prop · G703112 · 1983-12-31 00:00:00 — om det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m.; Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås riktlinjer för det militäraförsvarels fortsatta utveckling samt planeringsram för perioden /85-1988/89och utgiftsram för /85. Vidare lämnas slutliga förslag omanslagen till armén, marinen, flygvapnet, operativ ledning och reglering avprisstegringar för det militära försvaret samt till flygtekniska försöksanstalten. Regeringens förslag baserar sig på en bred parlamentariskuppgörelse mellan de partier som är företrädda i försvarsutskott.Uppgörelsen innebär att krigsorganisationen kan vidmakthållas enligt deninriktning som gavs försvarsbeslut, bortsett från den avveckling aven Drakendivision som beslutade om . Uppgörelsen innebärvidare att utgiftsramen för det militära försvaret ökas med 600 milj. kr. Dessutorri kommer försvarsprisindex under återstoden avinnevarande försvarsbeslutsperiod att kompletteras med hänsyn till växelkurs-och prisutvecklingen för de inköp som görs utomlands. Tillskottet till utgiftsramen kommer att finansieras bl.a. genom en höjning av bensinskatten. Chefen för kommeratt förelägga regeringen förslag i frågan. 1 1983/84. Närvarande: statsrådet 1. , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , , Proposition om det militära försvarets fortsattautveckling, m. m. Vid anmälan till budgetproposition (prop.1983/84:100 bil. 6) förordade jag att regeringens förslag om det militäraförsvarets fortsatta utveckling, ekonomiska resurser för det militära försvaretm. m. och vissa anslag skulle föreläggas i en särskild propositionunder . Regeringen beslutade i enlighet med mina förslag. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Storieken av preliminärt beräknade belopp och slutligtbegärda anslag framgår av följande sammanställning. B. Arméförband Arméförband: 5 2(X)0O0O0O Operativ ledning m. m. OperaUv ledning m. m.: F.Gemensamma myndigheter m. m. Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret Inkl. vad som i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100bil. 6) har föreslagits för littera F. Gemensamma myndigheter m. m. uppgårsumman av de rambundna anslagen för del militära försvaret till 21185720000 kr.I beloppet ingår ett prisregleringsanslag om . För flygtekniska försöksanstalten förordas elt anslag av9400000 kr. Tillsammans med de anslag som har begärts ibudgetpropositionen uppgår anslagen under fjärde huvudfitdn till 23025868000kr. 2 Det militära försvarets fortsatta utveckling 1juni 1983 uppdrogs åt en särskild utredare' atl se över flygvapnets likviditet m.m.I november 1983 överlämnade utredaren promemorian Översyn av flygvapnetslikviditet m. m. inlämnade överbefälhavaren sin slutliga programplanför perioden /85-1988/89 (ÖB 84-89). Jag har delvis redogjort för planen i1984 års budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil 6 s. 36-38). I det följanderedogör jag först för promemorian om flygvapnets likviditet. Därefter redovisasden allmänna inriktningen, krigsorganisationens utveckling och den ekonomiskaavvägningen, besparingsprogrammel, fredsorganisationens utveckling saml personalfrågori ÖB 84-89. Slutligen redovisar jag mina ställningstaganden fill det militäraförsvarets fortsatta utveckling. 2.2Utredningen om flygvapnets likviditet m. m. Anledningentill uppdraget att utreda flygvapnets likviditet var att en planeradupphandling av jaktrobotar till JA 37-systemet inte kunde genomföras på grundav likviditetsproblem. Utredaren fick bl. a. i uppgift att utreda orsakernatill dessa. Han skulle dessutom vid behov lämna förslag till sådanaförändringar i försvarets planerings- och ekonomisystem eller dess tillämpningsom var ägnade atl minska riskerna för liknande händelser . Utredarenhar försökt beräkna effekterna för försvarets köpkraft av de växelkursförändringarsom har inträffat efter , som var det prisläge i vilkel 1982 årsförsvarsbeslut fattades. Jag återkommer till dessa beräkningar när jagbehandlar