prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid mina överväganden har jag slutligen stannat föratt inte föreslå någon ändring i fråga om realisationsvinstbeskattningen avandelar och aktier i oäkta bostadsföretag. Dessa bör således åven framdelesbehandlas enligt aktievinstreglerna. 3.6.2 Uthyrnings- och rörelsefallen Har en lägenhet helt eller till övervägande del varituthyrd under hela eller siörre delen av ett beskattningsår, skall bostadsrättshavarenredovisa hyresinkomsten som intäkt av kapital och dessutom värdet avbostadsförmån om han själv förfogat över lägenheten. Å andra sidan får han göraavdrag för de inbetalningar till föreningen som inte är kapitaltillskott.Avdrag medges också för de reparations- och underhållskostnader som lagts nerför att avhjälpa brist eller skada, som uppkommit . När det gäller de fall där en bostadsrätlslägenhet användssom rörelselokal (anläggningstillgäng) torde den löpande beskattningen ske päföljande sätt. Bostadsrättshavaren redovisar inte något förmånsvärde. Avdragmedges för inbetalningar till föreningen i den mån de inte utgörkapitaltillskott. Kostnaderna för reparations- och underhållsarbeten äravdragsgilla. Kommittén framhåller att förslaget angående lågenhelsfillbehörmåste modifieras något när det gäller rörelseinventarier. Sådan utrustning somvid den löpande beskattningen har behandlats som inventarier skall enligtförslaget inte ingå i realisationsvinstbeskattningen. Vid en försäljning avdessa inventarier beskattas vinsten i stället enligt rörelsereglerna. 1983/84:67 49 Kommittén föreslår för uthyrnings- och rörelsefallen, attavdrag skall medges för reparafions- och underhällskostnader endast underförutsättning att avdrag tidigare inte erhålhts vid den löpande beskattningen. Kommittén berör i detta sammanhang även sådanaförbättringskostnader som en rörelseidkare nedlagt på en bostadsrätt. Kommitténkonstaterar att rättsläget är något oklart beträffande avdragsrällen förförbättringskostnader vid den löpande beskattningen. Kommittén anser atl sådanavdragsrätt föreligger och föreslår atl denna begränsas på molsvarande sätt somför reparations- och underhållskostnader, dvs. avdrag medges bara underförutsättning att sådant tidigare inte erhållits vid den löpande beskattningen. Kommitténs förslag i de nu berörda delarna har inte möttnågra invändningar från remissinstansernas sida. Jag ansluter mig också till förslageloch föreslår alt det genomförs. 3.6.3 Den subjektiva skattskyldigheten Fysiska personer som är bosatta utomlands och utländskajuridiska personer beskattas inte för realisafionsvinster på bostadsrätter. Kommitténs majoritet föreslår alt skattskyldigheten förrealisationsvinster på bostadsrätter utvidgas att gälla även utomlands bosattafysiska personer och utländska juridiska personer. Minoriteten anser attgällande regler beträffande den territoriella skattskyldigheten skall behållas. Kommitténs förslag har pä denna punkt fått ett blandatmottagande. De remissinstanser som avstyrker förslaget framhåller attföreslagen utvidgning av skattskyldigheten synes strida mot modellavtalsom anger att realisationsvinst pä lös egendom skall beskattas i hemviststaten. För egen del får jag anföra följande. har frågor om utvidgning av den svenskabeskattningsrätten av det slag kapitalvinstkommittén har föreslagitaktualiserats i olika sammanhang. Såväl i samband med intern lagstiftning somvid förhandlingar om dubbelbeskattningsavtal har det varit en strävan att ihögre grad än tidigare säkerställa svensk beskattning av vinster som kanhänföras till avyttring av egendom med anknytning till . Jag syftar då bl.a.på den utvidgning av skattskyldigheten i för aktievinster, m.m. somgenomfördes (prop. 1982/83:144, SkU 51, rskr 388, SFS 1983:452). Ensvensk beskattningsrätt efter samma riktlinjer har uppnåtts i ingångnadubbelbeskattningsavtal bl.a. med . De berörda åtgärderna har främst syftat fill attsäkerställa svensk beskattning av realisationsvinster vid avyttring av aktieroch andelar i svenska företag i samband med flyttning utomlands. Vid dennyssnämnda utvidgningen av skattskyldigheten i för aktievinsler, m.m. undantogsvinster vid avyttring av aktier och andelar i s.k. äkta bostadsföretag fråntillämpningen av de nya reglerna i avvaktan på att den framfida realisationsvinstbeskattningenav sådan egendom skulle få sin lösning. 