prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Den större delen av fonden används förvägsektorn genom personal inom och en konsuhstudie för att förbättratransportnätet. Svensk personal direktan-ställs via biståndsfinansiering föratt fylla väsentliga luckor inom zimbab-wesiska myndigheter. Fonden användsockså för statistiksamarbetet och konsultstudier på gruvområdet. Ett flertal svenskaorganisationer bla , , ,Afrikagrupperna och Lutherhjålpen, bedriver utvecklingssamarbete i ocherhåller bistånd. SAREC lämnar stöd till ett utvecklingsinstitut och tillforskningsprojekt. Genom det svenska biståndet till det regionala samarbetet iSödra kommer en mikrovågslänk, en internationell televäxel ochfinansiering av studentbostäder i , till godo. Olikakulturprojekt främjas genom medel från anslagsposten Särskilda program. Som enföljd av torkan beviljade regeringen katastrofbistånd med 3,6 miljkr. BITS har beviljat förmånliga krediter till omfattande totalt 131milj kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 261 Regionalt ekonomiskt samarbete i södra Södra Afrikapräglades av kampen för självständighet i , Mozambiqueoch och mot rasism och minoritetsstyre i ochNamibia. Ett nära politiskt samarbete utvecklades mellan de sk frontstaterna i regionen (,, , och ),framför allt i kampen för självständighet. Efter frigörelse förbättrades förutsättningarnaför ett ekonomiskt samarbete mellanstaterna i regionen. Ett sådant samarbete inleddes inom ramen för konferensen förutvecklingssamarbete i södra (, SADCC). Förutom frontstaterna deltar även , Malawioch . Målet är bl a att minska det starka beroendet avSydafrika när det gäller transporter, sysselsättning, kapital, teknologi ochhandel. Bildandet av SADCC måste anses som ett bakslag för egnaplaner på att förstärka sin roll i regionen. har svarat med väpnadeattacker ellerstöd till sabotageaktioner i grannländerna. En del av dessa sabotage har varitdirekt riktade mot transportleder, som är centrala i SADCC-samarbetet. SADCCsarbetsmetod är att samarbeta om konkreta projekt utan att bygga upp storamellanstatliga institutioner. En transportkommission etablerades i och ettSADCC-sekretariat i . För de övriga sektorerna sköts samordningen av deolika länderna med hjälp av enheter i respektive fackministerier. Trettonsamarbetsområden har fastlagts, varav transporter och kommunikationer är de viktigaste. Vid ettmöte i huvudstad ijanuari 1983, med deltagande avrepresentanter pä hög nivä från SADCC-länderna och ett 50-taI i-länder ochinternationella organisationer, presenterades ett antal projekt som gällerlivsmedelsförsörjning och industri samt studier på bla energiområdet.Utfästelser om finansiering av nya projekt till ett värde av gjordes vidMaseru-konferensen. En särskildanslagspost för stöd till regionalt samarbete infördes /82 då 60 milj kranslogs. /83 höjdes anslagsposten till ,varav för Östafrikanska , . /84 har anslagsposten höjts till ,som det angavs att SIDA isin fortsatta beredning av SADCC-insatser bör räkna med en planeringsram på för budgetåren1984/85 och 1985/86. Vid Maseru-konferensengjordes en svensk utfästelse om för treårsperioden1983/84-1985/86. 1983/84:100 Bilaga 5 262 Det svenska stödetinriktas på projekt som länderna inom SADCC-grup-pen presenterar inom sina samarbetsområden.Målet med insatserna är att minska SADCC-Iändernas beroende av ochomvärlden samt öka samarbetet i regionen. Insatserna motiveras sålundahuvudsakligen av oberoendemålet, medan övriga mål för biståndet kommer i andra hand. Inom transport- ochkommunikationssektorn har framför allt två principer varit vägledande vid val avinsatser. För det första har en bedömning gjorts av de olika projektens betydelse för att snabbtförbättra transporterna och kommunikationerna mellan länderna. För det andrahar koncentrerat sitt stöd till områden, där svenskt näringsliv ärspeciellt konkurtenskraftigt. har beslut fattats om sju insatser och ett antalstudier. Insatserna gäller konsuUstöd till transportkommissionens tekniska enheter, en mikrovågslänk