prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Regionalpoliliken skallfrämja en balanserad ulveckling i landels olika delar och ge människor i alladelar av landet lillgång lill arbete, service och god miljö. För all dessa målskall kunna uppnås behövs ett nära samarbete med andra politikområden. Regionalpolitiskt stödtill näringslivet kan liksom tidigare lämnas i olika bidragsformer eller somlokaliseringslån. Användningsområdet har utökats . så atl lokaliseringsbidrag iundantagsfall kan lämnas även i samband med maskininvesleringar som inle leder till ökad sysselsättning. anslag för regionalautvecklingsinsatser disponeras av länsstyrelserna och inrymmer medel förlokaliserings- eller investeringsbidrag till mindre investeringsprojekt,glesbygdsstöd och regionall ulvecklingsarbete. Sfiftelsen Industricentrahar uppfört anläggningar i och . Investeringar i utökadelokaler har skett i bl. Sedan den ärstatens induslriverk (SIND) central förvaltningsmyndighet för industri- ochregionalpoliliskt stöd. Arbetsfördelningen mellan regeringen ochindustriverket har renodlats sä all bl.a. ärenden om slöd till enskilda förelagnormalt avgörs av induslriverkel. En av verkets huvuduppgifter är attbidra lill en balanserad regionalutveckling. Den av regeringentillkallade, pariamenlariskl sammansatta, kommitlén (I 1982:05) med uppgift altse över det regionalpoliliska slödet lill näringslivet skall redovisa sinaförslag lill regeringen före utgångenav . Med hänsyn härtill föreslås nu endasl smärre förändringar idet regionalpolitiska stödsystemet. anslog våren1983 200 milj.kr. till åtgärder för ökad sysselsättning i Norrbollens län(prop. 1982/83: 120 bil. 6, AU 24, rskr 305). Beloppet är avseU aU tas ianspråk under budgetåren 1983/84-1985/86. För all minska företagensproduktionskostnader har beslutat atl socialavgifterna skall sänkasmed i fr.o.m. (prop.1983/84:38, AU9, rskr 102). Hämtöver kan ett särskilt bidrag lämnas tillkostnaden för avgifterna när företagen ökar sin sysselsättning. Nedsättningenav avgifterna omfattar gmvverk-samhet, tillverkning, produktionsvaruinriktadpartihandel, uppdragsverksamhet och turistverksamhet. I samhälleär nämnda typer av 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 8 verksamhet helt befriade från socialavgifter ochallmän löneavgift intill utgången av . Regeringen har möjlighet att ange orter ellerkommuner utanför stödområdet med svåra strukturproblem varigenom statensindustriverk ges möjlighet att under vissa förutsättningar lämnalokaliseringsstöd i dessa. Mot bakgmnd av de omfattande strukturproblemen iBergslagen har regeringen under innevarande budgelår angivit ,och Deger-fors som sådana kommuner. Vidare har den del av Östhammarskommun som inte varit inkluderad tagits med. Sedan föregående budgetårkvarstår och Tierps kommuner samt i Hudiksvallskommun och i kommun. Till denregionalpolitiska bidragsverksamheten föreslås för /85 614 milj.kr. och för lokaliseringslån 500 milj. kr. För regionala utvecklingsinsatserföreslås ca 298 milj. kr. Som ram för kreditgarantier för lån vid investeringari glesbygder föreslås 52 milj. kr. Kostnaderna försänkningen av socialavgifterna i beräknas till 330 milj. kr.för /85. Mineralförsörjning m. m. beslöl hösten1982 (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) alt anvisa 300 milj. kr. förett femårigt program för utökad prospektering m.m. Av dessa medel harregeringen under /83, efter förslag från berörd industri,myndigheter och fackliga organisationer, beslutat atl lämna bidrag lill drygt30 projekt med ett sammanlagt belopp om 51,9 milj. kr. har av regeringen fått i uppdrag att svara för administration avprogrammel och uppföljning av de projekt som beviljais medel. Regeringen har dämlöverbeviljal nämnden 42,7 milj. kr. och ell villkorslån på 9,3milj. för en gemensam djupundersökning av Stekenjokkgmvan. Nämnden fårockså för ett djupundersökningsprojekt i Lappvattnel disponera 1,9 milj. kr.Vidare får geologiska undersökning disponera 14,4 milj. kr. fördeltagande i ett nordiskl