prop · G70324 · 1983-12-31 00:00:00 — omgodkännande av överenskommelsen om ändring av samarbetsöverenskommelsenden mellan , , , och (); Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade uldragav regeringsprotokoll. I proposiiionenföreslås att godkänner en överenskommelse om ändring av 1962 ärsnordiska samarbetsöverenskommelse. det s.k. Helsingforsavtalet.Överenskommelsen syftar till all stärka , och Ålandsställning i det nordiska samarbetet. Ändringarna innebär bl. a. alt medlemsantal ökas. 1 1983/84. 1983/84:24 2 Närvarande: statsråden I. , ordförande, . R. , , Thunborg Proposition om godkännande av överenskommelsen den 15 juni1983 om ändring i samarbetsöverenskommelsen mellan ,, , och () Vid 28:e session i Reykjavikbeslöts att ett danskt regeringsförslag om färöisk och grönländskrepresentation i rådet jämte dl medlcmsförslag om självständig färöiskrepresentation skulle bch;indlas i rådets juridiska utskott. I en skrivelse den5 till rildcts presidium föreslog utskottet att frfigan omFäröarnas och samt även representation skulle utredassärskilt. Vid ett möte mellan presidiet och de nordiska ländernasstatsministrar träffades överenskommelse om att ge ensärskild kommitté i uppdrag alt utreda hur , och skullekunna ges en tillfredsställande representation i . avlämnade kommittén', vanligen benämnd Petrikom-mittén,sitt betänkande (NU 1982:6) , och representation . Frågan behandlades härefter av juridiskautskott, som avgav ctl betänkande över förslagen . Vid sin 3l:asession i antog fem rekommenda- ' ViJ ;ivl;imn;indet ;iv betänkandet heslod kommittén av statsrådelCarl Axel . .Sverige, ordföninde. stortingsrepresenlant , vice ordförande, kiilliirminislcr l.isc 0stergaard och folketingsman Ib.Stetter. , juslilie-minislcr ChrislolTcr Taxell och riksdagsledamotEls! , jiistitic- och kyrkominister alltingsman Haildor Asgrimson. 1983/84:24 3 tioner (nr 5-9/1983), på grundval av förslagen iutskottsbetänkandet. 1 rekommendationerna hemställs att regeringarna i denordiska länderna genomför vissa ändringar nordiska samarbetsöverenskommelse,det s.k. , i allt väsentligt grundade på Petrikommitténsförslag. Inom de nordiska samarbetsminislrarnas ställföreträdarkommittéutarbetades härefter ett förslag till överenskommelse om ändring av Helsingforsavtaleti syfte att efterkomma rekommendationer. Förslaget, som heltöverensstämmer med rådets rekommendationer, överlämnades till (samarbetsministrarna). Regeringen beslutade attSverige skulle underteckna överenskommelsen och uppdrog åt mig i egenskap avsamarbetsminister alt göra det. Överenskommelsen, som skall ratificeras,godkändes och undertecknades av samtliga nordiska länder vid ett möte iReykjavik . Den har upprättats på de fem nordiska språken ochtexterna har samma giltighet. Den svenska texten av överenskommelsen bör fogastill protokollet som bilaga. Från börjanbyggde den inte pä någon inlernationellrättslig överenskommelse utan pänationella beslut som fattades av var och en av de fem suveräna nordiskastaterna. Rådet utgjorde elt organ för samråd mellan ländernas parlament ochregeringar med tyngdpunkt på parlamenten. De europeiska marknadsfrågornasutveckling aktualiserade dock frågan om fastare former för detnordiska samarbetet. Härigenom fick deallmänna målen för det redan långt utvecklade mdlanstatliga samarbetet enövergripande avlalsram. Med anledning av ett danskt regeringsförslag omrepresentation för i och en åländsk framställning om medlemsskaptillsattes samma är en kommitté bestående av de fem nordiska justitieministrarnaoch rådets presidium för att utreda frågan. Kommittén (den s. k. )gav en slutrapport med förslag om formerna för och Ålandsrepresentation i rådet. Förslaget antogs av de fem nordiska länderna ochföranledde ändringar i stadga. Ändringarna, som alltså innebäratt och gavs representation i rådet, trädde i kraft den Ijanuari 1970. I samband med vissa