prop · G703177 · 1983-12-31 00:00:00 — omstatsbidrag till alternativa barnomsorgsformer: Regeringenföreslår alt arita de förslag söm har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen anges under vilka förutsättningar statsbidrag skall kunna lämnas till alternativa barnomsorgsformer. Förutsättningarna för alt statsbi drag skall lämnas bör vara att den som driver daghemmet eller fritidshemmet antingen är en sammanslutning av föräldrar som gemensamt lar ansvaret för omsorgen om sina egna barn, eller en sammanslutning sorri erbjuder én speciell form av pedagogik, har anknytning till én ideell organisation, eller har andra liknande ideella grunder. Vidare förutsätts alt daghemmet eller fritidshemmet är upptaget i kommunens barnomsorgsplan och atl daghem met eller fritidshemmet uppfyller de krav som finns för motsvarande verksamhet. Förslaget innebär att statsbidrag inte kommer att kunna lämnas till daghem och fritidshem som drivs i uppenbart vinstsyf te. Denya stalsbidragsreglerna föreslås tillämpas fr. o. m. . 1Riksdagen 1983/84. 1983/84:177 : Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer Riksdagenhar (SoU 1983/84:12, rskr 43) på grundval av regeringensproposition /84:9 beslutat om ett nytt statsbidragssystem till kommunalbarnomsorg. Syftet med de nya stalsbidragsreglerna är bl. a. att stimulera ettbättre utnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa den automatiskaökningen av statsbidragen utan alt de pedagogiska och sociala målen åsidosätts.Det nya slalsbidragssystemel har bl. a. särskilda regler för bidrag tillenskilda daghem och fritidshem. Särskilda medel anvisas för utveckling ochförnyelse av barnomsorgen. 1anslutning till och efter beslut har i vissa kommuner diskuteratsoch föreslagits nya former av enskild daghemsverksamhet, som skulle drivas avföretag eller enskilda personer i uppenbart vinstsyfte. Jag avser nu att motdenna bakgrund la upp frågan om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformertill behandhng. Detnya statsbidraget är utformat som ett bidrag per inskrivet barn i daghem,fritidshem och familjedaghem kombinerat med ett bidrag per årsarbetare i daghemoch fritidshem. Ett särskilt bidrag lämnas för barn med behov av särskilt stödberäknat i förhållande till antalet inskrivna barn i daghem och fritidshem.Vidare omfattas även den öppna förskolan av sialsbidragsgivningen. Följandebidragsbelopp gäller fr. o. m. . a) Daghem , , för varje barn inskrivet (minst 7lim./dag) för varje barn inskrivet deltid (mellan 4 och 7 tim./dag) b) Fritidshem; för varje inskrivet barn c) Bidrag per årsarbetare i daghem och fritidshem d) Familjedaghem för varje barn inskrivet heltid (minst 7 tim./dag för varje barn inskrivet dellid (mindre än 7 tim./dag) e) Öppenförskola; per enhet f) Barn med behov avsärskilt stöd: Bidragför vart 10:e inskrivet barii i daghem och ' Bidragper inskrivet barn i daghem och fritidshem kan även lämnas för verksamhet somhar annan huvudman än kommunen iinder förutsättning att daghemmet ellerfritidshemmet finns angivet i kommunens barnomsorgs-plan. Därutöver kan bidraglämnas med . per avdelning under förutsättning att huvudmannen förverksamheten är en organisation eller annan sammanslutning, att verksamhetendrivs ulan vinstsyfte och att den faktiska kostnaden för anställd personaluppgår till minst detta belopp. Vidareavsätts 30 milj. kr. för utveckling och förnyelse av barnomsorgen.Dessa medel fördelas av regeringen efter ansökan hos . Svenskbarnomsorg har utformats med hänsyn till såväl arbetsmarknads-mål som socialaoch pedagogiska mål. Föräldrarna skall när de förvärvsarbetar eller studerarkunna lämna sina barn i en trygg och säker omsorg. Men barnomsorgen är främsttill för barnens skull. Barn har behov av gemenskap och samvaro med andra barnoch av atl få förtroende också för andra vuxna än föräldrarna. Svenskbarnomsorg skiljer sig i flera avseenden från andra länders. En viktig principi arbetet är att inte göra skillnad på tillsyn och pedagogisk verksamhet. Detinnebär alt höga kvalitativa krav måste ställas på verksamheten. I eninternationell jämförelse kan vi också se att de resursmässigaförutsättningarna för en bra barnomsorg är mycket goda i vårt land. Såväl när detgäller personaltäthet, gruppstorlekar som utrymmesstandard etc. hävdar vi ossmycket väl, För att innehållet i verksamheten skall bli bra krävs också enintresserad och väl utbildad personal