geologiskt samarbete på . Den 1 juli 1983inrättades slalens energiverk som central myndighel med ansvar inomenergiområdet (prop. 1982/83: 100 bil. 14, NU 26, rskr 193). har underhösten 1983 beslulal om riktlinjer för den framlida energiskattepolitiken(prop. 1983/84:28, SkU 9, rskr 96). Genom skalte-ändringar skall vid behov enviss realprisslegring på oljeprodukter åstadkommas. Skallen på kol skall -genom elappvisa höjningar - höjas lill ca hälften av skatten på olja. Skallenpå naturgas skall vara ca tre fjärdedelai' 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 9 av skatten pä olja. Vidare skall inhemska bränslenundantas från mervärdeskatt och från förmånsbeskaltningen vidinkomsttaxeringen. harbeslutat om fortsatt slöd till åtgärder för all ersälia olja saml för invesleringar inom energiområdel (prop.1983/84:62, NU 9, rskr 124). Stödelbör lämnas så alt del gynnar introduktionen av inhemska bränslen och värmepumpar. Anläggningar somutnylijar lorv. skogsenergi, halm, sol eller spillvärme bör priorileras. slort antalanläggningar för eldning med bl. a. inhemska bränslen har börjal uppföraseller har uppförts med slöd från oljeersäll-ningsfonden. Under år1983 har slöd beviljats för närmare 50 nya lorvel-dade anläggningar ilandel. I enlighet med förslag i den s. k. Norrbollens-propositionenbeslöt om särskill stöd till lorveldade anläggningar i länet (prop. 1982/83: 120 bil. 6,NU 38, rskr306). harnyligen beslutat om ell program för bosladsbesländels förbällring (prop.1983/84:40 bil. 9, BoU 12, rskr 95). 1 programmel ingår bl.a.all arbetet med energihushållningsålgärdefskall inlensifieras. I en proposition om vissa oljefrägor kommerfrågor om de slruklurella konsekvenserna för oljebranschen av marknadsulvecklingen all behandlasliksom bl. a. frågor om oljelagringsprogrammet. Den Ijuli1983 inrällades en kolmiljöfond för all underlälla invesleringar imodern renings- och förbränningsteknik. Fonden finansieras med en avgift päolja. Under våren 1983överlämnade slalens vallenfallsverk slutrapporten för projeklelKol-Hälsa-Miljö lill regeringen. Rapporten med dess omfallande underlagsmalerial kommer lillsammans medremissvaren all ingå i underlagetför en proposition om vissa kolfrågor som planeras . Förberedelser pågårför en introduktion av naturgas i sydvästra , del s.k.Sydgasprojeklet. Staten har trätt in som hälftendel-ägare i enligl en överenskommelse somgodkänls av (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125). Under hösten 1983överlämnades de båda vindkraftprotolyperna på och Maglarp i tillstatens energiverk. Driften sker inomramen för del slatliga energiforskningsprogrammet. Vattenkraftberedningenavlämnade sitt betänkande (SOU 1983:49) Vattenkraft . Efler remissbehandling ochvissl ylleriigare ulredningsarbele som slalens energiverk f. n. bedriver på regeringensuppdrag avses betänkandet ligga till grund för en proposition om vattenkraft undervåren 1984. Energiförsörjningeni storstäderna har behandlats i en departementspromemoria (Ds I 1983:5), Storstadsområdenas värmeförsörjning, m. m. Promemorian har varitföremål för en omfallande remiss lill kommuner och ell stort antal organisationer. Regeringen avser att komma med förslag tillåtgärder för alt främja oljeersättningen i storstadsområdena . kommerunder atl få ta ställning till riktlinjer för en utvecklad kommunalenergiplanering. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 10 An.sökningar omladdningslillslånd för de två sista reaktorblocken i del svenskakärnenergiprogrammel. och 3. inlämnades lill regeringeni . Regeringen överiämnadeunder höslen 1983 lill ell förslag till ny lag om kärntekniskverksamhel (prop. 1983/84:60). Lagen avses iräda i kraft den 1 februari 1984.Förslagel innebär all lagregler om ansvarel för kärnsäkerhel och omuppfyllandel av inlernalionella ålaganden på främslicke-spridningsområdet samlas i en lag. Inom regeringskanslielbereds f. n. förslag om energiforskningsprogram-mets fortsällning underperioden /85-1986/87. Regeringens förslag kommer all presenleras