prop · G703179 · 1983-12-31 00:00:00 — () anser all sjukgymnasterna uppfyller kravenför atl omfattas av reglerna om behörighet alt utöva yrke. Kammarrätteni konstaterar att enligt förslaget skall den rättsliga regleringen itre särskilda författningar, som gäller apotekare och receptarier upphävas. Somskäl anförs atl del allmännas inflytande över apoteksverksamheten ochpersonalens kompelens medför att farmaceuter kan förväntas ha dekvalifikationer som behövs för all allmänheten inle skall utsättas för"större risker". Ullalandet förefaller cyniskt. Kammarrätten sätter ifråga om inte kriterierna för uppställande av särskild behörighetskrav äruppfyllda för de aktuella grupperna. Nuvarande reglering bör i så fall behållas. Socialstyrelsenframhåller att det finns en mängd författningar som utfärdats för olikayrkeskategorier och som bl.a. reglerar deras rätt alt ulföra vissaarbetsuppgifter. Kommittén har behandlat vissa författningar som reglerarpersonalens inom detaljhandeln för läkemedel behörighet att utöva yrke ochföreslår all dessa skall upphävas. anser atl reglerna behöverkvarstå. delar kommitténs uppfattning all det även förframtiden inle kan undvaras myckel precisa säkerhetsbestämmelser för den som isitt yrke har alt ta befattning med läkemedel. Kommittén har emellertidföreslagit att de statliga föreskrifter som reglerar behörigheten att utöva framacevtyrkei apoteksverksamhel eller att inneha tjänst skall upphävas. Som motiv för atlavskaffa kravet på att recept måste expedieras av framacevt anför kommittén altApoteksbolaget enligt avtal med staten är ålagt att tillse all personalen inomläkemedelsdistributionen uppfyller säkerhetskraven. EnUgt socialstyrelsensuppfattning finns det dock inte underlag atl kunna helt baserabehörighetskontrollen på det sätt som kommittén anför. Styrelsen vill hänvisatill att nuvarande avtal mellan staten och Apoteksbolaget löper ut den 31december 1985. 1983/84:179 92 utredningtillsatts med uppgift atl se över läkemedelslagsliflningen ochläkemedelsförsörjningens organisation m.m. Mot den bakgrunden förordarsocialstyrelsen atl samtliga gällande bestämmelser om personalens inomdetaljhandeln med läkemedel behörighet får kvarstå tillsvidare. Socialstyrelsenerinrar om all utöver apotekare och receptarier finns elt stort antalapotekstekniker med mera begränsad kompetens anställda på apoteken. Även om detallmänna har ett starkt inflytande över Apoteksbolaget är delta eltaktiebolag inom den enskilda sektorn. är fortfarandetillsynsmyndighet för läkemedelsförsörjningen. Det är en statligmyndighetsuppgift all utfärda erforderliga säkerhetsföreskrifter t.ex. ompersonalens kompetens för verksamhet som utsätter allmänheten för allvarligarisker. () anför följande: Enligt kommittén börbehörighetskrav uppställas för sådan personal inom hälso- och sjukvården som isill arbete har markerade inslag av självständiga kvalificerade arbetsuppgifterav betydelse för enskilda patienters liv och hälsa, en uppfattning som viansluter oss till. Bland de fyra områden, som kommittén menar vara förknippademed särskilda risker, nämns läkemedelshantering. Kommitténs främsta motiv föralt bestämmelser om behörig-hel alt utöva yrke även bör omfatta sjuksköterskorär deras uppgifter vad gäller hanteringen av läkemedel. Mot denna bakgrund ärdel förvånande, att kommittén föreslår, atl de fåtaliga kvarvarandebestämmelser, som reglerar behörighet atl utöva yrke/inneha tjänst inomapoteksväsendet, skall upphävas. Kommitténs argumentation härvidlag är oklaroch förefaller grundad på otillräcklig insikt om de betingelser under vilkaverksamheten bedrives. Kommittén anför sålunda, att behov av statliga föreskriftersaknas, därför alt farmacevterna - till följd av det allmännas inflytande över verksamhetenoch personalens kompetens - kan förväntas ha de kvalifikationer som behövs föratl allmänheten inte skall utsättas för större risker. AFF delar uppfattningen,all farmacevterna - och , under fömtsältning av en adekvatgrundutbildning