ytteriigare ändringar är 1971 i Helsingforsavtaletupphävdes stadga och dess bestämmelser fördes in i Helsingforsavtalet.Avtalet har reviderats vid ytterligare ett tillfälle." - Texten till J dess ursprungligalydelse ar inlagen som bilaga till prop. 1962: 154 (publicerad i SÖ 1962: 14),Beträffande ändringsöverenskommelser och är 1974, se prop, 1971:50 (SÖ 1971:12)resp. prop. 1973:122 (SÖ 1974: 31). Den svenska texten till dess nu gällande lydelse finns vidare återgiven i foldern Nordiskasamarbetsavtal (1980) som har getts ut av och . ti /84. Prop.1983/84:24 4 har staterna förbundit sig att bevara och ytterligareutveckla samarbetet på de rättsliga, kulturella, sociala och ekonomiskaområdena saml i fråga om samfärdseln och miljövården. ochNordiska ministerrådet ärde viktigaste av de samarbetsorgan som skallförverkliga samarijctsavtalets syften. Deras verksamhet regleras i avtalet. Vidarehar slutits särskilda samarbetsavtal bl.a. när det gäller nordiskt kulturelltsamarbete. Detta samarbete avser de tre huvudområdena utbildning, forskningoch allmän kulturell verksamhet. Syftet är bl.a. att stärka och intensifierakulturellt samarbete i vid bemärkelse och att öka den samlade effekten avländernas insEitser. är enligt samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlamentoch regeringar. Dess uppgift är att ta initiativ och ge råd i frågor som avsersamverkan mellan länderna. Det sker genom rekommendationer till ministerrådeteller regeringarna. Rådetbestår av 78 valda medlemmar samt av regeringsrepresentanter och representanterför landstyre och landsskapssty-relse. Devalda medlemmarna utses pä följande sätt. folketing väljer inom sig16, riksdag 17, allting 6, storting 18 och 18 medlemmar i rådet. Vidare väljer lagting två och Ålandslandsting en medlem i rådet. Dessutom väljer vart och ett av dessa organmotsvarande antal suppleanter. Regeringsrepresentanternautses inom de nordiska regeringarna till det antal som dessa önskar. landssiyreoch utser vardera en representant bland sinamedlemmar. Representanterna saknar rösträtt i rådet. Danmarksrikes delegation vid session består dels av de medlemmar somhar valls av och lagtinget, dels av de representanter som harutsetts av regeringen och landsstyret. delegation består dels av demedlemmar som har valts av och dels av de representantersom har utsetts av regeringen och landsskaps-styrdsen. För etlvart av de övrigaländerna består delegationen av de medlemmar som har valts avfolkrepresentationen och av de representanter som har utsetts av regeringarna. Denordiska ländernas regeringar skall enligt samarbeta iNordiska ministerrådet. skall fatta beslut i den utsträckningsom framgår av avtalet och andra överenskommelser mellan länderna. Även iövriga samarbelsfrågor skall ministerrådet svara för samarbetet mellan denordiska läridernas regeringar samt mellan regeringarna och . 1ministerrådet ingår en eller flera regeringsmedlemmar frän varje land. Ministerrådetkan således vara sammansatt av samarbetsminislrar eller av fackministrar elleren kombination av dessa. 1983/84:24 5 Som jag har nämnt i det föregående fick iuppdrag att utreda hur , och skulle kunna ges entillfredsställande representation i . Kommittén skulleemellertid själv fastställa sitt mandal. Diskussioner med företrädare för . ochÅland gav vid handen att man ville att kommittén bl.a. skulle undersökamöjligheterna för dem att - vararepresenterade med egna valda medlemmar i rådet utan att dessa ingår i dendanska resp. finska delegationen - och med vardera tre ellerfyra och med två medlemmar. - ha fastrepresentation i ministerrådet och ha rätt att delta i rådets beslut, i varjefall i frågor som direkt berör dem och omfattas av deras självstyrelsekompetens. 