prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — För att kunna utveckla metoder för och genomförauppföljningar och utvärderingar avde arbetsmarknadspolitiska insatserna inom ramen för ett resultatanalyssystembehöver styrelsen 1 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 90 De totalautgifterna för programmet Arbelsmarknadsinformation beräknas för budgetåret1984/85 till 1 213,8milj. varav 1 042,5milj. Platslistor, (ej ADB-baserade) AF/ADB-platslistor/utveckling Tryckning av blanketter m.m. Programmet Geografisk rörlighet AMS Flyttningsbidrag.AMS bedömer att omfattningen på flyttningsbidrag kommer att vara lika storunder /85 som under /84. Medelsbehovet förflyltningsbidrag beräknas till 216,7 rnilj. Inlösen av egnahemm.m. AMS bedömer att anlalel inlösta fastigheter under /85 kommer attbli lika slort som under budgelårel 1983/84. Medelsbehovet för inlösen av egnahem m. m.beriiknas lill lOmilj.kr. Medelsbehovet underprogrammet Arbelsmarknadsinformation avser huvudsakligen programmets andel avde för programmet gemensamma förvaltningskostnaderna. Dessa består lill övervägandedel av löner och andra kostnader för arbetsförmedlingen. Jag har i det tidigarebehandlat dessa kostnader. För nästa budgetår bör övriga utgifter under programmetberäknas med ullämpning avhuvudförslaget. I anledning av prop. 1978/79: 131 om ADB i arbetsförmedlingenm.m. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 91 tog (AU 34, rskr304) ställning för attanvändningen av ADB-teknik i platsförmedlingen var en förutsättning föratt arbetsförmedlingen skulle kunna erbjuda både de arbetssökande ocharbetsgivarna den service de har rätt att fordra. Vidare lades fastriktlinjerna för fortsatta försök med ADB i förmedlingsarbetet där en nyplatsförmedlingsmetodik skulle prövas för att ta till vara alla de fördelar somkan komma ut av ADB-teknik. Försöken skulle bedrivas vid s. k. modellkontor iSödermanlands län och vaije platsförmedlare skulle tilldelas en terminal.Dessa försökhar redovisats i årliga rapporter till regeringen och i utvärderingsarbetet har företrädare för statskontoretfortlöpande deltagit. AMS har under hela försöksperioden köpt datorresurserfrån en servicebyrå. AMS har med skrivelse redovisat degenomförda försöken med ADBi dess helhet, deras resultat och de slutsatser som dragits beträffande den framlida användningen av ADB inom arbetsförmedlingen. Materialet har tagits in i en rapportkallad Arbetsförmedling medADB-resurser, rapport 8.1 och med detta har AMS slutfört slalsmakternas uppdrag att utreda och genom praktiskaförsök pröva ett avancerat ADB-systemför arbetsförmedlingens platsförmedlande funktion. I rapporten föreslår AMSatt terminalsyslemel byggs ul med 400 terminaler under nästa budgetåroch därefter med 400 terminaler lill systemet är färdigutbyggt med sammanlagt ca 2200terminaler. Utbyggnaden föreslås skemot nuvarande servicebyrå för atl AMS därefter under är 1987 skall övergå till att använda egen datorutrustning. Förslaget innebär också att vaije platsförmedlare börtilldelas en terminal medan arbetsvägledare och arbetsledare bereds tillgångtill terminal. AMS föreslår vidare att de 400 terminalerna för nästa budgetårfördelas så att 200 används förutbyte av nuvarande inkodningsterminaler och resterande 200 för utbyggnad i helaSödermanlands län och . Vidare har i rapporten genomförts en omfattande utvärdering,där terminalsystemets konsekvenser i vid mening för arbetssökande, arbetsgivareoch personal har undersökts och bedömts. Effekten av det föreslagnaADB-systemet ger enligt utvärderingensnabbare tillsättning av lediga platser och därmed en förkortning avarbetssökandefiderna. Detta innebär enligt rapporten dels samhällsekonomiskt betydelsefull produktionsökning, dels statsfinansiellavinster genom bl. a. minskade utbetalningar av arbetslöshetsersättning. I ett samrådsytlrande ställer sigstatskontoret positivt till att utnyttja ADB-teknik i platsförmedlingen menanser att införandet inte får forceras på sätt som AMS har föreslagit.Statskontoret anser atl införandel bör skei två steg med beslutspunkt däremellan. Statskontoret anser vidare attnägon ytterligare utbyggnad mot servicebyrån inle bör äga rum. Första steget i statskontorets förslag innebär attADB-stödet införs i . För detta ändamålanskaffas särskild datorutrustningsom drivs av AMS. Upphandling av programvara. 