prop · G703158 · 1983-12-31 00:00:00 — - Projeklel skall som underlagför möjliga miljöskyddsåtgärder dels studera andra länders miljöskyddskrav dels redovisa en grundlig bedömning av miljö- och hälsoeffekterna vidanvändning av kol för energiändamål i olika typer av anläggningar. - Projektet skall allsidigtstudera och pröva vilka lekniska åtgärder som erfordras för atl minska nämndamiljö- och hälsoeffekter vid såväl nya anläggningar som vid ombyggnad avbefintliga oljeeldade anläggningar. Härvid skall även koslnaderna förålgärderna analyseras och redovisas. - Projeklel skall med ledning avresullalen från dessa sludier. undersökningar och överväganden om åtgärderutreda lokaliseringens betydelse för miljöpåverkan i regionalt och lokallperspekliv. - Projektet skall utarbetaöversiktliga bedömningar av miljö- och hälsokonsekvenser vid några olikasannolika nivåer för en framlida användning av kol i för energiändamål. -Projektetskall redovisa jämförelser mellan kol och andra bränslen, främst olja, saml därså är möjligl andra utsläpp av föroreningar i vår miljö. Utredningenom kolels hälso- och miljökonsekvenser har genomförls som ett friståendetekniskt-vetenskapligt projekt med en särskild styrelse och enprojektorganisation med projektledning och åtta rådgivande referensgrupper. Projektstyrelsen,som har beställ av älta ledamöter, har representerat dels de slalliga, privalaoch kommunala el- och värmeproducenterna, dels övriga kolanvändande industrier,dels ock och styrelsen har en projektledare med en leknisk sekreterare ochdelprojektledare haft ansvarel för den direkta ledningen av arbelel. Arbeleluppdelades i fem programområden. 1983/84:158 61 Utöverde rådgivande referensgrupperna för dessa fem programområden har särskildareferensgrupper tillkallats för frågor rörande arbetsmiljö, radioekologiskaeffekier och miljöekonomiska analyser. Sammanlagl har omkring 80 forskar ochtekniker med slort kunnande inom aktuella områden engagerats i dessareferensgrupper. Föralt la fram det teniska och velenskapliga underlag som inle kunde inhämtas fråntidigare arbeien i och ulomlands har ca 180 uppdrag lämnals lill forskningsinstitut,högskolor, universitet, förelag och konsuller i , , ,och . Upp-dragsresullalen har redovisats i ett 100-laltekniskt-vetenskapliga rapporter. Koletsroll i energiförsörjningen åskådningsexempel ProjeklKHM har närmare studerat länkbara möjligheter all ersätta olja med kol. Utifråndelta har några exempel konstruerats för att belysa hur kolanvändningen kankomma all utvecklas. Dessa åskådningsexempel ligger till grund för debedömningar av miljö- och hälsoeffekter som görs i denna rapport. Deåskådningsexempel som.Projekl KHM tagit fram behandlar kolförbrukningen på tvåsamhällsnivåer: nationellt och lokalt. En inationell skala förhållandevis liten kolförbrukning, drygl /år,representeras av åskådningsexempel 1. Delta kan anses motsvara en möjligsituation . Denna kolförbrukning liggerstrax över det intervall på 4-6 miljoner lon kol per är som anges ienergipropositionen 1980/81: 90 för är 1990. Exempel2 redovisar en möjlig situation eller strax därefter.Induslrin har fortsall sin övergång lill fasla bränslen och inomfjärrvärmeförsörjningen anlas en belydande kraflvärmeproduklion ske med fastabränslen. Kolbehovet uppgår till /år. Exempel3 kan länkas representera förhållanden vid en icke bestämd tidpunkt . I della fall är kolförbrukningen hög, eftersom en belydandeelproduklion, ulöver det kolbehov som redovisas i exempel 2, förutsattes ske ikolkondenskraftverk. Kolbehovel uppgår lill drygt /är. Ilokal skala har och utvalts atl representera en litenrespektive medelstor stad. har ett väl utbyggt Ijärrvärmesysiemmedan fjärtvärmeutbyggnaden just har påbörials i . Valet av dessastäder som modeller lorde ge en bred täckning av en tänkbar framtida övergängtill fasta bränslen - kol, torv och ved. 1983/84:158 62 Sloratillgångar av kol finns i olika delar av världen. De lågsvavliga kol som kankomma ifråga för del finns framför alll i