prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — 36 8 Uppsögs bostadsrättshavaren till Scigsbostadsrättshavaren upp lill avflyttning av orsak som anges i avflyttningav orsak som anges i 33 5 första stycket 1, 4-6 eller 8, är 335 första stycket 1, 4-6 eller 8, är han skyldig alt genast avflytta, om hanskyldig alt genast avflytta, om ej annat följer av 35 5. Uppsögs inte annatföljer av 35 8. Sägs bo- bostadsrättshavaren av annan i 33 8 stadsrätlshavarenupp av annan i angiven orsak, fär han bo kvar lill 338 angiven orsak, får han bo kvar den fardag för avträdande av hyrd tilldet månadsskifte som inträffar lägenhet som inträffar närmast ef- närmaslefler från upp tar från uppsägningen, sägningen,om inte rätlen prövar om ej rätten prövar skäligt ålägga skäligtålägga honom att avflytta ti- honom alt avflytta tidigare. Denna lag träder i kraft . Om uppsägninghar skett före ikraftträdandet lillämpas 36 8 i sin äldre lydelse. ' Lagen omtryckt 1982:353. Prop.1983/84:137 62 Lagom ändring i bostadsanvisningslagen (1980:94) Härigenomföreskrivs att 6 och 9 88 bostadsanvisningslagen (1980:94) skall ha nedanangivna lydelse. 6 8 När en husägare har delgelts en När en husägare har delgelts en undertättelse enligt 5 §, får han inte undertättelse enligt 5 8, får han inte upplåta en lägenhet, som omfattas upplåta en lägenhet, som omfattas av beslutet, med hyresrätt eller av beslutet, med hyresrätt eller bostadsrätt till någon annan än en bostadsrätt till nägon annan än en bosladssökande, som kommunen bostadssökande, som kommunen anvisar, eller kommunen. Han får anvisar, eller kommunen. Han får inte heller medverka till att hyres- inle heller medverka lill alt hyres rätten till en sådan lägenhet över- rätten till en sådan lägenhet över låts eller lägenheten upplåts i andra läts eller lägenheten upplåts i andra hand ulom när förhållandena är så- hand utom när förhållandena är så dana alt de i 12 kap. 34 och 34 a §§, dana atl de i 12 kap. 34 §, 35 8 förs- 35 5 första stycket och 40 § jorda- ta stycket, i7 och 40 §J jordabalken balken med avseende på hyresgäs- med avseende på hyresgästen an- ten angivna förutsättningarna för givna förulsältningarna för tillstånd tillstånd föreligger. Förbudetenligl första stycket gäller inle sedan kommunen underrättat husägaren om atlkommunen inte önskar anvisa någon bostadssökande eller få lägenheten upplåten tillsig. Förbudet gäller inte heller om upplåtelse av lägenheten beror avanställning hos husägaren och lägenheten även lidigare var upplåten till följdav sådan anställning eller om lägenheten upplåts enligt beslämmelserna i 12kap. 46 5 iredje stycket jordabalken. 9 8Om en lägenhel enligt 8 8 andra siyckei skall anses ha upplåtits till kommunenmed hyresrätt eller bostadsrätt och lägenheten på grund av dröjsmål frånhusägarens sida inte kan tillträdas den dag som angetts i meddelandet enligl 75, får hyresnämnden pä ansökan av kommunen föreskriva atl upplåtelsen skallgälla frän en senare tidpunkt. Avser upplåtelsen en hyreslägenhet, fårhyresnämnden föreskriva alt för upplåtelsen skall även i övrigt gälla andravillkor än de som har angetts i meddelandet. Ansökan om hyresnämndens prövningskall göras från den dag då upplåtelsen skall anses ha skett. Vidprövning av hyresvillkoren Vid prövning av hyresvillkoren tillämpas 12 kap. 48 § första-tredje tillämpas 12 kap. 55 § försla-tredje styckena jordabalken. Om hyra för styckena jordabalken. Om hyra för lägenheten har bestämis i förhand- lägenheten har bestämts i förhand lingsöverenskommelse enligt hy- lingsöverenskommelse enligt hy resförhandlingslagen (1978:304), resförhandlingslagen (1978:304), skall dock den hyran gälla. Om hy- skall dock den hyran gälla. resnämnden nedsätter hyran, skall den lägre hyran gälla från och med den dag då hyresförhållandet började. resnämnden nedsäuer hyran, skall den lägre hyran gällafrån och med den dag då hyresförhållandet började. att upplåtelsen skall gälla frånen senare tidpunkt eller att hyran skall utgå med ett lägre belopp än som harangetts i meddelandet enligl 7 5, skall husägaren åläggas att tillkommunen betala lillbaka vad han till följd därav har uppburit för mycketjämte ränta. Räntan skall beräknas enligt 5 8 räntelagen (1975:635) för tidenfrän dagen då husägaren mottog beloppet lill dess att beslutet har vunnit lagakraft och enligt 6 8 räntelagen för liden därefter. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 25 och 58 nedan angivnalydelse. 12 kap. 25,8 I sakägarförteckningen upptas förutomexekufionsfordringen 1. fordran som skall utgå med förmånsrätt enligt 6 5 Ieller 7 5 1 eller 2 förmånsrättslagen (1970:979) och som förfaller till betalning senast den tillträdesdag som anges i 36 5, 2. fordran som ärförenad med panträtt i fastigheten, 3. fordran som ärförenad med förmånsrätt i fastigheten på grund av betalningssäkring, 4. nylQanderäU, serviiul eller rätt till eleklrisk kraft som besvärar fasfigheten, om rätfighelen är inskriven eller grundar sig på skriftlig handling som är fillgänglig, dock ej sådan rättighet som skall bestå oavsett fastighetens försäljning, 4. nyttjanderätl, serviiul eller rätt till elektrisk kraftsom besvärar fasligheten, om rättigheten är inskriven eller grundar sig päskriftlig handling som är tillgänglig eller avser hyra av en bostadslägenhet ien fastighet, som är taxerad som annan fastighet och vid taxeringen betecknatssom hyreshusenhet,, om hyresgästen har tiUträtt lägenheten, dock ej sådanrätfighet som skall bestå oavsett fastighetens försäljning, 5.förtältningskostnaderna. Om fastigheten hör till konkursbo, upptas även arvode ochannan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen. 1983/84:137 64 Vid försäljning under hand iskall köparen åläggas atlsvara för alla fordringar som på grund av panträtt, utmätning eller eljest ärförenade med förmånsrätt i fastigheten och för förrätlningskostnaderna, i denmån ej borgenär kan erhålla betalning ur andra tillgängliga medel eller avstårfrån förmånsrätt i fastigheten eller sökanden medger att försäljning får skeutan att förrättningskostnaderna blir täckta. Rätt på grund av ägarhypolekanses ej som fordran. Fordran som är förfallen till betalning skall betalaskontant, om ej köparen visar att han har avtalat annat med borgenären ellerbetalning skall ulgå ur särskill tillgängliga medel. Om ej sökanden har avståttfrån täckning av förtältningskostnaderna, skall vad som behövs för sådan täckningbetalas kontant. Före försäljningen upplåten rät- Före försäljningen upplåten rät- tighet som gmndas på skriftlig lighet som grundas påskriftlig handling skall förbehållas. I fråga handling skall förbehållas. Förbe- om sådan rättighet gäller vad som håU skall också göras för varje upp- sägsi47 5. låten hyresrätt till enbostadslägen- het i en fastighet, som är taxerad som annan fastighet ochvid taxeringen betecknats som hyreshusenhet, om hyresgästen har tillträtt lägenheten.I fråga om sådana rättigheter gäller vad som sägs i 47 5. Köparen skall lämna handpenning enligt vad som föreskrivsi 35 8 i fråga om inrop på auktion. Återstoden av den kontanta köpeskillingenskall betalas senast efter det att köpehandling har upprättats. Försummasdel, är köpet ogiltigt. Blir köpet ogiltigt, gäller bestämmelserna i 43 8 omhandpenning. Vad som sägs om auktion i 43 8 första siyckei gäller ävenförsäljning under hand. I övrigl beslämmer kronofogdemyndighelen köpevillkoren. Denna lag träder i kraft . Omsakägarförteckningen har upprättats före ikraftträdandet fillämpas fortfarandeäldre bestämmelser. Prop.1983/84:137 65 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , ,, , , , , , , ,R. , , , , Lagrådsremiss med förslag till ändringar ihyreslagstiftningen Är 1975 tillkallades sakkunniga för all se överhyreslagstiftningen (se kommitléberällelse s. 91-97). De sakkunnigaantog namnei hy-resräUsulredningen (Ju 1975:06). Ulredningen har tidigare laglfram delbetänkandel (SOU 1976:60) Hyresrätt 1. Förhandlingsordningar påbostads-hyresmarknaden m.m. samt