prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Den externfinansierade forskningenvid leknisk och matemaiisk-nalurvelenskaplig fakultet uppgår i regel lilldrygl samma belopp som fakullelsanslagel. En viklig skillnad mellan dessafakulteter är dock att en belydande del av den externa finansieringen vidmalematisk-naturvelenskaplig fakultet kommer från forskningsråden, i huvudsakNFR, medan sektorsforskningsorganen och sektoriella avnämare dominerar vidleknisk fakultet. Eftersom de exlerna anslagen inte är jämnt fördelade mellaninstitutionerna innebär della en i mänga fall mycket slor andelscklorsforskning, ofta i form av ettårigt projektstöd. Eftersatta forskningsområden, mång- och tvärvetenskapligforskning Över lag instämmer de lokala högskolemyndigheterna i debedömningar som sektorsmyndigheterna gör av efte;rsalla områden. I många fallhar högskolemyndigheterna prioriterat dessa områden i sina anslagsframställningar,och hänvisningar görs också lill fakultetsprogram och lokala utbyggnadsplaner. Flera av de områden seklorsorganen anser som eftersattakräver medverkan av flera ämnen inom högskolan. Den mång- ochtvärvetenskapliga forskningen kommenteras i några yttranden, där innebördenoflasl är all de i samarbele ingående institutionerna bör stödjas för atlulveckla det samarbele som efterfrågas. Även forskningsråden tar upp dennafråga och understryker dels samma synpunkler som de lokala högskolemyndigheterna,dels atl mer långsikliga salsningar inom högskolan främjar mång-ochtvärvetenskapligt samarbete. UHÄ: s förslag inom fakultetsanslagen I anslagsframslällningen för /85 ochlånglidsbedömning-en framlägger UHÄ två alternaliv för fakullelsanslagen.Alternativ 1 följer i huvudsak de principer som gälll , dvs.innebär en sam-manvägning av inomvelenskapligt och sekloriellt motiveradeforskningsbehov. Alternativ 2 innehåller bedömning av vilka ytterligareförstärkningar av högskolans forskningsorganisalion som behövs för atl möla debehov som seklorsorganen redovisal i den nu pågående planeringen. De i många fall överensstämmande prioriteringarna frånseklorsmyn- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 219 digheleroch fakultetsnämnder av forskningsområden och bedömningar av vad som äreftersatta områden gör att även av sektorsmyndigheierna efterfrågade ornrådenålerfinns i alternativ 1. Sålunda ligger där förslag om professurer bl. a. inomprimärvärdsforskning/allmänmedicin, omvårdnadsforskning, arbetsvetenskap ochindustriellt prioriterade områden. Inom alternativ 2 tar UHÄupp förslag om basresurser, i huvudsak mellantjänster inom vissa avsektorsmyndigheterna högl prioriterade områden där kompetens och intressefinns inom högskolan. Vidare föreslås basresurser för viss förstärkning avlångsiktig kunskapsuppbyggnad inom högskolan i de fall det saknas ett centraltforskningssiödjande organ inom en seklor. Hänsyn las också lill atl vissaseklorsmyndigheler i sina långtidsplaner räknar med atl även fortsättningsvisrepliera på högskolans kompetensuppbyggnad. Slutligen beaklassektorsforskningens omfattning vid olika fakulteter och de förutsättningardelta innebär för forlsall eller utvidgad samverkan med seklorsmyndigheler, bl.a. behov av fastare organisation av viss sektorsfinansierad forskning. UHÄpresenterar emellertid inle i denna anslagsframställning något färdigt förslag.Särskill när del gäller behov av långsiktig kunskapsuppbyggnad på denalurvelenskapliga och lekniska områdena har UHÄ fått ett mycket rikt maierialatt behandla. Sektorsorganens planer samt högskoleenheternas och NFR: syttranden innehåller en mångfald förslag och synpunkter som UHÄ inle haftmöjlighet atl slutbehandla under arbetet med anslagsframslällningen. Dessulomlillkommer energiforskningsnämndens behovsredovisning i augusli 1983 jämleyttrande häröver. Bl.a. mol denna bakgrund kommer UHÄ vad gäller teknisk ochmatemaiisk-nalurvelenskaplig fakultet att först i oklober 1983 lägga frampreciserade förslag till regeringen för /85. UHÄ: s förslag medanledning av uppdragel att