frågan om ekonomiska resurser för försvaret (s. 43 f.). Utredarenkonstaterade vidare att förändringar i kostnaderna för del aktuella anskaffningsobjekletknappast bar haft nägon belydelse för det beslut som fattades under våren 1983om att t. v. uppskjuta anskaffningen. Han hävdade också att den kraftigt ökadeöverplaneringen för /83 som förulsaues i programpianen förperioden /84-1987/88 hade fördröjt ertbrderlig analys och eventuellomprövning av verksamheten. Avslutningsvis lämnade utredaren vissa förslagtill förbättringar i planeringssystemet och dess tillämpning. Remissinstanserna är övervägande positiva till utredarensanalys och slutsatser. På fiertalet punkter instämmer myndigheterna också ihuvudsak i de förslag som har lämnats av utredaren. Dessa förslag kommer liksomvad som i övrigt sägs i utredningspromemorian samt myndigheternas yttrandenalt beaktas i den ulred- 1983/84:112 5 ning om försvarsmaktens centrala ledning som regeringen idecember 1983 har gett överbefälhavaren i uppdrag atl utföra. 2.3 Överbefälhavaren m. fl. 2.3.1 utveckling m. m. Överbefälhavaren anför inledningsvis att ett angrepp motSverige skall fordra så stora resurser och uppoffringar samt ta så lång lid attde fördelar som slår alt vinna rned angreppet rimligen inte är värdainsatserna. Strävan skall vara att i det längsta förhindra enangripare att få fast fot på svensk mark samt hindra honom att utnyttja vårtland eller delar därav för sina syften. Den samlade försvarsinsalsen skallsyfta till alt slå angriparen. Motstånd skall kunna bjudas i varje del avlandet. Överbefälhavaren anför atl angriparen vid en kuslinvasionskall kunna mötas och åsamkas kännbara förluster redan under lilllransporternaöver havet och genom luften och att våra stridskrafter koncentrerat skall kunnasällas in i landstigningsområdet. Överbefälhavaren anger atl angriparen vid en invasion överlandgränsen tidigt skall mötas och fördröjas. Även här skall vi koncentreratkunna sätta in stridskrafter för att bryta angriparens anfallskrafl. Om en angripare likväl lyckas komma in i landet skall detfortsatta försvaret enligt överbefälhavaren inriktas mot att göra hansoperationer så tidsödande och föriustbringande som möjligt. Angriparensmöjligheter att förstärka och underhålla sina stridskrafter skall kunnaförsvåras och hans operationsfrihet begränsas som hans möjligheteratt utnyttja taget område för sina syften försvåras. Överbefälhavaren anser att respekten för det svenskaterritoriets integritet måste grundläggas redan i fred och kontinuerligtupprätthällas. Vid krig i vårt närområde, varunder är neutralt, måslevårt militära försvar enligt överbefälhavaren ha en sådan styrka och sammansättningatt ingen finner del förenligt med sina inressen att utnyttja svensklterritorium. Vi skall därvid kunna upptäcka och avvisa kränkningar av svensklterritorium, skydda vår sjö- och flygtrafik och den trafik som vi enligtfolkrätten som neutral stat är skyldiga att medge. Överbefälhavaren anför vidare att totalförsvarets olikadelar skall samverka och understödja varandra i syfte atl nå största möjligasamlade verkan. Beträffande de krav på förbättringar i beredskapssystemelsom har angetts försvarsbeslut redovisar överbefälhavaren en långrad konkreta åtgärder som vidtas för alt öka både vår insats- och mobiliseringsberedskap.Överbefälhavaren konstaterar därutöver att grunden för 1983/84:112 6 vårtberedskapssystem är alt våra krigsförband kan mobiliseras snabbt och säkertsamt att de kan lösa sin huvuduppgift direkt efter mobilisering. Överbefälhavarenanser atl beredskapssystemel därvid bör utformas så att del gör det möjligt medsnabba höjningar av insats- och mobiliseringsberedskapen med såvälfredsorganisationen som hela eller delar av krigsorganisationen. Fredsorganisationensresurser bör enligt överbefälhavaren kunna förstärkas genom att hela ellerdelar av förband inkallas till repelitionsutbild-ning. Överbefälhavarenanför att stridskrafter med hög effekt före mobilisering skall kunna