prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreningeninstämmer i de invändningar mot förslagen som har framförts av experten . BFNhar inget att invända mot förslaget att olika delar av byggnaden betraktas somseparata anläggningstillgångar med olika livslängd. Detta synsätt är inteovanligt för andra typer av anläggningstillgångar, t. ex. maskinanläggningar.Tvärtom torde ett genomförande av utredningens förslag innebära en förbättringav bostadsföretagens redovisningsstandard som BFN anser önskvärd. Riksanlikvarieämbeleiframhåller mot bakgrund av sitt arbete med kulturhistoriskt värdefullabyggnader alt ett finansieringssystem för underhållsarbeten inle kan fixerasvid de erfarenhetsvärden som finns från åtgärder på byggnader från1950-talet och framåt. Systemet måste medge en flexibel tillämpning, anpassad efterolika byggnaders förutsättningar och egenskaper. Underhållsfondsutredningensförslag förutsätter ändrade skatte- och bokföringsregler. Enligt utredningensmening blir det fråga om relativt enkla kompletteringar av nuvarande regler förny-, till- och ombyggnad. RSV delar inte utredningens bedömning i fråga omdessa ändringars komplexitet. 1983/84:40 141 Planverketsyttrande begränsas till underhållsfrågor med anknytning till svenskbyggnorm (SBN). SKBredovisar i sitt yttrande de särskilda förutsättningar som gäller för underhållm. m. av SKB: s bostadsbestånd. Ifråga om underhållsfondsutredningens överväganden om hyresgästinflytandehänvisar ett flertal remissinstanser till tidigare yttranden över utredningensbelänkande (SOU 1981:47) Hyresgästinflyiande på målning och tapetsering. Iflera fall anförs vidare att regeringens förslag i prop. 1982/83: 146 har getthelt nya förutsättningar för remissinstansernas yttranden. Med hänsyn tilldetta och till att utredningens överväganden är av principiell karaktärredovisas ingen sammanställning av remissutfallet i denna del. 1983/84:40 Regeringens lagförslag Lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärdertill bostadsförsörjningens främjande m. m. Härigenomföreskrivs att 3 § lagen (1947:523) om kommunala åtgärder fillbostadsförsörjningens främjande m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Kommun skall fortlöpande upprätta bostadsförsörjningsprogrami syfte alt främja att bostadsbyggandet inom kommunen förheredes ochgenomföres på etl ändamålsenligt sätt. tadsförsörjningsprogram skall antagas av kommunfullmäktige. Bostadsförsörjningsprogram skall upprättas efler samråd medmyndighet som regeringen bestämmer och tillställas myndigheten. En kommun skall fortlöpande bedrivabostadsförsörjningsplanering i syfle att främja att ändamålsenliga åtgärderför bostadsförsörjningen inom kommunen förbereds och genomförs. Bostadsförsörjningsplaneringen skall komma till uttryck iett program som skall antas av kommunfullmäktige. Om kommunen ingår i ett område som kan anses utgöra enenhet i hostadsförsörjningshänseende, skall samråd om bostadsförsörjningsplaneringenske med övriga kommuner i området. Kommunen skall lämna redovisning avbostadsförsörjningsplaneringen enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370); Härigenomföreskrivs att 25 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedanangivna lydelse. Avdrag får icke göras för: a) kostnad för ny-ring ä fastigheten, b) kostnad för reparation och underhåll som utförts i samband med sådan ombyggnad för vilken genom preliminärt eller slutligt beslut lån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946), förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostad shu s m.m., kungörelsen (1974; 255) om filläggslån lill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, kungörelsen (1962:538) om förbättringslån eller bosladslånekun-görelsen (1967:552), lill den del kostnaden för reparation och underhåll fillsammans med ombyggnadskostnaden inte överstiger den i låne- eller bidragsärendel godkända kostnaden. till- eller ombyggnad eller därmed jämföriig förbäll- b) kostnad för reparation