beakta sektorsmyndighelernas längtidsbedömningaroch infoga dem i femårsplanerna för högskolans forskning och forskarutbildninginnebär sammanfattningsvis följande åtgärder för all öka högskolans möjligheleralt medverka i långsiklig kunskapsuppbyggnad för sektoriell forskning. Vissaav sektorsmyndigheierna prioriterade områden föreslås få förstärkningar inomallernaliv 1 för fakullelsanslagen. Ettalternativ 2 för fakultetsanslagen framläggs som innebärbasresurs-förstärkningar inom sekloriellt prioriterade områden alt fördelasefler samråd med berörda seklorsmyndigheler och fakultelsnämnder. Fastareformer för och bättre integration av den externt finansierade långsiktigakunskapsuppbyggnaden med övrig forskningsverksamhel inom högskolan föresläs,varvid säväl mer långsiktigt programstöd från sektorsmyndigheternas sida somett ökal ansvar från fakulteisnämndernas sida förulsälls. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 220 Dennu pågående planeringsprocessen avseende sekloriell forskning har medfört allett omfallande maierial lagits fram som det är angeläget all bearbeta vidare.Såväl seklorsmyndigheler som fakultelsnämnder och forskningsråd har framförtidéer och förslag om fortsättning i olika former av den planeringssamverkan somskett under budgetåret. UHÄ avser atl i samarbete med berörda inlressenlerfölja upp planeringen i första hand som ell naturligt led i UHÄ: s ochplaneringsberedningarnas löpande arbele. Del kan också vara lämpligt atlanordna lemadagar för att samordna en långsiklig kunskapsuppbyggnad inomområden som är.gemensamma för flera seklorsmyndigheler. UHÄ är berett atl tainitiativ till sådana överläggningar. Ytterligareunderlag för hur planeringen fortsättningsvis kan gå lill kommer all ges i ensludie som UHÄ initierat och finansierat om den planeringsprocesssom pågått inom i första hand sektorsmyndigheter och högskoleenheter. Mycketlalar för atl uppläggningen bör ändras, eftersom den nu pågående planeringendels krävt stora arbetsinsatser från många berörda, dels medfört allför korttid för all bearbeta ell myckel omfattande material. UHÄ:s förslag enligt alternativ 2 för fakultetsanslagen kan sammanfallas enligtföljande. Fakultet (tkr.) vårdsforskning m. m. 1983/84:107 Bilaga 5 Fakultet (tkr.) ning, bl.a. hälso- Totalt /85-1988/89 föreslås högst 60 000 tkr.Som exempel på angelägna forskningsområden har UHÄ angivit bl.a.materialteknik, bioteknik, elektronik, medicinsk teknik och kemiteknik. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all punkl 18 av anvisningarna till 29S kommunalskatlelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Avdrag må ske för kostnad för sådan forskning och sådant ulvecklingsarbete som har eller kan antagas få belydelse för den skattskyldiges rörelse. Avdrag medges även för kostnad för erhållande av information om sådan forskning och sådanl utvecklingsarbete. Avser koslnaden anskaffning av sådana tillgångar, för vilka anskaffningskoslnaden enligt bestämmelser i denna lag får avdragas endasl genom årlig avskrivning på grund av värdeminskning, gäller dock beslämmelserna om sådan avskrivning även belräffande den koslnaden. Regeringen eller myndighel som regeringen beslämmer kan förordna all bidrag, som den skallskyldige lämnar lill vissa forskning eller visst utvecklingsarbete, skall för tid som anges i förordnandet helt eller delvis anses såsom driftkostnad i den skallskyldiges rörelse. Avdrag må ske för koslnad för sådan forskning ochsådant utvecklingsarbete som har eller kan antagas få belydelse för den skallskyldigesrörelse. Avdrag medges även för kostnad för erhållande av informalion om sådanforskning och sådanl utvecklingsarbete. Avser kostnaden anskaffning av sådanatillgångar, för vilka anskaffningskostnaden enligl bestämmelser i denna lagfår avdragas endasl genom årlig avskrivning på grund av värdeminskning, gällerdock bestämmelserna om sådan avskrivning även beträffande den koslnaden. Regeringen eller myndighel som regeringen beslämmer kanförordna alt bidrag, som den skaltskyldige lämnar lill viss forskning, visst utvecklingsarbeteeller viss museiverksamhet, skall för lid som anges i förordnandet hell ellerdelvis anses såsom driftkostnad i den skallskyldiges rörelse. Denna lag träder i kraft dagen efler den dag, då lagenenligl uppgift på den har kommit ul från trycket i Svensk författningssamling.De nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering. Senaste lydelse 1974:769. 