försvåraen angripares flygbekämpning, luftlandsättnings-och överskeppningsföretag samtgränsövergång. För atl nå delta syfte bör fredsorganisationen innehålla ellersnabbt kunna organisera stridsberedda förband. Deekonomiska begränsningar som överbefälhavaren har angett i sin programplan harlett till att han sett sig nödsakad att i betydande grad minska målen förkrigsorganisationen i förhållande fill vad som angavs i 1982 årsförsvarsbeslut. Vid val mellan olika stridskrafter och system haröverbefälhavaren prioriterat de modemaste förbanden och investeringar i systemsom ger operativ styrka i den långsiktiga beredskapen. Äldre förband och systemsamt sådana som i den tidigare planeringen förutsattes få en längre användningsfidmåste till del utgå än beräknat. Delta gäller främst de tredivisioner utrustade med flygplan J35 som tidigare avsägs behållas till mittenav 1990-talel. Utbildningeninom försvarsmakten bör enligt överbefälhavaren bedrivas så att krigsförbandenkan lösa sina huvuduppgifter enligt krigsplanläggningen direkt eftermobilisering. Det ansträngda ekonomiska läget framtvingar emellertid ambilionssänkningarinom förbandsproduktionen. Detta kan innebära ytterligare differentiering avrepetitionsutbildningen. Ökad vikt bör emellertid läggas vid utbildningen avvärnpliktigt befäl. Beträffandearméstridskrafterna anför överbefälhavaren att de i samverkan med andrastridskrafter skall kunna genomföra främst anfalls-och avvärjningsstrid igräns- och kustområdena. De skall vidare kunna föra en uthållig fördröjningsslrid.Enligt överbefälhavaren ökar betydelsen av elt röriigt offensivt uppträdande.Förband under utbildning bör i ökad omfattning medverka i incidentberedskapen. Överbefälhavarenanser att särskild vikt under utbildningen bör läggas vid samträning i krigsorganiseradebrigader och bataljoner, förmåga till strid mol mekaniserade förband ochluftlandsättningsförband samt skydd i vid bemärkelse. Antaletförband som är särskilt utbildade och utrustade för strid i norra börenligt överbefälhavaren ökas. Åtgärder bör också vidtas för att förbättraberedskapen i norra och möjligheterna att snabbt tillföra Prop.1983/84:112 7 stridskrafterfrån övriga delar av landet. Andelen mekaniserade förband bör ökas något, medanlokaiförsvarsförbanden bör minskas något i anlal. Överbefälhavarenanger att moderniseringen av elva infanteribrigader (IB 77) bör avslutas.Rörligheten bör förbättras genom fortsatt tillförsel av bandvagn 206. Sexinfanteribrigader (IB 66 M) bör modifieras. De resterande tvåinfanteribrigaderna (IB 66 R) går ur organisationen. För all förbäura tertängrörlighetenvid IB 66M, främst i övre , bör organiseras iransportförband medbandvagn 202, vars modernisering uppskjuiits. En IB 77 bör omorganiserastill en femte norrlandsbrigad. Delta möjliggörs genom att bandvagnar som haravsetts för övre Nortland nu organisatoriskt tillförs en IB 77. Då frigörsdessutom ett stort antal lerrängbilar för andra angelägna behov inomkrigsorganisationen. Delta förfarande innebär att den i IB 77 ingåendeeldkraften kan utnyttjas vid strid i vägfatlig terräng som det är delmest kostnadseffektiva sättet alt utnyttja tillgängliga bandvagnar. Totaltsett uppkommer ingen merkostnad. Fyrapansarbrigader, pansarförbanden i övre Nortland och på saml denmekaniserade brigaden i östra bör behållas. Dessa förband börtillföras pansarskyddat luftvärn. Pansarvärnsförmågan bör förbättras i mindreutsträckning än tidigare planerat. Utvecklingen av ett nytt lätt stridsfordonför personaltransporter och pansarvärnsuppgifterhar uppskjuiits ochkostnadsramen har minskats avsevärt. bör utökas till två bataljoner först efter programplaneperioden. Förband för indirekt eldkommer att moderniseras, vilket även gäller för fältarbets-, sambands- ochunderhållsfunktionerna. Marinstridskrafternaskall enligt överbefälhavaren i samverkan med andra stridskrafter kunna bekämpaen angripares sjötransporter och sjöstridskrafter samt försvara viktigaskärgårdsområden och lossningshamnar. De