delbetänkandel (SOU 1978:8) Hyresräu 2Lokalhyra. Betänkandena har legat lill grund för lagstiftning (prop. 1977/ 78;175, CU 32, rskr 347, SFS 1978:304-311 resp. prop. 1978/79:89, CU 32, rskr 308,SFS 1979:252 och 253). Utredningen' överiämnade sittslutbetänkande (SOU 1981:77) Hyresrätt 3 Bruksvärde, hyresprocess m.m.Belänkandel innehåller bl. a. förslag lill ändringar i jordabalken ochhyresförhandlingslagen (1978; 304) saml ell förslag till hyresprocesslag.Belänkandel har remissbehandlals. Till prolokollel i delta ärende bör fogas delsutredningens sammanfattning av sitt betänkande som bilaga 1, dels utredningensförslag lill ändringar i jordabalken och hyresförhandlingslagen som bUaga 2,dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. En sammanslällning avremissyttrandena har gjorts inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (Dnr 2834-81). ordförande, ombudsmannenBengt , direktören , direktören ,tandläkaren , andre förbundsordföranden , ledamoten av , skoldirektörenKari-Erik . 5 1983/84. 1983/84:137 66 Hyresrältsutredningensslutbetänkande (SOU 1981:77) innefattar en allmän översyn av 12 kap.jordabalken (hyreslagen). I enlighel med önskemål (CU 1977/78: 32,rskr 347) har utredningen gjort en utvärdering av bruksvärdesystemet och settöver förfarandet när förhandlingar enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) harstrandat. Utredningen föreslår vissa justeringar i bruksvärdereglerna samt atts. k. kollektiva tvister skall få föras till , om deförhandlande parlerna inte kan enas. I övrigl föreslår ulredningen bl.a. attdet nuvarande systemet med bränsle- och va-klausuler i princip förbjuds, atlhyrestiden i regel skall vara obestämd och atl reglerna om olikauppsägningstider förenklas. Vidare föreslär utredningen nya bestämmelser omförfarandel vid förlängnings- och villkorstvisier, om avstående frånbesittningsskydd och om andrahandshyresgästernas ställning. Utredningenföreslår ocksä ändrade regler om handläggningen av hyrestvister. Ulredningen är inte enseom förslagen i belänkandel ulan reservationer föreligger på ett flertalpunkter. Vid remissbehandlingen harutredningens förslag i allmänhet fåll ett positivt mottagande. Kritik avvarierande styrka framförs emellerfid mot flera av förslagen. Jag anser, i likhel medflertalet remissinslanser, atl utredningens förslag är väl ägnade att läggastill grund för lagstiftning. Mot bakgrund särskilt av vad som har kommil framvid remissbehandlingen anserjag emellertid all del finns anledning alt i någrahänseenden överväga andra lösningar än dem som utredningen har föresfigit. följande kommer jag alt behandla huvudpunkterna i den föreslagnalagstiftningen. Redan nu villjag emellerfid la upp utredningens förslag tillnya bestämmelser om handläggningen av hyrestvister (se belänkandel s. 269-306). Ulredningenföreslår alt i princip alla hyrestvister enligl hyreslagen skall prövas avhyresnämnderna i första instans och med bosladsdomstolen som slutinstans.Förslagel innebär atl vissa lyper av mål förs över från fastig-helsdomstolarnatill hyresnämnderna. Utredningen föreslär också en särskild lag,hyresprocesslagen, som skall reglera handläggningen vid hyresnämnderna och ibostadsdomstolen. Förslaget till hyresprocesslag bygger på ochmedför all hyresnämnderna i fortsättningen skall betraktas som domstolar. Utredningensförslag godtas av flertalel remissinslanser (se remissammanställningen avsnitt8). Mot förslaget alt föra över alla hyrestvister till hyresnämnderna uttalarsig emellertid bl. a. , , ochrättegångsulredningen (Ju 1977:06). 