prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — Ulanförblocken finns studieprogram som har viss anknytning till blocken samtstudieprogram som skiljer sig helt från dessa. Deolika uibildningsblocken erbjuder var för sig en sammanhållen stu-diestartunder de två första lerminerna. Delånga studieprogrammen kan underdel sista utbildningsåret profileras, dels genom fördjupningsstudier mot vissa högskolestudier, dels mot ar betslivet genom val av koncentrerade yrkesinriktade kurser, kyt-kurser. DDe korta studieprogram som ligger utanför utbildningsblocken har var för sigseparata studieslarter. De två första terminerna skall dock vara så uppbyggda atlman från och med den tredje terminen skall kunna välja ett långt studieprogram. De korta studieprogrammen kan iefterhand byggas på genom kompletteringsutbildning lill kompetenser moisvarandede långa studieprogrammen. Vi föreslår följandestudievägar till högre teknisk kompetens på olika nivåer; - yrkestekniskl studieprogram,följt av kompletteringsutbildning av typen högre specialkurs, - yrkestekniskl studieprogram,följt av kortare yrkesteknisk högskoleutbildning, - yrkestekniskl studieprogram,följt av kompletteringsutbildning till kompetens jämförbar meddriftpersonalutbildningen inom högskolan, - yrkestekniskl studieprogram,följt av kompletteringsutbildning till kompetens motsvarande fyraårigt teknisktstudieprogram, - fyraårigt teknisktstudieprogram, - fyraåtigt teknisktstudieprogram, följt av högskolestudier lill civiling-enjörskompeiens, - naturvetenskapligt-teknisktstudieprogram, följt av högskolestudier till civilingenjörskompetens, DUtbildningsområdets långa studieprogram - del naturvetenskaplig-iekniska ochdel lekniska studieprogrammet - är hell sammanhållna fram lill årskurs 3.Därefter skiljer sig programmen ål i en naturvetenskaplig resp. en tekniskfördjupning. Efter årskurs 2 skall möjligheter att växla över till det naiurvetenskaplig-biologiskastudieprogrammet finnas. DVi föreslår att följande "nya" ämnen läses inom del lekniska utbildningsområdet,nämligen - kulturkunskap, .som införs ialla studieprogram - biologi/ekologi samt geografisom skall läsas i de långa studieprogrammen. D Vi föreslår i övrigt - alt en utbildning förmaskinförare konstrueras, - att fömtsättningarna för ettstudieprogram i dalateknik och programmering undersöks närmare, - atl ett utvecklingsarbetestartas för alt utforma ett laboralorietekniski utbildningsblock inom dettekniska utbildningsområdet. Prop.1983/84:116 103 Studieprogrammenför humaniora, samhällsvelenskap och naturvetenskap (kapitel 20) nVi föreslår alt det skall finnas ett långl humanistiskt och ell långl samhällsvetenskapligtstudieprogram. De kan påbörjas anlingen inom del ekonomiska eller det socialautbildningsområdet. Programmen sammanfaller helt fram till termin 6. Under deliredje studieåret inriktas programmen mot humaniora resp. samhällsvetenskap. DVi föreslåratl det skall finnas två långa nalurvelenskapliga studieprogram, ettnaturvetenskapligl-biologiskl studieprogram som börjar i del socialautbildningsområdet och ett naturvelenskapligl-lekniskt utbildningsprogram sombörjar i del lekniska utbildningsområdet. Under del iredje läsåret skall delvara möjligl all gå över från det ena programmel till del andra. DDe långa studieprogrammen kan underdel sisla utbildningsåret profileras, delsgenom fördjupningssludier mol fortsatta studier, dels genom val avkoncentrerade yrkestekniska kurser, kyt-kurser, mol arbetslivet. DKompetenser motsvarande de långa studieprogrammen skall också vara möjliga altnå genom atl eleven först genomgår ett kort studieprogram och därefter väljeren kompletteringsutbildning. DDe långa och de korta studieprogrammen har inom resp. utbildningsområdegemensamma limplaner för de två första lerminerna (se kapitel 9). Resurser och administration, dimensionering ochlokalisering Samläsningsmöjligheter(kapitel 21) Ivåra överväganden om limplaner i en ny gymnasieskola har möjligheterna attkunna samläsa ämnen i olika studieprogram