prop · G703124 · 1983-12-31 00:00:00 — med en vistelsetid på 2-4 veckor.Del fortsatta omhändertagandet bör så långt möjligt ske i regi.Överenskommelserna med kommunerna måste därför utformas så att det finns visstulrymme för en större mottagning än vad som är planerat. måsteockså ha en beredskap för att snabbt träffa överenskommelser med nya kommuner.Först om det inte är möjligl atl få till stånd en verksamhet bör enutökad statlig förläggningsverksamhet med längre vistelsetider komma ifråga. Föratt kunna hantera situationer med mycket stor tillströmning av asylsökandeunder krävs en särskild beredskap. Här kan i vissa fall behövas ettsamarbete mellan å ena sidan och å andra sidan ochlänsstyrelserna, som också har ett ansvar för bered- 1983/84:124 55 skapsplaneringför flyktingmottagning i krig eller vid krigsfara. IPOK har föreslagit attformerna för en bättre beredskap bör övervägas närmare liksom fågor omansvarsfördelningen mellan berörda organ. Jag har för avsikt att ge iuppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda och lämna förslag i dessafrågor. 2.12SIV:s uppgifter som central myndighet Somframgått av vad jag sagt bör få ett samlat ansvar på verksnivå förmottagandet av flyktingar och asylsökande i . har somcentral förvaltningsmyndighet för utlännings- och invandrarfrågor ettbevaknings- och samordningsansvar för insatser rörande flyktingar ochinvandrare. Med de förändringar i flyktingmottagandet somjag föreslår skulleSIV även få ett operafivt ansvar för denna verksamhet. De uppgifter som kommeratt läggas centralt på inom flyktingverksamheten är i huvudsak följande: - Överföring av kvotflyktingar och placering av dessai mottagningsförläggningar - Bevakning av tillströmningen och den geografiskafördelningen av asylsökande - Ansvar för att de som söker asyl i samband medinresan och saknar bostad tas emot på utredningsföriäggning - Ledning av förläggningsverksamheten - Överläggningar och överenskommelser med kommuner ommottagande av flyktingar och asylsökande - Ansvar för att flyktingar och asylsökande erbjudsbostad i kommuner med vilka träffat överenskommde om flyktingmottagande ochför att fördelningen på kommuner sker på ett lämpligt sätt - Information, stöd och rådgiVning till kommuner somtar emot flyktingar - Utbetalning av vissa ersättningar till kommuner föråtgärder för flyktingar - Uppföljning av den kommunala flyktingverksamheten. Överföringav organiserat uttagna flyktingar och placering av dessa i förläggningar är istort samma uppgift som åvilar AMS. Till denna uppgift räknar jag ocksåärenden i fråga om bilresor för vissa anhöriga samt bidrag till frivillig repatriering. Bevakningav tillströmningen och den geografiska fördelningen av asylsökande blir encentral uppgift för . Det är bl. a. en förutsättning för att kunna ta handom de asylsökande som saknar bostad och samordna överenskommelserna medkommunerna och bosättningsplaneringen. Detta ansvar måste som jag tidigarenämnt innebära att måsle få ett bemyndigande all med kort varsel kunnaordna tillfälliga förläggningar eller andra inkvarteringsmöjligheter. Förledning och drift av förläggningarna bör en långtgående delegering 1983/84:124 56 avframförallt ekonomiadministration och personaladministrativa frågoreftersträvas. centralt bör huvudsakligen ansvara för övergripande ekonomi-och personaladministrativa frågor. Jag har tidigare föreslagit en vissadministrativ förstärkning på de föriäggningar skall ta över från AMS medhänsyn till att en stor del av administrationen sker på regional nivå hoslänsarbetsnämnden. Överenskommelsermed kommuner om flyktingmottagande måste som jag tidigare framhållit normaltföregås av kontakter med andra statliga myndigheter. a. krävs samråd medarbetsmarknads- och utbildningsmyndigheter för alt bedöma möjligheter tillarbete och utbildning i aktuella kommuner. Även kontakter medsjukvårdshuvudmännen kommer som regel att bli aktuella. Utslussningenav flyktingar och asylsökande från föriäggningarna bör i första hand skötaslokall