1 silt betänkande konstaterade attsamarbetet inom ramen för bygger på förutsättningen att deenskilda medlemmarna kan upprätthälla internalionella förbindelser och bl.a.sluta avlal med varandra. Samarbetet tar även sikte på medlemmarnas relationertill andra stater. Kommittén framhöll att , och visserligenintar en särställning genom den vittgående autonomi de har i flera hänseendengentemot resp. . Deras ställning grundas emellertid pä internnationell dansk och finsk lagstiftning. Självstyrelsen omfattar inlerelationerna till främmande slaler. alltså inte utrikespolitik ellerförbindelser med ullandel. Självstyrelsekompetensen innefattar sålunda intemöjligheter att självständigt ingå avtal liknande eller attupprätta förbindelser med andra stater såsom förutsätts i detla. En majoritet i kommittén ansåg mot bakgrund av nuredovisade förhållanden all , och inte kunde likställasmed de suveräna staterna i . Däremot fann kommittén att Färöarna.Grönland och på grund av sin relativt vittgående självstyrelsekompetensborde ges en särskild ställning inom ramen fördel nordiska samarbetet. Ett meraktivt engagemang i det nordiska samarbetet från , ochÅlands sida kunde enligt kommitténs mening bäst uppnås om deras ställning sä långt som möjligt återspeglar självstyrelsekompetensen. Åandra sidan värdet enligt kommittén olämpligt att frågor som rör internaförhållanden eller relationer mellan och , å ena sidan, ochFäröarna, resp. , ä andra sidan, blir föremål för behandling inågot organ utanför dessa länder. Värderingar eller tolkningar avsjälvstyrelsekompetensen borde således vara förbehållna de nationellamyndigheterna eller domstolarna och fick enligt kommitténs mening inle förasupp i samarbetet i eller . konstaterade alt den hittillsvarandeordningen för Fär- 1983/84:24 6 öarnas och parlamentariska representation har inneburit att del danska och den finskariksdagen har fält minska antalel parlamentariska företrädare till förmån förFäröarna resp. . Att folketing och riksdag skulletvingas att ytterligare minska den parlamentariska representationen i rådetkunde inte godtas från dansk och finländsk sida inom kommittén. Härvidhänvisades till att det skulle uppstå svårigheter för ländernas folkvaldaförsamlingar alt i fortsättningen vara representerade på elt tillfredsställandesätt i rådet och dess utskott. En utökning av det sammanlagda antalet valdarepresentanter i rådet framstod därför som oundviklig för kommittén. En lämpligordning var enligt Pelrikommittéri att de fyra stora nordiska länderna utsersamma antal pariamentariska representanter. En ökning av den danska och finskarepresentationen borde därför åtföljas av en ökning av de isländska, norska ochsvenska representationerna. Kommittén förordade mot denna bakgrund attDanmark, . och får välja 20 medlemmar och sjumedlemmar i rådet. Den föreslagna lösningen innebär atl folkelingväljer 16 medlemmar, riksdag 18 medlemar och parlamenten i resp.Färöarna. och vardera två medlemmar i rådet. F. n. utser landsstyre och Ålandslandskapsstyrelse vardera en "regeringsrepresentant" att ingå irådet. Kommittén ansåg att , och själva bör kunnabestämma det antal "regeringsrepresentanter" som de önskar skallingå i rådet. föreslog vidare atl och Grönlandslandsstyren liksom skall fä rätt att väcka förslag . Likaså förordade kommittén att företrädare för Färöarna.Grönland och skall ges vissa möjligheter att delta i arbetet i rådelsutskott. Detta förslag, som i huvudsak innebär en formalisering av nu gällandeordning, föranleder inte någon ändring i . Vad härefter angår arbetet inom ministerrådet och ämbetsmannakom-mittéernaansåg att den rätt som i ett ministerrådsbeslut medgavsrepresentanter för och i fortsättningen även landsstyren samlÅlands landsskapsstyrdse alt delta i detta arbete borde formaliseras genomuttryckliga regler i bl. fann kommitténsmajoritet alt , och inte borde ges nägon i Helsingforsavtaletuttalad beslutanderätt i ministerrådet. Däremot borde enligt kommitténtillskapas en anslutnings-rätt som innebär alt beslut av ministerrådet ärbindande för , och i