och en bra planering 1983/84:177 4 avverksamheten med inflytande från personal, föräldrar och barn. Jag har denbestämda uppfattningen alt vår barnomsorg också på dessa områden har en myckelhög kvaUlet som vi skall slå vakt om. Ibarnomsorgsdebalten har de fysiska resurserna spelat den störstarollen. har vi emellertid alltmera börjat ägna intresse åt innehållet iverksamheten. har presenterat förslag till ettpedagogiskt program för förskolan. Delta förslag är nu ute på en bred remissbehandling. Densamhälleliga utvecklingen går snabbt och med den förändras även barnomsorgen.Vi befinner oss i ett samhällsekonomiskt pressat läge där alla utgiftermåste övervägas noga. Vi måste se till att alla samhälleliga insatser sker påeffektivast möjliga sätt. Delta gäller även barnomsorgen. Det nyastatsbidragssystemet ger möjligheter för kommunerna atl anordna en verksamhetsom bäst svarar mot de lokala behoven och förutsättningarna. I detta sammanhangvill jag poänglera viklen av ett brett utvecklings- och förnyelsearbete. Attfinna nya, rationella och bättre anpassade barnomsorgs-former är enligt minmening viktigt inte bara ur ekonomiska aspekter utan även för verksamhetensinnehåll. För att stimulera ett sådant arbete avsätts inom statsbidragssystemet30milj. Dessa medel som fördelas av regeringen skall i huvudsak gåtill kommunala utvecklingsprojekt. Förskoloroch fritidshem aren viktig del av det förebyggande arbetet som enligtsocialtjänstlagen åligger kommunerna. Lagen ålägger kommunerna att bedriva förskole-och fritidshemsverksamhet för barn som stadigvarande vistas i kommunen.Kommunen skall genom en planmässig utbyggnad av förskole- och fritidshemsverksamhelensörja för att de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studiereller av andra skäl behöver omvårdnad skall få sådan när inle behovettillgodoses på annat sätt. Fr. o. m. höstterminen det år barnen fyller sex årär kommunerna skyldiga atl anvisa plats i förskola, dvs. i daghem ellerdeltidsförskola. Vidare skall de barn, som av fysiska, psykiska eller andraskäl behöver särskilt stöd i sin utveckling anvisas plats i förskola tidigareän eller med förtur anvisas plats i fritidshem om intebarnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Socialnämndenskall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver särskiltstöd. Kommunen kan inte genom att 1. ex. hänvisa till andra verksamheter änsina egna frånsäga sig det lagstadgade ansvaret atl anvisa plats i förskola fördessa grupper. I kommunens barnomsorgsplan skall anges dels behovet avförskolor, familjedaghem och andra förskole- och fritidsverksamheter inomkommunen, dels på vilket sätt detta behov skall tillgodoses. Somframgår ovan är barnomsorgen en uppgift. Socialtjänstlagen (69 §)möjliggör dock för enskilda att driva t. ex. daghem efter tillstånd 1983/84:177 5 Daghemmet skall stå under fortlöpande tillsyn av socialnämndensom har rätt att inspektera verksamheten. Enförutsättning för att kommunen skall erhålla statsbidrag för enskilda daghemoch fritidshem är att dessa är upptagna i kommunens barnomsorgsplan.Kostnaderna för barnomsorgen finansieras genom kommunalskatt, statsbidrag ochavgifter. Staten bidrar alltså till kommunernas kostnader för barnomsorgen delsom kommunen själv har hela driftansvaret, dels om kommunen använder sig avenskilda daghem och fritidshem som är upptagna i kommunens barnomsorgsplan. Enav de främsta orsakerna till att statsmakterna har ålagt kommunerna huvudansvaretför barnomsorgen är barnens behov av kontinuitet i verksamheten. Kontinuitetengaranteras bäst om kommunen själv driver verksamheten. Kontinuiteten kanallvarligt äventyras om kommunen blir beroende av någon annan för exempelvistillgången på nödvändiga lokal- och personalresurser. Risken varierar givetvisberoende på vilken bevekelse-grund för att driva daghem eller fritidshem som äravgörande för den som kommunen anlitar. Den är störst om den som lämnartjänsten skulle göra detta huvudsakligen i vinstgivande syfte. Om däremot densom lämnar tjänsten har en ideell bevekelsegrund eller en annan intressegemenskapmed föräldrar och barn är givetvis denna risk avsevärt mindre. Här tänker jagdå på de sammanslutningar av föräldrar som gemensamt tagit ansvaret för omsorgenom sina egna barn, föreningar som erbjuder en speciell form av pedagogik,exempelvis eller Waldorfpedagogik, religiösa, politiska och andraliknande föreningar. 