Förenta Slalerna, ,, västra , och . Det finns godamöjligheter att köpa kol med en svavelhalt som inle överstiger 0,. Dellamoisvarar den gräns för svavelemission från anläggningar utan rökgasavsvavlingsom beslulades av för tiden fram l.o.m. Tillgångenpå kol minskar och priset kan komma alt öka om lägre svavelhaller krävs.Svårigheler kan väntas om man önskar försörja med kol vars svavelhaltskall understiga . Kolär, liksom torv och ved, ett inhomogenl bränsle med varierande halter avspårelement. Inom KHM har analyser ulförts av kol frän sannolikaimportomräden. Med dessa analyser som bas har KHM upprättat ell referenskol,vilkel ulgör huvudsaklig grund för de miljö- och hälsobedöm-ningar och deöverväganden av teknisk-ekonomisk nalur som görs i denna rappori. Tillde viktigaste spårelementen i kol hör kvicksilver. Medelhallen av kvicksilver ide kol som kommer att vara akluella för import lill bedöms vara 0,1 mgper kg kol eller nägot därunder. Kol med låg kvicksilverhall finnsförelrädesvis bland kol med lågt svavelinnehåll. Kol med myckel lågakvicksilverinnehåll är vanliga i bl. a. och . Miljöaspekterpå transport, hantering och lagring av kol och aska Koloch aska kan vid felaktig hantering och med olämplig utrustning ge upphov tilldamning i anläggningens närhet. Teknik finns för all på ett-tillfredsställandesätt lösa dessa problem vid kolhanteringen. Utmatningav befuktad aska frän silo fungerar i praktiken inle alllid väl fråndamningssynpunki. Teknik finns emellertid för alt reducera damning vid deltaarbetsmoment. Hanlering av lort aska bör alltid ske i slutna system. Resultatav gjorda mätningar visar atl svävande stoft i luft respektive stoftnedfall inärheten av anläggningar ej normalt överskrider de rikllinjer som finns iSverige eller andra länder. Omfattningen av lekniska insalser för atl motverkadamning bör bedömas från fall till fall. En avgörande faktor är lokaliseringenav anläggningen och närheten lill bostadsbebyggelse. Det är viktigl allhanleringen bedrivs med förutseende och en medveten strävan all reducerasloftspridning. Nederbördsvatlensom avrinner från ett öppet kollager är förorenat. Graden av vatlenpåverkanberor bl.a. av kolets svavelhalt. Öppna lager bör därför ha härdgjord underytaför uppsamling och konlroll av nederbördsvallen. Förberedelse bör göras förall vid behov kunna vidtaga bl. a. pH-justering, fällning av lösta metaller ochsedimentering av suspenderade partiklar. 1983/84:158 63 Buller kan förekomma i samband med kolhantering. Enanpassning till gällande riktlinjer är normall fullt möjlig. Rening av kol före förbränning är lillsammans rfied reningav rökgaserna efler förbränning två huvudstraiegier för alt minska utsläppen avföroreningar till luft vid koleldning. De kan vara allernaliv till varandramen också i vissa fall ses som komplement till varandra. Den teknik för kolanrikning (kolrening) som förulses varatillgänglig under det närmaste decenniel, bygger på olika fysikaliska ochfysikaliskkemiska principer. De är alla begränsade i den meningen all deendasl kan påverka del oorganiskt bundna svavlet (pyritsvavlel) och inte delorganiskt bundna svavlet. För de kol som kan vara akluella för svensk del utgörden organiskt bundna delen av del lolala svavlet. Alla på marknadentillgängliga kolkvaliteter är inte lämpade för kolanrikning. Lågsvavliga kol har i regel en lägre andel oorganisktsvavel. En långt driven anrikning av redan lågsvavliga kol kan därför i bästafall ge en svavelhalt i slutprodukten pä 0,3-0,. Produkten kommer p.g.a. målningall vara mycket finkornig. I samband med pyritavskiljningen kan också askan avskiljasså all i bäsla fall aska fäs i det renade kolel. Spårämnen bundna lillpyril, som t. ex. kvicksilver, kommer att avskiljas lill viss del. För mindre anläggningar kan en begränsning avsvavelemissionen åstadkommas genom köp av kol med särskill låg svavelhalt,genom köp av kol som renals eller genom t. ex. svavelbindning i samband medförbränning i fluidiserad bädd. För anläggningar där