skall skydda vår kustsjöfart ochövriga förflyttningar till sjöss samt medverka i övervakning ochincidentberedskap. Förbanden skall genom hög tillgänglighet redan i fred snabbtkunna sättas in i olika områden. Ylaltackförbandenbör ha förmåga till strid på långa avstånd och i tdestörd miljö. Förbanden bör vidareha förmåga atl lägga ut mineringar. Tillkommande enheter bör kunna bedriva ubåtsjakl. Anskaffningenav de två robotbåtarna (kustkorvellerna) typ bör fullföljas. Fyrarobotbåtar (kustkorvelter) 90 bör beställas. Fartygen ges ubåtsjaktkapadtel.Ytterligare exemplar av robot 15 anskaffas. Antalet ubålsjakthelikoptrar ökar och hdikopterorganisationeni fred anpassas till kraven på insatsberedskap. Ubåtsskyddsförmågani fred och under neutralitet förbättras. Detta innebär framför allt attövervakningen förstärks genom anskaffning av ett lätt flygplanssystem, fasta undervattensbevakningssystem,hydrofonboj- 1983/84:112 8 Vår förmåga atl ingripa förbättras genom anskaffning avincident vapen, tidigarelagd anskaffning av minröjningsfartyg och genom attfartygsburen ubåtsjakt återskapas med planerad anskaffning av robotbåtar (kustkorvelter). Samtligamarina helikoptrar av typ 4 ges komplett vapenutrustning för ubåtsjakt. av typ 4 ur flygvapnet byggs om till ubåtsjakt-hdikoplrar. Dessaöverförs till marinen . Åtgärder för atl förlängaanvändningstiden för påböijas. Basresurserna görs röriiga. Ubåtsförbandenkommer efler moderniseringen av typ Sjöormen och anskaffningen av typVästergötland atl alltjämt omfatta tolv ubåtar. Förnyelsenav min- och lorpedmateriden bör reduceras. Minröjnings-flottiljerna böromorganiseras och reduceras till åtta. Sex minröjningsfartyg typ Landsortlevereras och anskaffning av sex nya minutläggarepåbörjas. Kusiartilleriförbandenseldkraft och rörlighet bör ökas. Tre tunga rörliga kuslartilleribataljoner börorganiseras. Uppsättningen av totalt sex amfibiebataljoner bör påbörjas motslutet av perioden genom omorganisation av spärt- och kustjägarförband samtanskaffning av modern materiel. Flygst rids kraft erna bör enligt överbefälhavaren i samverkan med andrastridskrafter kunna bekämpa en angripares tilltransporter genom luften, överhavet och över landgränsen. Flygstridskrafterna bör koncentrerat kunna mötaangriparens flygbekämpning. En invasion mot vårt land skall inte kunnagenomföras förrän efter omfattande strider i luften och förbekämpning. Förbandenbör genom hög tillgänglighet redan i fred snabbt kunna sättas in i olikaområden. De bör medverka i övervakning och incidentberedskap, varvid en till beredskapssituationenanpassad flygräddningstjänsl skall finnas. JA37-systemets införande i krigsorganisationen bör prioriteras.Flyg-stridskraftemas förmåga till snabb koncentration i aktuella operationsriktningarskall vidareutvecklas genom fortsatt utbyggnad av banor i flygbassystemet iövre . Planerad basutbyggnad i övrigt saml basmale-rielanskaffninguppskjuts och reduceras. Stridslednings- och luftbevak-ningssystemelmoderniseras i långsam takt. Inriktningenatt inom landet utveckla och anskaffa ett för jakt-, allack-ochspaningsuppgifter allsidigt användbart flygsysiem, JAS 39, skall i det längstabehållas. Utveckling och anskaffning av en första delserie av JAS 39-systemethar påböijats. Den första JAS 39-divisionen skall krigsorgani-seras budgetåret1992/93. Anskaffningenav flygplan JA 37 fullföljs. Moderna jaktrobotar anskaffas. Delar av dennarobotanskaffning har uppskjufits. En nedläggning av J35-systemel blir av rentekonomiska skäl nödvändig tidigare än vad som Prop.1983/84:112 9 Planeringsinriktningen är f. n. aU den elftejaktdivisionen avvecklas , den tionde senast den 30juni 1988 och den nionde . Antalet medeltunga attackflygdivisioner utrustade medflygplan AJ37 reduceras med början i samband med attflygplan JAS 39 tillförs. Den tidigare inplanerade förbättringen av flygplan AJ37:sbeväpning för markmål genomförs inte. De lätta aUackflygdivi-sionerna utrustademed flygplan SK60 utgår successivt. En föriängning