1983/84:100 Bilaga 12 92 datoroch terminaler sker med utgångspunkt i all en i huvudsak länsregional systemstruktur väljs. Införandet avADB-stöd i första steget utvärderas sä snart erfarenhet vunnits avsystemets effekter. Utvärderingen, som bl.a. bör avse en prövning av alternativa lösningar med lägre terminaltäthet, börstyra den fortsatta utbyggnaden. Målsättningen enligt statskontoretsförslag är alt genomförandet i hela landet skall ske . AMS har fullföljtstatsmakternas uppdrag att la fram underlag för utformning och omfattning avell permanent lerminalsystem. Rapporten visar inle bara atl del föreslagna terminalsyslemel ärett viktigt hjälpmedel för plalsförmedlarna utan att det också bör kunna gesamhällsekonomiska vinstergenom förkortade vakans- och arbetslöshetstider. För egen del anser jag därför atl försöksverksamheten med i och med föreliggande rapport fär anses avslutad ochjag ställer mig i princip bakom tanken att det föreslagna terminalsyslemel börinföras i hela landet inom en i huvudsaklänsregional systemstruktur. Upphandlingen bör i huvudsak ske enligtstatskontorets genomförandeplan men en viss fortsatt utbyggnad avterminaler bör ske i avvaktan på atl det slutliga systemet kan tas i bruk. Jag ser införandet av ett rikstäckandelerminalsystem som en betydelsefull del när del gäller atl höja servicenivåninom platsförmedlingen gentemot både de arbetssökande och arbetsgivarna. Det ärvidare av grundläggande betydelse för arbetsförmedlingen alt kunna ge de arbetssökande och arbetsgivarna en så godinformation som möjligt om förhållandena på arbetsmarknaden i helalandet. AMS har i rapportenberäknat kostnaderna för ell färdigulbyggt system /90inkl. ADB-platslistan till 102milj.kr. i dagens prisläge. Detta skall jämföras med kostnadernaunder innevarande budgetår somuppgår lill 114 milj. kr. Skillnadenligger främst i att utgivningen av ADB-platslistornakan begränsas genom en utbyggnad av ADB-systemet. Jag anser mot bakgrund häravatl kostnaderna för ADB- systemet (utveckling-, drifl- och kapitalkostnader) i sin helhet i princip skallfinansieras genom omprioritering inomprogrammet Arbelsmarknadsinformation. Införandet av terminaler somersättning för plaislislor beräknas också ge betydande statsfinansiellavinster. AMS har prövatolika ADB-funktioner inom platsförmedlingen som sökning av lediga platser,platsbevakning för en arbetssökandes räkning, viss åtgärdsregistrering saml sökande- ocharbetsgivarregister. AMS bör nu gå vidareoch la fram en samlad ADB- strategi. Jag avser därför senare föreslåregeringen alt AMS tillsammans med statskontoret får i uppdrag atl utarbeta en samlad ADB- plan för hela verketoch presentera den i samband medanslagsframställningen för /87. När del sedan gäller arbetet medgenomförandet av terminalsyslemel har AMS och statskontoret skilda meningar.AMS föreslår - i avvaktan på att egen datorutrustning hinner anskaffas förverksamheten - en inter- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 93 imslösning med en fortsatt utbyggnad av terminaler inomramen för nuvarande servicebyräverksamhet. Utbyggnaden avses ske . När sedansystemet är fullt utbyggt på servicebyrådatorerna skall den delen läggasöver på egen datorutrustning. Statskontoret däremot vill inte bygga vidare motservicebyrå utan först låta AMS erhålla egen datorkraft innan nägon ytterligareutbyggnad får äga rum. Därefter menar statskontoret atl merparten av terminalernabör fördelas. Som jag har nämnt anser jag alt statskontorets förslaglill genomförande i huvudsak bör följas, dock bör en mindre ytterligare utbyggnad motservicebyrå äga rum i avvaktan pä att AMS kan erhålla egen dator. Utbyggnaden böremellertid inte