prop · G703115 · 1983-12-31 00:00:00 — Stipendierna har utgått med ett belopp sommotsvarar nivån för studiemedel. Anslagen till gäststipendier anvisas överutrikesdepartementets huvudtitel, anslaget - slipendieverksamhet.Stipendierna administreras av Svenska insfitutel. De medel som har anvisats /84 medger att antalet årsstipendier uppgår fill 87. Gäststuderandekommitténhar föreslagit att antalet stipendier ökas. Vidare har kommittén föreslagitatt medlen för gäststipendier skall anvisas över utbildningsdepartementelshuvudtitel. Deremissinstanser som har yUral sig i denna fråga tillstyrker kommitténsförslag. Flertaletgäststipendier utgår fill forskarstuderande. Jag får erinra om atl regeringennyligen i propositionen om forskning (prop. 1983/84:107) föreslagit attytterligare medel anvisas för au främja yngre svenska forskares möjligheter tillinternafiondlt utbyte. Jag anser det också angeläget att öka möjligheterna lörutländska forskarstuderande att utbilda sig i . Min utgångspunkt är au -som bl. har förordat - 100 årssfipendier skall kunnadelas ut /86. Chefen för avser attåterkomma till denna fråga års budgetproposition. 1983/84:115 20 2.8Genomförande av förslagen, information, kostnader Jaghar i det tidigare föreslagit en rad åtgärder för att ändra förutsättningarnaför utomnordiska gäststuderandes studier i . Förslagen avser i förstahand en ändrad antagningsordning, ändrade principer för dimensionering och enny förutbildning. Åtgärder i dessa avseenden bör vidtas ocb så snartdel är praktiskt möjligt. Det är enligt min mening viktigt att berördamyndigheter ges tillräcklig tid för alt förbereda reformerna. Med hänvisningtill detta förordar jag att förändringarna träder i kraft vid ingången /86. Jag har inhämtat att UHÄ redan har påbörjat visst förebereddsearbele. Denytterligare information om den nya antagningsordningen och preparandutbildningensom behövs räknar jag med att UHÄ kan finansiera inom ramen för tillgängligamedel. Medelför kurserna i svenska för gäststuderande m. m. anvisas f. n. över sektorsanslagentill grundläggande högskoleutbildning. Medel för den nya preparandutbildningenbör anvisas i samma ordning. Jag förutsätter all förändringarna kan genomförasinom ramen för befintliga resurser totalt sett. Jag avser att årsbudgetproposition återkomma till de omfördelningar av medel som föranleds avmina förslag. Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att, 1. godkännavad jag har anfört om en begränsning av antalet utom nordiska gäststuderande från ett och samma land, 2. godkänna vad jag har förordatom huvudmannaskap för preparandutbildning i svenska m. m. för utomnordiska gäststuderande, 3. godkänna vad jag har förordatom lokaliseringen av preparandutbildningen, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 4. ändrad ordning för antagning avutomnordiska gäststuderande, 5. dimensioneringen av denföreslagna preparandutbildningen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:115 21 Sammanfattning av gäststuderandekommitténs betänkandeUtländsk studerande i (DsU 1981:8), UHÄ:s rapport, Antagning av utomnordiskagäststuderande (1981:29) samt remissyttranden över dessa två. Gäststuderandekommitténsbetänkande, kapitlen 9-15, och UHÄ:s rapport sammanfattas i det följande.Nämnda kapitel utgör förslagsdel i betänkandet. För övriga delar, nämligen kapifien1 -8, hänvisas till betänkandet. Betänkandet och UHÄ:srapport har remissbehandlats. Yttranden har avgivits av rikspolisstyrelsen.Stiftelsen (), , (),riksskatteverkel, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centralastudiestödsnämnden (CSN), () efter hörande av berörda länsskolnämnder,(), statens invandrarverk (), Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), kommittén (U 1978:04) om vuxenutbildning (Komvux),invandrarpolitiska kommittén (A 1980: 04), (), Centralorganisationen /SR, i (LO),och av (). Yttrande hardessutom inkommit från i ,och en enskild person. Remissyttrandenasammanställs i det följande. De inom parentes