förriksdagen i den fidigare nämnda proposifionen om forskningspolitiken 1984. Teknisk utveckling m. m. En successiv leknisk ochorganisatorisk förnyelse av svensk induslri är en förulsälining för enkonkurrenskraftig verksamhet på sikl. Slora insatser behövs för all erövra enposition inom expansiva områden såsom elektronik, informalionsleknik ochmalerialleknik. Salsningar har där gjorts av STU och Industrifonden. Svenskindustri har själv gjort slora insalser på teknikutveckling och marknadsföringför alt hävda sig på väridsmarknaden. På området för tekniskinformationsspridning har palenl- och registreringsverket (PRV) utvecklat ellbrell ulbudäv tjänsler. Särskill snabbt harulvecklingen på mikroeleklronikområdel gått. STU har i samarbete med en radandra myndigheter ularbetal ell förslag lill program för kompelens- ochkunskapsulveckling inom della område. har höslen 1983 fatlal beslutom del första året av ell sådanl program (prop. 1983/84: 8, NU 11, rskr 130).För de följande åren kommer förslag all läggas fram i propositionerom industriell lillväxl och förnyelse saml om forskningspolitiken. Dessakommer dessutom bl.a. all innehålla förslag om ireärsprogram för STU ochInduslrifonden. Eleklroniken ulgör basenför många av de unga leknikbaserade förelagen. Inlressel för dessa har ökalunder de senasle åren och försörjningen av riskkapilal har förbällrals bl.a.genom lillkomsten av drygl ijugolalel riskkapitalbolag, inriktade på mindreföretag. Tele-X-projeklel har utvecklats till del största nordiska industriellasam-arbetsprojektel hillills. Avlal har slutitsmed och om samarbete. Marknaden för lele- och datakommunikationvia satellit med utnyttjande av Tele-X-konceptel bedöms av induslrin somkraftigl växande. m. m. Efler beslui av riksdagenvåren 1983 har viss omgruppering skell bland de sialsägda förelagen. AB StatensSkogsindustrier (), Luossavaara- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 11 (), ägs numera direkl av stålen. Zenil ShippingAB liksom och har varit föremål för finansiellarekonsiruklioner. Tillsammans med förbällrade rörelseresullal kommer detta atlleda lill avsevärda förbätlringar i induslriförelagens redovisade resullal. För Statsföretagsgruppeninnebär della all resulialel efler finansiella koslnader beräknas lill ca 400milj. Även för beräknas resulialelkraftigl förbällras jämfört . beräknas resulialelefler finansiella koslnader och inläkler bli ca 200 milj. kr. Trols den svagafarlygsmarknaden har och Uddevallavarvel genom nya order sakral enlillfredsslällande beläggning underår 1984. Föriuslerna för rederielZenil är fortfarande myckel slora. Förelaget skall avveckla sillfarlygsinnehav så snabbi som marknadsförhållandena medger. Såväl som (Ncb) beräknar visa resultalförbällringar för ,främsl beroende på förbällral kapaciielsulnyltjande. visar en fortsallresultatförbättring trols all den inlernalionella slålkonjunkluren forlfarandeär svag. Årsresultalel för beräknas för bli posilivl för förslågången på alla år. harunder forlsall sin förändringsprocess. Verkel har den I juli1983 ändrat namn frän förenade fabriksverken lill affärsverkel FFV. Resulialelför affärsverket FFV med lillhörande bolagsgrupp förbällras ylleriigare underår 1983. beräknas förär 1983 visa ett något bällre resultat än . Ekonomiskt försvar:Bränslen och drivmedel m. m. 1 begreppet ekonomisktförsvar sammanfattas de åtgärder som vidlas i fred inom olika sektorer ochfunktioner i samhället för atl skall ha en lillfredsslällandeförsörjningsförmåga i kriser och krig. För all möla slörningar i lillförseln avolja skall därvid, enligl beslut, en viss beredskapslagring av oljaske. Den övervägande delen har formen av tvångslager hos slörre säljare ochförbrukare av olja. Dessa lager ulgör en säkerhetspoliliskl belingadförsörjningsberedskap för samhällel i händelse av avspärrning eller krig.Överslyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) svarar för lillsynen avefterlevnaden av lagringsskyldighelen. ÖEF svarar vidare för uppbyggnaden avslalens beredskapslager av råolja enligl gällande oljelagringsprogram. Deltaär avsett för fredskriser och avspärrningssi-tualioner. Ulredningen (H 1982:04) med uppgift all se överdet löpande oljelag- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 12 ringsprogrammei m.m. har, med beaklande bl.a.av i hur hög grad den sjunkandeoljekonsumlionen i samhället motiverar en neddragning av beredskapslagren, avlämnat rapporten 83, förslag till ändring avlöpande oljelagringsprogram 1978- 1986. Ulredningen beräknas avsluta sill arbele . Regeringens förslag lill nyll oljelagringsprogram kommer all läggas fram i den proposifion om oljefrågor, somavses bli förelagd för riksdagenvåren 1984. Regeringen har i prop. 1983/ 84: 40 om vissa ekonomisk-polifiska ålgärder, m. m. anförl (bil. 10 s. 5) att inköpen av råolja förberedskapslagringsändamål bör kunna begränsas underkommande budgelår. har lämnai förslagel ulan erinran (FöU 8,rskr 89). Förändringar inom industrideparlemenlelsverksamhelsomräde i förhållande till moisvarande anslag i slalsbudgelen för budgetåret1983/84 framgår av följandesammanställning. Medel på tilläggsbudget har inle tagits med. Beloppenanges i milj. kr. Industridepartemenlel m. m. Induslri m. m. Mineralförsörining m. m. Teknisk utveckling m. m. -337,8 Som framgår avsammanställningen innebär budgetförslaget för näsla budgelår förinduslrideparlementels del alt utgifterna beräknas öka med drygt 200 milj. kr.till . I detta sammanhang kan påpekas att ett anlal anslag i avvaklan påkommande propositioner las upp medoförändrade belopp. Den sammanlagda neltoeffeklen av dessa förslag lorde inle medföra några större avvikelser frånden nu presenterade beräkningen. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 13 Föredragande: slalsrådel Pelerson säviit avserfrågorna under liltera A-D samt littera F; slalsrådel såvitl avserfrågorna under littera E och H; statsrådet . såvitl avser frågornaunder liltera G. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1984/85 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde A. INDUSTRIDEPARTEMENTETM.M. 1982/83 Ulgift 35066448 1983/84 Anslag 36309000 1984/85 Förslag 36948000 1983/84 Beräknad ändring Personal 178 -4 (däravlönekostnader) (30085000) (+607000) I propositionen 1982/83:110 om anslag för /84 till vissa departement med anledning avändringar i depariementsorganisalionen (bil. 3 s. 7) redovisas del antalpersoner som ingick i departementets organisation budgelårel 1982/83. Som följd av mina förslag i propositionen1982/83:113 om verksamhelen vid slalens industriverk, m.m. räknade jag med allmedel moisvarande koslnaderna för irellon tjänsler fr.o.m. /84skulle överföras från induslrideparlementels anslag för förvaltningskostnaderlill det anslag som slalens induslriverk disponerar för förvaliningskoslnader.Riksdagens beslut (NU 39, rskr 376) innebar att medel moisvarande kostnadernaför nio tjänster skulle överföras från industridepartementets till 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 14 Mot denna bakgrundanvisade för /. under anslaget A I. Induslridepartementet.Regeringen har senare beslutat all induslrideparlementel får disponera 35975000kr. av dessa medel. Bedömningar inominduslridepartementet visade atl de medel för lönekostnadersom skulle vara tillgängliga för /84 inte skulle täcka utgifternaför den personal som var anställd . En rad olika åtgärder har därförsalts in i syfte alt nedbringa personalkostnaderna. Antalet tjänstgörande iindustridepartementet uppgick den Ijuli 1983 lill 178 personer. Lönekostnadernaför nu tjänstgörande personal bedöms f. n. läckas av de medel som förinnevarande budgetår finns tillgängliga. Anslaget för näslabudgetår har beräknats med de grunder som gäller för all fastställahuvudförslaget. Med hänvisning lill delanförda beräknarjag anslaget för nästa budgetär till . Jag hemställer att regeringen föreslär atl tillIndustridepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslag av36948000 kr. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget bestridskoslnaderna för en ijänsl som induslriråd/indu-slriailaché vid Sverigesdelegafion hos i . Beräknad ändring 1984/85 Expenser (och reseersällningar inom verksamhetsområdena) Ersättning för resor till och från vid tjänsleuppdrag och semester + 2000 + 7 000 /induslriallachénhar lill huvudsaklig uppgift au följaarbelel inom i induslri- och energipoliiiska frågor saml all varaindustridepartementets kontaktman med sekretariat. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 15 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillIndustriråd/industriattaché för /85 anvisa ell förslagsanslag av693000 kr. Kommittéer m. m. 1982/83 Ulgift 20485 507 Reservafion 9908495 1983/84 Anslag 19800000 1984/85 Förslag 21260000 Från delta anslag bestrids f. n. utgifter förföljande organ, nämligen - näringspolitiskarådel, skogsbranschrådei, , le-kobranschrädel,delegalionen för småförelagsfrågor, delegationen för strukturfrågor inom vissabranscher, bilbranschrådet, tekniska och industriella rådel, delegationen förarbelskooperaiiva förelag och centrala gassamrådsgruppen, - expertgruppenför forskning om regional ulveckling (ERU), - särskildaulredningar, dvs sådana ulredningar i deparlemeniets verksamhel som medförbehov att anlita konsulter, revisionsbyråer eller annan expertis för speciellauppgifter, - denegentliga kommiltéverksamheien. Under budgelårel 1982/83och höslen 1983 har följande organ och kom-mitléerm.m. upphön, nämligenstälbranschrådel den , varvs-rådel , byggbranschrådelden 6 seplember 1983, förelagsde-mokralirådel (I 1975:01) ,direklinvesleringskommil-ién(I1977:06) , försvarsinduslrikommiiién (1 1979:02) den 7 februari1983, alomlagsliftningskommitlén (I 1979:05) ,energimarknadsulredningen (1 1981:01)den Ijuli 1983, organisalionskom-millén (1 1981:02) med uppdrag all ulredavissa frågor om mineralpolilisk verksamhel den 30 seplember 1983, kommillén (I1981:03) om vissa frågor rörande tryggheisfonder ,organisaiionskommitién (I 1981:04) för statens energiverk m. fl. organ inomenergiområdet den , induslriverksulredningen (I 1981:09) den 15december 1982, beredningen (1 1982:06) om en plan för vattenkraftens utbyggnadden 15 seplember 1983, organisaiionskommitién (I 1983:02) med uppdrag allulreda vissa frågor om organisation för statens industriverk m. m. den I juli1983 samt specialslålkommissionen . Vidare upphörde den Ijuli 1983 energisparkommiuén (1 1974:05), ol-jeersällningsdelegalionen (I1979:01) och delegalionen (I 1980:08) för uppbyggnad av enoljeersätiningsfond. Deras funkfioner överfördes dä lill slalens energiverk. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 16 Av de kommiltéer som har tillkallats under /83 ochhöslen 1983 och som finansieras över della anslag är följande nu verk-samiTia:utredningen (I 1982:02) om vissa frågor inom mineralområdel, svensk delegationall ingå i en svensk-dansk kommillé för granskning och belysning av maierialrörande kärnkraflverkel vid , kommillén (I 1982:05) om detregionalpolitiska slödet till näringslivet, delegationen (I 1982:08) förlAEA-frågor, ulredningen (I 1982:09) om uivärdering av erfarenhelerna avSveriges medlemskap i den europeiska palenlorganisa-lionen (EPO), kommillén (11983:01) om firandet av palenlväsendeis 100-årsjubileum, kommillén (I 1983:03)för de induslri- och regionalpoliliska effekterna av , m. m,,kommittén (1 1983:04) för översyn av minerallagsiiflningen och kommillén (11983:05) för översyn av kärnbränslenämndens verksamhel. För budgelårel 1984/85 äranslaget avsett atl finansiera bl.a. följande befintliga organ, nämligennäringspolitiska rådel, skogsbranschrådei, ,tekobranschrådet, delegationen för småföretagsfrågor, delegalionen förstrukturfrågor inom vissa branscher, bilbranschrådet, lekniska ochindusiriella rådel, cenlrala gassamrådsgruppen samt ERU. Vidare avses anslagetfinansiera kostnaderna för det energitekniska råd samt del råd för kooperaiivulveckling som regeringen har inräilal resp. den 15 december1983. Av de nu verksammakommiltéerna beräknas följande forlsalla sitt arbele under