ske så att det totala antalet terminaler i systemet överstiger det lerminalanlal somryms inom nu gällande avtal medservicebyrån, totalt 1000 terminaler. Motivet för en interimistisk utbyggnad ärbl. a. att AMS skall kunna fortsätta att introducera den nya teknikenoch utbilda personalen. Statskontoretsgenomförandeplan innebär atl kravspecifikationer för upphandling medprogramvaror, datorer och terminaler kan vara klara till sommaren1984 om förberedelsearbetet påbörjas /84. Utvärdering,avtalsförhandlingar och beslut på myndighetsnivå äger rum fram lill varefter vidare beslut iärendet blir föremål för regeringensprövning. inleds den detaljerade system-och programutformningen med leverantörernasfärdiga standardprogramvaror och system- och programutvecklingshjälpmedel.Under år 1986 sker program-, system- ochproduktionstester med sikte på produktions-start ijanuari 1987. Under deninterimistiska utbyggnaden bör i princip inle någon vidareutveckling av nyafunktioner eller andra utbyggnader som kan skapa ökade bindningar motnuvarande servicebyrå äga rum, dock bör sådana verksamheter som i slort liggerinom ramen för normalt underhäll få utföras. AMS bör också under ifrågavarandeperiod tills egen datorutrustning har anskaffats inom projektet för ADB i platsförmedlingeninom verket avsätta resurser så altdet slutliga systemet skall kunna genomföras så smidigt som möjligt. Vidare bör AMS, mot bakgrund av deerfarenheter som kan dras av den ytteriigare utbyggnad av systemet som jag nuhar förordat, i samband med anslagsframställningen för /87yUerligare belysa terminaltäthetenoch förhållandel mellan antalet bildskärmar och skrivare. För nästabudgetär anser jag atl AMS bör tilldelas ytterligare högst 400 terminaler av nuvarande typ och atl dessa används för dels utbyggnadi och enligt principen för s. k. modellkontor, vilket innebär ca 300terminaler, dels utbyggnad av de förmedlingskontor i landet i övrigt somi dag saknar terminal, vilket innebär ca 40terminaler. De terminaler som därefter älerslår av de 400, bör användasför utbyte av vissa inkodningsterminaler. Jag har i dessa frågor samrått med civilministern. Med enkoncentration av terminaler till Prop.1983/84:100 Bilaga 12 94 ett visst område på sätt som har gjorts vid s. k.modellkontor i och som jag har föreslagit för äterstäendedelar av länoch kan också betydande besparingar i den ADB- framställda platslistan göras. Jag avsersenare föreslå regeringen att AMSfår i uppdrag att i nästa års anslagsframställning redovisa hur sådana besparingar kan göras så att nu föreslagenutbyggnad och en eventuell fortsattutbyggnad av terminalsystemet kan finansieras genom en motsvarande besparing på kostnaderna förADB-platslistan. Vidare avser jag alt inomkort initiera en utvärdering av effekterna av datoriseringen av platsförmedlingsarbetet. Jag vill vidareanmäla att AMS under innevarande budgetår beräknar att kunna installera enterminal i , . Kostnaden för hyra kommer därvid att tas ut avde finska myndigheterna. Det innebär atl de lediga platser som finns i kan tas fram direkt viaterminal i . Jag ser detta som enviktig del i det nordiska samarbetet och ett led i de diskussioner omhur ADB-användningen i de olika nordiska länderna skall kunna samordnas. Mot bakgrund av vadjag nu har anfört beräknarjag kostnaden för ADB-platslistan och en fortsatt utbyggnad av terminalsystemettill 122,5 milj. kr., varav 3,9milj. kr.beräknas för del nu föreslagna tillskottet av 400 terminaler. Jag har därvidräknat med atl föreslagna terminaler i huvudsak kommer aU kunna las idrifl . AMS har föreslagit en kraftig höjning avutgiftsposten för tolkservice vidarbetsförmedlingen. Jag kan inte tillstyrka detta förslag. Jag vill här anmäla att i det förslag till ändrade former för mottagning av flyktingar som statsrådet planerar att föreläggaregeringen frågan om tolkresurserna vid arbetsförmedlingenkan komma att aktualiseras. AMS har vidarebegärt särskilda medel för viss utbytestjänstgöring och för utveckling avvägledningsmetoder och program