emissionskraven motsvararkol med svavelhall 0,eller lägre kan kolanrikning ej helt ersättaeffektivare svavelreduklion genom t.ex. rökgasavsvavling. Avfallel frän kolanrikning kan deponeras om kolhallen ärlillräckligl låg, men deponeringen kräver omfattande skyddsåtgärder. Om energini avfallet nyttiggörs genom förbränning i fluidiserad bädd eller förgasningmåste detta ske med höga krav pä rökgasrening för all en lotal förbättring avmiljön, jämförl med konventionell förbränning av del orenade kolet, skall bliresultatet. Flera väletablerade meloder finns för att direktförbrännakol. Rösleldning av kol är en robust och pålitlig metod som lämpar sig väl förmindre (100 MWth) enheler. Likaså föreligger det en omfattande erfarenhelsbakgrundbeträffande kolpulvereldning. Inle minsl dess miljöinverkan är, jämfört medandra bränslen och eldningsformer, välundersökl. Tekniken med fluidiserade bäddar ger goda möjligheler allbinda bräns- 1983/84:158 64 lelssvavel lill bäddmalerialel under förbränningen och därmed avsevärt minskasvavelemissionen. Avskiljningsgrader är möjliga atl uppnå. Centralberedning av kolpulver med lillhörande distributionssystem och efterföljandeeldning i mindre anläggningar (80 MWth) är ell system som tilldrar sig ökalintresse. Teknikenför förbränning av kol-välskeblandningar genomgår en intensiv utveckling.Kol-oljeblandningar är i tekniskt avseende klara alt användas.Kol-valtenblandningar har ännu ej nått del stadiet. Samtligafossila bränslen producerar föroreningar och restprodukter under förbränningen.Vid kolförbränning uppstår slagg och flygaska saml gasformiga föroreningar.Flera av kolets spårelement har benägenhet att anrikas pä småflygaskepartiklar. Vidkolpulvereldning kan betydande andelar av bränslets svavel bindas underförbränningen genom införande av lämpliga tillsatser i förbrännings-rummet.Delta kan senare visa sig utförbart även för rosteldning. Teknikenför atl minska kväveoxidbildningen har nätt långt. Vid kolpulvereldning kanman begränsa rökgasens NOj-halt lill under vad som är vanligt vid dagensoljeeldning i anläggningar med moisvarande storlek. Det bedöms realistiskt atlmed låg-NOx-teknik i nya anläggningar nå ett utsläpp av 0,15-0,NOx/MJ.Fortsatt teknisk utveckling kan ge ylleriigare sänkningar. Den nyalåg-NOx-tekniken kräver dock installation av avancerad apparatur. Ofullständigförbränning ger upphov lill kolväteföreningar i rökgasen. Övervakning avrökgasens kolmonoxidhalt och omsorgsfull skötsel av förbränningsanläggningenbegränsar nivån av skadliga föreningar lill obetydliga värden. Spillvallenuppkommer vid såväl koleldade som andra fossileldade anläggningar. Konlroll avföroreningshalter och vattenrening bör företagas. Rökgasreningoch emissioner vid koleldning Detfinns kommersiella meloder för att avskilja respektive reducera stoft,svavel- och kväveoxider i rökgaser vid koleldade anläggningar: En effektivsloflavskiljning, där även de små submikrona partiklarna infångas, innebär alläven polyaromatiska kolväten och vid förbränningen förångade spårelement,avskiljs i slor utsträckning. Sloflavskiljningär ett första och nödvändigt steg för rökgasrening vid koleldade anläggningar.Avskiljning i elfiller eller i spärrfilter är den mesl använda metoden förmoderna anläggningar med krav på låg stoftemission. Båda teknikerna kanåsladkomma utsläppsnivåer väl under riktlinjen 15mgstoft/MJ. Blandflertalet möjliga rökgasavsvavlingsmetoder är den våta tekniken med kalk ellerkalksten den inlernationelll sett mesl utbredda. 