och erforderlig, kontinuerlig fortbildning - har de nödvändigakvalifikationerna för att utöva sitt yrke med tillgodseende av alla rimUgasäkerhetskrav. För att dessa krav skall uppfyllas inle endast då del gäller denfarmacevliska yrkesutövningen utan även apoleksverksamhelen som sådan krävsemellertid, att endast farmacevter utför de arbetsuppgifter, som är av särskildbetydelse ur säkerhetssynpunkt. Det bör därvid anmärkas, alt mer än hälften avapotekspersonalen saknar farmacevtisk utbildning. AFF motsätter sig därförbestämt att nu gällande bestämmelser rörande receptexpedition och föreståndarskapför sjukhusapotek upphäves. 1970 gällde att apoteksföreståndare - även för öppenvårdsa-polek -skulle vara farmacevt, en bestämmelse som upphävdes i och med Apoteksbolagetstillkomst. I praktiken har dock även därefter samtliga apotekschefer varit farmacevter.AFF anser emellertid att ledningen och Prop.1983/84:179 93 utvecklingenav varje enskilt apoteks verksamhet, där de farmacevtiska tjänsterna är delcentrala, är av så avgörande betydelse för enskilda människors liv och hälsaatt regeringen eller som behörighetskrav för att föreståapotek skall fastställa avlagd framacevlisk examen. AFF föreslår attföreskrifter av denna innebörd utfärdas. Kommitténsuppfattning synes vara atl Apoteksbolaget själv kan fastställa erforderUgabehörighetskrav vad gäller säkerhetsaspekterna. AFF kan inte dela dennauppfattning, som f.ö. i lika hög grad borde gälla landstingen i relation tillde personalkategorier, där utredningen föreslår bibehållande eller införande avbehörighetskrav. Att Apoteksbolaget enligt avtalet med staten är ålagt atltillse atl personalen uppfyller erforderliga säkerhetskrav, innebär inte atlbolaget ocksä bör fastställa vilka dessa krav skaU vara. Det bör därvidobserveras att bolaget bedriver sin verksamhet i en potentiell konfliktsituationmellan kraven på ekonomisk lönsamhet å ena sidan och kraven på kvalitet ochsäkerhet i utförda tjänster ä den andra. Vadgäller den slutna vårdens läkemedelsförsörjning (sjukhusapoteken) stårmöjligheten öppen för sjukvårdshuvudmännen atl driva denna i egen regi. F.n.avser detta endast landsfing. Bestämmelserna i avtalet mellanstaten och Apoteksbolaget rörande krav på personalen ur säkerhetssynpunktgäller inte i delta fall. Ett upphävande av nu gällande behörighelsföreskriflerskulle därför innebära alt detta område blir helt oregleral vad gäller landsfingskommunalasjukhusapotek, vilket skulle vara ytterst otillfredsställande. /SRanför i denna del att förslaget innebär bl.a. all man sätter ur spelreceptkungörelsens regler om lägsta kompetens vid expedition av läkemedel. /SRhävdar alt utredningens förslag bygger på ett felakfigt resonemang innebärandeatl Apoteksbolaget skulle kunna fastställa vad som avses med erforderligkompetens om myndigheterna avslår från all ställa sådana krav. Detta skuUeenligt utredningen ske med någon slags automatik, eftersom Apoteksbolaget stårunder slafiigl inflytande, baserat på att staten har aktiemajoriteten ibolaget. /SR viU här framhålla all Apoteksbolaget är tUl större delen ett slafiiglförelag utan några som helst myndighetsfunktioner. I avtalet mellan staten ochApoteksbolaget, som löper , åläggs företaget atl eftersträva lågaläkemedelspriser, som bolagels kostnader skall täckas och skäligförräntning av kapitalet erhållas. Apoteksbolaget skall också fillse attpersonalen uppfyller erforderliga krav. I detta åliggande ingår dock inte attbolaget också skall avgöra vilka dessa krav skall vara. /SR anser att delmåste vara till stor fördel för allmänhet, anställda och företag all expedilionskompelenseninle kan ifrågasättas, utan är fasfiagd av tillsynsmyndigheten för landelsläkemedelsförsörjning. / SR vill vidare understryka vikten av att ävenfortsättningsvis den gemensamma nordiska arbetsmarknaden för farmacevter bibehålles.Delta förutsätter fastlagda kompetensnivåer som kan accepteras av samtliga fördragsslulandeländer. 