men måste samordnas på central nivå. Vadgäller information, stöd och rådgivning kommer behoven av insatser från SIVatt variera från kommun till kommun. Självfallet är behovet störst i fråga omkommuner som har ringa erfarenhet av flyktingmottagande och som tar emot nyaflyktinggrupper. En viktig uppgift för blir att svara förerfarenhetsöverföring mellan kommuner. För detta ändamål är det nödvändigt attSIV har resurser för bl. a. kurser och konferenser. bör vara att följa upp verksamheten i mottagningskommunerna på grundvalav riktlinjer antagna av och de preciseringar av dessa riktlinjersom kan ha gjorts i den förordning, somjag har föreslagit, och i deöverenskommelser som träffats mellan och kommunerna. bör självfalletinte på egen hand ge råd om hur arbetet med flyktingar bör bedrivas inom olikafackområden. Varje fackmyndighet har ett ansvar för sitt verksamhetsområde. MenSIV bör förmedla kunskaper om olika flyktinggrupper, deras bakgrund ochsärskilda behov. Det är viktigt att samordnar sina insatser med demyndigheter som har tillsynsansvar för olika delar som ingår i det kommunala flykfingmoUagandet.Ett fortlöpande samråd förutsätts liksom ske på verksnivå mellan SIVoch övriga centrala myndigheter i fråga om åtgärder för asylsökande ochflyktingar samt uttagning av flyktingar inom ramen för flyktingkvoten. Enöverföring av ansvaret för flyktingmoltagandet till medför naturligtvisbehov av resursförstärkning inom myndigheten. har i en skrivelse iseptember 1983 redovisat atl del enligt verkets bedömning föreligger ett behovav förstärkning med 24 tjänster, varav 20,5 tjänster avser verket centralt och3,5 tjänster en administrativ förstärkning av förläggningarnas organisation. Iskrivelsen föreslås också alt det inrättas en särkild flyktingbyrå inom verketoch att verket förstärks på ledningsnivå genom att det inrättas enavdelningschefstjänst med ansvar för de verksamhetsområden som faller undersamordnings- och flyktingbyråerna. Avdelningschefs- och byråchefstjänsiernaskulle ingå i de 24 tjänster som ovan angivits. Prop.1983/84:124 57 Jaghar redan föreslagit en viss administrativ förstärkning pä de förläggningarsom skall ta över från AMS. Vad gäller verket centralt föreslår jag enförstärkning med 13 tjänster. Jag har därvid räknat med att en vissförstärkning av verkets ekonomi- och personaladministraliva funktioner är nödvändig.För överföring av flyktingar finns två tjänster på AMS och resursbehovettorde bli av ungefär samma storlek när uppgiften förs över till . Detstörsta resurstillskottet behövs för de uppgifter som är direkt relaterade tillden kommunala flyktingverksamheten. Jag vill dock nämna att jag här gjort bedömningenatt det vad gäller bl. a. informafion, utbildning och uppföljning finns godamöjligheter att delvis samordna verkets nya uppgifter med dem som verket redani dag har. Jagär inle beredd alt f. n. föreslå någon förändring av : s organisation vadgäller byråinddning och ledningsfunktioner eftersom det pågår utredningsarbeteoch försöksverksamhet på angränsande områden som kan leda till alt det kan bliaktuellt med en allmän översyn av : s organisation. I avvaklan härpå böremellertid verkets ledningsfunktion tills vidare förstärkas med hänsyn till denya uppgifterna med flyktingmottagande. Del ankommer på regeringen att beslutaom en sådan tillfällig förstärkning. Somjag tidigare nämnt har en särskild arbetsgrupp haft till uppgift alt förberedaen eventuell överföring av del statliga ansvaret från AMS till och ettgenomförande av flyklingverksamheten på i huvudsak det sätt som föreslogs av AGFA-gruppen.Denna grupp har i departementspromemorian (Ds A 1983: 10) Genomförande avändrad slafiig ansvarsfördelning inom flyktingomsorgen lämnat förslag till enplan för hur de ändrade formerna för flyktingmottagande bör genomföras. Jagansluter mig i huvudsak till den plan för genomförandet som föreslagits avarbetsgruppen. Det innebär alt det statliga ansvaret för flyktingmoltagandetbör föras över från AMS till och att de ändrade