1983/84:158 65 tortametoden har kommersialiserats och flera anläggningar har lagits i drifteller är under byggnad. Goda avsvavlingsresultat, ned lill ell utsläpp av 0,S/MJ, är möjliga all uppnå med båda metoderna vid eldning av de kol som ärakluella för imporl lill . Inslallalion av utrustning förrökgasavsvavling reducerar även emissionen av stoft, flyktiga spårelement samlklor- och fluorvätesyror. Avskiljningav kväveoxider ur rökgas, denilrifiering, har demonstrerats vid någrakommersiella, koleldade anläggningar i . Med den så kallade selektivtkatalytiska metoden går det alt minska utsläppet av NOx till under 0,08gNOx/MJ. Denilrifiering är en flerfaldigl dyrare metod för NOx-begränsning änförbränningstekniska ätgärder. Emissionsmätningarhar genomförts pä KHM:s uppdrag vid olje- och koleldade anläggningar. Detspecifika utsläppet (mängd per tillförd värmeeffekt) av stoft, spårelement ochorganiska föreningar kan hållas i nivå med eller i vissa fall lägre än fränmoisvarande anläggningar eldade med olja, torv eller ved. Kvicksilver utgör härett undantag för kol och lorv. Utsläppen av svavel- och kväveoxider kanbegränsas genom olika ålgärder i förbrännings- eller rökgasreningssleget. Korllidsmätningar avemissioner ger en god uppfattning om anläggningens miljöpåverkan under normalaförhållanden. Ökat utsläpp kan inträffa vid driftstörningar och vidinlermittenta förhållanden. Kontinuerliga emissionsmätningar, utförda underlängre tid, ger vid handen att störningarna är fä och endast inverkar i begränsadulslräckning på medelutsläppet. Bibehållande av låg ulsläppsnivä frän enanläggning fordrar, ulöver installation av lämplig utrustning, ävenomsorgsfull skötsel och upprepade kontroller. Riktlinjerför utsläpp av luft flesta länder finns lagsliflning, regelsystem eller rekommendationer somanger de villkor under vilka eldning med fossila bränslen fär ske. Huvudviktenhar lagts vid rikllinjer för utsläpp till luft. Debestämmelser som diskuteras i för atl begränsa utsläppen av svavel vidkoleldning är vid en internationell jämförelse de mesl långtgående medundanlag för . Kolanvändningen i sker i huvudsak i störrekondensverk där effektiv avsvavling av rökgaserna allmänt tillämpas. Äveni kommer betydande insatser att göras bl.a. med inriktning mot attsänka utsläppen från äldre anläggningar. Normernaför emission av kväveoxider är i , och Västtysklanduttryckta på olika sätt, men innebär i stort sett samma utsläpp. Den i Sverigeaktuella emissionsnivån överensstämmer med dessa normer. I eftersträvasdessutom ofta för elproducerande anläggningar lägre emission genom tillämpningav särskilda förbränningstekniska ålgärder eller denilrifiering av rökgasen. 5 1983/84. 1983/84:158 66 förslag lill rikllinjer (1982) för sloftulsläpp liknar deamerikanska normerna för störte koleldade anläggningar. Dessa normer är merlångtgående än de som gäller i t.ex. och . Förmindre anläggningar tillhör förslag de allra strängasteinternationellt. Viden internationell jämförelse kan konstateras alt de förslag till rikllinjerför luflutsläpp vid koleldning som lagls fram av slatens naturvårdsverklillhör de mesl långtgående. Kommersiellanvändning av förgasning och evenluelll förvätskning av kol i störte skalaväntas inträda tidigast under 1990-lalel. Den miljöinformation som finns i dagär ej så detaljerad som för direkt kolförbränning. Ävenom en välgrundad jämförelse från miljö- och hälsosynpunkt med konventionelldireklförbränning ej är möjlig, kan man dock peka pä vissa för- och nackdelarmed de nya omvandlingsprocesserna förvätskning och förgasning. En slor fördelär att vid säväl förvälsknings- som förgasningsprocesser kan svavel avskiljasnästan fullständigt, varför emissionen av svaveldioxid blir försumbar. Ennackdel är alt del vid främsl kolförvälskning bildas en skara komplicerade nyaorganiska föreningar med slarkl cancerogen verkan. Inom anläggningen kan dessautgöra ett belydande arbetsmiljöproblem. Detta innebär atl anläggningarna måsteulformas med stor hänsyn härtill och kommer att i delta avseende likna dagensoljeraffinaderier. Förädlingav kol genom förgasning och förvätskning är energikrävande. Det är därför fördel om en förgasning- eller en förvätskningsan-läggning kan integrerasmed processer som kan nyttiggöra lågvärdigt värme från anläggningen. Storaavfallsmängder kommer alt produceras vid koleldning och även om en del kommeratl nyttiggöras, kommer deponering att bli oiindvklig i många fall.Kolavfallsupplagen bedöms trots sin sloriek kunna