spelat en framträdande roll. Vi menarall enhetligare limplaner för de olika studieprogrammen dels förbättrarmöjligheterna all lällare gå från ell studieprogram lill ett annal, dels kaninnebära ekonomiska besparingar, speciellt i "små" ämnen eller påmindre gymnasieskolor. Viföreslår ocksä all ell statsbidragssystem som stimulerar lill ralionaliseringarskapas. Genom ett sådanl blir det från ekonomisk synpunkt fördelaktigt för enskola atl ulnyllja samläsningsmöjlighelerna där så är pedagogiskt motiverat. Delnya språkprogram som vj föreslår och som presenteras i kapitel 15 innebärlångtgående samläsningsmöjligheter och därmed en betydande ralionalisering avskolorganisationen både från pedagogisk och ekonomisk synpunkl. Vi begränsarlillvalsmöjlighelerna jämfört med dagens gymnasieskola lill sådana lillval somnu inle har en alllför lilen frekvens. Vi anser att vi därigenom öppnatbesparingsmöjligheter ulan alt vi för den skull behövt göra onödigt storaingrepp i gymnasieskolans ulbud av lillvalsämnen: För tillvalen råder goda samläsningsmöjligheter. 1983/84:116 104 [)etär ofrånkomligt all vissa organisatoriska iniljalsvårigheier kan komma altuppslå när man inför en så genomgripande gymnasieskolreform som den viföreslår. Våra förslag innebär bl. Datl koncenlrationsläsning av ett färre antal ämnen varje termin visseriigen isig innebär en "rensning" av schemat men alt del kanförsvåra för skolledningen att åsladkomma en jämn ijänstefördelning för berördalärare. Dessa problem kan dock begränsas genom all man i störte utsträckningän åstadkommer lärarsamarbete med en mer flexibel timfördelning. Ser man lillstörre ämnesområden finner man också alt den totala timfördelningen ärbetydligt jämnare än om man ser på de enskilda ämnena var för sig. volymen skolarbetstid i ämnen med 21 veckolimmars undervisningsskyldighelhar ökat något både i de långa och de korla studieprogrammen. Genom att detvååriga teoretiska linjerna i dagens gymnasieskola inte har direktamotsvarigheter i vårt förslag blir dock den lotala timvolymen i dessa ämnenmindre än vad som gäller . Samläsningsmöjlighelerna gör också alt timunderlagetreduceras. D atltimvolymen i ämnen med 27 eller 29 veckotimmars undervisnings-skyldighet ökarberoende bl. a. på de yrkesinriktade lillämpningsämnena för alla under degemensamma två första lerminerna. Samarbetemellan gymnasieskola, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning(kapitel 22) Ivåra direkliv framhålls alt en framtida organisation för gymnasieskolan börmedföra möjligheler till ökad samverkan med vuxenutbildningen. tillkom, har ytterligare ivä utredningar tillsalls på dellaområde. tillsattes komvux-utredningen och tillkom kommillén förarbetsmarknadsutbildning och förelagsulbildning (KAFU). laderegeringen också fram prop. 1980/81:203 om läroplan för den kommunalavuxenutbildningen. Förutsättningarna för vårt arbete har på grund av dessahändelser lill vissa delar förändrats. Vimenar all ett samarbele kan ske på tre plan: DMed samverkan menar vi samutnyttjande av lokaler och utmstning saml eventuelltockså av personal. Del kan också gälla en mer direkl samläsning mellanungdomar och vuxna. En samverkan av detta slag sker i olika former . Viföreslår alt samverkan ytteriigare utvidgas och fördjupas. Den slatliga skoladminislrationenbör få regeringens uppdrag att verka för en närmare samverkan . D Medsamplanering menar vi atl man inom en region försöker skaffa sig en gemensamöverblick över hela utbildningsbehovet i regionen. Olika former av ulbildningsdubbleringarär då lätta atl uppmärksamma så all åtgärder för en rationellare planering kansättas in. Vimenar alt en samplanering mellan de olika utbildningsanordnarna. är enangelägen uppgift, som måsle fullgöras på ett bättre säll än vad som sker . Den nya planeringsordning som aren följd av beslut om denstatliga skoladminislrationen är också ett motiv till samplanering med denna inriklning. Prop.1983/84:116 105 DMed samordning menar vi att kurser och studievägar som leder lill samma slutmålinom