prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — I denna utveckling mot ökad tillväxt och bättrebalans ligger såväl möjligheterna som begränsningarna hos den ekonomiskapolitik som kan föra ur krisen. Det är enbart genom en stabil ochtillräcklig produktionsuppgång som sysselsättningen kan öka och arbetslöshetenlångsiktigt och uthålligt tas ner. Det betyder att arbetet med att minskabudgetunderskottet inte får drivas så långt att det kväver tillväxten och ökararbetslösheten. Men finanspolitiken måste ändå ha sådan stramhet, attunderskottet förhindras att driva upp räntor och inflation och därigenom hämmatillväxt och sysselsättning. Lösningen på detta svåraavvägningsproblem måste enligt regeringens mening vara att en generellt stramutgifts- och skattepolitik kombineras med åtgärder, som mycket bestämt inriktasmot att öka produktion, investeringar och sysselsättning i första hand inomden konkurrensutsatta sektorn. Redan resultaten men ännu merutsikterna anger att det är möjligt att nä en sådan avvägning mellanrestriktiva och expansiva 1983/84:100 Bilaga 1 48 inslag i den ekonomiska politiken. Utvecklingen börinte endast ytterligare förstärka tillväxten och minska balansbristerna ivår ekonomi. På ett par centrala områden skulle dessutom enavgörande vändning till det bättrekunna ske. Det gäller för det första arbetslösheten, som för förstagängen pä bör kunna minska påtagligt. För det andra förutses enavsevärd uppgång avindustrins investeringar, vilket också markerar ett trendbrott efter många årav kraftigt investeringsfall. Ett samband är emellertid helt entydigt: den viktigastefaktorn bakom en fortsatt uppgång av produktion och sysselsättning är det fördelaktigakostnads- ochkonkurrensläge som uppnätts. Och enda sättet att bibehålla denna stimulansfaktor är alt kostnads- ochprisstegringen i hålls pä sammanivå som i våra viktigaste konkurrentländer . Det är mot den bakgrunden som regeringen för det andrasteget i sin ekonomisk-politiska strategi satt kampen motinflationen i centrum. 1 en rad avseenden är också förutsättningarna gynnsammaför att rejält ta ner inflationstakten. Inflationstrycket är lågt, både internationelltoch i . Den finansiella obalansen i vår ekonomi minskar.Prissättningen på flera viktiga områden liksom den offentliga sektornsutgiftspolitik har redan anpassats till en lägre prisstegringstakt. måste vi vara medvetna om att inflationen skallpressas ner i ett skede då industrikonjunkturen går uppåt, vinsterna stigitkraftigt och efterfrågan på arbetskraft ökar. En rad åtgärder har vidtagits föratt förhindraatt vinstuppgången slår över i en kostnadsuppdrivande löneutveckling. Men samhälletsinsatser ensamma avgör inte hur stor inflationen blir. Det avgörs tillslut av alla dem som i realiteten bestämmer kostnader och priser: företagen, arbetsmarknadens parter, deenskilda hushällen. Genom att sättasina långsiktiga intressen före de kortsiktiga, genom att ta sin rimliga del av samhällsansvaret, kan alladessa medverka till att kampen mot inflationen blir framgångsrik - och därmed också kampen motarbetslösheten. Näringslivet måste bidra genom att hålla nere sina priseroch genom att så snabbt som möjligt omsätta sina vinster i ökade investeringar,produktionoch sysselsättning. Arbetsmarknadens parter måste göra sin insats genommåttfulla löneuppgörelser. Det finns vid det här laget mänga års bittra erfarenheter av hur i kronor ochören stora lönehöjningar snabbt ätits upp avnya prisstegringar, som försämrat köpkraft och levnadsstandard och till slut också sysselsättningen. Därför borde avtalsrörelsen inriktas påatt nå bästa möjliga förutsättningar för stigande reallöner till minsta möjligakostnad för produktionen och sysselsättningen. Den svenska nationen har i tidigare ekonomiskt svåraskeden visat sin förmåga att lösa problemen genom beslut som bygger på förnuftet och solidaritetensprinciper. Det borde vara möjligt att mobilisera dessa egenskaper även denna gäng. Prop.1983/84:100 Bilaga 1 49 har numöjligheten att ta ett avgörande steg