fås alt smälta in relativtväl i svensk landskapsmiljö. Torraupplag bör lokaliseras till s. k. inslrömningsområden, där infiltreradnederbörd bildar grundvallen. Våta upplag bör, bl. a. med hänsyn lill delslörre läckaget under ett inledningsskede (uppskattningsvis ca 20 är),förläggas nära havet eller andra störte recipienler som kan tåla belastningen.Vid små förbränningsanläggningar kan deponering även ske på separat plats inomett kommunall avfallsupplag. Iprincip kan man ej förhindra all lakvatten läcker ul ur ell avfallsupplag.Lakvatlnel kommer att innehålla spårelement i halter som i vissa fall kan 1983/84:158 67 störanaturmiljön eller vara för höga för vattentäkter. Därför är del nödvändigt atldels i största möjliga mån reducera nederbördsinfillrationen och dels pånaluriig väg erhålla en tillräckligt stor utspädning innan vattnet närbiosfären eller människan. I normala fall bedöms detta kunna uppfyllas genomatt avfallets överyla tätas genom noggrann packning och täcks med ettväldränerande skikt av grus. För atl motverka erosion och ge möjlighel tillsnabb och naturlig beväxning med skog elc. bör detta dränskikt i sin lur läckasmed ett skikt av morän. Delbedöms av KHM vara lämpligl med ett skyddsavstånd för vattentäkter omkringupplaget. Innanför detta avstånd får inga vattentäkter anläggas och områdetbör markeras på alla officiella grundkarlor. Storieken av skyddsavståndet böranpassas till de lokala förulsältningarna i varje enskilt fall. I allmänhel rördet sig om ell avsländ från upplaget på nägol eller några . Upplagkan normalt lokaliseras och lekniskl ulformas så all grundvattnet ulanförskyddsavståndet kan användas som dricksvatten utan risker för hälsoeffekter. Lakvalinetspåverkan på närliggande ytvatten bedöms inle vara av sådan omfattning altskador på fisk eller andra vattenlevande organismer kan uppkomma. Detmesta av den kolaska som kommer atl produceras under de närmasle åren har godamöjligheter atl få avsättning inom framför alll cemenl-och betonginduslrin samlsom fyllningsmalerial. Pä är möjligheterna lill nyttiggörandeslarkl beroende av hur väl producenterna av restprodukterna lyckas när detgäller i första hand kvalitet, leveranssäkerhel saml marknadsföring avrestprodukterna. Viden användning av nyttiggörandet av kolreslprodukler från miljö- ochhälsosynpunkt bör följande faktorer tillmätas slor belydelse: Nyttiggörandetreducerar behovel av deponering och därmed de kostnader och den miljö- ochhälsopäverkan som är knulen därtill. Genomnyttiggörandet sparas vanligen naturresurser. Självanyttiggörandet och den slutliga deponeringen av de produkler där nyttiggörandetskett kan medföra viss hälso- och miljöpåverkan. Denna påverkan måste bedömasanalogt med den som sker från den direkta deponeringen. Användninginom cement- och belongindustri är fördelaktig frän miljö-och hälsosynpunkt.Askor frän kolpartier med hög radioaktivitet rekommenderas dock ej föranvändning i material lill byggnader där människor skall vistas siadigvarande.Nyttiggörande av restprodukter som fyllningsmaterial sparar naturtesurser ochkan göras på ett från miljö- och hälsosynpunkt tillfredsställande sätt, omsamma filosofi som vid deponering lillämpas vad gäller påverkan påomgivningen. 1983/84:158 68 Kolär en både från försörjningssynpunkl och ekonomisk synpunkl fördelaktig råvarai energiförsörjningen. Ett utbyte av olja mol billigare kol skulle dessulom havälgörande inverkan på handelsbalans. Koslnadernaför alt motverka dammspridning vid transporter, hanlering och lagring är små irelation lill koslnaderna för andra former av miljöteknik vid kolförbränning. Avstörte belydelse är koslnaderna för rökgasrening, dvs. sloflavskiljning ochrökgasavsvavling samt förbränningsiekniska åtgärder atl begränsa emissionen avkväveoxider. Koslnaden är störst för rökgasavsvavling. Genom rökgasavsvavlingtillgodoses även behovet av sloflavskiljning. I runda tal utgör koslnaden föravsvavling inklusive sloflavskiljning (vallört metod) ca 10- av den totalaårskostnaden