1983/84:107 Bilaga5 223 Anmälan fill proposition om forskning Föredragande: statsråden . Högskolans och forskningsrådens roll iforskningspolitiken I Resurser för högskolan och forskningsrådsorganisalionenunder bud getåren 1984/85-1986/87 m.m......................................... 3 Vissa prioriterade områden ............................................. 5 Utvärdering av forskning ................................................. 6 Slatens delegation för rymdverksamhet ........................ 8 Utvärdering inom högskolan ........................................... 9 Forskning om datateknikens använd/ung ...................... .. 13 Fakultelsprogram och former för inrättande m.m. av tjänstsom Förslärkning av resurser för vetenskapliga bibliotek m.m. 27 Besiämmelser om externt finansierad forskning............... .. 28 Formerna för forskningssamverkan ................................. .. 30 Forskares bisysslor ...................................................... ....... 30 Högskolans kontaktorganisation ................................... .. 30 Forskning vid mindre högskoleenheter .......................... .. 32 Nyttjarinformation .......................................................... .. 35 roll ................ ....................... .. 38 Resurser för forskningsrådsorganisationen under budgetåren 1984/85-1986/87 ........................................................... .. 41 Översyn av administrationen vid forskningsrådsnämnden ochforsk ningsråden inom område ..... .. 43 Svensk havsforskning .................................................... 44 Polarforskning ................................................................. .. 45 Acceleratorbaserad forskning .......................................... 48 Nordiskt optiskt teleskop ............................................... 49 Hemställan ..................................................................... .. 51 Dyrbar vetenskaplig utrustning ..................................... 51 Dimensioneringen av forskarutbildningen ...................... 53 Effektiviteten i forskarutbildningen ................................ 54 Studiefinansieringen inom forskarutbildningen .............. ... 58 Hemställan ..................................................................... ... 61 Prop.1983/84:107 Bilaga 5 224 Internationellt forskarutbyte .......................................... ... 61 Jämställdhet i forskningen ............................................. 64 Sammanfattning av budgetförslag för forskning ochforskarutbild ning m.m........................................................................... 67 Forskning inom skolväsendets område .......................... 69 Forskning om högskolan ................................................ 70 Forskning och forskarutbildning inom högskolan m.m....... 72 samt konstnärligt utvecklingsarbete ................................ ... 72 Humanistiska fakulteterna....................................... ... 75 Teologiska fakulteterna ......................................... ... 79 Juridiska fakulteterna.............................................. ... 81 Samhällsvetenskapliga fakulteterna........................ ... 83 Medicinska fakulteterna........................................... ... 90 Odontologiska fakulteterna .................................... 97 Malematisk-naturvetenskapliga fakulteterna .......... . 100 Tekniska fakultelerna............................................... . 106 Temaorienterad forskning ....................................... 115 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål........ . 119 Övriga forskningsfrågor .................................................... 123 Nalionell halvledarforskning......... ........................ . 139 Delegalionen för velenskaplig och lekniskinformationsförsörj ning .................................................................................. 141 Europeisk forskningssamverkan.............................. . 143 : Förvaltningskostnader.... 146 : Maleriel m.m...... . 148 geofysiska institut ...................................... . 148 Vissa bidrag till forskningssamverkan...................... 151 Bidrag lill EISCAT Scientific Associalion ................... 153 Inredning och utrustning vid högskoleenheterna m.m....... 154 Kulturverksamhet m.m...................................................... 156 Anslagsberäkningar för /85.................... . 160 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 160 Bilaga 5.1 (1982: 16) ................ . 162 Sammanfattning ........................................ . 162 Bilaga5.2 Betänkandet (SOU 1983:4) Om hälften vorekvinnor 175 Bilaga 5.3 Vissa sektorsorgans långtidsbedömningarsaml universi tets- och högskoleämbetets yttrande däröver 193 Bilaga 5.4 Förslag lill Lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) .................................................... 222 Prop.1983/84:107 Bilaga 6 Prop.1983/84:107 Bilaga 6 1 Anmälantill proposition om forskning 1 Allmänna synpunkter 1.1 Inledning Under1950- och 1960-talen ägde snabba ekonomiska och sociala förändringar rum isamhället, vilka i hög grad berörde jordbruket och skogsbruket. Eflerfrågan påarbelskraft från andra seklorer än jordbruket och skogsbruket var mycket storunder dessa årtionden. En ulveckling som frigjorde resurser till förmån för mereffektiv användning inom framför allt industrin ansågs angelägen.Arbetskraftsbehovet inom jordbruket och skogsbruket minskade avsevärt. Inomjordbruket minskade såväl arealen jordbruksmark som antalet brukningsenheteroch stora arealer jordbruksmark togs ur produklion. Del skedde enspecialisering och övergång lill drift i större skala. Ulvecklingenkarakteriserades av en forllöpande mekanisering och effektivisering avjordbruket. Trots resursminskningen bibehölls den lotala jordbruksproduktionenoch den har under 1970-lalet ökat. Forskningen har därvid varit ett av de medelsom använts för att uppnå de av samhället uppslällda produktions- ocheffektiviletsmålen. I syfle att bättre utnyttja markens produktionsförmåga hargenom forskning nya maskinella hjälpmedel lagits fram, växt- och djurmaterialetblivit bättre och odlings- och utfodringsteknik blivit mer rationell samtkunskapen om användningen av handelsgödsel, bekämpningsmedel m. m. ökat. Ävenför skogsbrukets del har brukningsformerna ändrals och intensifierats.Efterfrågan på råvara inom skogsindustrin har ökat. En ökad avverkning av skoghar möjliggjorts genom en effektivare teknik och rationellare skölsel- ochavverkningsmetoder samt genom en ökning av virkesförrådet. I denna utvecklinghar forskning och försök medverkat, t.ex. forskning rörande anläggningsteknik,beslåndsvård, gödsling, avverknings- och transportteknik m. m. Densamhällsekonomiska ulvecklingen sedan mitten av 1970-lalel har 1 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 2 inneburitatl den tidigare förhållandevis snabba ekonomiska tillväxten har brutits. Dettahar även haft återverkningar på jordbruket och skogsbruket. Därvid har ökadekapital- och energikostnader väsentligt påverkat bl.a. jordbrukets situation.Härtill kommer andra krav och restriktioner som påverkar valet avproduktionsmetoder och rationaliseringsvägar. Under det senasle årtiondet harsålunda kraven skärpts bl.a. vad gäller miljöpåverkan, arbetsmiljö,produktkvalitet och djurskydd. Framtill 1970-lalets mitl kännetecknades situationen i skogsbruket av att bådevirkesförrådet och tillväxten ökade. möjliggjorde en utbyggnad avskogsindustrin, med ökal behov av råvara som följd. I della perspekliv ärmiljöförändringar, I.ex. försurningen, som kan