för kollektiv information ochvägledningsgrupper på arbetsförmedlingen. AMS vill också ha medel för attutveckla metoder för och genomföra uppföljningar och utvärderingar av dearbelsmarknadspolitiska insatserna. Jag är ini:e beredd att föreslå attsärskilda medel avsätts för dessa ändamål. I den mån de bedöms nödvändiga fär de finansierasgenom omprioriteringar inorn ramen för programkostnaderna och genom ettintensivare utnyttjande av : s erfarenheteri arbetsförmedlingen. I övrigt har jag räknat upp posternaunder programmet med under budgetåretinträffade prisstegringar och med avdrag för huvudförslaget. Flyttningsbidragoch inlösen av egnahem m.m. Jag räknar med enoförändrad omfattning på flyltningsbidragen och verksamheten med inlösen av egnahem. Jag vill erinra om attsärskilda Prop.1983/84:100 Bilaga 12 95 förmånligare villkor gäller fr. o. m. innevarandebudgetår i fråga om dessa verksamheter för dem i och kommuner somdrabbats av övertalighetsproblemauken inom i Malmfälten. Medelsbehovet förflyttningsbidrag beräknarjag ull 210,1 milj. kr. och för inlösen av egnahem m.m. till lOmilj.kr. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt 1. godkännade riktlinjer somjag har förordat i fråga om utbyggnaden av ADB inom arbetsförmedlingen, 2. tillArbetsmarknadsservice för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1 987 529 000 2 230 342 000(1) 1 877 049 000 1982/83 Utfall 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag (1) Varav , enligt prop, 1983/84: 26,AU 8, rskr 56, Utgifterna förprogrammet Arbetsmarknadsutbildning bestrids dels av medel som anvisasunder detta anslag, dels med arbetsgivaravgifter. Utgifter förkurskostnader, företagsutbildning m. m. bestrids från förevarande anslag.Utbildningsbidragen till elever finansieras dels genom arbetsgivaravgifter, dels över anslagetB3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Beräknad AMS -1- SÖ 1 940 397 47 132 2 184 050 46 292 - 209 710 + 3 123 - 354 000 000 + 707 000 - 353 293 000 ProgrammetArbetsmarknadsutbildning omfattar dels sådan utbildning som någon genomgårav arbetsmarknadsskäl enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1983:569),dels sådan utbildning som anordnas i företag, kommuner och landsting enligtförordningen (1981:541, ändrad senast 1983:572) om bidrag tillarbetsmarknadsutbildning i förelag, m.m. Ansvarsfördelningenmellan AMS och SÖ regleras i arbetsmarknads- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 96 AMS gör de arbetsmarknadspolitiskabedömningarna av utbildningsbehovet och fastställer inriktningen, omfattningenoch lokaliseringen av kursverksamheten. Det är vidare arbetsmarknadsmyndigheterna som i detenskilda fallet beslutar om arbetsmarknadsutbildning. SÖ svarar för detpedagogiska innehållet och har det administrativa, tekniska och ekonomiska ansvaret. Den direktautbildningsadministralionen ombesörjs lokall av AMU- center, som leds avkursföreståndare. Utbildning anordnas även vid filialer under AMU-center.F. n. finns 52 AMU-center och ell sextiotal fasta eller tillfälligafilialer. Som SÖ: s regionala organ för kursverksamheten finns inom varje län en kursstyrelse. Sedan budgetåret1981/82 lillämpas ett nytt budgetsystem för den av SÖ anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Budgetsystemet bygger på en uppdelning avAMU-kurser i en åriigen återkommande del och en del som varierar i storlek och inriktning från årtill år. Den mer planeringsbara delendefinieras som basbehov av utbildning. Den andra delen benämns komplementbehov. AMS anger utbildningsbehovet ibas- och komplementbehov. SÖberäknar på motsvarande sätt bas- resp. komplemenlre-surser förutbildningen. De totalautgifterna för arbetsmarknadsutbildningen /83 har uppgått till 3810milj.kr., varav 1823milj. utgör utgifter för utbildningsbidrag. Situationen päarbetsmarknaden under /85 antas komma alt präglas avfortsatta stora förändringar i näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningen spelaren väsentlig roll för atl underlätta den yrkesmässiga