mellan , och isamfinansiering med , eninternationell telefonväxel i , en väg i fram till gränsenmot i samfinansiering med Afrikanska , fortsättning av vägen på den mo?ambikanskasidan till , teleutrustningtill järnvägen i samt en mikrovågslänk mellan och Malawitillsammans med och EG. Vidare har ett antal studier om ytterligare projekt genomförts bl a avseende rullande järnvägsmateriel, elektrifiering av järnvägarna iSwaziland och södra ,internationella telenätet i och förbättringar av Dar es Salaams hamn och . Utanförsektorn transporter och kommunikationer har svenskfinansierade studier rört ettregionalt markvårdssekretariat ochregional lärarutbildning. Vidare har stöd till energi-och industriseminarier utgått. Anslaget förhumanitära insatser i var /. Däravutnyttjades ca för ändamål i . För /84 har 110 milj kranslagits. Det svenska stödettill humanitära insatser i inleddes efter militärkuppen i Chile1973, och syftade då främst till att bistå chilenska flyktingar. Det humanitärastödet har sedermera utvidgats till att omfatta utsatta grupper och familjer i flertalet länder i därmänskliga rättigheter kränks.Betydande belopp kanaliseras tilloffer för förtryck i ,och samt till centralamerikanska länder såsom ElSalvador och . Medlen används blaför stöd till flyktingar ochhemlösa, rättslig och medicinsk hjälp till politiska fångar och deras anhöriga,för stipendier samt underhållsbidrag till familjer, vilkas försörjare harfångslats eller dödats. I några fall lämnas stöd till mindre verkstäderför att främja sysselsättning Prop.1983/84:100 Bilaga 5 263 samt till barnbespisningar och sk folkmatsalar islumområden. En verksamhet som ökari betydelse år stöd till återvändandeflyktingar, bla i . Efter förslag avberedningen för humanitärt bistånd kanaliseras medlen till mottagarnagenom svenska och internationella enskilda organisationer. Bland dessa kannämnas Arbetartörelsens Internationella Centrum, Frikyrkan Hjälper, Kyrkornas Världsråd,, , Röda Korset,och . Situationen iCentralamerika har påkallat insatser av nödhjälpskaraktärför att hjälpa ett ökande antal flyktingar att överleva. Som en följd avinbördeskriget i har drygt 40000 civila dödats. Därtill kommerhundratusentals hemlösa som är på flykt i det egna landet. Följderna av krigeti börjar anta samma proportioner, även om antalet människor som flyrlandet är lägre. Enligt en försiktig beräkning av FNsflyktingkommissarie var antalet centralamerikanska flyktingar utanför hemlandetijanuari 1983 ca 315000, varav flertalet var salvadoraner. Av dem bistods endast 81000 avflyktingkommissarien. Av dessa var 33500från och 31000 från . FNs flyktingkommissarie har inte mandat att bistå de människor iregionen - kanske en halv miljon -som är hemlösa i det egna landet. Dessa människor måste i hög grad lita till humanitär hjälp från andra länderoch hjälporganisationer. Hjälporganisationernasarbete genomförs i många fall under stora svårigheter. Det är därför svårt attväsentligt öka hjälpinsatserna. Det bör emellertid finnas en beredskap för nyainsatser som kan föranledas av förändringar i den politiska utvecklingen iLatinamerika. Humanitärt bistånd i södra Stödet tillflyktingar och befrielserörelser i södra lämnas dels direkt tillbefrielserörelserna, dels genom svenska och internationella organisationer. Destörsta mottagarna är befrielserörelserna (ANC), somarbetar för ett fritt från apartheid, och South West AfricaPeople's Organization (SWAPO), som verkar för ett självständigt . Under budgetåret1982/83 utbetalades av det disponibla beloppet på 169,8milj kr. För /84 har anvisats . Dessa fördelas översiktligt enligtföljande (milj kr): 1982/83 1983/84 ANC () 27,2 32 SWAPO () 43 47 Stöd genom enskildaorganisationer 61,5 Stöd genomFN 8,3 81 1983/84:100 Bilaga 5 264 Härtill kommer eningående reservation om för /83. Detsvenska humanitära stödet till ANC och SWAPO utnyttjas främst till inköp av livsmedel, fordon, kläder,sjukvårdsutrustning och undervisningsmaterial som används till det dagligauppehället för flyktingar. Inköpen sköts av