prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Vinstdelningsmodellenbör enligt RRV:s mening vidare ses mot bakgrund av de åtgärder som kan bliaktuella att vidta för finansiering av ett fortsatt genomförande avinkomslskaltereformen inom hushållssektorn. Att införa den föreslagnavinstdelningsmodellen med en produktionsfaktorskatt (enligtbrultoskattekommitténs förslag) och med en bibehållen företagsbeskattningskulle medföra atl företagssektorn omfattas av 1983/84:50 86 tre olika skattesystem (nettovinstbeskalining.vinstdelningsavgift, proms) jämsides med arbetsgivaravgifts- ochmervärdeskatlesystemen. Hanteringskostnaderna för och regejkomplexiteten i etlsådant sammanlaget skalle- och avgiftssystem blir enligt RRV:s meningbeiydande. RRV anser sammanfattningsvis atl den föreslagnavinsldelningsmodellen inte kan ses isolerad från övriga skatte- och avgiftssystem.Sett i detta perspektiv blir enligt RRV:s mening vinstdelningsmodellen enfaktor som ytterligare ökar komplexiteten i etl redan nu komplext regelsystem.En sådan utveckling bidrar inte till att åstadkomma den förenkling som enligtRRV;s mening bör eftersträvas även inom skatte- och avgiftssystemen förföretagssektorn. Det är en allmän uppfattning atl vårt skattesystem ärmycket komplicerat. har framförts starka önskemål omförenklingar. Regeringen har 1980 i direktiv till samtliga kommittéer uttalatalt ändringsförslag bör vara så utformade att de kan genomföras inom ramen föroförändrade resurser. Sedan ungefär arbetar en särskildkommitté med att utarbeta förslag som skall radikalt förenkla bådebeskatl-ningsförfarandet och skalteprocessen. Vinstdelningsgruppens förslag gårstick i stäv med dessa tankegångar. I och för sig kan inget invändas mot själva principen altge inkomstskatten en utformning så att inflationens inverkan påskatteunderlaget elimineras. Vad som i första hand skulle vara av intresse attmotverka med en infiationskorrigering av skatteunderlaget är emellertid denbetydande förmögenhetsomfördelning mellan låntagare och långivare somnuvarande skattesystem automatiskt ger upphov till. Sätts åtgärder in enbartinom företagssektorn ställer det sig emellertid helt annorlunda. För förelagensdel skulle visserligen - allt annal lika - möjlighelerna att behållaproduk-tionskapacileterna öka. har emellertid detta inle setts som någotstörre problem eftersom reserveringsreglerna är så gynnsamma all de, åtminstonetill viss del. kan sägas beakta inflationens verkningar. Inte minsl gällerdetta i ell internationellt perspektiv. Något uttalat önskemål om att isärskild ordning få korrigera beskattningsunderlaget för inflationen har därförknappast funnits ens från företagarhåll. Anledningen är kanhända atl man ärmedveten om den komplexitet i regelsystemet det skulle medföra, något som förövrigt framkommit vid de diskussioner som pågått och fortfarande pågårbeträffande möjligheterna all i civillagsiiflningen införa regler som lederfram till ett inflationskorrigeral årsbokslut. Mol bakgrund av dessa förhållanden - förenklingsslrävandensaml elt befintligt företagsbeskattningssystem där inflationskompensation redanfinns inbyggd vore det olyckligt om det fördes in ytterligare ett regelsystembara för atl ta ut den extraskatt som vinstdelningsavgiflen utgör.