1983/84:137 67 stället att hyresnämnderna förs samman medfastighetsdomstolarna. En sådan ordning förordas också av bostadsdomstolen ochSveriges advokatsamfund. Kritik mot förslaget lill hyresprocesslag framförs avbl.a. rättegångsulredningen, som anser att en reformerad rättegångsbalk ihuvudsak bör kunna användas även för handläggningen av hyrestvister. Enligt min mening är fiden ännu inle mogen för atl taslällning till frågan om en reform av hyresprocessen. Det finns bl. a.anledning atl avvakta vad som blir resultatet av rätlegångsutredningens arbetemed att reformera förfarandet vid de allmänna domstolarna. uppdrag ingår även att överväga kompetensfördelningenmellan allmän domstol och fastighetsdomstol. Jag har alltså inte för avsikt att nu ta slällning tillutredningens förslag till nya bestämmelser om handläggningen av hyrestvister.Jag förordar i stället att nuvarande ordning lills vidare behålls. Jag har i denna fråga särskilt samrått med chefen förjuslifiedeparlemen-let, söm i en lagrådsremiss lidigare denna dag med förslagtill ändringar i arrendelagstiftningen har behandlat frågan om handläggningenav artendelvisler. 2.2 Bruksvärdeprincipen m. m. 2.2.7 Allmänt om bruksvärdesystemet Mitt förslag: Bruksvärdesystemet behålls. Utredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag (sebelänkandet s. 119-181 med slutsatser belräffande bruksvärdesyslemel på s.179-181). Kritik mol bruksvärdesystemet har förts fram av vissa ledamöler (sebelänkandet s. 451, 455 och 469). Remissinstanserna: Även om åtskilliga remissinstanser harfört fram synpunkler på bmksvärdereglernas närmare ulformning, har man allmänlgodtagit all bruksvärdesystemet behålls (se remissammanställningen avsnitt2.1). Skäl för mitt förslag: I utredningens uppdrag har ingåttall ta slällning lill bruksvärdesyslemel och överväga i vilka avseendenbruksvärdereglerna kan behöva justeras (se CU 1977/78:32 s. 19). Bruksvärdesyslemel infördes som norm förhyressältningen för alt trygga bosladshyresgästernas besittningsskydd. Syslemetvar tänkt alt efterlikna en ordning med marknadsbestämda hyror där i huvudsaklikvärdiga bosläder skulle ha samma hyra. Systemet ersatte denhyressättnings-norm som gällt alltsedan 1940-lalel, nämligen hyresregleringen.Hyresreg- 1983/84:137 68 leringeninnebar att hyrorna faslslälldes genom myndighelsbeslut på grundval avfastigheternas produktions- och driftskostnader. Regleringen upphörde helt medutgången av . Enligl gällande rätt kanhyresvärden och hyresgästen i princip fritt bestämma hyrans storlek. Hynsgästenhar vid hyrestidens utgång i de fiesta fall rätt till förlängning avhyresavtalet, dvs. För alt hindra alt besittningsskyddetförlorar sill innehåll lill följd av oskäliga hyreskrav ges i 48 8 hyreslagennormer för hyressältningen, de s.k. bruksvärdereglerna. Reglerna innebär eflerändringar sammanfattningsvis följande (se prop. 1974: 150 s. 311 och470). Vid förlängning avhyresavtal för bostadslägenheter utgår hyran med skäligt belopp. Den hyra somhyresvärden fordrar skall godtas, om den inte är oskälig. Fordrad hyra är altanse som>oskälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsynlill bruksvärdet är likvärdiga. Jämförelse skall i första hand ske med hyranför lägenheler i hus som tillhör allmännytliga bostadsförelag. Vidjämförelseprövningen skall bortses från lägenheter vars hyra inte är rimligmed hänsyn lill hyresläget i orten för närmasl jämförliga lägenheler i nybyggdabostadshus. Med en lägenhetsbruksvärde avses vad den med hänsyn lill beskaffenhet och förmåner saml övrigafaklorer kan anses vara värd ur konsumentens - hyresgästens synpunkt iförhällande till likvärdiga lägenheler pä samma ort. De omständigheter sominverkar på bruksvärdet skall bedömas ulan avseende på den enskildehyresgästens värderingar eller behov. Vid bedömningen skall man bortse frånproduktions-, drifts- och förvaltningskostnader. Även om hyreslagen byggerpå atl hyresvärden och hyresgäslen själva kommer överens om hyrans storlekbestäms hyrorna numera ofta vid regelbundet återkommande hyresförhandlingar. Hyran för lägenheter somtillhör allmännyttiga bostadsföretag bestäms efter förhandlingar enliglhyresförhandlingslagen mellan föreiagei och en organisation av hyresgäster, iregel tillhörig . Hyrorna fastställs så att de iprincip skall täcka förelagels självkoslnader för drift, kapilal och underhällav bostäderna. Inom bostadsbeståndet förekommer en hyresuQämning