och underhåll som Ulförts isamband med sådan ombyggnad för vilken genom preliminärt eller slutligt beslutlån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946), förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m., kungörelsen (1974:255) om lilläggslån fill kulturhistorisktvärdefull bebyggelse, kungörelsen (1962:538) om för-bällringslån eller bosladslånekuri-görelsen(1967:552), till den del kostnaden för reparation och underhåll tillsammansmed ombyggnadskostnaden inte överstiger den i låne- eller bidragsärendelgodkända kostnaden, samt kostnad för reparation och underhåll för vilken bidraghar erhållits enligt förordningen (1983:000) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus, till den del kostnaden inte överstiger den ibidragsärendet beräknade kostnaden, c) kostnad för reparation och underhåll av sådanfastighet som ägs av tre eller flera, antingen direkt eller indirekt genom handelsbolag, och som inrymmer eller är avsedd att inrymma bostad i skilda lägenheter ät minst tre delägare (andelshus), i den mån den på delägare belöpande delen av kostnaden överstiger hans andel av av fastighetens taxerings värde året näst före taxeringsåret, d) kostnadför underhåll av plantering eller tr.ädgårdsland, i den mån planteringen eller trädgårdslandet är att anse endasl såsom tillbehör fill egen bostadslägenhet och användes företrädesvis för ägarens personliga trevnad. Senaste lydelse 1979: 1017. 1983/84:40 144 Kostnadför underhåll av plantering eller trädgårdsland i annat fall än sagts måej avdragas till högre belopp än som motsvarar de uppgivna intäkterna avplanteringen eller trädgårdslandet. DennaJag träder i kraft den och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. Äldre bestämmelser skall gälla i fråga om kostnader som har nedlagtsföre ikraftträdandet. Prop.1983/84:40 145 Lag om ändring i lagen (1972:175) med vissa bestämmelserom bokföring av bostadslån m. m. Härigenom föreskrivs att lagen (1972:175) med vissabestämmelser om bokföring av bostadslån m. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är bokföringsskyldig och har tillgång i fastigheteller tomträtt, för vilken beviljats bostadslån enligt bostadslånekungörelsen(1967:552) eller räntelän enligt räntelånekungörelsen (1967:553), får som ensärskild post bland tillgångarna i balansräkningen upptaga ett belopp som motsva-i-arhögst den samlade skuldökningen av bostadslån enligt 33 § bostadslånekungörelsenoch räntelån enligt 16 § räntelånekungörelsen. Posten skall betecknasBostadslånepost enligt lagen med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslånm. Har den bokföringsskyldige er- Har den bokföringsskyldigeer hållit underhällslån eiiligl förord- hållit underhållslån enligt förord ningen (1978; 992) om lån för under- ningen (1978:992) om län för under håll av vissa bostadshus, får som en håll av vissa bostadshus, får som en särskild tillgångspost i balansräk- särskild tillgångspost i balansräk ningen upptagas ett belopp som ningen upptagas ett belopp som motsvarar lånebeloppet. Posten motsvarar lånebeloppet. Posten skall betecknas underhållslånepost skall betecknas underhållslånepost enligt lagen méd vissa beslämmel- enligt lagen med vissa bestämmel ser om bokföring av bostadslån ser om bokföring av bostadslån m.m. Detsamma gäller om den m.m. Detsamma gäller om den bokföringsskyldige har erhållit un- bokföringsskyldige har erhållit un derhållslän för med stöd av derhållslån för med slöd av intyg som har utfårdats av länsbo- intyg som har utfärdats av länsbo stadsnämnden, stadsnämnden, eller lån för sådana underhålls-, reparations- eller energisparåtgärder förvilka bidrag har uppburits enligt förordningen (1983:000) om statligt räntestödvid förbättring av bostadshus, till den del lånet inte överstiger del bidragsunderlagsom har tillämpats i bidragsärendel under räkenskapsåret. Har den bokföringsskyldige erhållit reparationslån enligtförordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus, fårsom,en särskild tillgångspost i balansräkningen upptagas ett belopp sommotsvarar lånebeloppet. Posten skall betecknas Reparationslånepost enligt lagenmed vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Avser tillgängsposten enligt första, andra eller tredjestycket mer än ett låneobjekt, skall av bokföringen framgå hur posten fördelarsig pä objekten. Upplysning skall lämnas om hur posten har påverkat årsresultatet. Denna lag träder i kraft . Prop.1983/84:40 146 I Program för förbättring av bostadsbeståndet ......... 