Årsresultatet skulle då behöva beräknas på tre olika sätt - ett enligtcivilrättslig lagstiftning och två enligt olika skattelagar. Det säger sigsjälvt att en sådan utveckling inte är särskill eftersträvansvärd. Att det nu föreliggande förslaget inte är någontilltalande lösning kan ses även från en annan utgångspunkt. Här har under långlid byggts upp elt företagsbeskattningssystem, som trots sina många regler,fungerar tämligen väl. Vid sidan härav skulle dä införas elt system som"sopar bort" de från tillväxlsynpunkt viktigaste reglerna samtidigtsom de ersätts med en helt annan konstruktion. är väl medveten omatt vinstdel- 1983/84:50 87 ningsgruppensuppgift varil att finna en mera renodlad vinst att lägga lill grund föravgiftsuttag än vad nuvarande företagsbeskattningssyslem ger. Samtidigtifrågasätter om exaktheten och rättvisan företagen emellan blirså mycket större. En annan sorts kritik somkan riktas mol förslaget är att det medför etl "stelbent" system.Vinsldelningsavgiftens karaktär av definitiv kostnad, avsaknaden avreserveringsulrymme samt inverkan av det aktuella årets skattebelastning påavgiftsunderlaget medför all korrigeringar av felaktigheter leder till enmängd följdändringar. Fördelen med nuvarande syslem är alt åtgärder av detslaget kan företas utan att beskattningsunderlaget ändras, enmöjlighet som genom nytillkomna regler ökar vid taxering. Medhänsyn till det syfte uttaget av vinstdelningsavgift har borde det ocksårimligen vara ett önskemål att olika intressenter i företaget på ett någorlundaenkelt sätt skall kunna konstatera vad uttaget kan länkas bli eller hur detberäknats. Inte minsl torde de anställda ha ell sådant intresse. I stället föratt krångla till beräkningarna bör även av det skälet enkelhet eftersträvas.Länsstyrelsen vill här erinra om det s. k. PLAN-projektels förslag omförtryckta räkenskapsuldrag för att kunna förbättra skattekontrollen. Störreenhetlighet i den redovisning som lämnas av förelagen är alltså vad som behövs. Inflationsavdragetutgör ett definitivt kostnadsavdrag. Det är därför viktigt att det blir enordentlig kontroll av underlaget. Men från skattemyndigheternas sida måste manfråga sig om det över huvud taget "lönar sig" alt använda resurserför denna sorts kontroll. I såväl taxerings- som revisionsarbetet måste ställasvissa krav på effektivitet både avseende intäktskontroll och kontroll avavdrag. Ett av effektivitetsmåtten är givetvis de skattemedel som kanförväntas inflyta till statskassan som en följd av kontrollen. Detta påverkasav den skattskyldiges marginalskatt, som vanligen är . Även aktiebolagenkan inrymmas i detta skikt. Enkontroll av underlaget för inflationsavdraget liksom det i samband medskattereformen införda underlaget för tilläggsbelopp innebär att marginalskatterpå är aktuella. Skatten på tilläggsbeloppet utgör ovanför den s.k.brytpunkten och inflationsavdraget kan även det, med hänsyn till den förväntadepenningvärdeutvecklingen, antas ha ett "värde" som ligger ungefärinom samma latitud. Ett för högt underlag på l.ex. vid inflationmedför ett oberättigat inflationsavdrag på . och en skattevinsl med5000-6000 kr. Medden kännedom som finns om oredovisade inkomster och andra oegenlligheter - dendolda sektorn har beräknats medföra ett årligt bortfall av skatteunderlag med20-30 miljarder kr. - och som från marginalskattesynpunkt är betydligtintressantare skulle en strikt effektivitetstill-lämpning antagligen medföraatt inflationsavdraget blir obetydligt kontrollerat. Ändå skulle manförmodligen, inte minst inledningsvis, vara tvingad att utöva en viss kontroll,något som då kan sägas gå ul över betydligt angelägnare uppgifter. Fråndenna mera renodlade kontrollsynpunkt kommer således inflationskorrigeringenatt medföra en klar försämring. Skattekontrollen blir totalt sett mindreeffektiv. Till detta kommer den ökade komplexitet i själva regelsystemet somdenna ytterligare dimension innebär. Sammanfattningsvisär av den uppfattningen att förslaget medför onödigt mycketkrångel för att "träffa" den s.k. övervinsten och 1983/84:50 88 därmed kunna ta ut den extra skallen. Länsstyrelsenavstyrker därför att ytterligare etl företagsbeskattningssystem införs. Ombeslul fattas om vinsldelning föreslår i stället att de reglersom gäller innevarande år