4 1983/84. 1983/84:67 50 Mot den nu angivna bakgrunden och med hänsyn tillbostadsrätternas anknytning till fasfigheter i talar enligt min meningövervägande skäl för en utvidgning av de svenska skattskyldighetsreglerna. Jagdelar kapitalvinstkommitténs uppfattning att utvidgningen bör ges en generellutformning. Några sädana samband med utflyttning frän som förutsätts ide tidigare redovisade åtgärderna beträffande aktievinstbeskatlningen börsåledes inte upprätthällas i fråga om vinster på bostadsrätter. Jag föreslåratt kommitténs förslag i huvudsak genomförs. I en detalj förordar jag dock enavvikelse. Jag har i det föregående kommit fram till att andelar och aktier ioäkta bostadsföretag även bör behandlas enligt aktievinstreglerna. 1konsekvens med detta bör sådana andelar och akfier även i del nu aktuellahänseendet behandlas enligt de regler som gäller för aktier. De i vårasbeslutade reglerna om aktievinstbeskattning i utflyttningsfallen bör således åvenfortsättningsvis gälla för andelar och aktier i oäkta bostadsföretag. Både löpande inkomster på grund av innehav av enbostadsrätt och realisafionsvinst vid avyitring av en bostadsrätt beskattas ihemortskommunen. Kommittén framhåller att det får anses stå i bästöverensstämmelse med principerna för den kommunala beskattningen att allavkastning av en tillgäng beskattas i en och samma kommun oberoende av om detär fråga om löpande avkastning eller en värdestegringsvinst. Kommittén föreslårdärför att nuvarande regler behålls. Jag delar kommitténs uppfattning och föreslår därför ingenändring av gällande regler. Kommittén föreslår att realisafionsvinst på bostadsrätterskall få behandlas som ackumulerad inkomst på samma sätt som gäller förfastigheter dvs. en fördelning av vinsten dock högst . För egen del vill jag anföra följande. Nuvarande reglerangående ackumulerad inkomst vid realisationsvinst på fastighet är komplicerade.De medför, som kommittén , påpekar, stora praktiska och administrativa problem.Mot bakgrund av de betydande svårigheter som redan gällande bestämmelser medföranser jag det mindre lämpligt att utvidga tillämpningen av reglerna förackumulerad inkomst till att avse även bostadsrätter. Mitt ställningstagandegrundas även på den förhållandevis låga beskattningsnivå som valts förbostadsrätternas del. Jag är därför inte beredd att genomföra kommitténsförslag i denna del. Prop.1983/84:67 51 Ett s.k. friköp från en bostadsrättsförening tillgår såalt bostadsrätishavarna först säljer sina bostadsrätter fill föreningen ochdärefter köper ut fastigheten från föreningen. Det finns även andra situationer där enbostadsrättsförening förvärvar en bostadsrätt. Förutom vanliga köp förekommerdet förvärv till följd av bestämmelser i om lösenskyldighet m.m. Har enbostadsrätt övergått till föreningen, skall den enligt BRL överlåtas så snartdet kan ske utan förlust, om inte föreningen på föreningsstämma beslutar attbostadsrätten skall upphöra.Kommittén anser att det är obehövligt medsärbestämmelser i dessa fall. Jag instämmer i kommitténs uppfattning att några särreglerinte skall införas för beskattningen vid friköp. Detsamma gäller förbostadsrättsföreningarnas del vid förvärv enligt BRL.Realisationsvinstberäkningen bör ske enligt vanliga regler. Den omständighetenatt en eventuell hembudsskyldighet innebär att de fall där bostadsrättsföreningarkan bli beskattade för realisationsvinst ökar ändrar inte detta förhållande. De nya bestämmelserna bör träda i kraft den 1 januari 1984och fillämpas på avyttringar som sker efter utgången av . Kommittén har föreslagit särskilda övergångsbestämmelser