pä vägen ut ur den ekonomiska krisen,bort från arbetslöshet och stagnation. Det ankommer på oss själva om vi förmår utnyttja den. 4 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilagal 50 1 Statliga kreditgarantier, m. m. Statligt stöd harunder senare är i ökande utsträckning lämnats i form av statliga garantier. Destatliga garantiengagemangen har en betydande omfattning. Det finns därförskäl att i det följande lämna en relativt ingående redogörelse för denna verksamhet. De statliga garantierna består i huvudsak av s. k.kreditgarantier. Dessa lämnas som säkerhet för län som tas upp på den reguljärakreditmarknaden. En delvis annan typ av garantiengagemang kännetecknas av attstaten för vissa organ har tillskjutit en grundfond eller garantifond, sombestår av en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelse. En sådan fondär den yttersta säkerheten för resp. organs upplåning. Statliga garantier används också i formav försäkringar som ufiöses om vissa villkor uppfylls. Exportkreditgarantisystemetär ett exempel på detta. Gemensamt för de statliga garantierna är att de inte i sig innebärutgifter för staten, men att staten kan drabbas av utgifter, som belastarstatsbudgeten, om garantin måste infrias. Vidare kan stora statligagarantiengagemang påverka bedömningen av staten som låntagare och därmed påverkavillkoren och kostnadernaför den statliga upplåningen. () har regeringens uppdrag att följa verksamheten med statliga garantieroch att lämna en redovisning av denna verksamhet.Som ett led i strävan mot en effektivare och mer ändamålsenlig hantering av statligagarantier genomför RRV f. n. en översynav dessa frågor. I uppdraget ingår också att redovisa förslag till åtgärder. Jag kommer attredovisa och kommentera verksamheten med statliga garantier per den 30 juni1983. Redovisningen baseras på de uppgifter som RRV har lämnat. Liksom tidigare årtillämpas kassamässig redovisning. Prop.1983/84:100 Bilagal I tabell 1 ges en översiktlig bild av förhållandena. Statliga kreditgarantier, m. m. perden ter p. g. a. p. g. a. återbe- (18 796) (18 796) De av riksdageneller regeringen medgivna garantiramarna uppgick tillsammanlagt . Härav uppgick grundfondförbindelserna till . Garantiramarna ökade under /83 med . Ökningenbestod främst av vidgade ramar förgarantier för varvsproduktion. Garantiramarna för statens vattenfallsverks engagemang i Forsmarks Kraftgruppsamt för har också vidgats kraftigt. Den 30juni 1983uppgick garantiutfästelserna till . Det är främst exportkreditgarantierna, för vilkautfästelse enligt gällande regler kan lämnas till belopp som överstiger de fastställda garantiramarna, samt garantigivning, som svarar förskillnaden mellan garantiutfästelseroch garantiramar. Att utfästelser för Forsmarks Kraftgruppöverstiger garantiramen förklaras av att ramen ursprungligen gavs i svenska kronor, medanutfästelser och garanterad kapitalskuld till stor del lämnats i utländska valutor och därmed påverkas av förändringari valutakurserna. Den garanterade kapitalskulden - detegentliga statliga åtagandet -uppgick den 30juni 1983 till 87,9 miljarder kr.Betydande skillnader mellan garanteradkapitalskuld och gjorda garantiutfästelser fanns liksom tidigare årframför allt inom exportkreditgarantisystemet. Tyngdpunkten i de statliga garantiengagemangen ligger iexportkredit 1983/84:100 Bilaga 1 garantier och garantier för varvsproduktion (som fallerinom verksamhetsområde). Detta framgår av figur 1, där den garanteradekapitalskuldens fördelning på samhällsområden illustreras. Garanterad kapitalskuld1983-06-30 fördelad på samhällsområden Jordbruk och fiske 3666 () Kommunikation 553 () Övrigt 789() Internationell verksamhet 2 254 () Under budgetåret1982/83 ökade den garanterade kapitalskulden med . Drygt 6,2miljarder kr. av denna ökning beror enligt RRV:s redovisning påvalutakursförändringar; till följd av bl.a. devalveringen hösten 1982har värdet i svenska kronor av garantier som lämnats i utländsk valuta stigit. Detta gäller i särskilthög grad varvsgarantier. De