anlas negalivi påverka skogensproduklionsförmåga och därigenom rävaruförsötjningen, särskill allvariiga. Effektiviietskravetinom produktionen har ibland lett lill en användning av brukningsmetoder sommedfört försämring av markens produktionsförmåga. Den snabba lillväxlen avproduktionen har ocksä inneburit risker för bl.a. miljön. Jag vill som exempelerinra om de övergödningsproblem som uppkommit i vissa vattenområden. Samspelelmellan de areella näringarna och miljön tilldrar sig därtor alll slörreuppmärksamhet. Det intensiva utnyttjandet av våra naturresurser har lett ökad insikt om behovet av resurshushållning. Avdel jag nu har redovisal framgår all produklionsföruisäliningarna inom deareella näringarna på olika sätt förändrats. Del är däiiör nödvändigl altutforma den framtida produktionen sä att den med bevarande av en godförelagsekonomi i ökad ulslräckning kan tillgodose de krav som måste slällasfrän allmän synpunkl t.ex. i fråga om produktkvalitet och miljöskydd. För atllösa denna uppgift behövs forskningsinsatser. Genomvidgade kunskaper kommer de areella näringarna att stärkas och bällre kunnautnyttja våra förnyelsebara naturtillgångar. I har vi en omfattandeforskning som berör de biologiska produktionsprocesserna. I vissa hänseendenhar en unik kompetens byggls upp. Salsningar på denna forskning utgör också enväsenllig förutsättning för ulvecklingen av en biobaserad induslri. Deförslag som jag kommer att lägga fram i del följande innebär för budgetåret1984/85 en sammanlagd medelsförstärkning med ca 17 milj. kr. för forskning ochforskarutbildning inom verksamhetsområde. Resursförstärkningarpå angelägna forskningsområden bör också kunna ske genom omfördelning avbefintliga resurser. En fortlöpande granskning av pågående verksamhel i syfleatl fördela om resurser är vidare ett medel för alt effektivisera verksamhelen.Samlliga berörda sektorsorgan inklusive (),och skogs-och jordbrukets forskningsråd () har ienlighet med direktiv som meddelats av regeringen redovisat långtidsbedömningarför sin FoU-verk- 1983/84:107 Bilaga 6 3 samhet.SLU:s bedömningar har upptagils bl.a. i Utvecklingsplan för Sverigeslantbruksuniversitet 85/86-88/89. Jag anser att sådana planer ulgör en godgrund för beslut om den fortsatta verksamhelen. De ger också möjlighel alt iframliden genom omfördelning av befintliga medel kunna åsladkommaresursförslärkningar inom angelägna områden. Den organisation av denprogrambundna forskningen och försöksverksamheten som gäller för SLU medfördelning varje eller av slöd lill projekl innebär ettarbetssätt, som i praktiken är en regelbunden omfördelning för vilken styrelsenför SLU är ansvarig. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen alluppdra ål SLU all i anslagsframställningarna för budgetåren 1985/86 och 1986/87ge underlag för sådana omfördelningar inom ramen för en summa som svarar motsammanlagl fyra procenl av medel som anvisas för forskning ochforskarutbildning för de berörda budgetåren. Enöversiki över FoU-systemet inom jordbruksdepartementels verksamhetsområde börfogas till protokollet i della ärende som bilaga 6.1. Enbättre förståelse av de biologiska processerna är en förutsättning både för eneffekliv produklion inom de areella näringarna och för all dessa bedrivs på ellsäll som innebär alt tillräcklig hänsyn tas lill behovel av att skydda miljön. Föralt uppnå en sådan insikt måste allt större krav slällas på kunskaperna om degrundläggande sambanden mellan olika processer i de biologiska systemen ochderas omgivning. På flera områden lillämpas i praktiken emellertidproduktionsmetoder och produklionssyslem där vissa grundläggande kunskaper omorsakssamband saknas. Den grundläggände forskningen har alltså inte hållitjämna sleg med den prakliska utvecklingen. Biologiskaproblemställningar uppkommer ofta i den prakliska verksamheten inom jordbruketoch skogsbruket. Befintlig kunskapsnivå har gjorl del möjligt att beskrivaproblemen men ej atl tillräckligt effektivt analysera deras orsaker. Därtillkrävs nämligen