prop · G70389 · 1983-12-31 00:00:00 — kan finansieras inom nuvarande kostnadsram förpolisväsendet. Kostnaderna för övertid inom polisväsendet kan minskas.Polisstyrelserna får i den nya organisalionen större frihet att disponerapersonalresurserna vilket leder till etl mera ändamålsenligtresursutnyttjande. Vidare fär polisstyrelserna tillgäng till ell bättrebeslutsunderlag för personalanvändningen genom atl analys och planering får enmera framträdande roll i den nya organisationen. I fyrabilagor går beredningen i detalj in pä vissa frågor som rör de lokala,regionala och centrala organisationerna i polisväsendet. I bilagan sombehandlar den lokala polisorganisationen las bl. a. upp kansliorganisationenoch förhållandel mellan polissstyrelsen och polischefen. I bilagan om denregionala polisorganisationen diskuteras frågor som rör de regionala enhelerna.RPS och rikskriminalen behandlas ulförligt i en av bilagorna. I den fjärdebilagan berörs vissa administrativa frågor och lämnas förslag tillbeslutsstruktur i fråga om ADB inom polisväsendet. 1983/84:89 66 Sammanfattning av polisberednings betänkande(Ds Ju 1983:15) Rekrytering och utbildning inom polisväsendet Beredningen gör inledningsvis vissa allmänna övervägandenom den framlida pollsnibddningen. Där konstaleras bl.a. alt utbildningen måsteanpassas till de krav som den föreslagna nya polisorganisationen med basorganisaiionoch fria resurser ställer på polispersonalens användbarhet. Grundutbildningen måsle ta sikte på alt ge polismannensådana baskunskaper atl han kan fullgöra polisiära arbetsuppgifter i de friaresurserna. Delta leder lill all vissa delar av den nuvarande funktionsinrikladeutbildningen, främst viss trafikutbildning, bör inordnas i grundutbildningen.Beredningen föreslår atl grundutbildningen för polismän inleds med grundkurs Iom . I förhällande lill den nuvarande grundutbildningen föreslåsinga mera omfattande ändringar. Bl.a. förordas atl ämnena engelska ochkontorsteknik utgår. Den nuvarande tvååriga allerneringstjänslgöringen föreslåsersättas av en praktikljänstgöring som omfattar . Praktiktjånstgö-ringendelas upp i tre delar. Den inleds vid kriminalavdelning. Tjänstgöringen därfår inte understiga . Därefter följer tjänstgöring vidordningsavdelning. Inte heller denna tjänstgöring får understiga sex månader.Inom ramen för den återstående sexmänadersperioden läggs en sam-hällspraktik om2-4 månader in. Resterande tid av prakiiktjänstgöringen föreslås distrikten fårätt att föriägga vid valfri enhet. Samhällspraktiken bör fullgöras vid någon myndighet, iproblem av olika slag som kan uppkomma till följd av sekretess m. m. vidtjänstgöring inom föreslår beredningen att en polisman somfullgör samhälls-praklik inte bör ha polismans ställning. Grundutbildningen avslutas med grundkurs II som tar sikte på en fördjupning avpolismannens baskunskaper. Grundkurs II motsvaras i huvudsak av den nuvarande assislentutbildningen och inspeklörskursI samt delar av den nuvarande funktionsinriklade utbildningen. När det gäller samordningen med annan högskoleutbildningföreslår beredningen bl. a. att man i större utsträckning skall hämta lärarnafrån den allmänna högskolan och i övrigt i högre grad anpassa undervisningsformernatill vad som gäller för den övriga högskolan. Beredningen anser dock atl maninte bör ge avkall på kraven på yrkesspecifika inslag i utbildningen. Många av de frågor som berör samordningen med den allmännahögskolan är av komplicerad natur och kräver ingående överväganden. Kostnadernaför olika former av samordning måste också beaktas. Vissa förslag tillsamordning leder till kraftigt ökade kostnader. Beredningen har därför inteansett sig nu kunna ta upp dessa frågor till prövning, särskilt med Prop.1983/84:89 67 hänsyn till att så kort lid återstår innan reformen träderi kraft. Detta gäller sådana frågor som förläggning av utbildningen till denallmänna högskolan, ändrade förkunskapskrav, tillgodoråkning av ämnen inom polisulbildning-enoch poängberäkning. Beredningenanser atl man bör försöka samordna antagningstillfällena med vad som gäller förden allmänna högskolan. Beredningen förordar att en professur med polisiärinriktning inrättas. Denreguljära vidareutbildningen för polismän bör i princip förbehållas polismänsom har fåll tjänster i basorganisationen. Den reguljära vidareutbildningenbör ersätta nuvarande inspektörskurs II och kommissarieul-bildningen. Utbildningen