störstaökningarna, exkl. effekter av ändrade valutakurser, faller på ex-porlkreditgarantierna, varvsgarantierna och påVattenfallsverkets garantier till Forsmarks Kraftgrupp. Större ökningar kan ocksånoteras beträffande lanlbruksgarantier, garantier till samt till . Utgifterna tillföljd av infriade garantier uppgick under / 83 till1 324 milj. kr. var inkomsterna från garantiavgifter 338 milj. kr., medanåterbetalningarna av tidigare infriade garantieruppgick till 325 milj. kr. Statenskassamässiga underskott för /83 uppgick således till 661milj. exkl. kostnader för att 1983/84:100 Bilaga 1 53 Underskottetavsåg i huvudsak exportkreditgarantisystemet (354 milj. ), varvsgaranfierna(171 milj. och industrilänegarantisystemet (96 milj. Förgarantiverksamheten som helhet kan således även för /83 noterasett kraftigt underskott. Med utgångspunkt iprincipen att statliga garanfier inte skall innehålla något subventionselementtas numera i flertalet fall ut en garantiavgift pä nya garantier för att täckaförlustrisken och kostnaderna för administration, m.m. Bl.a. för att riskenför förluster i princip uppstår sä snart en garanti har beviljats börgarantiavgifterna inbetalas i förskott. Jag har i dessa frågor samrätt medberörda statsråd, som avser att senare återkomma till regeringen med förslagom regler för garantiavgifter. Det nuvarande statligagarantiengagemanget är relativt långsiktigt. Det framgår av den särskilda analyssom RRV har gjort av omfattningen av garantiåtagandena , under antagande av att inga nya garantierbeviljas. Enligt redovisningen kvarstår vid slutet av perioden en garanteradkapitalskuld om ca . Härav utgör grundfondförbindelser och andragarantier utan fastställd förfallodag ca . Den framtidagarantiskuldens omfattning bestäms till stor del av vilken löptid somfastställs för de garantier som beviljas. Det är bl. a. mot denna bakgrundangeläget att så långt möjligt begränsa garantiernas löptid. För att få en rättvisandebild av garantiverksamheten bör de inkomster och utgifter som den medför iprincip bruttoredovisas. Jag kommer därför att föreslå att ettnytt anslag tas upp på statsbudgetens utgiftssida under sjunde huvudtiteln.Anslaget skall belastas med utgifter för att infria sådana garantier för vilkautgifterna f. n. inte bruttoredovisas. Jag övergår nu till attredovisa de förslag som regeringen under innevarande budgetår har lagt framsamt de förslag för /85 som berörda statsråd kommer attlägga fram avseende ramar för statliga åtaganden i form av garantier. Deförändringar av olika rambelopp som jag därvid kommer att behandla avser, om inteannat särskilt anges, ett ikraftträdande vid ingången av /85. Inom område föresläs attlån till personal inom biståndsförvaltningen som f. n. finansieras överstatsbudgeten ersätts med län med statlig kreditgaranti. För /85föreslås en garantiram av 5,5 milj. kr. Inomförsvarsdepartementets område föreslås en lånegaranti av 6,5 milj. kr. fillStiftelsen för utbyggnad av förläggningslokaler. Inomkommunikationsdepartementets område har i prop. 1983/84: 14 föreslagits att engarantiram för fartygsfinansiering om 35 milj. kr. ställs till Rederi ABGotlands förfogande. Därutöver förutsätter avtalet med staten en garantiram förrörelsekrediter om sammanlagt 70 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 1 54 tiramar ersätter nu gällande ram om 35 milj. kr.Statens järnvägar föresläs få rätt att inom en ram av 300 milj. kr. lämnaborgen till ett dotterbolag som skall handha den busstrafik som f. n. skötsinom . Inomutbildningsdepartementets område kommer statsrådet att för nästabudgetär i likhet med vad som gäller för innevarande budgetär - föreslå attårliga ramar om 2 milj. kr. resp. 1,5 milj. kr. skall gälla för län tillnyetableringar av bokförlag resp. bokhandel. Inomjordbruksdepartementets område föreslås att garantiramarna för jordbrukets,trädgårdsnäringens och rennäringens rationalisering för /85fastställs till sammanlagt 457 milj. kr. Det innebär en minskning med ca 63milj. i förhällande till de garantiramar