itre skilda hänseenden. I fråga om bostadsrätter som vid ikraftträdandetinnehafts och därför enligl nuvarande regler kan säljas heltutan beskattning föreslås bestämmelser som syftar fill att undantavärdestegring före ikraftträdandet frän beskattning. Vidare föreslås speciellabestämmelser i fråga om andelar i s.k. oäkta bostadsföretag som vid ikraftträdandetinnehafts i minst två men mindre än . Avsikten är atl undvika enplötslig skärpning av beskattningen i samband med ätTde nya reglerna blirtillämpliga. För alt möta vissa befarade skatteflyktstransaktioner mellannärstående inför den väntade skärpningen av beskattningen föreslås slutligenatt man vid en framtida försäljning skall kunna bortse frän överlåtelser somägt rum mellan nära anhöriga . Jag lar först upp frågan om en eventuell sårbehandling avbostadsrätter som kan säljas utan beskattning, dvs. de fall då innehavstidenuppgår till minsl . Jag delar kommitténs uppfattning atl det är mofiverat medsärskilda regler för de aktuella fallen. Kommittéförslaget medför emellerfidatt särreglerna för de bostadsrätter som kan säljas helt utan beskattningkommer att vara 1983/84:67 52 tillämpligautan någon begränsning i tiden. Närmare bestämt innebär förslaget att en såstor del av den skattepliktiga vinsten beräknad enligt de nya reglerna skallbeskattas som antalet påbörjade kalenderår utgör av det totalaantalet påbörjade kalenderår under innehavet. Enligt min mening bör en lämpligövergång från skattefrihet till beskattning kunna uppnås med en regel avbegränsad giltighetstid. Ett rimligt hänsynstagande till den förändring i beskallningssituationensom de nya reglerna medför åstadkoms om den eljest skattepliktiga vinsten fårreduceras vid avyttringar under de två närmast följande åren efterikraftträdandet. En på så sätt utformad övergångsregel medför givetvis att ävenvärdestegring som uppkommit men inte realiserats före ikraftträdandet kommeralt bli föremål för beskattning. Några vägande invändningar kan enligl minmening inte anföras mot detta. Jagföreslär att regeln utformas på följande säll. Vid avyttringar under är 1984skall endasl av vinsten beskattas medan av vinsten tas tillbeskattning vid avyttringar under är 1985. Avyttringar som sker 1985 kommer fullt ut att behandlas enligt de nya reglerna. Jagvill vidare erinra om att endast avyttringar av bostadsrätter som vid ingångenav innehafts skall förmånsbehandlas. Genommitt ställningstagande i det föregående beträffande behandlingen av de oäktabostadsföretagen är kommittéförslagel om särskilda övergångsregler för dessa inlelängre aktuellt. Kommitténhar slutligen föreslagit särskilda bestämmelser som riktar sig mot vissa skatleundandragandetransakfioner mellan närstående inför den väntade övergången till evigbeskattning. Den i sammanhanget aktuella situationen kan vara följande. Enbostadsrätt har innehafts och en överlåtelse av bostadsrättenkan således ske ulan beskattning oberoende av köpeskillingens storlek. Sker avyttringenföre ikraftträdandet lill en familjemedlem - utan någon ändring av de faktiska boendeförhållandena- till marknadspris eller för en köpeskilling överstigande marknadspriset kan, åvensedan de nya reglerna har införts, en försäljning till utomstående göras utanatt beskattning inträder. Det är som kommittén konstaterar inte möjligt attange vilken omfattning sådana transakfioner har haft. Enligt kommitténsuppfattning kan man emellertid av uppgifter i pressen och annan information draden slutsatsen att det inte är fråga om någon helt ovanlig företeelse. Föratt möta transaktioner av det angivna slaget föreslår kommittén en särskildregel som innebär att man vid en framtida avyttring av en bostadsrätt som harförvärvats från en nära anhörig genom ett oneröst fång skall bortse från närståendelransaklionen. I stället skall man vidvinstberäkningen gå tillbaka till det närmast föregående onerösa fång som harskett från annan än närstående person eller som har skett före ingången av år1980. En överlåtelse lill närstående skall emellerfidinte alltid få den effekten. 