två eller tre ulbildningsformer slås samman. De studerande ingår enligldetta alternaliv i samma gmpp, där vuxna och ungdomar kan läsa tillsammans. DVi föreslår i åtgärdsprogrammel i kapitel 26 all formerna för samarbelel skallbli föremål för fortsatt beredningsarbete. DDet bör hållas i minnet alt arbetsmarknadsutbildningen allt framgent måste varaett led i arbetsmarknadspolitjken och alt samarbetet inte kan drivas så långlalt delta grundläggande mål eftersatts. Vidare bör samarbetets omfattningkunna drivas längre i glesbygdskommuner än i storstadsområden eller i kommunermed medelstora samhällen. natt det statsbidragssystem som vi förordar bör ulformas bl. a. så atl detstimulerar till samarbete mellan utbildningsformerna. nall vårt samlade förslag lill ny studieorganisation innehåller ett flertal .delförslagsom öppnar nya möjligheler för ett samarbele med vuxenutbildningen. Vårtkurssystem, möjligheterna till studier på deltid, kyt-kurser ochkompletteringsutbildning är exempel på detta. Datt vi medverkat lill att regeringen bemyndigat kommun att bedrivaförsöksverksamhet med samverkan mellan gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildning. Avsiklen är alt i försöket belysa möjligheterna till en sådansamverkan och ett rationellare ulnylijande av givna resurser på en lilen skolort. Lokaliserings-och dimensioneringsfrågor (kapitel 23) Delär inle meningsfullt alt i ett principlänkande ta ställning lill exakt vilkaorter som skall ha gymnasieskola och inle heller till planeringsramar för olikastudieprograms dimensionering. Däremot finner vi anledning alt behandlalokaliserings- och dimensioneringsfrågorna ur två principiella aspekler,nämligen vad förändringarna i befolkningsutvecklingen och vad en samverkan medvuxenutbildningen kan innebära. Vadden förstnämnda frågan belräffar gäller Datt det kommer att inträffa en kraftig minskning avelevkullarna i gymnasieskolan. De stora elevkullarna når sin kulmen 1985 ochbörjar därefter att minska. 1 mitten av har kullen 16-åringar gåttner jämfört med dagsläget. För och skogslänenligger minskningen i närheten av natt antalet gymnasieregioner med ett lägre elevantal än 500 elever kommer atlöka med en tredjedel och atl man på många orter kommer att haproblem all behålla sin gymnasieskola med den nuvarande organisafionen nalt vårt förslag lill studieorganisation genom sina utbildningsområden och sinastora samläsningsmöjligheter kraftigt bör förbättra för gymnasieregioner medsjunkande elevantal att kunna ha kvar sin gymnasieskola. 1983/84:116 106 Vadbeträffar samverkan med vuxenutbildningen vill vi framhålla del principiellt inlressanlai all man på mindre orter med litet elevunderiag åstadkommer en samverkan somgör det möjligl all behålla utbudet av gymnasieskolulbildning på Orten.Försöksverksamheten i är, sett i detta perspektiv, av slort intresse. Ibetänkandet (DsU 1981:7) En flexiblare skolplanering föreslås bl. a. ell syslemmed sekundära gymnasieorier som skall kunna uppräilas bl. a. i glesbygd. Den siudieorganisationsom vi föreslår är väl ägnad all ulgöra gmnd för ell sådanl syslem. Dengemensamma ingången lill breda utbildningsområden gör del möjligl all även påmindre orter kunna erbjuda både långa och korta studieprogram. Det bör också gåalt överväga en konstmktion av filialkaraktär som innebär atl man på den mindreorten erbjuder vissa korta studieprogram medan man till den större ortencentraliserar de långa programmens andra och Iredje år. Kostnaderför genomförandet av en ny gymnasieorganisation (kapitel 24) DVissa av våra förslag innebär, lagna var för sig, en ökning av gymnasieskolansdriftkostnader, nämligen förslagen om - en föriängning av läsåret , - en utökning av elevernas skolarbetstidtill motsvarande 43 sludiepass ä , totalt pervecka. - ett slort mått av yrkesteknikför alla under de två första terminerna av del första läsåret. DAndra förslag innebär en minskning av driftkostnaderna, nämligen förslag om - ett minskat antal ingångar igymnasieskolan, vilkel innebär fler hell fyllda