidare framhölls det att kommunerna har valfrihet när detgäller frågan om särskild specialreglerad verksamhet skallinrättas eller ej (brandstyrelse, trafiknämnd, civilförsvarsnämnd osv. Bräckekommun hemställde om dispens från den speciallagstiftning somföreskriver obligatorisk socialnämnd, skolstyrelse, byggnadsnämnd ochhälsovårdsnämnd. Därvid ifrågasattes om dessa facknämnder fyller en reellfunktion i en kommun med 9000 invånare och med heltäckande kommundelsnämnder. Bräckekommun har med början med stöd av lokalorganslagen genomfört enomfattande översyn av sin nämndorganisation.