den mån de ansluter sig tillbeslutet i enlighet med självstyrelseordningarna. En sådan räll borde utformasså att den ger möjlighet till anslutning såväl direkt i samband med attministerrådet fattar sitt beslut som i efterhand. Prop.1983/84:24 7 förslag rörande ändringar i Helsingforsavtaletgodtogs i allt väsentligt av juridiska utskott. Utskottetförordade dock den ändringen i kommitténs förslag att de färöiska, grönländskaoch åländska rädsmedlemmarna skulle betecknas som "delegationer".Dessa delegationer skulle i sin lur ingå i resp. delegation.Som en följd av utskottets förslag kommer det all framgå direkt av Helsingforsavtaletatt. när del gäller de interna förhållandena inom resp. Finlandsdelegation. , och har att själva bestrida sina kostnaderför att delta i rådets arbete och för att anställa sekretariatspersonal. Juridiska utskottet föreslog vidare en ändring i Hdsingforsavtaletsarl. 8 som innebär att skoleleverna i fortsättningsvis skall undervisasinte bara om de nordiska länderna utan också om språk, kultur och samhällsförhållandeni de självstyrande områdena. antog med stor majoritet juridiskautskottets förslag till rekommendationer angående ändringar i (nr 5-8/1983). Rådet antog vidare en rekommendation om ändring av art. 58 i (nr 9/1983). Ändringen innebär i huvudsak atl plenarförsamling-en eller, efterdess bemyndigande, presidiet för varje budgetär skall besluta hur de gemensammautgifterna skall fördelas mellan delegationerna. Beträffande ändringen i art. 8 hänvisas till vad jag haranfört i föregående avsnitt. 44 slås fast atl det nordiska samarbetet sker intebara mellan de nordiska länderna och deras regeringar utan atl i deltasamarbete ingår också , och Älands folkrepresentationer ochlandsstyren resp. landskapsstyrelse. 47 innehåller bestämmelser om Nordiska rådetssammansättning. Den närmare innebörden av artikeln har jag redovisat underavsnitt 3. 48 anges vad som avses med de olika ländernas samtFäröarnas, och Älands delegationer. Pä denna punkt hänvisas till vadjag har anfört i avsnitt 4. 49 första stycket slås fast attregeringsrepresentanterna samt landsstyrenas och landskapsstyrelsensrepresentanter inte har rösträtt i rådet. Genom ändringen i arl. 55 första stycket ges jämvälFäröarnas och landsstyren saml rätt attväcka förslag i . Sådan rätl tillkommer även ministerrådet ochmedlemmar i rådet. genom ändringarna i art. 47 också medlemmar utseddaav parlamenten i . Prop.1983/84:24 8 Ändringen i r(;7. 5(S har berörts i avsnitt 4. 60 första stycket föreskrivs att ochGrönlands landsstyren samt Älands landsskapsstyrdse deltar i ministerrådetsarbete. 1 art. 61 första slyckel anges atl medlemmar av landssiyreeller av landsskapsslyrelsen liksom regeringsmedlemmar i undanlagsfall kan företrädasav härtill befullmäktigade personer vid ministerrådets sammanträden. I sammastycke görs vidare en redaktionell ändring. Till art. 63. som reglerar minislerrådsbeslutens bindandeverkan, har fogats ett nytt andra stycke. Ändringen innebär att ministerrådelsbeslut i en viss fråga inte binder . och omderas självstyrelscordningar inte tiilläter resp. regeringatt falla fiir dem bindande beslut i denna fråga. Vidare reglerar del föreslagnastycket den anslutningsrätl somjag har berört i avsnitt 3. Som jag har nämnt i det föregående inleddes verksamhet . Först genom fick dockdet nordiska saniiirbctct lastare former och man skapade en övergripande avlalsramför detla samarbete. Genom ändringar i Nordiska rådels stadga erhöll Färöarnaoch rcprescntalion i . Nästa steg togs . beslutade då atl ge företrädare för landssiyre ochÅlands landskapsstyrelse rätt att delta i möten med ministerrådet och ämbctsmannakommitlécrnär frågor av intresse för och behandlas. Den genomfördes en självslyrelseordning förGrönland. Härigenom skapades även för vidkommande i stort sett sammaautonoma förhållande till som hade haft sedan är 1948. Som jaghar