formerför mottagandel somjag föreslagit bör tillämpas från denna tidpunkt. De nyaregler för statlig ersättning somjag föreslagit bör träda i kraft.Del ankommer på regeringen atl utfärda särskilda övergångsbestämmelser, om såerfordras. Föratt det skall vara möjligl all få till stånd överenskommelser mellan ochkommuner om kommunall mottagande av flyktingar som kan gälla fr.o.m. den 1januari 1985 är det nödvändigt att efter ett riksdagsbeslut våren1984 bemyndigas att ta upp överläggningar och ingå överenskommelser medkommuner. Detta innebär i sin lur också alt en del av den personalförslärkningvid som jag föreslagit bör komma till stånd innan det statliga ansvaret förflykfingverksamheten överförs fill . 1983/84:124 58 Jaghar tidigare föreslagit atl föriäggningarna i , och Hallslahammartas över av . Jag har vidare föreslagit att får iuppdrag att därefter anpassa kapaciteten och verksamheten vid dessaförläggningar i takt med en fortsatt kommunalisering av flykling-mollagandetefter de riktlinjer jag angivit. Hur snabbt en sådan anpassning kan genomförasär omöjligt att närmare ange eftersom detla bl.a. är beroende av hur snabbtSIV kan träffa överenskommelser med tillräckligt många kommuner och av i vilkenutsträckning kommer alt ta emot flyktingar som av någon anledning kanbehöva en längre lids förläggnings-vistelse innan de kan klara ett eget boendei en kommun. Om inte förutsättningarna helt förändras bedömer jag - som jagtidigare nämnt - att en minskning till 200 platser för kvotflyktingar bör varamöjlig all genomföra fill . Detförslag jag lämnat innebär alt flyktingarna normalt inte skall få svenskundervisning,barnomsorg eller arbetsmarknadsservice under vistelsen på föriäggningen, som endaslbör uppgå . I ett hell genomfört nytt system skulle det därförinte behövas någon personal för dessa ändamål. När tar över förläggningarnamåste det emellertid fortfarande finnas resurser för dessa funktioner. Detkommer att finnas flyktingar vid föriäggningarna som har skrivits in enligt detgamla systemet och påbörjat svenskundervisning och som också skall fullföljadenna undervisning och därefter få hjälp från förläggningen alt få bostad ocharbete eller utbildning. Det kommer vidare under en övergångstid sannoliktockså atl finnas en del flyktingar som måste bli kvar på föriäggningdärför att ännu inte hunnit träffa tillräckligt många överenskommelser medkommuner och som under denna längre förläggningstid bör påbörjasvenskundervisning. Motdenna bakgrund bör all personal som är anställd vid förläggningarna i , Mohedaoch Hallslahammar, utom arbetsförmedlarna, erbjudas anställning hos fr. o. m.den . När tar över verksamheten har man under ca ett halvtår haft möjlighet att träffa överenskommelser med kommuner om kommunaltflyktingmottagande. Man bör då i viss utsträckning kunna bedöma hur omfattande insatseri form av svenskundervisning och barnomsorg som kommer att krävas under detnärmaste året och i vilken takt en avveckling av dessa verksamheter kan varamöjlig. Om det finns överenskommelser som motsvarar den normalastorleken på flyktingkvoten kan en mindre del av personalen vid förläggningarnakomma att bli utan arbetsuppgifter . Det gäller i förstahand barnomsorgspersonal, som totalt uppgick till 16 personer den 1 juli 1983.Svensklärare finns inte anställda vid någon av de aktuella förläggningarnaeftersom svenskundervisningen inte bedrivs i egen regi. Dearbetsförmedlare som tjänstgör vid förläggningarna i , och Hallslahammarbör successivt kunna omplaceras i motsva- 1983/84:124 59 randefunktioner på annat håll inom AMS organisation. Det är dock angeläget attarbetsmarknadsverket ser till att det finns tillräcklig arbetsmarknadsservicevid de förläggningar lar över så länge det finns flyktingar där som ärinskrivna enligt del gamla systemet. Vidsidan av motlagningsföriäggningar för flyktingar bör somjag tidigare framhållitSIV driva en utredningsförläggning för asylsökande i fr.o.m. den 1 januari1985. Jag har också föreslagit aU tar över