som innebäratl en del av den erforderliga hyran för nya bosläder fördelas på hyrorna förlägenheterna i det äldre beståndet. Även inom del enskill ägdabostadsbeståndet besläms hyrorna numera ofta vid förhandlingar mellanhyresvärden och en organisation av hyresgäster. Cirka 80 procenl avlägenheterna omfattas av förhandlingsordningar. Hyrorna besläms efter enjämförelse med hyrorna i allmännyttiga bostadsföretag. Till skillnad melhuvudprincipen vid hyresförhandlingar inom del allmännytliga bostadsbeståndet,nämligen självkoslnadsläck-ning, sker alltså förhandlingarna inom det enskiltägda beståndet i princip utan alla kostnadsjämförelser. Prop.1983/84:137 69 Omparterna inte kan komma överens om hyrans sloriek och hyresförhandlingarnastrandas, kan den enskilde hyresvärden eller hyresgästen få hyran förlägenheten bestämd av hyresnämnden. Nämnden tillämpar då bruksvärdereglerna.Bruksvärdereglerna lillämpas också om en förhandlingsöverenskommelse om hyranhar träffals mellan parterna och den enskilde hyresgästen inte vill godtaöverenskommelsen i den del den avser honom utan vänder sig till hyresnämndenför atl få hyran ändrad. Undersenare år har bruksvärdesyslemel kritiserats. Enligl utredningen medförsystemet åtskilliga tillämpningssvårigheter. Svårigheterna hänger samman medbl.a. de s.k. sociala kostnaderna och de höga nyproduk-tionskostnadenia förflerbostadshus. De hänger också samman med den hyresuQämning som sker inom detallmännyttiga bosladsbesländet, svårigheterna atl finna representativajämförelselägenheter vid bruksvärderingen och riskerna att en växande andel avhyran görs koslnadsanknuten. Krilikenmol bruksvärdesystemet innebär enligt ulredningen sammanfattningsvis följande. Deallmännyttiga bostadsföretagen får bära ett slörre socialt ansvar än andrafastighetsägare, vilkel ökar kostnaderna i det allmännyttiga beståndet. Tillföljd av jämförelseprövningen blir hyrorna i det privatägda beståndet för högai förhållande lill koslnaderna i detta bestånd. Å andra sidan kan hyrorna i deprivatägda fastigheterna påverkas i motsatt riklning genom atl de allmännytligabostadsföretagen inle tar ul full täckning för sina koslnader. Bruksvärdeprincipen kanockså leda till all del inte är möjligl atl fä hyran alt läcka de numerakraftigl ökande kostnaderna för nyproduktion av bosläder. Den hyresuQämningmellan yngre och äldre bosladshus som förekommer inom de allmännytligabostadsföretagen medverkar till atl hyrorna blir alltför låga i nyproduktionen.A andra sidan kan utjämningen skapa alllför höga hyresnivåer i del äldrebostadsbeståndet. Brislen på jämförelsematerial och de problem som kan uppkommanär samtliga allmännyttiga förelag i en kommun eller en kommuns endaallmännyttiga förelag begär hyreshöjning för samlliga sina lägenheter medförockså särskilda svårigheler. Även om utredningensledamöler har kommit till olika meningar vid bedömningen av den kritik somförts fram mot bruksvärdesyslemel arman ense om att bruksvärdesystemet - trotsvissa brister - är överlägset det system med hyresreglering som lidigaregällde. Ulredningen har också gjort den bedömningen att problemen med de höganyprodukfionskostna-derna och de sociala kostnaderna för främst allmännyttigabostadsföretag knappast kan lösas genom ändringar av bruksvärdereglerna ulanmåsle angripas med andra ålgärder av bostadspolitiskt och bostadssocialt slag. Underremissbehandlingen har utredningens uppfallning vunnit allmän anslulning. Ävenjag delar utredningens uppfattning. Av de tre metoder för hyres- Prop.1983/84:137 70 sättningsom rimligen kan aktualiseras, nämligen marknadsprisbildning, bruksvärderingoch hyresreglering, är bruksvärderingen enligt min mening klart överlägsen.Självfallet uppfylls inte de gmndläggande bostadspolitiska målen enbari genomvalet av den ena eller andra hyressätlningsnormen. Tillsammans med andrabehövliga åtgärder är emellertid bruksvärderingen den bäsla metod vi f. n.känner för atl försöka ge alla människor en bra bostad till rimligt