angivnavedertagna förkortningarna av vissa myndigheters och organisationers namnkommer att användas i den fortsatta framställningen. Deflesta remissinstanser är positiva till betänkandet i stort. Vissa tillägg ochändringar har dock förts fram. Huvuddelen av remissinstanserna anser altinternationella kontakter, vetenskapligt och kulturellt utbyte - eninternationalisering av utbildningen och forskningen - är av en central betydelseför svenskt utbildningsväsende. Flertaletremissinstanser konstaterar alt kommitténs förslag till ändrade villkor för utomnordiskagäststuderande innebär en betydande förbättring för denna studerandegrupp, bådenär det gäller att skapa förutsättningar för dessa studerande att bedriva sinastudier i med framgång och när det gäller alt underlätta deadministrativa rutinerna i samband med antagning till högskolan. SIVvill understryka vikten av att gäslstuderandeprogrammet begränsas 1983/84:115 22 tillpersoner med goda förulsäUningar att tillgodogöra sig högre utbildning i Sverigeinför framtida arbete i hemlandet. TCOmenar att det även måste ses som en väsentlig del i internafionellaansvar och förpliklelser att landet erbjuder utbildningsmöjligheter förutländska studerande som har behov av att utbildas här. LOframhåller att de förslag som kommittén framför med nödvändighet måste utformasså atl den reglerade invandringens principer ej kan kringgås. UHÄförutsätter att universitet och högskolor liksom har möjlighet attinom ramen för bilaterala eller multilaterala utbytesprogram ta emot studerandefrån andra länder i särskild ordning, vare sig det är fråga om reguljärhögskoleutbildning eller om särskilda "skräddarsydda" kurser. Tillförslaget att en övre gräns för utomnordiska gäststuderande vid antagning tilllinje eller kurs bestäms fill har följande synpunkter anförts; UHÄ årtveksamt till förslaget och menar att en sådan gräns kan bli administrativt svårhanteriig- antalet platser vid enstaka kurser är exempelvis inte känt vidantagningstillfället. De skäl som funnits för en sådan gräns bör åtminstonedelvis undanröjas om styrningen via preparandutbildningen förverkligas. Denföreslagna femprocentsgränsen bör därför enligt UHÄ:s mening inte fastställassom absolut men bör likväl kunna tjäna som ett riktmärke i planerings- ochantagningsarbetet. CSNundrar om det finns behov att säua en gräns för just gäststuderande och menar aUdet också borde tas hänsyn till andelen invandrarstuderande. LOanser att gränsen synes vara i högsta laget och att den börbetraktas som elt maximum. Folkuniversitetetfinner förslaget om ny antagningsordning i princip riktigt men hyser samtidigtvissa farhågor atl de olika begränsningar av antalet gäststuderande som blirföljden av de olika åtgärder som föreslås kan medföra au endasl eU mycket litetanlal utomnordiska gäststuderande kommer till i framliden.Folkuniversitetet saknar också förslag som mer aktivt verkar för alt öka detinternationella inslaget inom högskolan, genom exempelvis särskilda gäststuderandeprogramm. Styrning av tillströmning och antagning av gäststuderande 2.1Styrning av tillströmningen av gäststuderande från utomnordiska länder KommiUénföreslär att ingen övre gräns fastställs för hur många gäststuderande somtotalt får antas till den svenska högskolan. attdimensioneringen av preparandutbildningen i svenska m. m. - och därmedantagningen av gäststuderande som behöver sådan utbildning - regleras åriigen iförhållande till tillgängliga resurser, och atlen övre gräns för utomnordiska gäststuderande vid antagning till linje ellerkurs bestäms till . Gäststuderandekommitténsförslag tillstyrks i stort av SI, UHÄ, SÖ, invandrarpolitiska kommittén, TCO,och UHÄförutsätter dock all universitet och högskolor liksom har möjlighet aUinom ramen för bilaterala eller multilaterala utbytesprogram ta emot studerandefrån andra länder i särskild ordning, vare sig det då är fråga om reguljärhögskoleutbildning eller om särskilda "skräddarsydda" kurser. Tillförslaget att en övre gräns