av användningstiden för ärinplanerad liksom anskaffning av fyra nya helikoptrar för flygräddning.Anskaffning av ett nyll skolflygplansystem som ersättning för flygplan SK 60uppskjuts till sin huvuddel till efler den andra femårsperioden. Radarkompanier för luftbevakning och stridsledning på höghöjd tillförs successivt krigsorganisationen men den fortifikatoriskautbyggnaden har uppskjuiits. Omsättningen av materiel och förband inom stridsledningssys-temelgenomförs i betydligt långsammare takt än vad som tidigare planerats.Anskaffning av ett flygburel radarsystem uppskjuts till efler den andra femårsperioden. Det operativa ledningssystemet skall medge en samordnadoch koncentrerad insats av stridskrafterna och övriga resurser under beredskapoch krig. Sex mililärområdesstaber med tillhörande materiel- ochverkstadsförvaltningar behålls t. v., men frågan om antalet militärområdenutreds. Förmågan att tidigt påbörja ledning förbättras endastmycket långsamt. Detla gäller även för uthålligheten i ledningssystemet.Datorstöd införs i begränsad omfattning. Sammanfattningsvis utvecklas krigsorganisationen i enlighet med vad som framgår av följande tabell. Förband/enheter 1983/84 1988/89 1991/92 1993/94 Infanteribrigader 77 Infanteribrigader 66Norrlandsbrigader Pansarbrigader Mekaniserade brigader Fältförband i övrigt CykelskyttebataljonerYtattackflottiljer Torpedbät-/robotbåt-/patrull- båtdivisioner (självständiga) Helikopterdivisioner Ubåtar Prop.1983/84:112 10 Förband/enheter 1983/84 1988/89 1991/92 1993/94 Medeltunga attackflygdivisioner Flygdivisioner JAS 39Jaktflygdivisioner 35 Lätta attackflygdivisioner Stril- och basbataljoner Överbefälhavaren konstaterar i sin årsredovisning attbesparingsmålen har uppnåtts med bred marginal både när det gäller ekonomi ochpersonal. Vissa av de vidtagna åtgärderna är emellertid av engångskaraktär ochkommer inte att få någon bestående besparingseffekt. Överbefälhavarenanför vidare att den militära personalen har minskat mer än planerat medan detmotsatta förhållandet gäller för den civila personalen. Med hänsyn tillkrigsorganisationens behov av militär personal kan detta inle godtas.Särskilda åtgärder måste vidtas för all säkerställa en nödvändig minskning avden civila personalen. Överbefälhavaren begär därför att tidigare föreslagnapersonaladministrativa åtgärder bör vidtas för att underlätta en sådanutveckling. De ekonomiska besparingsmålen och utfallet för budgetåret1982/83 sammanfattar överbefälhavaren enligt nedanstående sammanställning(milj. Arméförband Marinförband Flygvapenförband Operativ ledningm. Av överbefälhavarens årsredovisning framgår vidare atlpersonalminskningsmålen inte har kunnat nås inom vaije huvudprogram men atlden sammanlagda personalminskningen inom försvarsmakten är ca merän vad som planerats. Denna kraftiga personalminskning väntas enligtöverbefälhavaren brytas när rekryteringen i den nya befälsordningenslår igenom. Det har varit svårt alt för /83 på ettlikartat sätt följa upp, analysera och redovisa de resultat som uppnåtts inom besparingsprogrammel.Myndigheternas redovisningar skiljer sig åt. Därför återges i detta sammanhangäven delar av försvarsgrenschefernas årsredovisningar samt Prop.1983/84:112 11 försvarets rationaliseringsinstituts bedömning avbesparingsprogrammet såsom den kommit till uttryck i försvarets rafionaliseringsplan. Chefen förarmén anför att målet för rationaliseringsverksamheten /83uppgick till 128 milj. kr. Av delta belopp skulle 56 milj. kr. uppnås genombesparingar i form av ej utförda investeringar vid förband och skolor som läggsned eller flyttas i enlighet med försvarsbeslut. Chefen för arménanför vidare att underlaget för atl analysera rationaliseringsutfallet underbudgetåret har varit av varierande kvalitet. Delta har medfört att det f. n.inte går att ange annat än att storleken av rationaliseringarna ligger mellan104 och 212 milj. kr. Chefen för armén bedömer emellertid att del uppsattasparmålet har nåtts. Detta har dock delvis