1983/84:179 94 Motbakgrund av vad som anförts anser /SR all nuvarande krav på farmacevtiskbehörighet alt ulföra kvalificerade uppgifter inom detaljhandeln med läkemedel- inklusive reglerna om chefskap vid sjukhusapotek - är väsentliga för allmänhetenssäkerhet och därmed ocksä för förtroendet för apoteken inom såväl den öppna somslutna vården. ApoteksbolagetAB anför följande: Vad beträffar behovet av statliga föreskrifter på det farmacevtiskaområdet, som, utöver lagen (1970:205) om detaljhandel med läkemedel och avtaletmellan staten och Apoteksbolaget, "reglerar behörigheten atl utöva yrkeeller behörigheten till tjänster" anser utredningen all sådanaföreskrifter ej behövs och all aktuella bestämmelser därför kan upphävas. Somframhålls i betänkandet är hantering av läkemedel i delaljislledel enansvarsfull uppgift, där höga säkerhetskrav måste gäUa. Nuvarande ordninginnebär alt rätten atl färdigställa läkemedel enhgt recept är kopplad tillgenomgången farmacevtisk grundutbildning, lägst receplarieexamen. Receptarieulbildningen,baserad på nu gällande behörighetskrav för receptexpedition, har varitföremål för grundlig översyn, varvid berörda parter, bl.a. ,fackförbunden, UHÄ, Apoteksbolaget och läkemedelsindustrin enats om innehålloch uppläggning. TCOkonstaterar alt kommittén i sina överväganden har fört fram all del allmännasinflytande över verksamheten samt personalens kompelens medför allfarmaceuterna i apoleksverksamhelen kan förväntas ha de kvalifikafioner sombehövs för alt allmänheten inle ska utsättas för större risker. Behovet av statUgaföreskrifter som därutöver reglerar behörigheten atl utöva yrke eUer behörighetfill tjänster saknas därför. De nuvarande bestämmelserna kan därför upphävas.TCO delar utredningens uppfattning i denna fråga och instämmer således iförslaget. Socialstyrelsenanser atl kommitténs lagförslag 11 § i tillräcklig omfattning rättsligtreglerar tandsköterskors och landhygienisternas yrkesutövning. Styrelsentillstyrker nämnda förslag saml förslaget alt avskaffa behörighels-bevisen fördessa yrkesgrupper. Riksförsäkringsverkethar i tidigare utlrande framfört att praktiska och administrativa skäl taladeför alt ge tandhygienisterna en självständigare ställning. Verket uttalade allförutsättningarna all ansluta tandhygienisterna direkt tilltandvårdsförsäkringen borde övervägas. Landstingsförbundetser kommitténs förslag om alt arbetsfördelningen mellan tandläkare ochassisterande personal utreds inom som angeläget. /SRanför följande: I betänkandet föreslås att behörighetsreglerna förlandhygienister och landsköterskor skall utredas i särskild ordning. I avvaktanpå en utredning föreslår kommittén inte någon ändring av innehållet i degällande bestämmelserna. Samarbetet mellan landläkare. 1983/84:179 95 landhygienistoch tandsköterska regleras i en föreskrift frän , SOSFS(M)1981:100. I belänkandet hävdas atl utgivandet av denna föreskrift ej gjorts pärättslig grund och att den juridiska tyngden av föreskriften därmed ärdiskutabel. /SR vill betona atl föreskriften har uppfattats som bindande avalla inom landvärden och alt innehållet i föreskriften har varit elt stöd förlandvården i sin helhet. Mot bakgrund av den rättsliga oklarhet som rådertillstyrker dock /SR all reglerna ses över. Del är dock angelägel allunderstryka atl /SR ej eftersträvar någon ändring av det sakligainnehållet. Utredningenföreslår all de särskilda behörighetskraven inom tandlekni-kerverksamhelen tasbort. /SR finner ej att kommittén har haft starka argument för delta ochvill i stället föreslå all även denna fråga utreds i särskild ordning. TCOanför följande: Kommittén föreslår all arbets- och ansvarsfördelningen inomlandvården utreds i särskild ordning av . TCO vill understryka atlsä bör ske i direkt samverkan med arbetsmarknadens parter, TCO utgångspunkterär följande. För tandsköterskor, landhygienister och tandtekniker bör enligt TCO:smening inga större förändringar i förhållande liU nuvarande regler göras inomden offentliga tandvården. Reglerna bör dock vidgas till