klassavdelningar i skolstarten, - en väsenlligl ökad grad avsamläsning, - en minskad lärartäthet underden del av den ulökade skolarbetstiden som skall ägnas åt eget studiearbete,grupparbete och fördjupnings-studier, - ett mer ralionelll utnyttjandeav befintliga yrkeslokaler. DEn sammanvägning av ovan nämnda delförslag har gjorts genom ekonomiska"simuleringar" på två gymnasieskolor av olika karaktär. Sam-manvägningenvisar alt förslagen tillsammans inte leder lill kostnadsökningar vad gällerkostnaden för lärartimmar, om den pedagogiskt motiverade reduceringen av lärartäthetenenligl ovan är av storieksordningen av den totala undervisningstiden. DÖkade driftkostnader kommer alt uppslå genom att vi föreslår åtgärder för enutökad rekrytering av elever som inte söker lill gymnasieskolan.Kostnaderna rör ökade syo-insalser, speciellt anpassade studiealternaiiv ocholika stödinsatser för den aktuella elevgruppen. Den ökade elevrekryteringenbalanseras dcKk av en väntad minskning i rekryteringen till gymnasieskolan lillföljd av de minskade årskullarna av 16-åringar som efler 1985 skall passeragenom gymnasieskolan. Tolall innebär alltså inle vårt förslag en ökning avdriftkostnaderna. Förslagel innebär dessulom en avlastning av andrabudgetposter. Prop.1983/84:116 107 DDen utökning av praktikinslagen som vi föreslår innebär ökade koslnader för - skolans handledning och tillsynav eleverna på praktikplatserna - arbetsplatsernas handledning avpraktikanterna - ackvisition av praklikplatser. DVårt förslag innebär att det i jämförelse med dagens siudieorganisation på ennormalskola finns dels en resurs motsvarande 100-200 lärariedda årsveckotimmar,dels nuvarande resurs för inbyggd utbildning, vilka lillsammans i huvudsak lordekunna läcka koslnaderna för handledning och lillsyn. Hur arbetsplatsernaskostnader för atl de lar emot praktikanter i övrigt skall läckas, kan lösasförst sedan bl. a. hai" lagt fram sill förslag. Vadackvisitionen av praktikplatser beträffar föreslår vi att en genomföranderesursavsätts, ur vilken koslnader för atl ackvirera och bygga upp ett system av praklikplatserkan täckas. DUlöver vad som ovan sagls räknar vi med vissa inledande koslnader av invesleringskaraklärför ,-komplettering av yrkeslokaler med vissa förrådsulrymmen och elevutrymmen - en förändring av vissa klassrumlill mm för gmpparbete och enskill studiearbete - komplettering och upprustningav skolornas maskinella utmstning och undervisningsmateriel, något som lordevara påkallal oberoende av en gymnasiereform - komplettering avskolbibliotekens lokaler och bokbestånd. DDämtöver räknar vi med alt genomföranderesursen under den första femårsperiodenäven skall kunna användas till all - ackvirera praklikplatser ochorganisera praklikinslagen - ge lärare och skolledare dengrund-, fortbildning och vidareutbildning som föranleds av reformen. Fortsatt utveckling av förslagen Försöksverksamhet(kapitel 25) Denförsöksverksamhel som vi har beslutat atl engagera oss i bygger på lokall ochregionall tagna initiativ och berör områden som är av principiellt inlresse förvåra förslag. Vi har inle själva bedrivit någon försöksverksamhet ulan vi har geltstöd ål vissa för oss intressanta försök. Det slutgiltiga ansvarel förförsökens planering och genomförande åvilar de lokala och regionala myndighelerna.De problemområden som försöken berör är följande: I.1 direktiv talas det om all olika ulbildningsvägar mot skilda yrkeninom breda sektorer borde kunna sammanföras i gemensamma studiegångar Hur kanen sådan "seklorsindelning" av gymnasieskolan se ut? Prop.1983/84:116 108 De ovan nämnda direktiven talarom all vi skall föreslå åtgärder som ökar kontakten mellan skola och arbetslivoch som skapar möjligheter till att varva studier och praktik. Hur kan dettabäst åstadkommas? Under rubriken"motiven för översyn av det gymnasiala utbildningsutbudet" sägs idirektiven all många ungdomar inte finner gymnasieskolan tillräckligtattraktiv eller lämpad för deras studiefömtsättningar. Vilka krav bör slällaspå en gymnasieskola för alla? 1 tilläggsdirektiv 1979åläggs vi att la inilialiv till försöksverksamhet som berör samverkan mellangymnasieskola, vuxenutbild-nTrig och arbetsmarknadsutbildning. Hur bören sådan samverkan ulformas? 