2 1.2.1......................................................................... Allmännasynpunkter 3 1.2.1.1 En nybostadspolitisk situation ............ 3 1.2.1.2 Förutsättningaroch mäl för bostadsförbättringsprogrammel 5 1.2.1.3 Bostadsförbättringsprogrammet ........ 10 1.2.2......................................................................... Planeringav förnyelseålgärder 14 1.2.2.1 Inriktning ochansvarsfördelning ....... ... 14 1.2.2.2 Reformeradbostadsförsörjningsplanering .... 17 1.2.3......................................................................... Standardkravi samband med ombyggnad 23 1.2.3.1 Allmänt.................................................. 23 1.2.3.2 Standardkravvid ändring av byggnader 24 1.2.3.3 Besiktning m.m..................................... ... 28 1.2.4......................................................................... Finansieringav åtgärder i bejintlig bebyggelse 30 1.2.4.1 Bakgrund ........................................... ... 30 1.2.4.2 Lån förunderhåll m. m. på den oprioriterade kreditmarknaden 33 1.2.4.3 Räntebidragtill underhäll m. m............. 36 1.2.4.4 Ändradeskatteregler i fråga om reparationsavdrag m. m 42 1.2.4.5 Konsolideringsfondför allmännyttiga bostadsföretag 44 1.2.4.6 Ytterligare omfinansiering av energisparålgärder m. m 45 1.2.4.7 Ändrade regleri fråga om bostadslån för ombyggnad 49 1.2.4.8 Finansiering avålgärder som inle kan förräntas i sin helhet.............................................. ... 53 1.2.4.9 Statsbidrag isamband med vissa lillgänglighelsskapande åtgärder 56 1.2.4.10 Ikraftträdande m.m............................... 57 1.2.4.11 Ändrade regler förboendemiljöbidrag .. 58 1.2.4.12 Ändrade reglerom bokföring av lån för underhäll m. m 59 1.2.5......................................................................... Informationoch utbildning 60 1.2.5.1 Information ochutbildning om styrmedlen ... 60 1.2.5.2 Grundläggandeutbildning .................. 62 m............ ... 63 1.2.6 Uppföljning ochutveckling av bostadsförbäilringsverk-samheten 63 1.2.7 Ram- ochanslagsfrågor ................................. 66 1.2.7.1 Ränte- och amorleringsfriatilläggslån . 1.2.7.2 Statsbidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder 66 1.2.7.3 Särskildinformation och utbildning m. m 67 1.2.7.4 Övrigt ................................................. 67 1.2.8......................................................................... Kostnadskonsekvenserför staten 67 1.2.9......................................................................... Upprättadelagförslag 68 1983/84:40 147 1.2.10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m 68 1.2.10.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928; 370) 70 1.2.10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972; 175)med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m............................ .. 70 2 Höjning av bostadsbidragentil} barnfamiljer .......... 72 2.1 Föredragandens överväganden .................. 72 2.2 Hemställan ............................................... . 73 3 Förstärkningar avstatsbudgeten .................. . 74 3.1 Bostadssubventionernas utveckling ........... . 74 3.2 En statlig fastighetsskatt fr. o. m. ... 77 3.3 Utgiftsbegränsande åtgärder inomräntebidragssystemet 79 3.3.1 genomförda ålgärder ................ . 79 3.3.2 Borttagande av retroaktiva räntebidrag ... 80 3.3.2.1 Nuvarande och tidigare regler ..... .. 80 3.3.2.2 Föredragandens överväganden ..... 