all avse också privatlandvården,vilket innebär all ett allmänt utbildningskrav införs för samfiig personal. Såvältandsköterskor som tandhygienister har självständigt ansvar. De har rätt attanvända roterande redskap i munnen på patienten. Dessa redskap kan vidfelanvändning vålla svåra skador. Båda yrkesgrupperna använder fluorpreparal. Toxiskarisker föreligger här. Risk finns för smillospridning om ej personalen harkunskap i mikrobiologi (hepafil, sjukhusjuka m.m.) saml även risk för slrålningsskadapä patient och personal. Profylaxarbeietkommer all få en allt större omfattning. Detta arbete bedrivs självständigt ochinnehåller en rad arbetsuppgifter som kräver garantier för yrkesskicklighet. Vadgäller tandsköterskor är krav på grundutbildning viktig med hänsyn filltrygghet i anställningen och på arbetsmarknaden, möjlighet till utveckling iarbetet och till vidareulbUdning. Mänga tandsköterskor som arbetatsom oexaminerade sköterskor har svårt alt konkurrera med dem somgenomgått utbildningen. Del bUr också svårigheter för dessa tandsköterskor närtandläkaren omorganiserar sin verksamhet sä att en utbildad tandsköterskabehövs. Problemet för de oexaminerade förstärks genom att del rör sig om enkvinnogrupp som ofta p.g.a. familjeansvaret har svårt all, vid den lidpunkt däutbildningskravet ställs, skaffa sig utbildning. Ett utbildningskrav för att fåarbeta som tandsköterska skulle för framtiden innebära atl dessa problemförsvinner. Meden grundutbildning i botlen skulle ocksä tandsköterskorna få större möjlighetertill vidareutveckling i arbetet. TCO vill i detta sammanhang också hänvisa tillsocialstyrelsens tandvårdsulredning "Den framfida arbets- 1983/84:179 96 fördelningenmellan olika personalkategorier inom tandvården", rapport nr II. Enligt denna utredning bör tandsköterskor ha utbildning i profylaxmotsvarande den de nuvarande profylaxtandsköterskorna har. I arbetsuppgifternabör ingå lagande av röntgenbilder (röntgenundersöking) och dessutom bör vissa behandlingsmomenlkunna delegeras av tandläkare fiU landsköterska. Detta är förslag som ligger ilinje med TCO:s krav pä grundutbildning och möjligheter till utveckling iarbetet samt vidareutbildning. Beträffandetandhygienister finns utbildningskrav. TCO delar dock kommitténsuppfattning alt frägan om särskild prövning av tandhygienisternas ställningbör komma till stånd genom försorg. TCO förutsätter också härsamverkan med arbetsmarknadens parter. Vad gäller personal vid tandlekniska labaoraloriervill TCO anföra följande. Det tandtekniska området har under de senaste årenfått en mängd nya material och med dem nya metoder och ny apparatur. Ansvaretför materialhanteringen ligger i praktiken pä de tandlekniska laboratorierna.Tandläkarutbildningen har vidare ändrat inriktning. I avsnittet tekniskodontologi har de prakfiska övningarna minskat väsentligt. Mot denna bakgmndanser TCO alt ulbildningskrav måste finnas för tandtekniker, i annat fall kaninte palienlernas säkerhet garanteras. Även för dessa grupper innebär ulbildningskraveten ökad trygghet på arbetsmarknaden och möjligheter tUl utveckling i arbetet. Ilagen om godkännande av enskilda tandtekniska laboratorier föreskrivs att tandleknisktlaboratorium skall förestås av behörig tandtekniker med viss tidsyrkesverksamhet. Även personalens sammansättning styrs av regler som ullrycks itermer behörig kontra obehörig personal. Minst två tredjedelar av personalensom vid ett laboratorium är sysselsatt med tandlekniskt arbete skall habehörighetsbevis som tandtekniker. Dessa frågor har behörighelskommiltén inleslutbehandlat i betänkandet. Slopas behörighetsbestämmelserna för tandteknikermåste lagen om godkännande av enskilda tandlekniska laboratorier och reglernaom personalens sammansättning få en annan utformning än . TCO, instämmer ikommitténs förslag alt ulbildningskravet får ligga till grund för dennautformning. Man bör även la hänsyn fill de redan verksamma som fält socialstyrelsensdispens. Kommitténhar i sill belänkande inte behandlat gruppen tandlekniska biträden. TCO villdock i detta sammanhang framföra atl krav bör finnas på formell utbildning ävenför landtekniska biträden. framför i särskilt yttrande skäl för. atl rättsligtreglera det ansvar tandteknikerna de faclo har gentemot patienterna. 