som gäller för innevarandebudgetår. Garantiramarna för län till fiskenäringen föreslås bli oförändrade23 milj. kr. Garantiramen för åtgärder som främjar fritidsfisket föresläs nästabudgetär bli 1 milj, kr., vilket är en minskning med 1 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Den ärliga garantiramen för lån till byggande avskogsvägar föreslås bli oförändrat, 11 milj. kr. Inombostadsdepartementets område föreslås i prop. 1983/84:90 att ett särskiltstatsägt kreditaktiebolag för finansiering av statliga bostadslån inrättas fr.o. m. /86. Institutet föreslås bli tillfört en grundfond av 1000 milj. kr., som lämnas i form av en statlig garanti. Inomindustridepartementets område föreslås att den årliga garantiramen för låntill företag i glesbygder och för lån till kommersiell service nästa är sättstill oförändrat 52 milj. kr. Vidare föresläs att borgensramen förvattenfallsverket höjs med 1877 milj. kr. Statsrådet har i prop.1983/84:62 föreslagit att de tidigare möjligheterna till lån från oljeersättningsfondenför stöd för oljeersättande åtgärder ersätts med länegarantier. För dettaändamål föreslås en totalram av 915 milj. kr. Inom övriga departementsverksamhetsområden har inga förslag till ändring av garantiramar lagts framunder innevarande budgetär. Inte heller i budgetpropositionen föreslås attgällande garantiramar ändras eller att nya tillkommer. 1983/84:100 Bilagal 55 De förslag tillförändringar av ramarna för statligt garantiåtagande som jag här har redovisatsammanfattas i följande tabell. Föreslagna förändringar av ramar för statligt garantiåtagande fr. o. m. den30 t. o. m. Garantier för län till Garantier för län till Garantiram för lån till Rederi Garantier för lån till föriag 7,0' Garantier för län till m. m. Garantier för lån till fis- 48,2' Övriga ramar för statligt Garantier för län till byggande av 22,0' Garantier för län till företag i glesbygd m. m. 104,0' Garantier för lån för oljeersättande Övriga ramar för statligt garanti- ' För dessa garantisystemfastställs garantiramar för vaije budgetår, s.k.ärliga ramar, inom vilka garantier får utfärdas oavsettomfattningen av tidigare åtaganden. De ökningstal som redovisas anger denmaximala ökningen av garantiramarna utan att hänsyn tagits tillatt garantiåtagandena under loppet av / 84 kommer attnedamorteras. Om bifallerregeringens förslag kommer således ramarna för statens garantiåtaganden att ökafrän 129346 milj. kr. den 30juni 1983 med maximalt 4 332 milj. kr. tillingången av /85, dvs. till sammanlagt 133678 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilagal 56 2 Finansieringen av affärsverkens verksamhet () bedriver en omfattande busstrafik i landet. avbusstrafikens intäkter härrör från trafik som bedrivs enligt entreprenadavtal medfrämst de regionala trafikhuvudmännen. SJ arbetar här jämsides med privata,kommunala och övriga statliga trafikföretag. Med den utvecklingsom skett sedan det regionala huvudmannaskapet tillkom, har det blivit allt merväsentligt att SJ kan arbeta på villkor som är sä likartade övriga företag som möjligt. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer att föreslå att denfortsatta anskaffningen och finansieringen av bussar till SJ, liksom anläggningaroch inventarier i övrigt för busstrafiken, får göras av ett inom SJ f. n.vilande dotterbolag. Bolaget föreslås sedan leasa utrustningen tillSJ på affärsmässiga villkor. Vidare föreslås att SJ får möjlighet att på samma sätt finansiera motorvagnar, annanspårbunden rullande materiel samtanläggningar och inventarier för trafik enligt avtal med länshuvudmännen. Därutöver föreslås vissa specialgodsvagnarm.m. få finansieras över bolaget. Förslaget filländrad finansiering av bussanskaffningarna m.m. leder till en budgetavlastning istorleksordningen 75 milj. kr. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer att föreslå att postverketav sysselsättningsskäl i möjligaste mån forcerar sin byggnadsverksamhetöver landet. Med hänsyn till detta föreslås att för budgetåret1984/85 medger undantag från gällande finansieringsprinciper och gerpostverket möjlighet att finansiera investeringarna med i rörelsentillgängliga medel. Belastningen på statsbudgeten avseende finansieringen av stora posthus kan på dettasätt reduceras avsevärt. En arbetsgrupp inomregeringskansliet ser f. n. över hanteringen av de statligabetalningarna och den statliga uppbörden i postgirosystemet. Syftet med arbetet äratt minska kostnaderna för de statliga betalningarna och skapa bättreekonomiska förutsättningar för att kunna upprätthålla en rikstäckandepostservice och betalningsförmedling. En avgörande förutsättning för detta äratt staten utnyttjar sitt eget betalningsförmedlande institut. Gruppens arbete har vidare utvidgats till att även söka finna mer ändamålsenliga former för statens styrning avpostverket innebärande att statenanger verkets huvuduppgifter, ekonomiska mål och servicemäl medan postverket självständigt får bestämma hurmålen skall uppnäs. 1983/84:100 Bilagal 57 Innevarande budgetäranvisas över statsbudgeten ca I 800 milj. kr. i investeringsmedel tillteleverket, främst för investeringar i telenät och byggnader.Televerkskoncernens totala investeringar uppgår innevarande år till nära 5 000milj. Det är sålunda endast en mindre del av investeringarna som f. n.finansieras över statsbudgeten. Vid budgeteringen av investeringarna överstatsbudgeten har under senare är gällt att avskrivningarna under ett budgetåri princip skall uppgå till samma belopp som investeringarna. Någon belastningpä statsbudgeten har därför i princip inte uppkommit. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer att anmäla attteleverkskoncernen bör ges mer rationella finansieringsförutsättningar och fåmöjlighet att enligt regler som statsmakterna fastställer ta upp lånpå den allmänna kreditmarknaden - dels i namn, dels genom bolag iteleinvestgruppen. Förslaget innebär i princip att investeringar i telenätetinkl. lokallinjenätet i första hand självfinansieras av upp till ennivå som motsvaras av avskrivningar beräknade pä anläggningstillgångarnasåteranskaffningsvärden. Resterande finansieringsbehov bör fä täckamed ytterligare självfinansiering och/ eller genom län pä den allmännakreditmarknaden. Teleinvestgruppens eget lånebehov förutsätts täckas genom upplåningi bolagens regi. Den föreslagna ordningeninnebär att behovet att anvisa medel över statsbudgeten bortfaller medmotsvarande nivåsänkning som följd. De åtgärder som föreslås innebär vidare enärlig budgetförstärkning om ca 300 milj. kr. jämfört med det gamla systemet.Denna förstärkning har beaktats i inkomstberäkningar /85. behov av rörelsemedel täcks f. n.genom rörliga krediter i . Belastningen beräknas vid utgångenav / 84 uppgå till drygt 2000 milj. kr. Även detta behovföresläs täckas genom lån på kreditmarknaden. De rörliga krediternakommer därmed successivt att avvecklas undet /85, vilket minskarriksgäldskontorets upplåningsbehov och har en positiv engängseffekt påstatsbudgeten. Till sammanhanget hör att chefen för kommunikationsdepartementetsenare denna dag i sin anmälan med förslag till tilläggsbudget II till statsbudgeten förinnevarande budgetär kommer att föreslå att redan nu får möjlighetatt låna överskottsmedel frän för sitt rörelsemedelsbehov. Den föreslagnafinansieringsformen för televerkskoncernen innebär att län får tas upp på denallmänna kreditmarknaden dels i namn, dels genom bolag iteleinvestgruppen. För del innebär detta att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att ta upp lån och att denna lånerätt delegeras fillteleverket. upplåning motiveras främst av den snabba tekniskautvecklingen inom teleområdet med åtföljande investeringsbehov. I rådandestatsfinansiella läge skulle det vara svårt att Prop.1983/84:100 Bilagal 58 finna utrymme för dessa investeringar med dennuvarande finansieringsformen. Motsvarande behov av att låna upp medel i egetnamn finns f. n. inte för övriga affärsverk. Regeringen avser därför inte attlägga fram liknande förslag för dessa. Den förändrade finansieringsformeninnebär