hela eller del /85 och därvid finansieras över detta anslag: delegationen (I1977:02) för glesbygdsfrågor, energikommitté (I 1981:08), utredningen(I 1982:02) om vissa frågor inom mineralområdel, svensk delegation atl ingå ien svensk-dansk kommitté för granskning och belysning av maierial rörandekärnkraftverket vid , kommillén (I 1982:05) om det regionalpoliliskaslödel lill näringsli-vei, Ulredningen (1 1982:09) om uivärdering averfarenhelerna av medlemskap i den europeiska palenlorganisalionen(EPO), kommillén (I 1983:03) för de induslri- och regionalpoliliska effeklernaav JAS-projeklel, m. m. och kommillén (I 1983:04) för översyn av minerallagsiiflningen. Efler samråd medslalsråden och R. bedömer jag medelsbehovet för vissa organ(exkl. ERU), särskilda ulredningar saml den egentliga kommiltéverksamheienunder nästa budgelår lill . Medelsbehovet har beräknats medulgångspunkl från anlagandet au kommillé- och uiredningsverksamhelen kommerall vara av mindre omfallning under budgelårel 1984/85 än vad den beräknas bliunder innevarande budgetår. För ERU:s verksamhel harinnevarande budgelår anvisals 4 milj. kr. Jag beräknar medelsbehovet för näslabudgetär till . Med hänvisning till detanförda bör anslaget för nästa budgelår föras upp med . Jag hemsläller all regeringen föreslår all lill Kommiltéer m. m.för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 17 1982/83 Ulgift 661392 Reservafion 82919 1983/84 Anslag 600000 1984/85 Förslag 600000 Anslagei bör för näsla budgelår föras upp med600000 kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Exlra ulgifterför /85 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationellaorganisationer 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän detta anslag bestrids kostnaderna förSveriges bidrag lill internationella byrån för mall och vikl samlinlernalionella organisafionen för legal melrologi. Jag beräknar medelsbehovelför näsla budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen atl till Bidrag lillvissa internationella organisationer för /85 anvisa ellförslagsanslag av . 1983/84 Anslag 50000 1984/85 Förslag 50000 sin instruktion (1971: 1080) bl.a. fatta beslut i fråga huruvidauppfinning skall hållas hemlig i enlighet med vad som föreskrivs i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar (ändrad : 211). Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgelår lilloförändrai . Jag hemsläller all regeringen föreslår all för budgelårel 1984/85 anvisa ellförslagsanslag av . 2 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 18 Industripolitiken ulgör,lillsammans med andra politikområden, en betydelsefull del i strävandena altuppnå balans i den svenska ekonomin. kommer en proposition ominduslriell lillväxl och förnyelse alt läggas fram. I propositionen kommerregeringens principiella syn på industripolitikens framtida roll ochmöjligheter all utvecklas. Dessutom kommer ett anlal förslag till ålgärder föratl förbäitra och effektivisera den industripolifiska medelsarsenalen altpresenleras. Bl.a. kommer förslag till treårsprogram för statens industriverkalt läggas fram. Genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete, och den aviserade småföretagsinriktadelöntagarfonden kommer finansieringssitualionen för såväl slora som små förelagall förbällras i syfte atl möjliggöra en expansion pä nya marknader och inomnya produktområden. På vissa områden harregeringen redan beslutat att lägga fram förslag lill åtgärder. De kooperativaföretagen föresläs få förbällrade belingelser belräffande bl. a.kapitalförsörjningen (prop. 1983/84:84). 1 propositionen om svenskhavsresursverksamhei (prop. 1983/84: 10) anges de allmänna utgångspunkternaoch förutsättningarna för den svenska havsresursverksamhelen samt föreslåsåtgärder för alt främja denna. Möjligheterna lill statsstöd för finansiering avkapilalvaruexporlen (del s.k. SEK-syslemet) infördes för alt möla andra länderskraftiga subventioner av kapilalvaruexporlen. Fr.o.m. den 15 oklober 1983lillämpas en ny s. k. consensusöverenskommelse.