ledningsansvaret för denmottagningssluss i som kommun f. n. driver med statliga medel.Dimensioneringen av dessa mottagningsan-ordningar och det eventuella behovet avytteriigare mollagningsresurser på annat sätt bör i enlighet med vad jagtidigare nämnt utredas ytteriigare av . Jagövergår nu till att behandla den avveckling av vissa förläggningar och avenskild inkvartering som skall ske. Jagföreslår atl AMS skall svara för avvecklingen av den permanenta flyktingförläggningeni och av de tillfälliga förläggningarna i , ochPerstorp. Inskrivning i dessa förläggningar enligt nu gällande ordning börupphöra . Om inte antalet nyanlända flyktingar äralltför stort bör en strävan vara att upphöra med inskrivningvid åtminstone någon av de tillfälliga förläggningarna tidigare än den 1januari 1985. AMS bör behålla ansvaret för de flyktingar som vid utgången av år1984 vistas i dessa förläggningar tills de har kunnat utplaceras. Jagföreslår också att AMS skall svara för avvecklingen av den enskilda inkvarteringen.Jag bedömer det möjligt för alt till träffaöverenskommelser med berörda kommuner i framför allt storstadsområdenaavseende enskilt inresta flyktingar. Ett mindre antal av dem som fåruppehållstillstånd efter kommer dock att vistas i kommunermed vilka överenskommelser inte ingåtts. Dessa kommuner kommer då enligt bestämmelsernai socialtjänstlagen all vara skyldiga att svara för ekonomiskt bistånd och vissannan service som länsarbetsnämnden enligt det gamla systemet skulle ha svaratför. De kommer emellertid att få ersättning för kostnaderna för ekonomisktbistånd, som utgör den övervägande merparten av kostnaderna. Jag föreslår motdenna bakgrund att inskrivning i enskild inkvartering upphör den I januari 1985och alt AMS successivt avvecklar verksamheten i och med den utplacering som skerunder . AMSbör också behålla ansvaret för driften av de tillfälliga förläggningar förasylsökande som kommer atl vara i bruk den och svara för ensuccessiv avveckling av dessa. Asylsökande som finns vid dessa förläggningarbör när de beviljas tillstånd så långt möjligl erbjudas bostad ochflyktingomhändertagande enligt del nya systemet i någon av de kommuner som SIVträffat överenskommelse med om flyktingmottagande. För denna utplacering börSIV ansvara, vilket kan innebära att personal från 1983/84:124 60 SIVi någon utsträckning kan behöva finnas på föriäggningarna för denna funkfion. Nyinskrivningefter skall inte ske utan de asylsökande som kommer efterdenna tidpunkt bör tas emot vid utredningsförläggningarna i eller Märsta.För att underlätta avvecklingen av de tillfälliga föriäggningarna krävs elt omfaUandesamråd mellan AMS och . Jagvill i detta sammanhang ta upp de konsekvenser för den anställda personalen genomförande av mina förslag kan innebära. Den arbetsgrupp som lämnatförslag i frågan om hur förändringen av flykfingverksamheten skall genomförashar bedömt att 230-250 anställda direkt påverkas av de åtgärder som skallgenomföras från . Det största antalet bland den berördapersonalen finns i (ca 70 anställda) och vid flyktingdetaljen vidlänsarbetsnämnden i (ca 40 anställda). Personalen vid de tillfälligaflyktingförläggningarna i och är till övervägande del fastanställda på samma sätt som personalen vid de fasta förläggningarna. Personalenvid de tillfälliga förläggningarna för asylsökande är däremot huvudsakligen projektanställda. Den1 beräknas ett nytt statligt trygghetsavtal (TrA-S) träda i kraft.Detta avtal anger olika personaladministrativa åtgärder som myndigheternaskall använda i samband med omställningar av det slag det här är fråga om.