nämnt tidigare lade den danska regeringen fram ett förslag omsjälvständig representation i för och , Bl. a.detta regeringsförslag ledde sedermera till att en kommitté - - tillsattesför atl undersöka möjligheterna alt åstadkomma självständig representation förFäröarna. och saml alt gianska de praktiska konsekvenserna av ensådan ordning. Jag har i del föregående redogjort för Petrikommitténsförslag och den positiva behandlingen av dessa förslag i . Somjag vidare har nämnt har senare utarbetats en fullständig text till enöverenskommelse om ändring av . Överenskommelsen har imdcr-tccknalsvid ett möte i mellan de nordiska s;imarbclsministrarna.Den träder i kraft efter del ;itt den har ratificerats av samtlig;inordiska slaler. Vid tillfälle undcrlcckn;ides ctl (wcicnskommclse otnändring av överenskommelsen 1983/84:24 9 1972 mellan , , , och omsamaibelc på transport- och kommunikationsområdet (transportöverenskommelsen).Även denna överenskommelse liksom en tidigare undertecknad överenskommelse omändring av det s.k. kulturavtalet mellan de nordiska länderna föranleds avNordiska rådets rekommendation 5/1 1983 angående , ochÅlands medverkan i del nordiska samarbetet. De båda sistnämndaöverenskommelserna fordrar inle medverkan. Jag villframhålla atl de ändringar av som föreligger har vunnitanslutning i alla de fem nordiska länderna liksom på , ochÅland. Ändringarna är enligt min mening väl avvägda. De kommer också att få slorbetydelse när det gäller all bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Ettvidgat dellagande i detta samarbete från , och sidabidrar till att öka kunskaperna om och samhörigheten med de områden i Nordensom på grund av sitt geografiska läge har sin egen historia, sina egnakulturella traditioner och sina speciella problem. markeras densärskilda ställning som , och har inom sin nationstillhörighetsamt viljan att respektera denna särskilda ställning i det nordiska samarbetet.Mot bakgrund av det nu anförda förordar jag att ratificerar överenskommelsenom ändring av . Motsvarande förslag kan väntas att bliframlagda för parlamenten i , , och . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår all godkänna överenskommelsen om ändringav samarbetsöverenskommelsen mellan , , ,och . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beshiiai all genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden lagt fram. Prop.1983/84:24 10 om ändring av samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962mellan , , , ocb , , , och Sverigesregeringar, vilka genom överenskommelser av ochden ändrat samarbetsöverenskoinmelsen mellan denordiska länderna, vilka finner det ändamålsenligt atl göra vissa ändringar iöverenskommelsen för alt ge och en utökad representafion och saml för att ge samma representationi dessa organ, har enats om följande: Artiklarna 8, 44, 47, 48, 49, 55, 58, 60, 61 och 63 i samarbetsöverenskommelsenskall erhålla följande nya lydelse. Artikel 8 "Undervisningen och utbildningen skall iskolorna i de nordiska länderna i lämplig omfattning innefatta undervisning omspråk, kultur och allmänna samhällsförhållanden i de övriga nordiska länderna,inbegripet , och ." Artikel 44 "I samarbeta de nordiskaländernas samt , och Älands folkrepresesentationer,ländernas regeringar samt och landsstyren och Ålandslandskapsstyrelse. Rådet är initiativlagande och rådgivande i frågor, som avsesamverkan mellan alla eller några av dessa länder och , ochÅland, samt har i övrigt de uppgifter som framgå av denna och andra överenskommelser." "Rådet beslår av 87 valda medlemmar,regeringsrepresentanter och representanter för och (jrönlandslandsstyren och . Avmedlemmarna väljer folketing sexton, riksdag aderton, Islandsalting sju, storting och riksdag vardera tjugo samt ett vart avFäröarnas lagting och och två. Dessutom väljervarje för;;amling motsvarande antal suppleanter. Val av medlemmaroch suppleanter förrättas och gäller för tiden till nästa val. Vid valskola olika politiska meningsriktningar givas representation i rådet. Endast den som är medlem av den församling som förrältatvalet kan viira vald medlem eller suppleant i rådet. Regeringarna, landsstyrena och landskapsstyrelsen utsebland sina medlemmar del antal representanter som de önska." 