inte någon förändring av uppgifter enligtregeringsformen och lagen (1982: 1158) om att ta upp ochförvalta län för staten. De närmare formerna för upplåningen inomteleverket och relationerna till och kommer attbehandlas i en arbetsgrupp med företrädare för och berördaparter . Det bör ankomma på regeringen att besluta om depraktiska arrangemangen kring låneverksamheten. Som anmäldes i förraårets finansplan (prop. 1982/83: 100 bil. 1) bedrivs en översyn av den statligalångivningen. En av riktlinjerna för översynen är att villkoren för statligalån så långt möjligt skall anpassas till de villkor som gäller på lånemarknadeni övrigt. Bl.a. mot denna bakgrund har regeringen genom förordning föreskrivitatt för vissa särskilt angivna låneformer skall tas ut uppläggningsavgifteroch aviseringsavgifter. Enligt min mening bör sädana avgifter i fortsättningentas ut i ökad utsträckning för att bl.a. bidra till att täckaadministrationskostnaderna för långivningen. Jag avser att senare återkommatill regeringen med förslag i denna fråga. Ett ytteriigare inslag i översynen av denstatliga långivningen är den förstudie avseende hanteringen av lån och vissabidrag som RRV fått i uppdrag att genomföra. Förstudien, som har utförts i samarbete medkammarkollegiet och statskontoret, avrapporterades . Medutgångspunkt i riksredovisningen för /83 samt i RRV:s studieges i följande sammanställning några nyckeltal avseende låneverksamhet somfinansieras över statsbudgeten. Lånefordran (1982/83) . Utlåning /83 . Ränteinkomster /83 . Amorteringar /83 . Avskrivningar (inkl. s. k. avskrivningslån) . Antal utestående lån 1,9 miljoner Antal låneformer 124st. Antal läneadministrativa myndigheter 15st. 1983/84:100 Bilagal 59 Ränteinkomsternamotsvarar av genomsnittlig länefordran under budgetåret. Som jämförelsekan nämnas att den genomsnittliga statsskuldräntan under /83uppgick till 13,. Om studiemedel, vilka med hänsyn till villkoren inte ärjämförbara med övrig utlåning, exkluderas motsvarar ränteinkomsterna 10,avgenomsnittlig fordran. RRV har i förstudien lämnat vissa förslagangående inriktningen av en eventuell fortsatt översyn av den statligalångivningen. Då det gäller lån på i princip marknadsmässiga villkor bör enligtverket övervägas vilka lån som kan anskaffas genom att långivningen i ställetkan ske via den reguljära kreditmarknaden samt vilka lån som kan ersättas medkreditgarantier. Vidare anförs då det gäller lån med subvention att det börövervägas om det är möjligt att ersätta dessa med lån på den reguljärakreditmarknaden kombinerat med bidrag över statsbudgeten. Förslagen ligger i linjemed den strävan som har präglat de av mig redovisade förslagen vad gällerfinansieringen av verksamhet och de statliga bostadslänen. Med anledning avförstudien ämnar jag föreslå regeringen att RRV får i uppdrag att göra enöversyn av långivning som finansieras över statsbudgeten. Denna översyn bördock inte omfatta statliga bostadslån och studiemedel. Utgångspunkten föröversynen bör i huvudsak vara de av RRV föreslagna riktlinjerna. Vidare börbeaktas det som motiverat tillkomsten av olika statliga lån samt deförändringar härvidlag som kan ha inträffat sedan lånen infördes. I översynenbör vidare ingå att ytteriigare belysa möjligheterna att förbättraredovisningen av låneverksamheten. Inom ramen för översynen bör också närmarestuderas möjligheterna att förbättra underlaget vid beslut om statligt stödtill främst näringsidkare genom att den stödsökande till sin ansökan fogaruppgifter om eventuell förekomst av andra statliga stöd resp. eftersläpning vadavser inbetalning av skatter och avgifter. Statskontoret har inomramen för förstudien i en separat studie undersökt de administrationskostnaderför stödhantering som uppkommer efter det att beslut fattats. Studien visar attvariationen vad gäller kostnad per utestående ärende är mycket stor. Detförhållandet att olika låneformer varierar i komplexitet förklarar sannolikt endel av skillnaderna. Vidare är resultatet behäftat med en ganska betydandeosäkerhet.