3.3Hittillsvarande och pågående utveckling Barnomsorgenhar expanderat mycket snabbt. fanns ca 10 000daghemsplatser. har ungefär 160 000 barn plats i daghem. hade ca20 000 barn i åldern plats i olika former av barnomsorg, i dagär motsvarande siffra ca 360 000. Det är självklart att med en så snabbutbyggnad följer en rad problem. Det har varit naturligt att under dettauppbyggnadsskede försöka skapa en så enhetlig verksamhet som möjligt.Socialstyrelsen har i rådgivande syfte givit ut jämförelsevis detaljeradebeskrivningar av hur byggnader kan utformas, etc. Bl. a. har det funnits ensärskild ytnorm. har alla kommuner egna erfarenheter av bamomsorgsutbyggnad.Därmed har det blivit naturligt atl släppa de statliga detaljkrav som funnits.Detta har varit en utgångspunkt för det nya statsbidragssystemet. harsocialstyrelsen tagit fram underlag för en debatt om den innehållsmässiga delenav barnomsorgen. I det förslag till pedagogiskt program som lämnats förutsättsatt de mera övergripande diskussionerna följs upp i en planering.Kommunerna har att dra upp ramarna för verksamheten medan den närmareplaneringen måste ske i den enskilda förskolan i samarbete med personal, föräldaroch barn. 1983/84:177 6 a. att varje förskola, inom de ramar som fastställs genom politiska beslut,får ta ett långtgående ansvar för verksamheten. rad kommuner pågår ett omfaltandfe utvecklingsarbete. Ett av de problem somuppmärksammats är en alltför låst styrning från centrala kommunala instanser.Personalen upplever sig inte ha tillräckliga möjligheter att påverka beslutenom den egna verksamheten. Delta kan gälla utrustning, mathållning, anställningav personal etc. Ett sätt att möta denna typ av problem är alt ge personalenett direkt ansvar för den ekonomiska förvaltningen av verksamheten. Detta kanske genom t. ex. en rambudgetering. Blandde frågor som är föremål för särskild uppmärksamhet kan nämnas resursutnyttjandet,dvs. alt på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttja befintliga resurser.Gränsdragningen och samverkan mellan olika kommunala förvaltningar är en annanfråga, liksom föräldrasamverkan, verksamheter för barn med behov av särskiltstöd, utbildning, fortbildning och vidareutbildning m. m. Delfinns all anledning alt stödja den positiva utveckling som barnomsorgengenomgår mot en förnyelse och utveckling av verksamheten. De 30 milj. kr. sominom statsbidragssystemet satsas på utvecklings- och förnyelsearbete kommer attha stor betydelse i detta avseende. Detta arbete diskuteras med kommunerna i enserie konferenser som arrangeras av . Somjag anfört ovan pågår ett intensivt utvecklingsarbete i kommunerna med stöd avstatliga bidrag. I detta perspektiv anser jag atl de förslag som framförts ivissa kommuner om affärsmässigt drivna daghem inle tillfört verksamheten någotnytt av positivt värde. Det är självklart alt man genom ett effektivarepersonalutnyttjande, bättre personalplanering eller en lägre personaltäthet kanminska kostnaderna. En lägre utrymmesslandard kan på samma sätt medföra lägrebyggnadskostnader. Delta är självfallet lika möjligt att genomföra i kommunalaverksamheter som i affärsmässig privat verksamhet. Skillnaden är dock attbeslut om de kommunala verksamheterna sker i demokratisk ordning. Om daghemskäll drivas i affärsmässiga former där verksamheten måste ge en vissavkastning för atl kunna drivas vidare måste en vinst tas ut antingen genom ensänkt standard, genom höjda föräldraavgifter eller ökade statliga ellerkommunala bidrag. Enligt min uppfattning är ingetdera alternativet tilltalande. Oftahar hänvisats till att en affärsmässigt driven verksamhet skulle ske försöksvisoch att det skulle vara enkelt att avbryta försöken om de misslyckades. EnUgtmin mening skall inte verksamheter med barn bedrivas på detta sätt. Som jagtidigare nämnt är barnet starkt beroende av kontinuitet i sin vardag. Kommunersom gjort sig beroende av denna verksamhet skulle i 1983/84:177 7 mångafall bli tvingade alt la över densamma trots dess brister. Att lägga ned enverksamhet som barnen vant sig vid skulle vara inhumant mot barn och föräldrar. Kommunerna måste i sinplanering av. barnomsorgen ha en helhetssyn på verksamheten. Där måste hänsyntas till bostadsområdens speciella behov, till föräldrars arbetstider, till endel barns behov av särskilt stöd etc. Prioriteringar måste kunna göras så attvissa barnstugor under särskilda perioder får extra resurser. Om kommunen