1983/84:67 53 sådanaöverlåtelser mellan närstående som har givit upphov till skattepliktig realisationsvinst.Har säljaren i samband med överlåtelsen flyttat från lägenheten eller harköparen i samband med förvärvet flyttat in i lägenheten skall regeln hellerinte tillämpas. Som närstående skall i sammanhanget anses den skattskyldigesmake, föräldrar och barn. Sedan kommitténs förslagoffentliggjorts torde intresset för transaktioner av del angivna slaget haupphört. Detta innebär emellerfid inte att frågan om särskilda regler i detaktuella hänseendet skulle vara inaktuell. Ett behov av sådana bestämmelserföreligger utan tvivel för den tidsperiod som kommer att förflyta från det attlagrådsremissen offentliggörs till dess att de nya reglerna träder i kraft.Frågan är emellertid om reglerna bör vara tillämpliga även på transaktioner avdel angivna slaget som sträcker sig så långt fillbaka somtill är 1980. Som jag redan påpekat torde de aktuella närståendeöverlätelsernaha upphört i och med att kommittébetänkandet blev allmänt känt ().Mot den bakgrunden och då det torde vara myckel svårt att i det praktiskataxeringsarbetet upprätthålla en regel av det angivna slaget för avyttringarunder anser jag att regelns fillämplighel bör begränsastill överlåtelser i anslutning fill att de nya reglerna träderi kraft. Jag föreslår att regeln fillämpas när överlåtelser mellan närståendegjorts efter utgången av . Genom att bestämmelsen blir tillämplig föröverlåtelser under en inte allt som föregår offentliggörandetav förslaget kan vissa otillbörliga försök att kringgå bestämmelsen förhindras.Frånsett den tidsperiod under vilken närståendeöverlätelser bör träffas avregeln bör bestämmelsen utformas pä det sått som kommittén förordat. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om skyldighet för bostadsföreningar och bostadsaktiebolag all föralägenhetsförleckning m.m. Förslagenbör fogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 4. 1983/84:67 54 5.1 Förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Uppräkningenav icke skatteplikfiga inkomster har ändrats med hänsyn till den föreslagna nyamomentindelningen i 35 §. Iförsta stycket har gjorts den ändring som behövs för att frän aktievin-streglernastillämpningsområde utesluta bostadsrätter och de övriga andelar och aklier somomfattas av de föreslagna nya reglerna i 3 a mom. 35§ 3 a mom. Detär lämpligast att samla de nya bestämmelserna om bostadsrätter m.m. i ett nyttmoment som tas in efter aktievinstreglerna. Iförsta stycket anges - genom en hänvisning fill 24 § 3 mom. - att de nya reglernaskall gälla för bostadsrätter i äkta bostadsrättsföreningar. Andrastycket innehåller de grundläggande föreskrifterna om reducering avskatteplikten från av den nominella vinsten vid avyttring inom två årfrån förvärvet fill vid avyttring efter ett innehav pä eller mera. Genomtredje stycket görs de regler som gäller vid benefika förvärv av fastighetertillämpliga också på bostadsrätter. I detta stycke har också tagits in en hänvisningtill 4 mom. sista stycket. Det innebär att en avyttring av en bostadsrätt frånen delägare i ett fåmansföretag eller honom närstående person till företagetäven i fortsättningen skall föranleda beskattning av hela vederlaget om intebostadsrätten är eller kan antas bli till nytta för företagets verksamhet För såväl aktievinster somvinster vid avyttring av annan lös egendom finns f.n. särskilda regler för detfall att avyttringen skett under tvång. Bl.a. med hänsyn lill att denomläggning jag förordat för bostadsrätterna inte har förenats med någonuppskovsmöjlighet, bör även sådana regler finnas. Beträffandeaktievinster gäller i tvångsavyttringsfallen en begränsning av beskattningentill av vinsten oavsett innehavsfiden. Det förefaller lämpligt att ocksåbeträffande bostadsrättsvinsterna tillämpa den lindrigaste beskattningsnivån omtvångsavyttring skett. En sådan