1samarbete med länsskolnämnden i och flera av gymnasieskolornai länel har vi planerat försök som innebär att man för samman siudieförberedandeoch yrkesförberedande utbildningar lill gemensamma utbildningsområden medgemensam studiesiari. Försöken planeras starta . Regeringenhar medgivit atl försök som belyser hur man kan öka inslagen av praktik ochvarva sludier och praktik på olika studievägar får startas i ochMotala. Försöket i omfattar flera gymnasieskolor och berör flera av denuvarande studieförberedande och yrkesförberedande utbildningsvägarna. Försöketi är koncentrerat till vårdlinjen. Regeringenhar också medgivit alt försök som berör frågan hur aliernaliva sludievägar börutformas för den ungdomsgmpp som inle söker sig lill gymnasieskolan fårstarta i och kommuner. Försöksverksamhethar efler medgivande av regeringen påbörjats i kommun rörandesamverkan mellan gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen i enutpräglad glesbygd. 1samverkan med länsskolnämnden i pågår planering av en försöksverksamhelsom berör sam.verkan mellan gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen i storstadsregioner. Försöket kan tidigast . Vårmedverkan i de ovan nämnda försöken har givit oss värdefulla erfarenheler ivårt arbete med alt uforma en ny gymnasieskola. Vi räknar med attförsöksverksamheten - tillsammans med SÖ:s försöksverksamhel och lokaltbedrivet ulvecklingsarbete - framåt skall ge värdefulla resullalsom kan nyttiggöras under den lid våra förslag står under debatt och vikliga skolpolitiskabeslut skall fattas. Älgärdsprogramfor fortsätt detaljplanering (kapitel 26) Vihar tidigare tlera gånger betonat, alt detta är ett principbetänkande och harockså utformat förslagen i enlighet med della. har vi på en rad punkierförsökt konkretisera vårt förslag till en ny gymnasieskola. Självklartåterstår emellertid myckel arbete innan en ny studieorganisation kan träda ikraft. Delta arbete avser i stora delar en uppföljning av våra förslag menrymmer också vissa principfrågor. Viskisserar följande tidsordning enligl vilken våra förslag bör bearbetas vidare. Prop.1983/84:116 109 Remisstiden bör vara så lång alt alla inblandadehinner sälla sig in i frågorna grundligt. DDel förnyelsearbete som centrala, regionala och lokala skolmyndigheter normaltbedriver medför alt forllöpande förändringar i dagens studieorganisationkommer-och skall-inträffa jämförl med del "utgångsläge" vi har angettför skilda företag. Resultatet av sådant arbele ger ytterligare beslulsunderiag. n 1vissa.frågor måsle regeringen ta initiativ till ett kompletterande beredningsarbete.Sådana initiativ bör tas omgående, eftersom det gäller specialfrågor som börbelysas ylleriigare innan poliliska beslut kan fattas. Vi pekar i kapitlet ulsådana frågor. DPå grundval av det samlade underiaget i form av våra torslag, remiss-synpunkteroch del ylleriigare beredningsarbete som vi angett lägger regeringen fram enproposition med rikllinjer för en ny gymnasieskola. D 1anslulning lill detta arbele beslutas om de eventuella övergångsålgärder somkrävs när den första årgången elever enligt läroplan lämnargrundskolan. DEfter riksdagsbeslut om en ny gymnasieskola vidtar en ny fas av beredningsarbeteför all utforma detaljförslag i fråga om läroplaner, statsbidrag ochadministrativa bestämmelser. Vi kommer i det följande all ge exempel på frågorsom måste belysas ytterligare. Detta arbete kan ulföras i skilda former. DUnder hela den lid som vi nu angett - - löper denförsöksverksamhet som vi beskrivit i kapitel 25. Den utvärderas och gerfortlöpande erfarenheter som är avsedda att påverka den slulliga utformningenav en ny studieorganisation. Vihar i detta betänkande sagt atl våra förslag kan genomföras , närden nya lämnar ifrån sig sina första elever. Del är dock möjliglatt en reform