för uttag av vinstskatt behålls. Företag som lämnatutdelning kan sägas ha goda vinster, i vart fall över en längre tidsperiod. Medutdelningen som underiag bör rimligen också avgiftssuttaget alt tillförasfonderna bli jämnare. Ett annat alternativ, som vill peka på, äratt helt enkelt höja bolagsskatten. Det bör ge i slorl sett samma resultat somatl först justera upp underlaget och sedan ta ut en särskild skatt. Utredningens målsättning att genom inflationskorrigeringåstadkomma ett rättvisande vinstbegrepp, har resulterat i ett kompliceratregelverk, som trots sina detaljbestämmelser inte utesluter möjligheter förföretagen atl genom olika åtgärder skapa fördelar ur vinstdelningssynpunkt.Härmed åsyftas åtgärder, som är fullt lagliga i inkomstskattehänseende. /SR anför: Organisationen beklagar att utredningen inte haranalyserat vinstdelningsförslagets effekter för näringslivel i allmänhet ochför investeringsuivecklingen i synnerhet. Inte heller har utredningenanalyserat de nya incitament och möjligheter till för samhället och företagensuboptimal skatteplanering som kan uppstå om vinstdelningen genomförs. Avsaknadenav konsekvensanalys begränsar ytteriigare möjligheterna att bedöma modellen somsådan. Det är svårt att frigöra sig från misstanken att den snävatidsramen är etl svepskäl till att slippa genomföra en sakligt och ekonomisktmotiverad kartläggning av förslagets effekter. Sammanfattningsvis avvisar /SR den föreslagnavinstdelningsmodellen både som finansieringskälla till lönlagarfonder och somnytt permanent inslag i lönebildningen. Om obligatorisk vinstdelning trotsdetta kommer att införas anser /SR atl förslagel bör revideras påavgörande punkter. Såsom förslaget är utformat har avgiften tekniskt setlkaraktären av en skatt som leder till en skärpning av bolagsskatten. I följd avatt ett realt vinstbegrepp ligger till grund för vinstdelningsavgiften innebärdenna att en i praktiken progressiv bolagsskatt delvis återinföres. Denprogressiva aktiebolagsskatten avskaffades av en enig riksdag ochtanken på införandet av en sådan skatt avvisades senast av en enigföretagsskatteberedning i slutet av 1970-talel. Vare sig erfarenheterna av den progressivaaktiebolagsbekattningen eller expertrapporten behandlas av gruppen. Föreningen finnerdetta vara en brist i utredningen. Gruppen anser att en fundamental fråga är vad som skallräknas som övervinst. Det är i princip denna vinsl, som skall bli föremål förvinstdelningsavgift. Prop.1983/84:50 89 Expertrapportenpekar på några grundläggande teoretiskabegrepp och samband, vilka är avsedda att ge vägledning vid en praktiskutformning av system för övervinstdelning. Gruppen vare sig behandlar ellerbeaktar expertgruppens resultat. Ettinförande av en real vinstbeskatlning medför att företagsbeskattningen kommeratt innehålla såväl nominella som reala principer, vilket kommer att medföraen ökad skatteplanering. Vinstdelningsgruppenföreslår en avgift på av avgiftsunderiagel. Föreningensaknar utredningens underlag för att kunna bedöma huruvida avgiften börbestämmas till denna storiek. Emellertid kan konstateras alt en sådan avgiftskulle innebära en betydande skärpning av företagsbeskattningen! Ulredningenhar genomförts under en ofattbart med hänsyn till att ämnet ärkomplext och mångfacetterat och att ett helt nytt system föreslås. Förslagetberör hela det svenska näringslivet. Av omständigheterna har förslaget kommitatt präglas av en pragmatisk syn på uppgiften. Utredningen har måst tillgripavissa schablonlösningar och synes på flera punkter överförenkla och nedtonasvårigheter och negativa effekter. Motiveringarna är genomgående knapphändigaoch analyserna är på flera områden i del närmaste obefintliga. Utredningensynes även ha varit låst av de detaljerade direktiven, vilket