röriigheten. Mot bakgrundhärav beräknas arbetsmarknadsutbildningen behöva omfatta ca 120000 deltagare,varav 80000 i särskilt anordnade AMS/SÖ-kurser. En förskjutningfrån grundläggande utbildning till påbyggnadskurser kommer att genomföras inom AMS/SÖ-kurserna. AMS räknar med att behovetav bristyrkesutbildning kommer atl vara oförändrat stort inte minst för att des. k. flaskhalsproblemen skall undvikas i arbetslivet. För atl öka utrymmet för nyrekrytering behöverkortare bristyrkesutbildningar kunna erbjudas för mer kvalificeradearbetsuppgifter inom industrin. Utbildningsbehovetför AMS/SÖ-kurser bedöms var 80000 deltagare, vilket motsvarar 1 360000utbildningsveckor vid en genomsnittlig kurstid av . För atl kunna tillgodosedetta utbildningsbehov behöver SÖ ställa drygt 34000 utbildningsplatser eller1632000 kapacitetsveckor tillförfogande. AMS har då räknat med engenomsnittlig beläggning på drygt 80%under hela budgetåret inkl. sommarperiodenoch jul/nyår. Anslagsbehovet viddenna volym har av SÖ beräknats tillI 590 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 12 97 AMS får under /84 bedrivabristyrkesutbildning för 15000 personer inomramen för det totala antalet deltagare i AMS/SÖ-kurser. AMS bedömer atl behovetkommer atl vara minst lika slorl under /85. Antalet deltagare ikurser inom det reguljära utbildningsväsendet beräknas öka med 2000 till20000 deltagare under /85. Ökningen beror huvudsakligen på målsättningen att i någotstörre utsträckning utnyttjakapaciteten inom yrkesinriktade kurser i komvux och gymnasieskolan, vilket är väsentligt billigare än att startanya AMS/SÖ-kurser. Behovet av övriga kurser,huvudsakligen svenska för invandrare vid studieförbunden, beräknas vidoförändrat huvudmannaskap ligga på samma nivå som /84, dvs.2000 deltagare. För budgetåret1984/85 bedömer AMS behovet av arbetsmarknadsutbildning i företag - vid oförändradbidragsnivå - uppgå för 21000 deltagare, varav 17000 deltagare i utbildning av permitterings-ochuppsägningshotad personal. Den nuvarandeutformningen av bidraget i samband med utbildning vid risk för permitteringeller uppsägning har inte haft avsedd effekt. För att bidraget skallutgöra ett alternativ till uppsägningar och permitteringar föreslår AMS attutbildningsbidraget skall var . per timmme i alla företag saml atl bidragäven skall få lämnas . Vid en höjning avifrågavarande bidrag räknar AMS med alt ytterligare 2000 personer kanutbildas i denna utbildningsform. Kostnaden för den föreslagna förändringen beräknas till 22 milj. kr. AMS föreslår vidarealt den grupplivförsäkring som utgår för elever i arbetsmarknadsutbildningeni fortsättningen skall bekostas över anslaget B3. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Totalt utgör AMSoch SÖ:s kostnader under anslaget 2023,7milj.kr., varav SÖ: s medelsbehov uppgår till 1 590milj. AMS har vidare iolika skrivelser redovisat försöksverksamhet med barnomsorg ochkörkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Dessutom har AMS lämnat en redogörelseför verksamhel med vissa former avarbetsmarknadsutbildning i förelag och redogjort för inlernal-undervisning isvenska språket för finländska ungdomar under är 1982. SÖ: s regionalaorgan för kursverksamheten inom varje län är kursstyrelsen. Sedan den 1 juli1982 gäller en ny instruktion för arbetsmarknadsutbildningen, vilket gerkursstyrelsen ökat ansvar och ökade befogenheter för arbetsmarknadsutbildningen i länet. I överensstämmelsemed del förslag lill budget- och planeringssystem som SÖ och AMS gemensamt fåll regeringens uppdragall införa för av SÖ anordnadarbetsmarknadsutbildning har AMU-verksamhelen delats upp i 7 Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 98 s.k.basverksamhet och i s.k. komplementverksamhet. Basverksamhe-tenomfattar.dels den verksamhet som bedrivs inom den lokala organisationen i vad avser demer regelbundet återkommande utbildningairna (basbe-hovel av ulbiidning), den kursdeltagarsocialaverksamheten, den lokala administrationensamt lokalerna för dessa verksamheter, dels