befrielserörelserna självaeller av SIDA. I flyktinglägren söker manöka självförsöijningsgraden. För detta ändamål har inom biståndet jordbruksredskap, utsäde och utrustningupphandlats. En mindre del av medlen används till information ochadministration. I användsdet svenska stödet till ANC till bl a uppbyggande av jordbruksprojekt, skolor och verkstäder. , , UNHCRoch finansierar ett gemensamt hälsovårds-, vattenförsörjnings- ochutbildningsprojekt för namibiska flyktingar i . Närmare hälften av det svenska humanitärastödet till södra lämnas genomenskilda organisationer, svenska och internationella. De viktigaste kanalernaför stipendiering och utbildningsprogram har varit och EducationalTrust samt samväldessekretariatet.Rättshjälp och bistånd till politiska fångar och fångars familjer har lämnats genom . Mission och samt fackliga ochideella organisationer har också förmedlat bidrag. Inom ramen för FNsverksamhet har bistånd lämnats genom FNs fond för apartheidpolitikens offer, FNsNamibiafond, FNs publicitetsfond mot apartheid och FNs utbildningsprogram för södra har fördelats efter rekommendationer av beredningen för humanitärt bistånd. Anslaget förkatastrofbistånd mm uppgick under /83 till 300,7milj kr. Härav har anvisats för ett 90-tal insatser. En senarelagd utbetalning av tidigare beviljade medelpä har härtill belastat1982/anslag. Sammanlagt har således eller nästan helaanslaget tagits i anspråk. I programländernaär förväntningarna stora pä att , som betydelsefull partner iutvecklingssamarbetet, skall bistå med additionella resurser vid en katastroL Vårlångvariga erfarenhet av ekonomiska och sociala förhållanden i programländernainnebär särskilda förutsättningar att utforma katastrofbiståndet på ettflexibelt och ändamålsenligt sätt, som ger långvarig och för framtiden förebyggande verkan. , som på mångahåll lider av svår torka, fortsätter att vara dominerande mottagare av det svenskakatastrofbiståndet. av underåret beviljade medel för katastrofbistånd har avsett bilaterala insatser,mestadels i form av livsmedel. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 265 biståndhar med tre undantag - , samt - varitprogramländer för svenskt bistånd. Enskilda organisationerutgör den viktigaste kanalen för katastrofbistånd. Mer än hälften av anvisade medelhar avsett insatser av varierande storlek i svenska enskilda organisationers regi. Rödakorset, inklusive dess internationella moderorganisation, år den i särklassstörste bidragsmottagaren med , vilket är något mer än vadsom utgått till övriga enskilda organisationertillsammans. av underåret anvisade medel har gällt FN-administrerade insatser, som i första hand avsettflyktinghjälp. Bistånd till flyktingar och hemlösa utgör alltjämt ett viktigt inslag i det svenskakatastrofbiståndet, med knappthälften av anvisade medel för ändamålet. Hårtill kommer Sverigesreguljära bidrag till UNHCR och UNRWA. Specialenheten förkatastrofhjälp inom beredskapsstyrkan för FN-tjänst har avslutatsitt arbete för UNHCR i och genomfört tre nya insatser, avseende delsiordningställande av fordon för distribution av förnödenheter till hemvändandeghananer som utvisats frän , delsuppröjning av krigsraserade flyktingläger i södra för UNRWAs räkning, dels också under sensommaren 1983iordningställande av lastfordon iEtiopien för effektivare distribution av förnödenheter till drabbade, oftasvårtillgängliga, områden. Efterfrågan på de tjänster specialenheten kan erbjuda är fortfarande stor. Deerfarenheter som förvärvats genomspecialenhetens arbete har prövats aven partsammansatt referensgrupp under SIDAs ledning i syfte att ge regeringenunderlag för beslut om kompletterande föreskrifter för specialenhetenutöver vad som tidigare fastställts. Beslutade insatser (milj kr) Svenska röda korset/Internationella rödakorskommittén för hjälp till Svenska röda korset/Röda Svenska röda korset/Röda kors- strofförebyggande insatser i södra Rädda barnen för hjälp till Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Beslutadeinsatser (milj kr) 1 juli-1 