fått till följdatt en mer allsidig belysning av ämnet ej genomförts. Somnämnts har modellen utformats så alt den kan likställas med en progressivvinstskatt. Utredningen har noterat att progressivitelen skapar särskildaproblem, men har ändock inte närmare analyserat frågan. På uppdrag avutredningsgruppen har docent undersökt huruvida enprogressiv vinstskattning är att föredra framför en proportionell. Yttrandetsynes inte ha behandlats av utredningen. Frågan har även prövats av fleraskatteutredningar och har i.samtliga fall avvisats. Eftersom uttaget blir enkostnad i företaget finns det skäl att anta att den kommer att få negativaeffekler på investeringar, effektivitet och sysselsättning i industrin. Detböräven särskilt observeras atl avgiften i första hand kommer att drabba delyckosamma företagen med utvecklingsmöjligheter och låg kapitalbindning. Ihögteknologiska och utvecklingsföretag krävs goda vinster för att kunnafinansiera den expansion som kan bli möjlig om man lyckas. Denna typ av företaghar istället behov av att fä uppskjuta beskattning genom ex.vis avsättning tillfonder för marknadsinvesteringar och utvecklingsinsatser och andra åtgärderför att förstärka soliditeten i ett expansionsskede. Meloder för skatteberäkningaroch redovisningskonventioner bör inle tillåtas få styrningseffekter som verkarhindrande på drivkraften bakom företagens utveckling. Svensktnäringsliv är i hög grad internationellt. En progressiv vinstskatt kan antagasförsvåra kommunikation, kapitialanskaffning öch nyetablering. Iett realvinstskatlesystem blir beräkningsproblemen sannolikt stora. FARifrågasätter därför om inte den negativa effekten av ett nominellt syslemlättare och säkrare skulle kunna begränsas genom speciella avdrag 1983/84:50 90 ochuppskjutning av beskattningen i huvudsak inom ramen för nuvarande system medsärskilda ned- och avskrivningsmöjligheter. Redaninförandel av ell realbeskatlningssystem är i och för sig en sä genomgripandeförändring av skattesystemet, att detta först borde fullständigt utredas innanman överväger att införa en övervinslbeskattning baserad på reala termer. Utredningenhar som nämnts ej behandlat det i direktiven angivna villkoret, att i så storutsträckning som möjligt undvika att effekten resulterar i en höjning avlönsamhetskravet på investeringar. FAR finner att det framlagda förslagetgenom sin komplexitet skapar osäkerhet i kalkylsituationen och att det iflertalet fall kan antagas komma att verka höjande på avkastningskravet. Företagenkommer också atl få avsätta ytterligare resurser för skatteplanering. Nuvarandeskattesystem medger som bekant vissa konsolideringsmöjligheter genomlagernedskrivningar, accelererade avskrivningar på anläggningar etc. Dessamöjligheter har fått för industrins utveckling mycket gynnsamma effekler, ochborde bibehållas även i ett nytt system. Envinstdelning i någon mening förutsätter att begreppet normal vinsl kandefinieras. Utredningens förslag innehåller dock ingen definition, men avvisarden naturliga utgångspunkten att utgå från avkastning på eget kapital med attdet medför praktiska svårigheter. Istället väljs etl på andra grunderdefinierat s.k. fribelopp, vilket då skulle fylla samma funktion som normalvinst. Professor har på utredningens uppdrag avgivit ellsärskill utlåtande om begreppet normal vinsl. Någon diskussion av Johanssonstankegångar redovisas ej i förslaget. har framhållit att dentraditionella redovisningen innehåller ofullkomligheter liksom att kunskapenom aktiemarknadens reala avkastningskrav är begränsad i synnerhet förindividuella företags aktier. finner ingen bättre definition avnormal vinsl än det pris förelaget måste betala för alt trygga försörjningen avriskkapitalet. finner vidare att vinst och räntabilitetskrav då helstbör