på bred front bör genomföras först . Vi har då räknalmed ungefär följande lidsomfång för de faser i del forisatta arbelel som viskisserat ovan. Remisstidenlöper till någon lidpunkt . En proposition förbereds därefter i sådanlid alt fatiar sill principbeslut om en ny gymnasieskola under våren1983. Efler denna tidpunkt skall ett mera konkrei planeringsarbeie bedrivas.Regeringen skall på grundval av detta utarbeta en proposition i de delar sombehöver underställas prövning. När en gymnasieskolreform därefterkan träda i kraft beror också på hur lång lid som måsle sättas av för sådananödvändiga förberedelser som utbildningsinsatser av skilda slag,läromedelsproduktion m. m. Åtskilliga sådana aktiviteter bör dock påbörjasredan efler ett principbeslut. "v~> v, I '' '' v v 1:1/ (- O ' ri IT) r Tj- I I TJ- I r*~) OO i C/J «:a tri > !_ 'c OJ OJ Q, Jir .2 g c -tf J: _( OjD . (-1 r" -* '" O C o. .E D. 1/-1 : oo [ »y-i I ov I I I OO I VO I I OO I OO I OO I OV I OO I »i-1 I OO I ".-1 1 <-vJ 1 I I 1) -o E .E S- UJ 2 < J I g u. i/i Q. n. -S 9- OJ ' . E: i/i i_ ,h: i- = lu -o E S- : tu 2 < X :£ a>'E t - c. ::; 3 I-J c.c "i. '5 CJ LO LO I V\ Vi I 1 V; I 1 '-n 1/1 oo - V) oo ./-, oo «r-i oo l/"j oo UTi oo I CO <- -d- J--5 f.o »V-1 Tj-_ t/-, 8 1983/84. --------- '' I /-! I VO vO VO I I I VO I I I I I "-1 u-i u-i ' VO rv) OO "O I I Crt 3 C ca j*: ID 3 5 " 3 C/5 b: I : 'c a. .Sl: -S -S S - fc 3 O J S £" £SS ö£. I »o oo' I so so so \ - m - >oo I I I 1 I I oo I I O g Q. cr :0 C H> - ro - \£)oo rn - so oo n-1 - vO 00 00 v£) o ' rn rn oo I I I I I -i' a 3 !/l o 'öb , 'oo _o o t/) OJ C -o tu o S5ooo-5i o'oo3 £ H ät; 2 u. UU <;; g 2 'm S W ert 00 C ' v = O öbt ":;; = o -_ M :£ 'öö 2 :« -ö c S 9? -";° I . i - < oa o öla. a-3 h iS. »>, »V-) iy~j I \Doo' r--' \ o- r~~- i oo I I I oo sO O 1 V) r \ \ -o c: :a ' .2 § I o 00 irt 2 i; .= b a;r= 3 I o: u. :»: y; -ca -ca i5 o 'i P S c OJ c 9. o -a J« - / Tj- »-, ( ) Tt -sD I I oo O D I I I Ti- I I I I oo I I O c »/ "5.2 ' c. oo \o o I C -o OJ o (7 S.\i ( 2 i Q ' oo .n - u.- J2 ii " ° i , .- iaa S u. S O t cu I oi il. .2; [yo uo 1983/84:116 118 Remissinstanser och sammanställning av remissyttrandena ivissa frågor i gymnasieutredningens betänkande (SOU 1981:96) En reformeradgymnasieskola Överbetänkandet (SOU 1981:96) En reforrnerad gymnasieskola har efter remissyttranden avgivits av (SoS), (),(), statskontoret, (),(), statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), och personalutbildning (SIPU),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), cenlrala (),(), (),, (), statens invandrarverk (), länsskolnämndernai , , , , , ,, , , , , , , , , , , , ,, , , och ,, kommittén om vuxenutbildning,skolförfattningsutredningen, jämställdhetskommittén, diskrimineringsutredningen,språk- och kulturarvsutredningen, utbildningsekonomiska utredningen. , (),i (LO), Centralorganisationen /SR (/SR),(), (),, elevers centralorganisation, , (),och Skola (RHS), Handikappförbundens cenlralkommmitté (HCK),folkhögskoleelevers förbund, hantverks- ochindustriorganisation - Familjeföretagen (SHIO), ,, , , , , , ,, , , och , , ,, , , , ,och läns landstingskommuner, och , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , och Östersundskommuner. Därutöverhar ett stort antal synpunkter lämnats av ämnes- och intresseföreningar,organisationer, föräldrar, skolpersonal och elever. Prop.1983/84:116 119 2 Reformstrategi, tidsplan (GU) betonar att man lagt fram ettprincipbetänkande och att förslagen också utformats i enlighet med detta.Samtidigt har man dock på en rad punkter försökt konkretisera sina förslag.Mycket arbete återstår enligt GU innan en ny studieorganisation kan träda ikraft. Detta arbete innebär dels att man tar ställning i vissa principfrågor,dels att de framförda förslagen följs upp och utvecklas vidare. Detförnyelsearbete söm centrala, regionala och lokala skolmyndigheter normaltbedriver medför att fortlöpande förändringar i dagens studieorganisation skerjämfört med det "utgångsläge" utredningen har angett för skildaförslag.