pris. Somjagnyss antydde kräver flera av de problem som kan iakttas påbostadshyresmarknaden helt andra åtgärder än allmänt verkande ändringar ireglerna för hyressättningen. Det gäller särskilt de problem som hänger sammanmed de ekonomiska förutsättningarna för byggande och boende. Delfinns i det här sammanhanget därför också skäl atl erinra om det arbete sombedrivs av bosladskommiltén (Bo 1982:02). Somjag framhållit i kommilténsdirekliv skall arbelel i fråga om den statliga bostadspolitiken inriktas på bl.a.en övergripande översyn av bostadsstöd och finansieringsvillkor i allmänhelsamt en översyn av förulsältningarna för de allmännyttiga bostadsföretagens\'erksamhet med utgångspunkten atl deras roll i den socialabostadsförsörjningen skall tryggas (se dir 1982:94 s. 10). Vadjag nu har anfört innebär atl någon annan norm än bruksvärdesysle-met förhyressättning av bostadslägenheter inte bör införas. Mittförslag: Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyranfastställas att utgå med skäligt belopp. Förslagel innebär all det företrädesom nu gäller för av hyresvärden fordrad hyra försvinner. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (se belänkandet s. 182-183). Enledamot är skiljakfig (se betänkandet s. 459). Remissinstanserna:Förslaget h;ir i allmänhet lämnats ulan erinran av remissinstanserna. och näringslivets byggnadsdelegation anser atl regelnom hyresvärdens företräde bör behållas. (Se remissammanställningen avsnitt2.1.) Skälför mitt förslag: Enligt nuvarande ordning skall den hyra som hyresvärdenfordrar godtas, om den inte är oskälig. Del gäller alltså ett företräde tillförmån för av hyresvärden fordrad hyra. Vidjordbruks- och bostadsarrende gällde tidigare ett motsvarande företräde tillförmån för av jordägaren fordrad artendeavgift. Detta företräde logs emellertidbort är 1979 (se 9 kap. 9 8 och 10 kap. 6 8 jordabalken). Härvid framhölls detsärskill att man uppnådde det från principiell syn- Prop.1983/84:137 71 punkltillfredsställande resultatet alt parternas jämställdhet i avtalsförhållandetkom till klarare uttryck (se LU 1978/79:23 s. 20 och 48). Föratt likställa hyresparterna har utredningen föreslagit att motsvarande ändringnu görs i hyreslagen. En hyresgäst kan redan nu ulan samband med enförlängningsprocess föra lalan i hyresnämnden om villkorsändring. Del kan ocksåförekomma att både hyresvärd och hyresgäst begär ändring i fråga om hyran.Enligt utredningen finns det då inte anledning att ge företräde åt hyresvärdensståndpunkt. I stället bör frågan vilken hyra som i fortsättningen skall gällabedömas genom en skälighetsprövning där parterna i princip likställs. Förslagethar kritiserats från faslighetsägarhåll. Kritiken går ut på att del ärnaturligt att ett visst företräde ges för hyresvärdens yrkanden, eftersom detär hyresvärden som bjuder ul lägenheten och därvid anger de villkor han önskar.En sådan ordning anges också stämma överens med reglerna i 5 8 köplagen. Denkritik som riktals mot utredningsförslaget är enligt min mening inle bärande.En jämförelse med reglerna för köp och då i synnerhet reglerna omköpeskillingens bestämmande kan vara berättigad vid nyupplåtelse avbostadslägenheter. Vid nyupplåtelser gäller också avtalsfrihet i fråga omhyrans storlek. Bruksvärdereglerna däremot lar sikle på redan beståendehyresförhållanden genom att ange för villkoren för den fortsallauthyrningen. Atl i förlängningssituationen göra en jämförelse med reglerna omköpeskillingens bestämmande är mindre träffande. Jagansluter mig på gmnd av del anförda lill utredningens förslag att slopaföreträdet för av hyresvärden fordrad hyra. Vid tvist bör i slällel hyranfastställas att utgå med skäligt belopp. 2.2.3Lägenheter med olika förmåner Mittförslag: Inga ändringar görs i fråga om själva bruksvärdebegreppel. Utredningensförslag: Prövningen av själva bruksvärdet skall i fortsättningen avse vad enlägenhet med hänsyn lill dess beskaffenhet och boendemiljön i övrigt kan ansesvara värd för hyresgäster i allmänhel.