bestämmelse har tagits i i fjärde stycketLiksom görs bestämningen av tvångsförsäljningsfallen genom enhänvisning fill 2 § UppskL. Somframgått av avsnitt 3.6.1 skall de nya realisationsvinstreglerna för bostadsrätterockså omfatta andelar och aktier i andra äkta bostadsföretag änbostadsrättsföreningar. Detta regleras i femte stycket. Det skall vara fråga om Prop.1983/84:67 55 ett svenskt förelag. Inte heller uttrycket bostadsrättomfattar andelar i utländska bostadsförelag. Vinster vid avyttring av sådanaandelar kommer således att beskattas enligt aktievinstreglerna i 3 mom. Ianvisningarna till 35 och 36 §§ har - i överensstämmelse med terminologin i BRLoch jordabalken - använts uttrycket "lägenhet" för att beteckna nyttjanderättsobjektet.Detta uttryck omfattar således såväl ett helt hus (l.ex. ell radhus som ärupplåtet med bostadsrätt) som en bostadslägenhet eller "våning"enligt vanligt språkbruk och en rörelselokal. en garageplats är en"lägenhet" i denna mening. I sjättestycket anges alt bedömningen av om en förening eller ett bolag är ett äktabostadsföretag skall grundas på förhållandena vid avyttringssårets ingång. 35 § 4 mom. Förslaget innebär endast en redaktionell ändring föranleddav det nya 3 a mom. 53 § I mom. Ändringarna i detta lagrum föranleds av milt förslag iavsnitt 3.6.3. Ulomlands bosatta fysiska personer och utländska bolag blirenligt förslaget skattskyldiga för realisationsvinster på bostadsrätter somavser lägenheter i . De nya skatlskyldighetsreglerna blir på grund avbestämmelsen i 35 § 3 a mom. femte stycket tillämpliga också vid en försäljningav där avsedda andelar och aktier. Punkt 8 av anvisningarna lill 35 § 1 första stycket finns de bestämmelser om lägenhetsutrustningm.m. som jag har behandlat (avsnitt 3.3.1). Omen bostadsrätt avyttrasoch om köparen också övertar utrustning som ägs av säljaren men skulle hautgjort tillbehör till lägenheten (byggnadstillbehör) om den hade tillhörtfastighetsägaren (dvs. föreningen), skall utrustningen behandlas som om denfaktiskt hörde till lägenheten och omfattades av bostadsrätten. Har den somköper en bostadsrätt i samband därmed också övertagit utrustning av det nuaktuella slaget, bör utrustningen anses ingå i överlåtelsen oberoende av om ettgemensamt eller två separata överlåtelseavtal har träffals. Enkonsekvens av de nu återgivna reglerna är atl den ersättning som uppbärs förutrustningen i fråga skall räknas in i vederlaget för bostadsrätten. Frågan omhur anskaffningskostnaden skall behandlas regleras i anvisningarna till 36 §. Etlundanlag har föreskrivits. Om utrustningen utgör inventarium i en rörelse somsäljaren bedrivit, skall ersättningen tas upp som intäkt av rörelse (jämför punkl1 av anvisningarna till 28 §). Andra stycket innehåller beslämmelser om hur man skallbehandla de Prop.1983/84:67 56 fonder som är avsedda för reparafion och underhäll avbostadsrättslägenheterna. Sådana fonder kan ha olika benämningar (inrereparationsfond, fond för inre underhåll, bostadsråttshavarnas reparationsfond e.d.).Det förekommer att en fond är avsedd för underhåll av såväl bostadsrätlslägenhelersom andra lägenheter i föreningens fastighet. I sådana fall skall andra stycketfillämpas endast på den del av fonden som belöper på bostadsråttslägenhe-terna. I 35 § 3 amom. femte stycket har föreskrivits att bestämmelserna om beskattning avrealisationsvinster pä bostadsrätter skall fillämpas också vid avyttring avvissa föreningsandelar och aktier i andra äkta bostadsföretag ånbostadsrättsföreningar. Detta innebär bl.a. att anvisningarna till 35 § blirtillämpliga. I tredje stycket har tagits in en erinran om delta samt vissa ylleriigareförtydliganden. Punkt 2 c av anvisningarna till 36 § I första stycket finns de grundläggande beslämmelserna omberäkning av ingångsvärdet. Har bostadsrätten förvärvats genom köp skallgivetvis köpeskillingen räknas in i ingångsvärdet. Har den förvärvals genom upplåtelsefrän föreningen skall den i upplätelseavtalet