vid koleldning i medelslora och slörre anläggningar. Ulöverrökgasavsvavling finns eller kommer alt finnas även andrametoder atl reducera emissionen av svavel. Dessa har goda förutsättningar atlbli kostnadseffektiva för mindre och medelslora anläggningar. Kostnadenför all med förbränningsiekniska åtgärder i nya anläggningar reducera utsläppav NO är betydligt lägre än kostnaden för avsvavling och ulgör några procenl avden lolala årskostnaden. Sammanfaitningsviskan konslaleras alt kostnaden för miljöskyddsåtgärder, omräknad lillårskostnader, utgör av den lolala koslnaden förenergiproduktion vid koleldning. Den lägre siffran inkluderar sloflavskiljningoch deponering av ',-eslprodukler medan den högre dessutom avserrökgasavsvavling pch utnyttjande av särskild förbränningsteknik för alt nålåga utsläpp av kväveoxider. KHMhar i samarbete med () låtit göra luflkvalitelberäkningarför två modellstäder nämligen en lilen stad () och en medelstor stad(). Därtill har pä uppdrag av Slor-Stockholms Energiakliebolag låtitgöra beräkningar för . Dessa modellfall kan tjäna som vägledning förflertalet av våra tätorter. Exemplen belyser förhållanden då olja ersätts medkol, torv eller ved i fjärtvärmepannor. Övergångfrån individuell uppvärmning till fjärtvärme medför en rad betydelsefullafördelar oberoende av om man använder olja, kol, torv eller ved iQärtvärmepannorna. Avgörande är atl bränslel kommer all användas i anläggningarav sådan storlek all väl fungerande förbränning och rökgasrening kanupprätthållas. Utnyttjas fjärtvärmeunderlagel för produklion av elkraft ikraftvärmeverk kan delta ske utan alt luftkvaliteten i tätorten nämnvärtförändras i förhållande lill det fall där endasl värme produceras i värmeverk. 1983/84:158 69 Förstäder som redan har väl uibyggda fjärtvärmenät är frågan vilka effekterna blirvid en övergång från olja till kol som huvudbränsle i t.ex. ett kraflvärmeverk.Den slutsats som kan dras är alt detta ej kommer atl medföra någon försämringav luftkvaliteten. De fördelar som nåtts med fjärrvärmeutbyggnaden kommer atlbestå. Stockholmhar ett förhållandevis begränsat fjärrvärmenäl. Av deluftkvalitetberäkningar som gjorts för Slockholm kan man dra den slutsatsenatl den planerade Qärtvärmeutbyggnaden, där kol kommer atl ulgöra etthuvudbränslé, pä ett betydelsefullt sätt kommer all förbäitra luftkvaliteten. Elproduktioni störte skala baserad på kol förutsätter all man bygger kondenskraftverk. SMHIhar ulfört luflkvalitelberäkningar för ett planerat kraftverk i Oxelösund.Rökgasavsvavling och användning av särskilda brännare för att nå låga utsläpp avkväveoxider medför lillsammans med en lämpligt avpassad skorstenshöjd alt godmarginal kommer atl föreligga lill gällande rikllinjer för luftkvalitet. Deltagäller både för svavel- och kväveoxider. Utsläppav försurande ämnen och försurning av mark och vatten Enanvändning av kol i den omfattning som redovisas i denna rapport bedömslillsammans med utsläpp från andra ulsläppskällor leda lill ett i förhållandetill dagslägel i vissa regioner reducerat svavelnedfall och i andra regioneroförändrat nedfall. Altenbart reducera de inhemska emissionerna kommer i vissa områden inle att minskaförsurningsbelastningen i sådan grad atl märkbara vallenkvalitetsförbättringarskulle erhållas. I andra områden där del utländska bidraget till depositionenrelativt sett är mindre, kan en minskning få effekl. Först efler en störtereduktion av utsläppen i skulle betydande förbättringar fås i dekänsligaste områdena som t.ex. och småländska höglandet. Föratl minska den totala försurningsbelaslningen behövs ett samlat programbestående av utländska och inhemska emissionsbegränsningar, en ökad verksamhelbeträffande kalkning av sjöar och , skogsbruksåtgärder samt forskningoch utveckling belräffande olika möjligheler all tillföra skogsmark alkaliskaämnen. Altslälla upp en försurningsprognos i nalionell och regional skala är ennärmasl omöjlig uppgift, dä flera av de ovan nämnda åtgärderna knappt ännu ärpåbörjade.