för utomnordiska gäststuderande vid antagning tilllinje eller kurs bestäms till har följande synpunkter anförts: UHÄär tveksamt fill förslaget och menar att en sådan gräns kan bli administrativtsvårhanterlig - antalel platser vid enstaka kurser är exempelvis inte känt vidantagningstillfället. De skäl som funnits för en sådan gräns bör åtminstonedelvis undanröjas om styrningen via preparandutbildningen förverkligas. Denföreslagna femprocentsgränsen bör därför enligt UHÄ:s mening inte fastställassom absolut men den bör likväl kunna tjäna som ett riktmärke i planerings- och antagningsarbetel. CSNundrar om det finns behov aU sälla en gräns för just gäststuderande. CSN menaratt det också borde las hänsyn till andelen invandrarstuderande. LOanser atl gränsen synes vara i högsta laget och att den börbetraktas som ett maximum. 2.2Allmänna villkor för gäststuderande för att antas till och bedriva högskolestudier Kommitténföreslår att den studerande vid ansökan till högskoleutbildning i skallange heladet studieprogram han eller hon önskar genomföra i landet, alt den preliminäraantagningen till högskolan skall avse i princip hela studieprogrammet,att ett byte av studieinriktning efter inresan bör kunna medges, och att flerbyten av studieinriktning i princip inte bör medges annat än i 1983/84:115 24 CSN,invandrarpolitiska kommittén, TCO, och har tillstyrktförslaget. SFS anser dock att förslaget om en regel för byten avstudieinriktning bör tillämpas generöst. Utomnordiska gäststuderande förväntasbestämma sitt studieval med utgångspunkt från ett mycket magrarebeslutsunderlag än svenska studenter. Det måste betraktas som någontingnaturligt att den faktiska studieinriktningen växer fram under studiemas gång. SIVpåpekar att beträffande möjligheten för gäststuderande att få bytastudieprogram, kan ändringar i studieprogrammet påverka försörjningsaspekten.Om ett ändrat studieprogram medför en förlängning av studietiden, måste pånytt pröva om försörjningen är tryggad under planerad vistelsetid i . 2.3Differentiering med avseende på studieinriktning och nivå atti princip alla utbildningsalternativ i den svenska högskolan skall vara tillgängligaför utomnordiska gäststuderande, attantagningen av gäststuderande till forskarutbildning även i fortsättningenskall handhas av resp. bögskoleinstitution utan någon central styrning, att i likhet med vad UHÄ föreslår i sin redovisning av ett regeringsuppdrag all antagning av utomnordiska gäststuderande skall kanaliseras via UHÄ, attvid urval bland utomnordiska sökande fill gäststudier på grundutbildningsnivåi första hand antas sådana som vill komplettera tidigare högskoleutbildning medutbildning i , och attvid urval av utomnordiska sökande till gäststudier som inte har någonhögskoleutbildning i första hand antas sådana som söker till linjer. SI,CSN, , och ansluter sig till kommitténs förslag. EnligtCSN:s mening vore det rimligt att de beslut som fattas angående utbildningsnivåför räll till studiestöd också skulle kunna ligga till grund för beslut omantagning av gästsluderande. SLUmotsätter sig kommitténs anförande att "de utomnordiska gäststuderandesom inte behöver preparandutbildning förväntas vara så få, att plats för demkan beredas genom förtursantagning till kurser eller överintag på linjer utannågra särskilda restriktioner". SLU menar att det inte utan vidare kanförutsättas att denna grupp begränsas till ett antal slröindi-vider. 