skett genom en begränsad användningav ammunition, genom alt mindre resurser än planerat har avdelats förfastighetsunderhåll saml genom ett lågt personalulfall främst i fråga ommilitär personal på grund av begränsad rekrytering i den nya befalsordningen. Chefen för marinen anför i sin årsredovisning attsvårigheter föreligger att särskilja de besparingar som är hänförbara till1982 års försvarsbeslut bland alla de rationaliseringsprojekt ochorganisationsförändringar som i övrigt pågår inom marinen. Chefen för marinenanser dock alt både del uppsatta sparmålet om 13 milj. kr. för huvudproduklionsområdetLedning och förbandsverksamhet och personalminskningsmålel för den civilapersonalen har nåtts. Chefen för flygvapnet anför i sin årsredovisning all måletför kostnadsminskningar under /83 var 93 milj. kr. och atlkostnadsminskningar har genomförts motsvarande ca 120 milj. kr. anför i försvarets ratio-naliseringsplanatt besparingsmålen förefaller ha nåtts under /83. Institutetpåpekar dock att det finns tendenser inom personalområdet som är oroande.Minskningen av civil personal har t. ex. en lägre takt än planerat. På kortsikt har de från besparingssynpunkt negativa effekterna av detta, utom inommarinen, kompenserats genom atl förhållandevis större minskningar har uppnåttsi fråga om militär personal. Institutetkonstaterar att ingrepp i byggnadsverksamheten kan vara ett tecken på att andraåtgärder än de planerade får ersäUa personalminskningar. Därmed kan osäkerhetuppstå om hur den s. k. primärproduklionen påverkas. Risk finns för smygandeeffektminskningar som kan påverka bl. a. krigsorganisationen. Enligt institutet är vidare vissa invesleringar ibyggnader och informationssystem nödvändiga för en del rationaliseringsålgärdermed framtida effekt. Överbefälhavaren redovisar i sin programplan för perioden1984/85-1988/89 kostnadsminskningsmål för de olika huvudprogrammen (prisläge Prop.1983/84:112 12 enligt följande sammanställning atl uppnås under tioårsperioden1982/83-1991/92. 'Sammanlagt 204 milj. kr. Detta belopp skall avräknas. Avsammanställningen framgår att det finns en godtagbar planeringssäkerhet församtliga huvudprogram utom för huvudprogrammen 1. Arméförband och 3.Flygvapenförband. Beträffandede olika huvudprogrammen anför överbefälhavaren följande. - För arméns del finns en brist iplaneringen för perioden efter /87 om ca 400 milj. kr. och ca660 personår som ännu inle har lokaliserats. Överbefälhavaren har påbörjat enundersökning av vilka åtgärder som måste vidtas inom armén för att täckabristerna. - För marinen har inplaneratsytterligare fredsorganisaloriska åtgärder främst i , dels för alt gesäkerhet i planeringen, dels för att läcka nya krav inom ubåtsskydd ochberedskap. Planeringen innebären snabbare avveckling av civil personal än vadsom tidigare förutsatts. Denna avveckling kommer såvitt nu kan bedömas attdelvis behöva ske genom uppsägning. Den organisatoriska säkerheten att nå nuuppställda personalminskningsmål bedöms vara god. För atl tillgodose kraven påförbättrat ubåtsskydd har ett utökat behov med 100 yrkesofficerare lagts till gmndför planeringen medan de ursprungliga totala personalminskningsmålen liggerfast. De ekonomiska sparmålen bedöms kunna uppnås. - För flygvapnets del haråtgärder om drygt 200 milj. kr. och ca ännu inte lokaliserats. Detär f. n. osäkert om delar av rationaliseringsplanen innebär beslåendebesparingar. En ytterligare överar-betning av planen krävs för att identifieraåterstående personalminskningar och besparingar. Prop.1983/84:112 13 - För huvudprogrammet Operativledning m. m. krävs en översyn av olika åtgärder för atl uppnå angivnapersonalminskningsmål och därmed besparingsmålen. Rationaliseringsplanenomarbetas därför inför nästa års programplan. - För huvudprogrammet Gemensamma myndigheterm.m. fullföljs de personalminskningar som har föreskrivits.Personalminskningarna får inle innebära alt den totala resursåtgången ökasgenom konsultulnytt-jande eller andra kostnadskrävande åtgärder.