ivissa bostadsområden lyckas pressa kostnaderna skall självfallet inte vinstendär tillfalla enskilda personer utan kommunen. Omvinstintresset är avgörande för vissa daghem eller fritidshem kommer sådanaverksamheter med stor sannolikhet atl förläggas till områden som kan betraktassom lönsamma, där behoven av extra insatser inte är så stora. Risken för ensegregation av barnomsorgen är därmed uppenbar. Riskerna för att oseriösaföretag lockas atl etablera sig inom barnomsorgen är stora. I ett förfarandedär kommuner lar in anbud på barnomsorgsverksamhet kan man alldeles uppenbartse sådana risker. Även företag som i ett inledningsskede är seriöst satsandekan inom hamna i ekonomiska svårigheter där omsorgenskvalitet mycket lätt kan hotas. Därför måste det redan nu tas en klar ställningtill att statsbidrag ej skall utgå till denna typ av verksamhet. Jaganser det vara mycket angeläget att föräldrar har ett stort inflytande på barnomsorgenoch lar aktiv del i verksamheterna. Sättet på vilket detta kan ske i denkommunala barnomsorgen måste vidareutvecklas. I varje barnomsorgsform börföräldrarnas medverkan vara ett viktigt inslag i verksamheten. Attföräldrar sluter sig samman och i kooperativa former svarar för omsorgen om sinaegna barn anser, jag vara positivt. Dessa form.cr av barnomsorg finns ochär berättigade till statsbidrag. Man måste emellertid vara uppmärksam på altalla föräldrar på grund av sin arbetssituation inte har möjlighet att delta ien sådan verksamhet. Likaså är del positivt alt ideella organisafioner av olikaslag startar och driver barnomsorgsverksamheter. I dessa fall är inte detekonomiska vinstintresset styrande utan omtanken om barnen. Dessa alternativ fillkommunal barnomsorg kan ge viktiga impulser till den kommunala verksamheten somär grunden i barnomsorgen. De bör därför även fortsättningsvis kunna berätfiga fillstatsbidrag. Förslagenom affärsmässigt drivna daghem kan ses som ett led i ett angrepp på dengemensamma och demokrafiskt styrda sektorn i vårt samhälle. Enstaka företageller projekt innebär inget hot mot verksamheten. Stegel därifråntill en vidgad verksamhet är dock inte långt. I en sådan situation skulle heladet syslem vi byggt upp inom barnomsorgen hotas. En sådan utveckling anser jagvara ytterst olycklig. Därför bör inte statsbidrag utgå till affärsmässigtdriven barnomsorg. Detta synsätt överensstämmer väl Prop.1983/84:177 8 medvad socialutskottet anförde i sitt betänkande 1983/84:12 om statsbidrag tillbarnomsorg och social hemhjälp, m. m. Utskottet förutsatte nämligen att förrätt till det s. k. årsarbetarbidraget skulle gälla "att barnomsorgsverksamhetendrivs utan vinstsyfte och med en organisation, en förening, ett föräldrakooperativeller liknande som huvudman." Detkan däremot inte anses rimligt att statsbidrag skall utgå när enskilda personereller företag vill skapa vinster för sig själva eller för sina företag genomaffärsmässigt driven verksamhet i barnomsorgen, i synnerhet om detta drabbardet kvalitativa innehållet i omsorgen. Isyfte att klargöra att statsbidrag inte bör lämnas till sådana affärsmässigt drivnadaghem och fritidshem som behandlats i det föregående krävs vissa ändringar inu gällande statsbidragsregler. Jag föreslår sålunda att statsbidrag lämnastill kommun för sådan barnomsorg i form av daghem och fritidshem som drivs avnågon annan än kommunen endast under följande förutsättningar: 1. att den som driver daghemmet eller fritidshemmetantingen är en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret föromsorgen om sina egna eller varandras barn, eller en sammanslutning som har anknytningtill en ideell organisation, erbjuder en speciell form av pedagogik eller andraliknande ideella grunder, 2. att daghemmet eller fritidshemmet är upptaget ikommunens barnomsorgsplan, 3. atl daghemmet eller fritidshemmet uppfyller de kravsom finns för motsvarande verksamhet, dvs. att verkamheten bedrivs fortlöpande,alt barnen är inskrivna och att en överenskommelse finns om barnensvistelsetid. Denya reglerna kan beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. De bör tillämpas fr. o. m. den 1 juh 1984. Förändringarnai statsbidragsreglerna innebär inga förändringar i medelsbehovet. Jaghemställer att regeringen föreslår atl godkänna de riktlinjer förstatsbidrag till alternativa barnomsorgsformer som jag förordat i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. minab/gotab 1984