de för arbetsmarknadsutbildningen gemensamma aktivitetersom leds och utförs centralt av SÖ såsom läroplansutveckling,personalutbildning, informationsverksamhet, lokalförändringar m. m. Komplemenlverksamheten omfattar enbartutbildningar ulöver dem som ingår ibasverksamheten. Den skall tillgodose utbildningsbehov som förutses fåkort varaktighet och vara svåra att planera på längre sikl. Komplementulbildningarnaär avsedda att möta det extra utbildningsbehov ulöver basbehovet som krävs för en god anpassningav arbetsmarknadsutbildningen till det aktuella arbetsmarknadsläget. SÖ eftersträvar altanordna denna tillkommande utbildning i första hand med utnyttjande avde bundna resurser som inte utnyttjats för genomförande av basutbildningen. För att undvikaen utökning av de övriga bundna resursernahar komplemenlutbildning i ökande grad sedan buget-årel 1981/82 genomförts som s. k. saxad ulbiidningoch som köp från andra utbildningsanordnareoch från förelag med lediga resurser användbara för utbildning. För budgetåret1984/85 planeras en baskapacilel om ca 935000 kursdel-tagarveckor - enmindre ökning jämfört med fastställd plan för /84 med drygt 9000kursdeltagarveckor. Läroplansförändringar.Strukturförändringar inom arbetslivet, framförallt inom industrin, ställer ökadekrav på teknisk utbildning och kompelens. Utvecklingen, främst pä datorsidan, har skettmyckel snabbi vilket medför att förändringar och moderniseringar av låroplanerär nödvändiga för att utbildningen skall kunna motsvara de övergripande målenför arbetsmarknadsutbildningen.Totalt för genomförande av redan beslutade och planerade läroplansförändringarberäknar SÖ ett medelsbehov om 5,2milj. under ifrågavarande anslag. SÖ begär all 50anställda med lönebidrag inom AMU-organisalioner skall få övergå lillanställning ulan bidrag fr.o.m. den Ijuli 1984. Fördeltabegär SÖ 5,4milj. SÖ beräknarvidare 900000kr. för viss ökning av kursledning och administrativ personal. Medelsbehovet för den totala administrationenföreslås i stort sett oförändratjämfört med /84. /84 planerar SÖ att tillsammans med byggnadsstyrelseninitiera en omfallande lokalinventering i syfte atl noggrant kartläggalokalers användningssätt för att senare genom omdispone- 1983/84:100 Bilaga 12 99 ring och mer omfattande saxning friställa lokaler. SÖbedömer att ca 30 kursorter kan bli föremål för lokalinventering. SÖ beräknarför /85 hyresökningar genom lokalförändringar till ca 13 milj.kr. Totalt beräknar SÖ 432,2milj. Arbetet med ett flertal påbörjadeprojekt beräknas fortgå även under /85. a. fortsättermoderniseringen ochmodulindelningen av utbildningar inom de verksladsmekaniska och plåt- svetsmekaniska blocken saml el-leleblockel. Kostnader för planeradeprojekt beräknas för /85 till 5,4milj. Dessutom begärSÖ ytterUgare 1 milj. kr. för oförutsebara läroplansarbeten. Uppföljning ochutvärdering m.m. För detta ändamål begår SÖ totalt 3,3 milj. kr. Personalutbildning/utveckling.SÖ beräknar kostnaderna för den internautbildningen/fortutbildningen till 15 milj. kr. Den externa utbildningen beräknar SÖ till 3,5milj. Förpersonalutveckling beräknar SÖ ett medelsbehovom 3milj. Totalt beräknar SÖ medel för personalutbildning/utvecklingtill 21,5 milj. kr. Sedan början av 1970-talethar resurserna för arbetsmarknadsutbildningens ledning centralt inom SÖförstärkts genom alt anställda inom arbetsmarknadsutbildningen får anlitas för arbetsuppgifter hos SÖ.SÖ föreslår ett oförändrat antal inlånade personer eller 14 helårstjänsler för /85. Under /83 har enökad satsning på lokal och regional information om arbetsmarknadsutbildningen kunnat ske. Del har möjliggjorts genomatt vatje kursslyrelse av SÖ tilldelatssärskilda medel för ändamålet. SÖ föreslär oförändrade resurser förinformationsverksamhet under /85, vilket innebär 1,7 milj. kr. Komplementverksamhetenär avsedd alt möta de kortsiktiga förändringarna av arbetsmarknadsläget. Del totalautbildningsbehovet beräknas till1632000 kursdeltagarveckor. Planeradkapacitet för basverksamheten är .