1983/84:179 97 IV Formernaför meddelande av särskilda kompetensbevis Kammarrätteni framhåller alt ordningsskäl kan tala för atl legitimationshandlingalertas vid deslegilimalion. Något egentligt praktiskt behov därav har emellerfid,såvitt kammarrätten har sig bekant, inle yppats. Domstolen har därför intenågon invändning mot kommitténs ståndpunkt i denna del. anförföljande: Kommittén föreslär atl ocksä i fortsättningen skallutfärda legitimation. Någon förändring av formerna för delta förutsätts inle.Däremot har kommittén funnit atl vissa möjligheter torde finnas alt förenklahandläggningen av ärenden om legitimation inom verket. I olika sammanhang harnuvarande legifimations-ordning ifrågasatts och förslag om överförande avhandläggningen fill andra myndigheter har diskuterats. Kommittén avvisar ensådan decentralisering. instämmer i kommitténs bedömning pådenna punkt. Ett inle obetydligt antal läkare och tandläkare har genomgått sinyrkesutbildning utomlands. En prövning av dessa meriter förutsätterspecialkunskaper som det kan vara svårt att sprida till ett större antalmyndigheter, om en enhetlig rällslUlämpning skall kunna erhållas. I likhet medkommittén ser stora olägenheter förknippade med en ordning sominnebär atl olika slag av kompelensbevis utfärdas till läkare och tandläkareberoende på om grund- eller vidareutbildning har inhämtats i eller inle.Dessutom skuUe en decentralisering av prövningen till elt antal myndigheter inlemedföra några vinster i resurshänseende, vilket kommittén också påpekar. Frånstatskontorets sida finns inle heller något all invända mot de föreslagnaformerna för meddelande av särskilt utfärdade kompetensbevis. Bevis om legitimationbör såsom framhålls i ett särskilt yttrande alltid föregås inte bara av enprövning av de formella meriterna utan även av en sakprövning av delegitimationssökande kvalifikationer och lämpUghel. Enligt RRV.s mening bordekommittén mer ingående ha prövat vilka administrativa förenkhngar som kan görasi samband med handläggningen av legitimation m.m. Utfärdandet av legitimationerskall, enligt gällande uppfattning, föregås av en granskning av bl.a. densökandes lämplighet för yrket i fråga. En mera ingående granskning görs då visspraktisk tjänstgöring vid sidan av genomgången utbildning krävs förlegitimering. Kommittén konstaterar all någon sådan granskning inle sker enligtkriterierna för prövning av deslegitimering. Legitimationen torde därför,enligt vad RRV kan finna, inle ha någon preventiv effekt i flertaletansökningsärenden. En övergång till en reell sakprövning skulle betyda ettomfattande merarbete för (SoS), framför allt vad gällerinhämtandet av informafion om den sökandes lämpUghet. Enligt kommitténsberäkningar lar handläggningen av samfiiga legifimafionsärenden ca tvä helårstjänsleri anspråk vid två byråer på SoS. Av delta skäl bedömer kommittén all ingaadministrativa 7Riksdagen 1983/84. 1983/84:179 98 vinsterskulle göras vid en decentralisering av handläggningen. Kommittén föreslår dockatt handläggningen vid SoS sammanförs till en byrå. Frägan om administrativaförenklingar överlämnas i övrigt tiU SoS. RRV har tidigare, bl.a. i rapportenKostnadsutveckling och resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården (dnr1982:719), påpekat nödvändigheten av alt SoS, för all svara mot den roll somgivils i samband med den nya hälso- och sjukvårdslagen och omorganisationen avstyrelsen, försöker åstadkomma en rimligare avvägning mellan mera rutinbelonadeärenden och utvecklingsarbete. RRV har vidare beräknat all resursåtgången förlegitimationsärenden vid Sos avsevärt överstiger kommitténs beräkningar. RRVfinner därför att en utökad sakprövning svårligen kan förenas med intentionernabakom