1983/84:115 25 SLUpåpekar vidare att det förslag som kommittén framför innebär en sådan unikförtur till den svenska spärrade högskoleutbildningen, att det säkeriigenskulle utgöra ett incitament för utländska studerande att läsa svenska i sitthemland - vilkel är möjligt i samtliga europeiska länder såväl som i - föratt på detta sätt tillförsäkra sig en utbildningsplats i . Kommitténföreslår atl studerande av samma nationalitet inte bör utgöra mer än 20 procentav det totala antalet utomnordiska gäststuderande per läsår. Tillförslaget att studerande med samma nationalitet inle bör utgöra mer än 20procent av det totala antalel utomnordiska gäststuderande som antas per läsåransluter sig och . SFS anser dock att om kvoten gäststuderande till preparandutbildninginte fylls bör samtliga sökande antas, oavsett nationsfillhörighet. SFSinstämmer i kommitténs överväganden vad gäller det negativa i att söka kvoteramellan olika nafionaliteter. Det är i sig orimligt att söka fastställa kvoterför hur många från varje land som skall antas till utbildning i . Istället för nationalitet skall intresse och fallenhet för högskolestudier varaavgörande kriterium. Detär också rimligt alt acceptera atl vissa avvikelser från 20-procentsre-geln kanförekomma. Det faktum att l.ex. många greker, oeh senareiranier söker en i , utan atl därför vilja klassificera sig somflyktingar, bör respekteras, om de i övrigt (försörjningsfrågan, behörighet) äratt betrakta som gäststuderande. LOanser alt gränsen synes vara i högsta laget och att den bör betraktassom ell maximum. UHÄ,/SR och anser att det inte behöver sättas en absolutgräns men att kan användas som elt riktmärke. Vill man eftersträvaen jämn fördelning av gäststuderande från olika länder, rekommenderarFolkuniversitetet att man i stället försöker åstadkomma detta genom akfivakontakter och informationsinsatser i olika länder. 2.5 Avvägningmellan gäststuderande och invandrare vid antagning Kommitténföreslår att invandrare i princip bör behandlas likvärdigt med svenskamedborgare vid antagningen till högskolan och atl invandrarstuderande - liksom 1983/84:115 26 svenskastuderande - med utländsk förutbildning bör tilldelas platser vid högskolan iförhållande till antalet behöriga sökande, attutbildningsplatser för utomnordiska gäststuderande bör beräknas utanför den s.k.10-procentkvoten, och attdet kan finnas anledning att diskutera den framtida tillämpningen av den s. k. 10-procentspärrenmed de övriga nordiska länderna. Deremissinstanser som har yttrat sig, nämligen , ,och , är positiva till kommitténs förslag. UHÄanser att det prindpellt finns skäl för att låta berörda studerande utgöra enegen kvotgrupp, vars storlek bestäms av antalet sökande av detta slag. UHÄ haremellertid, med beaktande av de erfarenheter som gjorts bl. a. av nuvarandekvotgrupp 3, kommit till slutsatsen att en sådan lösning i praktiken kan vara tillnackdel för de sökande, eftersom för vissa sökalternativ denna kvotgrupp kanbli så liten att den blir utan plats. Motdenna bakgrund förordar UHÄ att invandrarstuderande, svenska studerande medutländsk förutbildning och nordiska studerande även fortsättningvis skallantas i en särskild grupp med tillträde till högst av platserna. UHÄföreslår vidare att invandrare och svenska studerande med behörighet endastgenom utländsk förutbildning automatiskt prövas såväl inom den nämnda 10-procentkvotensom i kvotgrupp 4. får en sökande prövas endast i en av dessagrupper. Detta medför att den som kan föras till båda grupperna mer ellermindre spekulafivt måste träffa ett avgörande om grupplillhörighel, något somär påfrestande för många och ställer orimliga krav på information ochstudievägledning. Dessa nackdelar upplevs som så slora, att man bör slopa dennu existerande valmöjligheten och endast anta dessa studerande inom 10-procenlkvoten,om den föreslagna förändringen inte bedöms lämplig. UHÄavser också alt undersöka konsekvenserna av en likartad ändring i antagningsordningennär det gäller sökande som har både svensk och utländsk förutbildning. F. n.antas dessa i den kvotgrupp de tillhör genom sin svenska förutbildning, någotsom kan tänkas i vissa fall missgynna invandrare. SFS:sprincipiella syn på denna fråga är all invandrare och svenska studerande medutländsk förutbildning bör ha lika rätt till utbildning som studerande medsvensk förutbildning. Därför bör de förstnämnda grupperna antas i en särskildkvotgrupp proportionellt till övriga sökande och 10-procentregeln böravskaffas. Prop.1983/84:115 27 Ny antagningsordning och behörighet i engelska 