dec 1983 Svenska röda korset förkatastrof förebyggande insats 5,5 Katastrofinsats(vegetabilisk olja, lokala transportkostnader) 5,0 Svenska röda korset förhjälp till torkdrabbade 2,3 Rädda barnen för hjälp till torkdrabbade 2,6 /De Dövas Afrikamission för rehabilite ringsinsats för eritreaner 0,380 Specialenheten förkatastrofhjälp för transportinsats Svenska röda korset förhjälp till återvändande flyktingar Svenska röda korset förhjälp till behövande tigreaner Transportinsats fördistribution av förnödenheter Svenska röda korset förhjälp till återvändande från 2,0 förleverans av vegetabi lisk olja till återvändande från 0,075 Frikyrkan hjälper förförnödenheter till återvändande från (inkl smärre insatser i ) 0,5 Svenska specialenhetenför katastrof hjälp/FN för transportinsats 1,5 Hjälp efter torka 5,0 Katastrofbistånd (vegetabilisk olja, Svenska röda korset förlivsmedels insats efter torka 2,7 1983/84:100 Bilaga 5 Beslutade insatser (milj kr) Svenska röda korset för hjälp till UNHCR för hjälp till ugandiska hjälp till etiopiska flyktingar hjälp till ugandiska flyktingar WFP för transport av majs från Frikyrkan hjälper för boskapsvaccination 4 H förkatastrofhjälp efter översvämningar 0,410 Trosgnistans mission för frakt av för nödenheter 0,030 Frikyrkan hjälper förkatastrofförebyggande insats Pingstmissionen för hjälptill torkdrabbade 1,083,5 Svenska röda korset för hjälp efter Svenska röda korset förhjälp till torkdrabbade Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Beslutade insatser (milj kr) Budgetåret Ijuli-1982/83 Svenska röda korset för katastrofförebyggande insats cyklon förhjälp efter över- Svenska röda korset för vatteninsats Frikyrkan Hjälper för vatteninsats Svenska röda korset för hjälp till Svenska röda korset för hjälp till Svenska röda korset/Internationella röda korskommittén för hjälp till WFP för hjälp vid ihai-kampucheanska Frikyrkan Hjälper för rehabiliterings- Svenska röda korset för hälsoinsats UNHCR för hjälp till återvändandeflyktingar Svenska röda korset förhjälp till översvämningsdrabbade UNHCR för hjälp tillafghanska flyktingar för hjälptill afghanska flyktingar Svenska rödakorset/för hjälp till afghanska flyktingar Svenska röda korset/för hälsoinsats Erikshjälpen för hjälp till hemlösa familjer rödakorset för hjälp till Svenska röda korset förhjälp till kampucheanska flyktingar Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Beslutade insatser (milj kr) Svenska röda korset för hjälp efter tyfon Katastrofbistånd efter tyfon för katastrofinsats Frikyrkan Hjälper för katastrofinsats 1,5 3 3 1,3 för hjälp efter jordbävning för hjälp efter jordbävning Svenska röda korset för hjälp efter jordbävning för hjälp efter jordbävning 0,760 0,325,5 UNICEFför katastrofförebyggande insats Svenska röda korset/för nödhjälp 1,719,5 Bidrag till enskilda organisationer för (2,7) (1,8) (1,5) Kontantbidrag och täh till UNRWA Specialenheten för katastrofhjälp/ UNRWA för röjning av raserade flykting- Frikyrkan Hjälper för rehabilitering Svenska röda korset/ICRC för krigsdrabbade Svenska röda korset försjukvård åt palestinska flyktingar Bidrag lill UNHCR för insats iCentralamerika Tältmissionen för hjälptill översvämningsdrabbade indianer Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Beslutade insatser (milj kr) Katastrofinsats (elektrifiering) Frikyrkan Hjälper för hjälp efter Erikshjälpen för hjälp efter över- Specialenheten för katastrofhjälp/ UNDP för vatteninsats i torkdrabbade Frikyrkan Hjälper för hjälp med Frikyrkan Hjälper för hjälp till Bidragtill FAO för gödningsmedel Frikyrkan Hjälper förinsats efter översvämningar UNHCR för insats till förmån för Svenska röda korset för hjälp efter översvämningPingstmissionen för insats efter översvämning FrikyrkanHjälper för insats i tork- och översvämningsdrabbadeområden för hjälp till 0,660 0,4670,750 0,750 Bidrag till enskilda organisa- tioner för humanitära insatser (2,5) (0,5) (1,5) (0,5) Svenska röda korset för Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Beslutade insatser (milj kr) Svenska röda korset för administra- 0,774,7 SIDA för bidrag till enskilda organisa- Stöd till WHO för katastrofförebyggande Extrabidrag till UNHCR för särskilda Svenska röda korset för smärre insatser Svenska röda korset för utredning seminarium om torka i 287,135,7 68,320,500 ' Utöver angivna insatser belastas budgetåret1982/83 av utbetalning av avseende insats under /82. Utnyttjat av anvisat högstbelopp om . 