1983/84:24 11 "rikes delegation består av de av folketingelvalda medlemmarna och de av regeringen utsedda representanterna samt avFäröarnas och i andra stycket nämnda delegationer. delegiitionbeslår av de av valda medlemmarna och de av regeringen utsedda representanternasamt av i andra stycket nämnda delegation. För ettvarl av de övrigaländerna beslår delegationen av de av folkrepresentationen valda medlemmarnaoch de av regeringen utsedda representanterna. Färöarnasdelegation beslår av de av lagtingel valda medlemmarna och de av landsstyretutsedda representanterna. delegation består av de av landstingetvalda medlemmarna och de av landsslyrel utsedda representanterna. Ålandsdelegation består av de av valda medlemmarna och de avlandskapsstyrelsen utsedda representanterna. Med"delegation" förstås i artiklarna 52. 54 första stycket, och 58andra stycket, landets delegation." "Regeringsrepresentanlerna saml landsslyrenas ochlandskapsstyrelsens representanter ha icke rösträtt i rådet. I frågor, som angå tillämpningen av överenskommelsermellan vissa länder, ha endast medlemmar från dessa länder rösträtt." Artikel 55 "Regering. , ministerrådet och medlem ha rätl altväcka förslag i rådet. Förslag skall beredas av utskott innan det slutbehandlasinom rådet." "Vatje delegation svarar för utgifterna för sittdellagande i rådet. Plenarförsamlingen.eller efter plenarförsamlingens bemyndigande presidiet, fattar för varjebudgetär beslut om hur de gemensamma utgifterna skola fördelas mellandelegationerna. Presidiet kan i särskilda fall fatta beslut om alt ändra dennafördelning." "I samarbeta de nordiskaländernas regeringar. och landsstyren samt Älandslandskapsstyrelse deltaga i ministerrådels arbete. fattar beslut i den utsträckning som angivesi denna och andra överenskommelser mellan de nordiska länderna. Även i övriga samarbelsfrågorsvarar ministerrådet för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringaroch mellan regeringarna och ." "Medlem av regering, landsstyre ellerlandskapsstyrelsen kan i undantagsfall vid sammanträde företrädas av härtill befullmäktigad:dock måste minst tre av länderna vara representerade av regeringsmedlemmar. Varje land utser en regeringsmedlem med uppgift atl medbiträde av en ämbetsman svara för samordningen av nordiska samarbetsfrågor. bislås i sin verksamhet av ämbetsmannakommittéeroch av ministerrådets sekretariat." Prop.1983/84:24 12 "är bindande för de särskilda länderna. Beslut i fräga somenligt något lands författning kräver folkrepresentationens godkännande binderdock icke detta land förrän folkrepresentationen godkänt beslutet. Erfordrassådant godkännande, skall ministerrådet underrättas härom innan ministerrådetfattar beslutet. Innan folkrepresentationens godkännande givits, är ej heller annalland bundet av beslutet. fattat beslut är bindande för , och i denmån de ansluta sig till beslutet i enlighet med självstyrelseordningarna." Dennaöverenskommelse skall ratificeras och ratifikationshandlingarna möjligtdeponeras i ministerium för utrikesärendena som skall överlämnabestyrkta kopior av överenskommelsen till de övriga fördragsslutande parterna. Överenskommelsenträder i kraft efler den dag då samtliga fördragsslutande partersratifikationshandlingar deponerats. Tillbekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud i den 15juni 1983 undertecknat denna överenskommelse i ett exemplar på danska, finska,isländsk.a, norska och svenska språken, vilka samtliga texter äger sammavitsord. FörIslands regering: . FörNorges regering: Asbj0rn Haugslvedl