3.1Behörighet i engelska för utomnordiska gäststuderande Kommitténföreslår att utomnordiska gäststuderande skall uppfylla de behörighetsvillkorför antagningtill svensk högskola som avser engelska innan de reser in i , att kunskaperna iengelska i regel skall verifieras genom eU internationellt erkänt test enligt närmarebestämmelser av UHÄ samt att dispens från kravet på behörighet i engelska ivissa fall skall kunna ges densom har motsvarande kunskaper i franska eller tyska. UHÄ,CSN, SÖ, AMS, SLU, invandrarpolitiska kommittén, /SR, ochSFS tillstyrker förslaget. Dispensfrån krav pä behörighet i engelska anser SACOISR och UHÄ bör användas mycketrestriktivt. /SR menar att det först bör kontrolleras om det för denefterfrågade utbildningen verkligen finns lämplig litteratur på det önskadespråket. UHÄ menar att det endasl kan bli fråga om enstaka undantag förstuderande med mycket speciella studieplaner. SÖförutsätter dock att de möjligheter alt vinna behörighet för studier vidhögskola som föreligger såväl för invandrare som för gästsluderande viakommunal vuxenutbildning och folkhögskola även fortsättningsvis skall finnas. SLUtillägger att ett test också borde kunna utnyttjas i de fall en insUtutionönskar få dokumenterat en blivande forskarstuderandes kunskaper i engelska. Folkuniversitetetanser alt man bör göra elt visst "överinlag" av gästsluderande, dvs.man förutsätter aU en viss del av dem som antagits inte kommer, eftersom dethar visat sig alt del ofta har blivit eU stort bortfall av antaletgäststuderande. Deras platser har istället fåU fyllas med invandrar- ochflyktingstuderande. Behörighetsprövning,urvalsförfarande och prövning av uppehållstillstånd skall enligt kommitténsförslag vara avklarat innan den studerande anländer till . CSN och SFStillstyrker förslaget. SFS betonar dock att de byråkratiska hinder som f. n.föreligger måste undanröjas. Det vore mer rationellt om man låter prövning av uppehållsfillståndbli det första steget i antagningsprocessen. En ännu mer rationell lösning voreenligt SFS att statens invandrarverk delegerar prövningen av uppehållstillståndentill UHÄ. /SR och finner del tveksamt om förslaget kommeratt fungera. pekar på faran atl del nya antagningssystemet ipraktiken kan leda till en större minskning av antalet utomnordiskagäststuderande än vad som är önskvärt. 1983/84:115 28 4.1 Förslag tillförutbildningens omfattning och innehåll Kommitténföreslår att en förutbildning inrättas, som har till syfte att förbereda ickesvensktalande studerande för högskolestudier i . Utbildningen föreslåsomfatta två terminers undervisning och vara indelad i två etapper; förtillträde till andra etappens studier skall krävas godkänt resultat på detriksprov som avslutar etapp 1. Även svenskutbildningen i etapp 2 skall avslutasmed ett riksprov. Förutbildningen skall bestå av svenska och samhällsorientering,studievägledning, (yrkesorientering), studieteknik samt vid behov sådankompletterande utbildning i engelska, matematik och naturvetenskapliga ämnenatt skillnader i olika länders gymnasieutbildningar utjämnas och anpassas fillde förkunskaper som svensk högskoleutbildning utgår från. Kommitténsförslag har mötts genomgående positivt och tillstyrks av samtligaremissinstanser som har yttrat sig i denna fråga, nämligen ,, , SÖ, AMS, , SLU, och . Vissa påpekanden harförts fram: UHÄfinner förslaget vara väl avvägt men har svårt atl bedöma om det föreslagnaantalet timmar är tillräckligt. Särskilt gäller detla för undervisningen isvenska. UHÄ menar att här är ett minimum. Utvecklingen måsteenligt UHÄ följas mycket uppmärksamt och man får inte tveka att omfördelaresurserna, om det visar sig atl antalet svensktimmar är för lågt. Närdet gäller den föreslagna ämneskompletteringen under etapp 2 är det viktigt attden så långt möjligt anpassas till såväl de studerandes förutsättningar somden kommande högskoleutbildningen. Utöver de ämnen som nämns i betänkandet villUHÄ påpeka att behov av ämneskompletteringar i matematik och