'Jämte belastning med förkatastrofbistånd till budgetåret 1981/82, dvs 299,135,7. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 272 Den ämnesinriktadeverksamheten har successivt knutits fastare till det landprogrammerade biståndet och koncentrerats tillallt färte ämnesområden ochinsatser. Den ger utrymme för en experiment- och försöksverksamhet, somnormalt inte kan rymmas inom enskilda landprogram. Samarbetet bedrivsmed FN-organ, andra mellanstatliga organ samt institutioner och företag iSverige. Verksamheten är avsedd för områden, där de internationella insatsernabedömts vara otillräckliga. De flesta insatserna syftar tillatt förbättra situationen för den fattigare delen av landsbygdsbefolkningen. Fördelning av medel för den ämnesinriktade verksamheten(milj kr) 25,7' ' Inklusive för stöd tilllAEA. ' Exklusive anslagsposten Miljö- och markvård samt energisom /83 Sjukdomar hos del av u-landsbefolkningen utgör ett allvarligt hinder förutvecklingsansträngningarna. De vanligaste sjukdomarna är undernäring, diartéer,luftvägsinfektioner, var för sig eller i samspel, särskilt hos barnen. Alltförmånga och täta graviditeter inverkar negativt pä hälso-och näringstillståndet för såväl kvinnorsom barn. I allt störteomfattning inriktas den ämnesinriktade verksamheten på experimentinsatser somstöder det bilaterala hälsobiståndet. Tre av de planerade insatserna har ett direktsamband med pågående insatser i mottagarländerna. Det gäller stödet till hälso- ochsjukvårdsforskning i , det regionala nutritionssamarbetet i Afrikasamt ett seminarium om läkemedelsplanering. Samtliga andra insatser utgörindirekt ett komplement ochstöd till det bilaterala biståndet. SIDA samarbetarfrämst med () men också med andra internationella och svenskaorganisationer. 1983/84:100 Bilaga 5 273 svenska insatserna sker inom fyra delområden, nämligenutveckling av primärhälsovårdsstrategiri, attitydpåverkan och information, läkemedelshantering samt handikappinsatser. Stödet fortsättertill WHOs rehabiliteringsprogram för handikappade personer. Industrialiseringeni måste grundas på hänsyn till deras speciella tekniska och ekonomiska förutsättningaroch samplaneras med satsningen pålandsbygdens utveckling. Detta kan innebära en koncentration på upprustning och effektivisering av befintligindustri samt framställning avindustriprodukter, som är väsentliga för landsbygdsutvecklingen. Viktiga områden förbiståndet är anpassad teknik, utbildning av småföretagare, tekniköverföring,utbildning i industriellt underhåll och kvalitetskontroll,industriellt rättsskydd, standardisering och hamnadministration. Som exempel kannämnas småindustristödet till , och som kompletteras med en regionaUartangerad utbildning försmåföretagare i ILOs regi. Nya projekt av liknande karaktär är nu underberedning. Målet för detsvenska biståndet till landsbygdens vattenförsörjning är att förbättrahälsotillståndet för de fattigaste grupperna genom att förse dem med rent vatten. Den ämnesinriktadeverksamheten är i huvudsak knuten till vattenprogrammen i programländerna. I likhetmed det bilaterala samarbetet har insatsernainom den ämnesinriktade verksamheten huvudsakligen inriktat sig på anpassadteknik och sanitära åtgärder samt vattenvård och utbildning. Projekteninriktas på ett ökat folkligt deltagande, anpassad teknik och utbildning, drift och underhåll, upprustningav befintliga anläggningar samtförstärkning av mottagariändernas planering och samordning. En ny insatsplaneras, nämligen vidareutbildning av personal i ledande ställning inomvattenmyndigheter i programländerna. De svenska biståndsinsatsernainom