bör anpassas efter de berördabefattningshavarnas skilda arbetsuppgifter. En tredjedel av utbildningen börbedrivas i specialavsnitt, anpassade för dels ordnings- och trafikpolisljänst.dels kri-minalpolistjånst och dels tjänst på polisstyrelses kansli. Funktionsinrikladutbildning, alltså sådan ulbildning som krävs för atl polispersonal skall kunnafullgöra tjänst som l.ex, moiorcykelförare. sjöpolis, hundförare, ryttare,kriminaltekniker osv., behövs enligl beredningen även . Viss funklionsulbildningförsvinner dock genom atl den inordnas i grundutbildningen eller i denreguljära vidareutbildningen. Etl inle oväsentligt antal specialkurser skallenligt beredningens förslag genomföras regionalt eller lokalt. Behovet avcentral funktionsinriklad utbildning på trafikområdet minskar kraftigt genom atlutbildningen decentraliseras och genom all beredningen förordar en ordning sominnebår att all personal i yttre tjänst ges ökade befogenheter att kontrollerafordon och utfärda föreläggande om kontrollbesiktning i klara fall. Åven i fortsättningen behövs dock viss central funktionsinrikladulbildning. Del gäller särskilt kurser för personal som arbetar med bekämpningav den ekonomiska brottsligheten samt kurser för polispersonal söm skallmedverka som instruktörer vid regional och lokal ulbildning. De förändringar som föreslås i fråga ompolischefsutbildningen tar sikle på den framtida polischefsrollen ipolisorganisationen. Utbildningen bör inriktas mera på polischefernas direktaledningsfunktioner i polisverksamheten. Polischefskurs I bör kortas ner lill och fåprägel av en förberedelsekurs inför den kommande praktikperioden. Kursen bör huvudsakligenvara inriktad på de polisiära ämnen. Förpraktiktjänstgöringen föreslås vissa förändringar. Praktiktjänstgöringen ipolisdistrikt förlängs från medan praktiken vidlänsstyrelserna kortas ner från två till en månad. Tiden vid tingsrätt ochlänsrätt bör vara oförändrad. Praktiktjänstgöringen avslutas vid åklagarmyndighetoch tiden där förlängs från . Under den tiden börförordnande atl tjänstgöra som extra åklagare kunna utfärdas. Utbildningenavslutas med polischefskurs II somföreslås bli föriångd från Prop.1983/84:89 68 Kursen bör huvudsakligen vara inriktad på de polisiäraämnena, arbetsledning, analys och planering samt ekonomisk förvaltning. Beredningenföreslår att polischeferna skall genomgå en reguljär vidareutbildning efter polischefskurs II.Denna utbildning bör ha etl teoretisktavsnitt och ersätta den nuvarande polischefskurs III. Efler denteoretiska delen följer enligt förslaget praktiktjänstgöring vid RPS . Beredningenföreslår att all central utbildning inom polisväsendet i princip skall ske . Undantag görs för viss specialutbildning av bl.a.hundförare, ryttarinstruktörer och helikopterförare. Beredningens förslaginnebär att dras in och att verksamheten i ochSollefteå ändras till en uppdragsverksamhet. , som börges en organisatorisk ställning som en särskild enhet under avdelning C inom RPS,föreslås få en planerings- och utvecklingsenhet som svarar för meraövergripande utbildningsfrågor och en skolförvaltning som svarar för denlöpande verksamheten vid . Den egentliga utbildningen genomförsenligt beredningens förslag i två organisatoriska block, ett förgrundutbildningen och för den högre reguljära utbildningen inklusivepolischefsutbildningen och ett för funktionsinriklad utbildning. Genomberedningens förslag kan drygt 15 tjänsier i den nuvarande organisationen drasin. Beredningenhar tidigare behandlat gränsdragningsfrågor medan uibddning och interninformation. Dessa frågor tas nu åter upp och beredningen gör vissapreciseringar av de arbetsuppgifter som bör ankomma på polishögskolanrespektive andra enheter inom RPS. Ifråga om kostnaderna för reformen på utbildningsområdet räknar beredningen medatt den nya utbildningen ryms inom de kostnadsramar som har anvisats förberedningens arbete. Närdet gäller genomförandet av reformen på utbildningsområdet anser beredningenatt dess förslag i princip bör kunna genomföras , medreformen i övrigt inom polisväsendet. Grundutbildningen, den reguljäravidareutbildningen och polischefsutbildningen bör från detta datum i huvudsakgenomföras i enlighet med beredningens förslag. Prop.1983/84:89 69 För vissa polismän med tjänsier i basorganisationen mäsleutbildningen dock anpassas till den ulbildning som de har fåll.Beredningen föreslår vidare att man