kunskap om fundamentala biologiska mekanismer, kunskap som vi saknar. Den erhålls försl genom salsningar på forskning, bl. a. pämolekylär nivå. Föralt motverka riskerna för allvariiga bakslag i framliden måste den befintligakompetensen fördjupas. Jag finner det särskilt angeläget att en förstärkningsker av den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom de ämnesområden somjag tarupp i det följande. Enfördjupad kunskap om växter är nödvändig. Det finns en allmän förväntan altlillämpning av genteknologin kommer atl få stor betydelse inom jord- ochskogsbruk under de närmaste decennierna. För att förstå och använda erhållnaresultat är det nödvändigt med en väsenllig kunskapsuppbyggnad inom områdena växlfysiologi,biokemi och molekylärbiologi. 1983/84:107 Bilaga 6 4 Markforskningenhar till stor del varit kemiskt inriklad. Den bör nu komplelleras medbiologiskt inriklad markforskning som innebär all sambandet mellan olikalevande organismer i marken och deras dellagande i de fysikaliska och kemiskaprocesserna undersöks. Samspelet mellan dessa processer är avgörande förmarkens produktionsförmåga. Mot bakgrund härav är en fördjupning avkunskaperna inom bl.a. området mikrobiologi angelägen. Vidare är det viktigt atlöka kunskaperna om kvävefixerande mikroorganismers förekomst, ekologi ochsamspel med högre växter. I ett framtida skogsbruk och jordbruk kan eneventuell brist pä energikiävande gödselmedel behöva kompenseras med hjälp avbiologiska meloder. Nya kunskaper på del mikrobiologiska områdel kan iframliden bli av utomordentlig betydelse för utvecklingen t.ex. av nyaprodukler, av metoder för nedbrytning av cellulosa och av metoder förbekämpning av skadegörare. Skydd mol skadeorganismeri skogsbruket och jordbruket är ytterligare ett område där forskning omgrundläggande förhållanden behövs och där forskningsresullalen kan förutsättasbli lillämpbara inom näringarna. Forskningen på detta område har också näraanknytning till forskningen rörande biocider och deras användning. För all förebyggahälsoslörningar på husdjursområdet erfordras grundläggande forskning rörandeproduklionssjukdomar. Inom djurproduk-lionen behövs sålunda fördjupade kunskaperom djurens ämnesomsättning. Ulifrån denna forskning bör del vara möjligl attfaslställa optimala näringsbehov för olika djurslag. Kunskap om fysiologiskareglermeka-nismer som slyr lillväxl, reproduktion, mjölk- och äggproduktion ärocksä nödvändig för att effeklivisera produktionen och som underlag för ellframgångsrikt avelsarbele. Immunologin åren slarklexpanderande vetenskap där ökade kunskaper är av slor belydelse för atlklarlägga immunsystemets uppbyggnad och funklion och därigenom förbättra diagnoslikenav produklionssjukdomar. Inom animalieproduklionenhar djurens avkastningsförmåga höjls genom förbättrad avel och utfodring.Denna utveckling har inte varil problemfri sedd frän djurhälsosynpunkt. Kravetpå ett goll hälsotillstånd-hos djuren har inle alltid tillgodoselts. Tekniskalösningar inom produktionen har inte heller alllid varit biologiskt anpassade.För atl förbättra djurens hälsotillstånd krävs därför enligl min mening ökadeforskningsinsatser rörande den moderna djurhållningens påverkan på djurensbeteenden och välbefinnande. Av min redovisning framgåratl del är fiåga om kunskapsfördjupning inom ämnesområden som i grunden ärgemensamma för de areella näringarna och miljövården. Den förstärkning avresurserna för forskning inom områdena fysiologi, biokemi, molekylärbiologi,markekologi, mikrobiologi, genelik, immunologi m.m. somjag kommer alt föreslåi det följande syftar alltså lill all bidra lill den långsiktigakunskapsuppbyggnaden och lill Prop.1983/84:107 Bilaga 6 5 atl leda till en rad resultat som ökar förslåelsen försambandel mellan mark, vatten, växter, djur och miljö. De fördjupadekunskaperna bör bl. a. göra det möjligt all upprätthålla en effektiv produklioninom de areella näringarna som dessa kan bedrivas på ett säll som larhänsyn lill de krav som bör slällas från miljöskyddssynpunkt.