angivna grundavgiften (jfr 6 § BRL)betraktas som köpeskilling. En återbetalning av grundavgift fill följd av attden i upplätelseavtalet angivna avgiften sätts ner under innehavet skall allfidleda fill en molsvarande reducering av ingångsvärdet. En höjning avgrundavgiften får däremot beaktas enligl reglerna för avdragsgilla kapitalfillskotti sjunde stycket. Av andrastycket framgår att de beslämmelser om inre reparationsfond (eller motsvarande)som gäller vid beräkningen av försäljningspriset skall fillämpas också vidberäkningen av ingångsvärdet. Beslämmelser om förbättringskostnader finns i tredje -femte styckena. Somförbättringskostnader skall enligt tredje stycket räknas dels de egentligaförbättringskostnader som bostadsrättshavaren under sitt innehav har lagt nerpä lägenheten (punkt a), dels hans kostnader för s.k. värdehöjande reparafioner(punkt b). Det bör framhållas att en reparafions-koslnad skall behandlas somförbättringskostnad enligt punkt b) så snart lägenheten på grund av arbetet harförsatts i bättre skick än vid förvärvet. Därmed är dock inte sagt att helakostnaden får dras av vid realisations-vinstberäkningen. Av femte stycketföljer nämligen att en redukfion skall göras med hänsyn till den förslitning(konsumtion) som har hunnit ske under fiden mellan reparafionen ochförsäljningen. Jag hartidigare påpekat att en bostadsrättshavare som har använt lägenheten somrörelselokal eller hyrt ut den kan ha fått avdrag vid den löpande beskattningenför vissa förbättrings- eller reparafionskostnader. Detsamma kan ha varitfallet när en föreningen har utgjort ett oäkta bostadsföretag. Av fjärdestycket följer att sådana kostnader inte får dras av vidrealisationsvinstberäkningen. 1983/84:67 57 I femte stycket finns vissa begränsningsregler. Bostadsrättshavarensförbättringskostnader får dras av endast dä kostnaderna har uppgåtttill sammanlagt . Om minimibeloppet har uppnåtts etl visst år, ärde nedlagda kostnaderna i princip avdragsgilla. När det är fråga omkostnader för värdehöjande reparationer tillkommer emellertid den berörda reduceringsregeln.Endast den del av kostnaden som belöper på en vid försäljningen beståendevärdehöjning får dras av. Innebörden av det sagda kan belysas med ett exempel.Antag att bostadsrättshavaren ett visst år har lagt ner . på egentligaförbättringsarbeten (punkt a) och pä värdehöjande reparafioner (punktb). Beloppskravet är således uppfyllt. När bostadsrätten senare säljs, bestårendast en fjärdedel (.) av den värdehöjning som reparationen medförde.Avdrag för förbättringskostnader medges då med totalt (900 -I- 300) . I sjättestycket finns bestämmelser som avser kostnaderna för anskaffning av sådanutrustning som enligl punkl 8 första stycket av anvisningarna fill 35 § skallbehandlas som lägenhetstillbehör. Om utrustningen har anskaffats tillsammansmed bostadsrätten, räknas anskaffningskostnaden in i ingångsvärdet. Harutrustningen anskaffats under innehavet, blir avdragsrätten beroende avomständigheterna i det enskilda fallet. Fanns det tidigare inte någon motsvarighettill utrustningen, blir anskaffningen normalt atl betrakta som enförbättringsåtgärd i egentlig mening. I de fall då en äldre utrustning harbytts ut mot en ny, kan åtgärden betraktas som förbättring endasl i den mån denleder till en standardökning. I övrigt blir den att betrakta som reparation.Även i sådana fall kan avdrag bli aktuellt vid realisationsvinstberäkningen,nämligen om det är fråga om en åtgärd som omfattas av punkten b i tredjestycket (en redan vid förvärvet nersliten utrustning har ersatts med ny). Beslämmelserna om kapitaltillskott har tagits in i sjundestycket. Endast fillskott för amorteringar och förbättringskostnader äravdragsgilla. Tillskotten för amorteringar beräknas schablonmässigt till ettbelopp som motsvarar bostadsrättens andel i amorteringarna under innehavstiden.Det kan vara fråga om amorteringar både pä län som fanns vid förvärvet och pålån som har tagits upp under innehavet.