81 3.3.3 Reduceringav räntebidragen lill större småhus 83 3.4 De samlade effekterna av de redovisade åtgärderna 85 3.5 Hemställan ................................................ . 86 4 Åtgärder för att begränsa prisökningarna inom bostadsbyggandet 86 Bilaga9.1 Sammanfattning av betänkandet (Ds Bo 1983:2) Bättre bostäder - ett 10-årigtförnyelse- och underhållsprogram avlämnat av arbetsgruppen förstadsförnyelsefrågor och avremissyttrandena över betänkandet .. 89 Bilaga9.2 Sammanfattning av underhållsfondsutredningens slutbetänkande (SOU 1982:65)Återinvestera i bosläder och av remissyttrandenaöver betänkandet ........ 134 Bilaga 9.3 Regeringenslagförslag .................... 142 Prop.1983/84:40 Bilaga 10 1983/84:40 I Föredragande: statsrådet såvitt gäller punkterna1-4 och statsrådet såvitt gäller punkten 5. Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. ÅTGÄRDER INOM INDUSTRIDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE Industri m. m. [IJ B 2. Statsbidrag till nedläggnlngshotade företag Systemet med statsbidrag till nedläggnlngshotade företaginfördes är 1972 (prop. 1972; 64, InU 12, rskr 222). Statsbidrag kan enligtkungörelsen (1972:302) om statsbidrag till nedläggningsholade företag (ändradsenast 1983:575) lämnas i syfte att skapa rådrum för överväganden om fortsattdrift eller omplacering av de anställda. Förelaget skall ha försalls i konkurseller ha trätt i likvidation och ha industriell eller induslriliknande verksamhet.Vidare skall företaget ha lägst 50 anställda. När förelaget har synnerligbetydelse för arbetsmarknaden pä en ort, kan dock bidrag lämnas även om antaletanställda är lägre än 50. Bidrag kan lämnas med belopp som motsvarar högst entredjedel eller i vissa fall hälften av den lön inklusive sociala kostnader sombetalas till de anställda. Bidragsperioden är begränsad till sex månader.Regeringen kan dock om det finns särskilda skäl förlänga perioden upp till lolvmånader. För en och samma person kan inle bidrag och statlig lönegaranti lämnassamtidigt. Före /78 utnyttjades stödformen endasl inågot enstaka fall. Därefter har den dock kommit lill ökad användning, ochbidrag har beviljals med sammanlagt ca 45 milj. kr. För /84 haröver tolfte huvudtiteln anvisats ett förslagsanslag av 10 milj. kr. Mot bakgrund av det ansträngda statsfinansiella lägel börnu övervägas att avskaffa systemet med statsbidrag till nedläggningsholadeföretag. 1 1983/84. 1983/84:40 2 Stödformen är avsedd som etl komplement lill de medel somarbetsmarknadsverket förfogar över i nedläggningssitualioner och skallanvändas endasl när dessa medel inte är tillräckliga. I de flesla fall tordedet gå atl finna en lösning på problemen under den lid som slår till förfogandeför etl normall konkurs- eller likvidationsförfarande ulan extra rådrum. Jagvill också peka på risken atl del extra rådrummet inte leder fram lill någonkonstruktiv lösning av nedläggningsproblemet, ulan endasl innebär alt enolönsam verksamhet upprätthålls . Samtidigtvill jag dock framhålla alt stödformen i ell antal fall har kunnat användas verksamt instrument i rekonstruklionssituationer. Efter samråd med chefernaför finans- och arbetsmarknadsdepartementen gör jag den samlade bedömningen allövervägande skäl talar för att systemet med statsbidrag lill nedläggningsholadeförelag bör upphöra vid utgången av är 1983. Utgiftsminskningen på statsbudgeten kan beräknas till 10milj. om systemet upphör. Jag hemställer alt regeringen föreslår all besluta att stödformen statsbidrag till nedläggningsholadeföretag skall upphöra vid utgången av är 1983. [2] B 4. Täckande av förluster i anledning av garantigivninghos regionala utvecklingsfonder De regionala utvecklingsfonderna fick möjlighetatt bevilja låne-garanfier (prop. 1979/80: 101, NU 32, rskr 72). Systemetfungerar sä atl varje fond får ställa garantier för lån i bank och andra krediiinstilutioner,f. n. med belopp som svarar mol totalt högst av fondens eget kapital (prop.1980/81: 100 bil. 17, NU 