samhällskunskapkan föreligga för studier inom sektorn för utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken liksom i samhällskunskap och europeisk historiaför arkitektutbildningen för att nämna några exempel. UHÄ förutsätter att ävensådana studier blir möjliga. Ienlighet med gäststuderandekommitténs förslag anser UHÄ att preparandutbildningensetapper bör avslutas med riksprov i svenska, vilka också kan genomgås direktav dem som anser sig besitta erforderliga svenskkunskaper. Givetvis bör härmöjligheten till omprov inom rimlig fid finnas. Därutöverföreslår UHÄ att också kompletteringsstudier i olika förkunskapsämnen avslutasmed obligatoriska prov. SÖframhåller vikten av att de gäststuderande före inresan har uppe- 1983/84:115 29 hållstillstånd för hela den ettåriga förutbildningen ochatt den fortsatta utbildningen är planerad. SLU anser att utbildningen även bör ge viss fackspråkligutbildning. Det är även viktigt att de studerande under preparandutbildningenfår studievägledning från den tilltänkta utbildningslinjen. anser att det slutprov som man skallavsluta med efter båda etapperna, inte bör vara lika omfattande i etapp I som ietapp 2. Del är vikfigt alt slutproven utformas likvärdigt på alla orter.Folkuniversitetet anser vidare att man bör kunna ta in invandrar- ochflyktingstuderande redan i etapp I i de fall då man bar lediga kursplatser somvarit reserverade för gäststuderande, som inte anlänt. SFS påpekar att riksproven borde få en sådan utformningatt de även kan ges vid svenska beskickningar utomlands eftersom detta skullevara det mest ändamålsenliga sättet att avgöra om en sökande som åberoparkunskaper i svenska skall få lov att slippa preparandutbildningen. Vidare anserSFS att preparandutbildningen bör ha fler provtillfällen än två och attmöjlighet till omprov ges efter etapp I om man misslyckas med ett prov. och år mycket positiva till kommitténs förslag attmöjlighet skall finnas för elever att ägna en tredje termin ål de förberedandestudierna. SFS framhåller dock vikten av att man studerar den"lucka" på en termin som kan uppstå i elevens utbildning om manutnyttjar en tredje termin. 4.2 Förslag om huvudmannaskap och målgrupp förförutbildning Kommittén föreslår att den föreslagna förutbildningenskall ha högskolan som huvudman samt att den skall anordnas inom högskolan. Ietapp 1 skall endast kunna delta utomnordiska gäststuderande. I etapp 2 skall,förutom gästsluderande från etapp 1, kunna delta invandrarstuderande som fårgrundläggande utbildning i svenska inom sfi, nordiska (gäst- eller invandrar-)studerande och s. k. skandinavister, som i hemlandet förvärvat grundläggandekunskaper i svenska motsvarande etapp 1, saml invandrare med ufiändskeftergymnasial utbildning, som för varaktig yrkesverksamhet i harbehov av kunskaper i svenska. , , , , invandrarpolitiskakommittén, TCO, /SR, och tillstyrker förslaget istort. UHÄ ansluter sig till förslaget om avgränsning av målgrupperför preparandutbildningen men ställer sig något frågande när det gällerkostnader för utbildningen av invandrarstuderande och nordiska studerande.Såvitt UHÄ kan se, har inle några beräkningar gjorts beträffande storieken avde 1983/84:115 30 medelsom enligt gäststuderandekommitténs förslag skulle överföras från invandrarundervisningentill preparandutbildningens etapp 2. Frånvissa håll inom UHÄ-området ifrågasätter man den föreslagna studiegången för invandrarstuderandemed inledande studier inom invand-rarulbildningen och därefter tillträde filletapp 2 inom preparandutbildningen. Man menar att de som planerar attfortsätta sina studier vid universitet eller högskola är mer betjänta av attredan från början studera inom den direkt högskoleinriktade preparandutbildningen. UHÄmenar att det är svårt att entydigt förorda den sistnämnda lösningen. Deinvandrare som kommer direkt från utlandet utan kunskaper i svenska men medbehörighet för högskolestudier, är i huvudsak flyktingar. Dessutom finns ettmindre antal anknylningsfall, dvs.