övergångsvis anordnar viss ulbildning förvissa kategorier av polismän, bl. a. assistenter, som annars skulle bli utan ulbildningi väsentliga avseenden. Förändringarnaav den funktionsinriklade utbildningen bör genomföras efter hand och varaavslutade vid utgången av är 1985. Övrig utbildning som bedrivs övergångsvisbör vara avslutad vid utgången av /87. Beträffandeanställningskraven för poll.syrket föreslär beredningen den ändringen attkunskaper i maskinskrivning blir ett förkunskapskrav. Detta är en konsekvens avatt ämnet kontorsteknik utgår ur grundutbildningen. Detdiagnostiska provet i svenska, som ingår som ett led vid urvalsförfarandet,bör enligt beredningen utvecklas ytterligare och tillmätas ökad vikt vidantagningen. Beredningenföreslår vissa åtgärder för all underlätta för polismän att övergå tillpolischefskarriären. I fråga omrekryleringsverksamheiens organisation föreslår beredningen atl de elvatjänsterna som polisinspektör för regionala rekryteringsuppgifter(rekryteringskonsulent) dras in. Rekryteringsläget är f.n. mycket gott ochberedningen anser att de rekryteringsfrämjande åtgärder som behövs i framtideni första hand bör vidtas av polisdistrikten själva. Åtgärder för etl förstärktlokalt och regionalt inflylande över urvalet av de sökande föreslås. Beredningen föreslår alt rekryteringsfrågorna vid RPS äveni forlsällningen skall handläggas vid styrelsens personalbyrå. Åvengenomförandet av förändringarna pä rekryteringsområdet bör ske den Ijuli 1984. Prop.1983/84:89 70 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ..... 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde 3 1 Inledning .................................. ................................ ..... 3 1.2 Handläggningen av de förslag som beredningen harlämnat 6 2 Föredragandensöverväganden ................................... 12 2.1 Planeringsprocessen inompolisväsendet ................ ... 12 2.2 Etl förstärkt medborgarinflytandeöver den lokala polisverksamheten 14 2.3 Den regionala polisorganisationen , sami 20 2.3.1 Den nuvarande regionalaorganisationen ..... 20 2.3.2 förslag rörande denregionala organisationen .. 22 2.3.3 Förslaget till polislag ...................................... 24 2.3.4 Den framtida regionala strukturen iStockholms län, samt 24 2.3.4.1 ...................................... ... 24 2.3.4.2 Fördelningen av arbetsuppgiftermellan och den nye regionale chefen m.m .............................................................. 25 2.3.5......................................................................... Delfortsatta reformarbetet . 2.4 .................................................. ... 29 2.4.1 Rikspolisslyrelsens nuvarandeuppgifter ....... 29 2.4.2 organisation ................... 30 2.4.3 förslag röranderikspolisstyrelsens uppgifter och organisation 31 2.4.4 Förslaget lill polislag ...................................... 32 2.4.5 Rikspolisslyrelsens framlida rollinom polisväsendet ... 32 2.4.5.1 Allmänna utgångspunkter ................... 32 2.4.5.2 Förmedlingen av statsmakternas beslulrörande resurser m.m 34 2.4.5.3 uppgifter inommetod-utvecklingsområdet 34 central förvaltningsmyndighet för polisväsendet 36 2.4.5.5 Rikspolisslyrelsens befogenhet attmeddela föreskrifter och allmänna råd 37 2.4.5.6 Rikspolisslyrelsens direktaledningsuppgifter pä andra områden än kriminalpolisområdet 39 2.4.5.7 direktaledningsuppgifter på kriminalpolisområdet 41 2.4.5.8 rätt atttillkalla polisförstärkning 43 2.5.1 Utbildningsfrågornas handläggninginom 47 2.5.2 Lokalisering av de centralautbildningsaktiviteterna ... 49 2.6.1 Allmän bakgrund ............................................. 51 2.6.2 överväganden rörande rekryleringsverksamhelen 53 1983/84:89 71 2.6.3Den framtida rekryteringsorganisationen . 2.6.3.1 Central eller regionalantagning ...... 54 2.6.3.2 Rekryteringsverksamhet påcentral, regional och lokal nivå 54 2.7 Rationaliseringsvinster ochkostnader ............. 57 2.8 Genomförandet ......................................... 58 3 Hemställan .................................................... 58 4 Beslut .......................................................... 59 BilagaI Sammanfattning av polisberedniiigs betänkande (DsJu 1983:10) ........... 60 Bilaga2 Sammanfattning av polisberednings betänkande (Ds Ju 1983:15) Rekrytering och utbildning inom polisväsen det ..................................................... 66