52, rskr 391). Garantiverksamheten kompletterarfondernas möjlighet atl bevilja rörelselän och s. k. uivecklingska-pilal. År1982 beviljade fonderna garantier för lån på drygt 90 milj. kr. Förlustrisken pä grund av fondernas garantigivning delas f.n. lika mellan resp. fond och staten. Fonder som tvingas infria garantier fårårligen i efterskott ersättning från staten med hälften av det infriadebeloppet. På sä sätt återupprättas en del av det föriorade fondkapitalet. Destatliga bidragen för ändamålet bekostas från detta anslag. Däremot fårfonderna själva svara för hela förlustrisken på rörelselän och utvecklingskapiial. Enligt min mening bör utvecklingsfonderna själva svara förhela föriust-risken på de garantier de tecknar. På sä sätt uppnås en önskvärdlikformighet när det gäller förlustläckning mellan garantier och övriga formerav finansiering som utvecklingsfonderna svarar för. Jag vill i delta sammanhangockså nämna att utvecklingsfondernas kapital har utvecklats positivttill följd av atl inflytande räntor och amorteringar kan läggas till kapitalel.Mot bakgrund av vad jag nu har anfört och méd hänsyn lill del 1983/84:40 3 slalsfinansiella lägel förordar jag all slalen inle gerbidrag lill förlusttäckning i anledning av sådana lånegarantier som fondernabeslutar om fr. o. m. . Föriusler på garantier som lämnats t.o. m. bör täckas i enlighet med hittillsvarande regler. Utgiftsminskningenpå statsbudgeten kan beräknas till 15 milj. kr. om systemet med statlig föriuslläckningi anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder upphör. Jag avseralt återkomma lill regeringen med förslag beiräffande utvecklingsfondernasverksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna all systemet med statlig föriuslläckning ianledning av garanligivning hos regionala utvecklingsfonder upphör alt gällavid utgången av i enlighet med vad jag har anfört. [3] B 15. som bildades är 1961 (prop.1961; 77. SU 89. rskr 233) har till uppgift att främja näringslivels utvecklingi de fyra nordligaste länen. beslutade (prop. 1980/81:51, NU22. rskr 131) om fondens fortsalla verksamhet ochfastställde en ram av 150 milj. kr. för statens bidrag lill fonden under budgetåren1981/82-1985/86. För budgetåren 1981/82-1983/84 har sammanlagt 90 milj. kr.lämnats i statsbidrag lill fonden. Norrlandsfondens finansieringskapacitel har under desenaste åren ökat kraftigt till följd av de statliga medelslillskollen. Avfondens årsredovisning för är 1982 framgår alt fonden vid ingången av år 1982utöver inflytande räntor och amorteringar disponerade ca 47 milj. kr. Motsvarande belopp vid ingången av var ca 90milj. En fortsatt uppbyggnad av de disponibla medlen kan väntas ske underinnevarande är. Främsta anledningen härtill torde vara all Norrlandsfonden harhaft svårigheter alt finna realistiska och ekonomiskt försvarsbara projekt altsalsa på. Del innebär all anslaget för budgelårel 1984/85 minskas med 10 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Mol denna bakgrund och med hänsyn tilldel statsfinansiella lägel finner jag det befogat atl nu minska den tidigarefastställda femårsramen med 20 milj. kr. lill 130 milj. kr. Detta innebär atl Norriandsfondenunder de återstående två åren av femårsperioden ärligen kan beviljas 20 milj.kr. Jag bedömer atl verksamheten därmed kan bedrivas pä en lillfredssläilandenivå. Jag återkommer lill frågan om anslag för /85 vid minanmälan till budgetproposition. Jag hemställer atl regeringen föreslär alt med ändring av tidigare beslut fastställa en ram av130000000 kr. för statens bidrag lill Norrlandsfonden under budgetåren 1981/82-1985/86. [4] D 4. Statens gruvegendom: Prospektering m.m. förvaltar statens mineralfyndigheteroch annan gruvegendom som tillhör staten. Nämnden svarar för att egendomen taslill vara på bästa sätt och. där så är lämpligt, utökas. Utökningen skerhuvudsakligen genom prospektering. För /84 har under dennaanslagsrubrik anvisat (prop. 1982/83; 100 bil. 14, NU 32. rskr 277) 61,2 milj.kr. för