Åtgärderna i avtalet, t. ex. omplacering, utbildning och ekonomiska förmåner,skalltillämpas . () skallbiträda myndigheterna vid omplacering utanför den egna myndigheten. Isamband med omstruktureringen av flyktingverksamheten krävs ett omfaUandesamarbete mellan och i bl. a. personalfrågor. Jag förutsätter härvidett intimt samråd mellan myndigheterna i frågor om rekrytering, vakanshållning m.m.Behovet av samråd och samarbete är särskilt stort i , där enligt mittförslag bör öppna en utredningsförläggning för asylsökande som AMSskall avveckla nuvarande förläggning för flyktingar. Vid rekrytering fill : sutredningsförläggning i bör man sträva efter atl den personal som äranställd vid AMS flyktingförläggning erbjuds anställning i de funktioner som ärlikartade på de båda förläggningarna. Jag förutsätter också samarbete ilokalfrågor och andra praktiska frågor under den övergångsperiod som de bådaförläggningarna drivs paralldh i . Deändrade formerna för flykfingmottagandet kan innebära att flera kommuner harbehov av att rekrytera ny personal med erfarenhet från arbete med flyktingar.Det bör vara en uppgift för att i samband med överläggningar med kommunernauppmärksamma dem på var kompetens och erfarenhet finns att tillgå inomnuvarande statliga organisation. Svenskundervisningenför flyktingar anordnas som nämnts fidigare på olika sätt. Vid de permanentaförläggningarna i och anordnar den lokala skolmyndighetenundervisningen efter överenskom- Prop.1983/84:124 61 Lärarna är kommunall anställda. I Hallslahammar är undervisningenförlagd till och lärarna anställda av SÖ. I är lärarnaanställda av länsarbetsnämnden. Vid de tillfälliga förläggningarna och förenskilt inkvarterade flyktingar upphandlar länsarbetsnämnden verksamheten avstudieförbunden. Somjag nämnt tidigare avser jag all senare i vår lägga framförslag om ändrade former för svenskundervisning för invandrare. I detsammanhanget ämnar jag också behandla frågan om situationen för de lärare somkommer atl beröras av de förändringar i fråga om flykfingmottagandet somjagföreslagit. Jagövergår nu till alt behandla ytterligare några frågor som aktualiseras av altviss verksamhet föreslås upphöra. Jaghar tidigare redovisat att den verksamhet med startlån som AMS nu svarar förkan avvecklas när kommunerna lar över mottagandet av flyktingar. Det äremellertid lämpligt att behålla denna möjlighet atl få startlån för deflyktingar som skrivits in i förläggning eller enskild inkvartering enligt detgamla systemet och som kommer att utplaceras av AMS. Slartlån bör mot dennabakgrund kunna beviljas under hela /85 för alt därefter upphöra. Jagvill vad gäller startlånen också framhålla att det f. n. i skilda sammanhangpågår översyner som kan leda till förslag om att AMS återkrav-verksamhet ifråga om olika låneformer bör föras över till annal organ. Nuvarandeschablonersältning för vissa kostnader för social service, som lämnas med 25%av socialbidragskostnaderna, skall somjag tidigare föreslagit upphöra fr.o.m.år 1985 och har beaktats vid fastställande av nivån på den nyaschablonersättning som skall lämnas till kommuner som träffar överenskommelsemed om mottagande av flyktingar. Mot denna bakgrund och för att inleförsvåra utplacering av flyktingar som vid reformens ikraftträdande ärinskrivna på förläggningar och som där fått svenskundervisning m.m. har jagtidigare föreslagit att ett reducerat engångsbelopp bör lämnas till kommunersom lar emot dessa flykfingar. Vadgäller genomförandet av de föreslagna förändringarna vill jag slutligenframhålla alt en omorganisation av detta slag alltid kan innebära övergångsproblemsom kan behöva lösas i särskild ordning. Regeringen bör mot denna bakgrundbemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för alt den nya organisation för flyktingmottagandelm.m. somjag förordat skall kunna genomföras. Deförslag som jag lämnat innebär bl. a. förbättrade möjligheter till planering avflyktingmottagandel och en minskning av det flyktingomhändertagande som skerpå förläggning. Därmed kan samhällets totala kostnader sänkas vid enflyktinginvandring i samma storieksordning som . Erfarenheternafrån annan omsorgsverksamhet visar nämli- 1983/84:124 62 genatt eget boende jämfört med institutionsboende innebär väsenfligt lägrekostnader. Man bör också kunna anta att bl. a. boendekostnaderna blir lägre närman i förväg bättre kan planera mottagandet i kommunerna. Det bör ocksåinnebära minskade