energiområdet har till helt övervägandedel finansierats inom landramarna. Även skall energiinsatserna i huvudsak inrymmas i landramarna.Stöd till insatser inom energiplaneringsområdet och för utveckling av nyaoch förnybara energikällor kanemellertid även i fortsättningen komma att ligga utanför landprogrammen.18 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 274 Till grund för desvenska biståndsinsatserna ligger SIDAs "Riktlinjer för energibistånd",vilka utarbetades år 1980.1 dessa riktlinjer prioriteras fyra områden. Två avdessa, vattenkraft och byskogar, är redan väl representerade i det landprogrammerade biståndet. De medel för energiändamål som funnitsutanför landramarna har i första handanvänts för insatser inom övriga tvä prioriterade områden, nämligenenergiplanering samt information och introduktion av nya och förnybaraenergikällor. /84 planeras stöd till bla förnybaraenergikällor, gengasprojektsamt energibesparande åtgärder. Ämnesområdet omfattar lantbruk, skogsbruk och fiske. Prioriteradeområden är produktion och lagring inom jordbruket, organisationsformer förlandsbygdsutveckling, byskogsbruk och fiskodling. SIDA har hittillssamarbetat främst med FAO och med ().Samarbetet med FAO har utvärderats av en fristående expert /83.Utvärderingsmannen rekommenderar ett fortsatt samarbete med FAO i stort settmed den inriktning som programmet haftde . Inga nya insatserföreslås /84, däremot fyra avtalsförlängningar avseendehusdjursproduktion, lantmannabyggnader, byskogsbruk och fiskodling. Samarbetet med (lAEA)fortsätter. Miljöförstörelsen iu-länderna är delvis av en annan karaktär ån i flertalet i-länder. Dendrabbar mer direkt möjligheterna att tillgodose de mänskliga basbehoven avmat, vatten och bränsle. Aktiv vård av naturtesurserna år en förutsättningför utveckling. Detta gäller särskih strävandena att förbättra levnadsvillkorenför landsbygdens många fattiga människor i u-ländema. Miljö- ochmarkvårdsp-ogrammets huvudkomponenter är utbildning, informationsspridningoch faktainsamling, naturtesursplanering samt konkreta fältprojekt. /84planeras stöd till ett markvårds-/byskogsprogram i sompåbörjades . Stödet uppgår till och syftar huvudsakligen tillatt etablera byskogsplanteringar. Programmet genomförs av FAO och UNSO (FNs särskilda organför Sahelområdet och ). Dessutom ges stödför ett markvårdsprogram för , ett vattenkvalitetsprogram inom Mekongområdet,regional markvård i och fortsattsamarbete med olika internationella organ. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 275 Under de senasteåren har antalet undervisningsinsatser inom den ämnesinriktade verksamheten skurits ned. Deåterstående insatserna har inriktats pä attstärka landprogrammen. Insatserna har koncentrerats till utbildningsplanering, utbildning på landsbygden,idéspridning och utveckling av den svenska resursbasen. SIDA har nära följtde program som erhållit stöd genom , och dess ,, i syfte att påverka programmen mot en ökad fältorientering. I kontakterna medmottagariändernas myndigheter har SIDA sökt väcka ett större intresse hos dessa attinte barautnyttja de internationella organisationernas utbildningserbjudanden, utan attäven påverka utformningen av dessa. SIDA har också medverkat i utvärderingen avprogram och på olika sätt sökt utnyttja organisationernas erfarenhet i aktiveringen av den svenskaresursbasen. /84 planerasfortsatt stöd till organisafionen (). Ett mindre belopp kommer att avsättas för spridning av kännedom ominnovationer och utveckling av resursbasen inom undervisningsområdet. Stödet fortsätter tillInternational (). Stödet tillmassmedieutveckling har varit av experimentell och innovativ karaktär.Projektens långsiktiga mål har varit dels att utveckla och planera medieutbildninggenom seminarier och kurser, dels att till landsbygdens folk förmedlayrkeskunskap på medieområdet och möjligheter att ge och ta emot information.De hittillsvarande insatserna har utvärderats. /83 har eninterdepartemental grupp utarbetat förslag till riktlinjer för biståndetpå medieområdet.