omorganisationen av SoS. Då dessutom en djupare kunskap om lämplighetenhos de personer som ansöker om legitimafion m.m. torde finnas på det lokala planetföreslår RRV all meddelande om legitimation eller annan behörighet för personerutbildade i den ges på utbildningsanstallen. RRVförutsätter härvid all handläggningen vad gäller deslegitimering ligger kvar påSoS samt atl ansvariga organ genom kvalitetsuppföljning och utbildningsplaneringstyr kompetensen i önskad riktning. UHÄanför följande: Kommitténs förslag till administrativ hantering av legitimationsinstitutetinnebär att ordningen blir densamma som . UHÄ:s sakkunniga ikommittén har i särskilt yttrande pekat pä vissa konsekvenser av delta bl.a.all utbildningen inte prövar den studerande mot kriterierna för deslegilimering.Pä uppdrag av regeringen utreder UHÄ hur ett skilj andefö rfärandet av studerande i högskolan skall kunna åstadkommas. Det kan inteuteslutas att denna utredning och kommitténs arbete rörande den administrativahanteringen av legitimalions-instilulel kan ha vissa beröringspunkter. UHÅavser atl inkomma fill regeringen med förslag tillregler alt skilja studerande från högskoleutbildning. UHÄ förutsäller även altutbildningsbevis respektive legitimationshandling framledes blir två skildadokument av de skäl som anges i del särskilda yttrandet med denna innebörd. Omnuvarande ordning bibehålls förutsäller UHÄ att högskoleförordningen ändras såatt detta blir möjligt. På vårdhögskolornas underhandförfrågan till UHÄ rörandesärskild plats på utbildningsbeviset för legifimationshandUng har meddelats attsådan inte behöver finnas. Företrädareför sjukvårdshuvudmännen och de kommunala vårdutbildningarna delar UHÅ:suppfattning i dessa frågor. () framhåller följande: I utredningen diskuteras utbildningsbevisetsanvändande som legitimationshandling. Kommitténs förslag innebär att det inteblir Ukartade former i samband med legitimation och kompetensförklaring avolika grupper av hälso- och sjukvårdspersonal. Utbildningsbeviset kommer ivissa fall att användas som legitimationshandling utan egentlig sakprövning. Iett särskilt yttrande redogör Carmnes, sakkunnig, för utbildningsbevisets 1983/84:179 99 syfteenUgl högskoleförordningen nämligen att tala om "vilka kurser eller andrautbildningsmoment som har genomgåtts med godkända betyg eller i övrigt på ett liUfredsslällandesätt". Carmnes konstaterar vidare all "Ett utbildningsbevis sägerdärmed inget om en persons lämplighet eller olämplighel för ett visstyrke". För högskolans del anser SÖ atl de av Carmnes i del särskildayttrandet framförda synpunkterna bör beaktas. För gymnasieskolan däremot anserSÖ all avgångsbetyget som kompelenshand-ling är till fyllest. TCO:suppfattning är atl legitimation kräver en noggrann sakprövning. Utbildningsbevisetger således inte elt fillräckligl underlag. Del är väsentligt alt de kriteriersom enligt tillsynslagen kan leda till deslegitimering finns med ibedömningarna även när legitimation ska utfärdas. En separat legifimationshandUngbör således utfärdas som är skild frän utbildningsbeviset. VSynpunkter på förslaget till författningsreglering SveaHovrätt har granskat del framlagda lagförslaget främst ur lagleknisk synvinkel.Hovrätten anför följande: Den föreslagna författningen innehåller föreskrifterom fängelse som påföljd vid vissa överträdelser av de materiellabestämmelserna. Hovrätten fillstyrker bl.a. på grund härav att merparten av deföreslagna bestämmelserna meddelas i lagform. Dock kan det ifrågasättas omtabellen i 8 § bör tas in i lagen. Om bestämmelserna i tabellen är av detslaget att det relativt ofta kan bli aktuellt atl ändra tabellen, talarpraktiska skäl för alt den i stället tas in i en förordning. Enligt hovrättens meningär delar av lagförslaget i behov av en viss redaktionell översyn. Så blir bestämmelsernai förslagets 5 § mer överskådliga om första och andra stycket upptas i enparagraf under del all tredje och fjärde stycket får bilda underlag för ensärskild paragraf.