kostnader att den sociala service som finns uppbyggd ikommunerna även kan utnyttjas för flyktingar under deras första tid i Sverigeoch genom att man i så stor utsträckning som möjligl undviker särskildaanordningar. bör också betydande samhällsekonomiska vinster kunnagöras genom att de ändrade mottagnings-formerna bör kunna innebära auflyktingarna snabbare kan anpassa sig till ett normalt liv. Genomde föreslagna förändringarna ökar kommunernas insatser i flyktingmoltagandetmedan statens egen verksamhet minskar. Jag har tidigare framhållit att enutgångspunkt för reformen måsle vara att staten, bl. a. med hänsyn till sittansvar för flyktingpolitiken, har ett särskilt ansvar för kostnaderna förflyktingarnas introduktion i det svenska samhället. Delta statligakostnadsansvar är särskilt viktigt eftersom inte alla kommuner är eller kanvara involverade på samma sätt i flyktingmottagandet. är det, trots attstaten svarar för en stor del av de sociala insatserna för flyktingar under denförsta tiden i , stora skillnader mellan kommuner i fråga om kostnaderoch insatser för flyktingar. Somjagnyss nämnt kommer de ändringar somjag föreslagit av flykfingmottagandet attleda till atl mottagandet bör kunna ske till lägre kostnader. Det är emellertidinte möjligl att exakt bedöma hur stor denna kostnadsminskning kommer att bli.Del är, enligt min mening, rimligt att en stor del av de ekonomiska vinster somde ändrade mottagningsformerna kan innebära för samhället i stort kommer dekommuner till del som engagerar sig i flyktingmottagandet och har slora kostnaderhärför. Därigenom åstadkoms en större ekonomisk rättvisa mellan kommuner somtar emot flykfingar och andra kommuner. Det är ju också till stor del ett ökatkommunalt engagemang i flyktingmottagandel som leder fill att verksamheten börkunna bedrivas till en totalt sett lägre kostnad . a. mot denna bakgrund jag har lämnat vissa förslag som innebär attstaten i vissa avseenden tar på sig ett ökat kostnadsansvar gentemot kommunernaän . Ett sådant förslag är schablonersältningen för asylsökande avseendeandra kostnader än socialbidragskostnader, som jag beräknar kosta staten 10-15milj. Det gäller också utvidgningen av flyklingverksamheten tillatt omfatta alla som får stanna av politiskt-humanitära skäl. Kostnaden fördenna utvidgning kan uppskattas till närmare 10 milj. kr . Ett annatförslag som innebär ökade statliga kostnader för ersättning till kommuner ärförlängningen av ersältningsli-dens längd vad gäller socialbidrag fillflyktingar med . Kostnaderna härför är inte möjliga atl beräkna med någonsäkerhet eftersom de bl. a. beror på i vilken utsträckning flyktingarna harmöjlighet alt få arbete. Jag uppskattar dock dessa ökade kostnader förersättningen till kommunerna till ca 15 milj.kr . 1983/84:124 63 Detär således fråga om en betydande ökning av den statliga ersättningen tillkommunerna för bistånd till flyktingar och asylsökande vid sidan av denschablonersättning för flyktingar som skall motsvara kostnaderna för densociala service m.m. som staten själv svarar för. Den ökade statligaersättningen finansieras somjag tidigare nämnt främst av att kostnaderna förbostad, uppehälle och viss service beräknas bli lägre vid ett kommunaltmottagande än vid långvarig inkvartering på föriäggning. I övrigt beräknasstaten också få minskade kostnader genom att handläggningstiderna itillståndsärenden kan minskas genom utnyttjande av en permanentutredningsförläggning. Avskaffandet av nuvarande generella schablonersättningmed av utgivna socialbidrag, det särskilda statsbidraget till familjepedagogiskverksamhet samt startlånen och bostadslånen innebär också minskade kostnaderför staten som delvis har beaktats vid fastställandet av schablonersättningenför flykfingar och delvis har använts för att finansiera den ökade statligaersättningen somjag här nämnt. Totaltinnebär reformeringen av flykfingmottagandet att statens kostnader beräknasbli i stort sett oförändrade jämfört med när de ändrade formerna är heltgenomförda.