prospektering i nämndens regi. Av medlen får nämnden lämna bidrag tillsvenska företag med stöd av förordningen (1982; 580) om bidrag för prospekteringav vissa . För /84 får sådana bidrag lämnas med högst 16milj. Bidrag kan lämnas till svenska företag för ökad egen prospekteringav som inle utvinns för sill energi- eller bränsleinnehåll. Slödelskall avse annan prospektering än sådan som utförs vid gruvor i drift. Bidraglämnas med högst av kostnaderna för ell enskill projekt och . Under /83 beviljade nämnden bidrag tillfyra projekt med etl totalt belopp om 9,2 milj. kr. De projekt för vilka bidraglämnades har avsett närprospeklering i malmfält där brytning sker eller harupphört i brist pä tillräckliga kända malmkvantileler. beslöt alt anvisa 300 milj. kr. förett femärigt program för utökad prospektering (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr111). Av dessa medel har regeringen för budgelårel 1982/83 beslutat all lämnabidrag till drygt trettio projekt med ett sammanlagt belopp om 51,9 milj. har i uppdrag att svara för adminislration avdel femåriga programmet för ulökad prospektering och svara för uppföljning avde projekt som beviljals medel. Nämnden skall också lämna förslag på hur det femårigaprogrammet skall fortsätta. Mot bakgrund av del ansträngda statsfinansiella lägetanser jag atl en besparing av 25 milj. kr. bör göras på anslaget. Statensgruvegendom: Prospektering m.m. Genom nämndens aktiva medverkan i det nämndaprogrammet för ulökad prospektering utgår jag från alt nämnden i delsammanhanget kommer att erhålla rimlig kompensation för besparingen. 1 sambandhärmed bör stödformen bidrag för prospektering av vissa upphöra vidutgången av /84. Jag återkommer till anslagsfrågan vid minanmälan lill budgetproposition. Jag hemställer all regeringen föreslår all besluta alt stödformen bidrag för prospektering avvissa skall upphöra vid utgången av /84. Prop.1983/84:40 5 Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. [5] Beredskapslagringen av olja 1 samband med ställningstagandet lill riktlinjer förenergipolitiken beslutade (prop. 1980/81; 90 bil. 3, FöU21, rskr 281) alt det lager av råolja, som staten bygger upp avförsörjningsberedskapsskäl, skall uppgå till 6,5 milj. m\ Beslutet innebär enberedskapslagring för bl. a. fredskriser som motsvarar tre månaders normal fredskonsumlion.Lag-ringsprogrammel skall vara avslutal senast vid utgången av (prop.1981/82: 102 bil. 3, FöU 18, rskr 374). Enligt del gällande oljelagringsprogrammet skall statenvid utgången av ha byggt upp ett råoljelager på 6,5 milj. m'(prop.1980/81:90 bil. För alt uppnå denna målsättning skall under budgetåren1983/84-1985/86 inköpas 900000 m' per är saml under första delen av budgetåret1986/87 450000 m' (prop. 1981/82: 102 bil. Regeringen föreslog i prop. 1982/83; 100 bil. 14 atlinköpen under /84 skulle begränsas till 600000 m' råolja. Denföreslagna neddragningen av den planerade lagringen var betingad av densjunkande oljekonsumtionen och av det statsfinansiella läget. hadeingen erinran (FöU 10, rskr 272). I samma proposition anfördes vidare all regeringen genomtilläggsdirektiv (Dir. 1982; 99) till ulredningen (H 1982; 04) om översyn avdet löpande oljelagringsprogrammet begärt uppgifter om i hur hög grad densjunkande oljekonsumlionen i samhället mofiverar en neddragning av helalagringsprogrammet. Utredningen beräknas redovisa sina överväganden och förslagi början av är 1984. Det slår klart alt det totala lagringsmålet för olja p. g.a. den minskade oljekonsumlionen överstiger försörjningsberedskapsbehovet. Iavvaktan på all utredningen slutför sitt arbete är jag inte beredd att laställning fill ett nytt lagringsmäl. Jag bedömer emellertid, mot bakgrund av den fortsattanedgången av oljekonsumtionen även under är 1983 och med hänsyn till detstatsfinansiella läget, att inköpen av råolja för beredskapslagringsändamålbör kunna begränsas till 400000 w' under /85. Jag bedömer attutgifterna härigenom bör kunna minska med ca 840 milj. kr.