mätas i reala termer enligt någon form av inflalionsredovisning. Johanssonillustrerar också hur "normal vinst" kan härledas från denräntabilitet på det egna kapitalel som motsvarar aktiemarknadensavkastningskrav. Utredningenhar också (s. 40) konstaterat alt det vore naturligt atl definiera fribeloppel(normalvinslen) utifrån räntabilitelskrav på eget kapital. Med hänvisning tillsvårigheterna atl beräkna den reala förmögenhetsökningen mellan tvåbokslutstillfällen finner utredningen dock att övervägande skäl talar emot attbestämma fribeloppet som en andel av företagets egna kapital. Utredningenfinner istället att en "lämplig avvägning" nås genom att fribeloppetbesiäms som av lönesumman. Detta motiveras bl. a. med alt lönesumman iindustrisektorn motsvarar redovisat eget kapital. FARfinner all utredningen således i realiteten kommit fram till att den valdamodellen möter så allvarliga praktiska hinder att den inle kan införas i ettlagstadga! Utredningen har konstaterat att real vinst bör beräknas somförändring i den reala förmögenheten men att della är svårt atl göra. Modellenbegränsas därför till partiella omräkningar av den nominella vinslen. Dessutomfinner utredningen att den mest naturiiga definitionen av normalvinst avpraktiska skäl inte kan användas därför att man vall att utgå från realatermer. Vid motiveringen av den valda definitionen av fribeloppet görs däremotomotiverat jämförelser mellan det reala resultatet och det nominellaredovisade egna kapilalet. Prop.1983/84:50 91 FAR finner att utredningens förslag av angivna skäl intekan göra anspråk på att vara en modell för beräkning av övervinster. Engrundläggande fråga som inte berörts av ulredningen är att normalvinstdefinierad utifrån elt finansiellt synsätt måste vara individuell för varjeföretag, varför varje form av generellt definierat mått inte kan bli heltneutralt mellan företag och företagsformer. Eftersom utredningen som nämnts på etl tidigt stadiumkonstaterar att real förmögenhel inte praktiskt sett kan beräknas med rimligsäkerhet och arbetsinsats hade utredningen bort överväga att definieraövervinsten utifrån nominella mått. Därigenom skulle även en bättreöverensstämmelse med företagens tillämpade mått uppnås. Vid en modell baseradpå nominella mått finns det skäl atl ytteriigare överväga behovet av utrymmeför konsolidering så att skattebetalningarna inle inkräktar på förelagens kapaciteteller hindrar en önskvärd expansion. Samma grundinställning präglar de skärptarestriktionerna för utdelning aktiebolagslag 12 kap. 2§. Som exempelpå ålgärder som redan nu borde kunna vidtagas i detta syfte vill FAR peka påatt mol denna bakgrund avskrivningarna på själva industribyggnaderna äromotiverat begränsade (). Inventarierna kan som bekant avskrivas med 30%.Ofta är anläggningen ju en företagsekonomisk enhet, exempelvis iprocessindustrin. FAR anser vidare alt förslaget kommer atl få ogynnsammastyrningseffekter på koncernstruktur, organisation, handlande och redovisning.Utöver vad som anförts ovan vill vi bl.a. peka på att den progressivavinslskallen kopplad med nuvarande inkomslskatteregler kan komma att styraverksamhet och resultat till utlandet och anknytningen av fribeloppet enbartlill lönesumman kommer att verka hindrande för naturlig samverkan i exempelserviceföretag och hindrar naturlig specialisering och in-hyrning av tjänster.Som nämnts kommer avgifter att främst drabba kapitalinlensiva företag med låglönesumma och lyckosamma utvecklingsföretag. Förslaget missgynnar exempelvisföretag som lägger ul tillverkningen på legobasis eller lill ett delägt företagi jämförelse med all driva tillverkningen i egen regi. Avgiften kan sänkasexempelvis genom sammanslagning med låglönsamma och löneinlensiva förelag.Förslaget skulle också komma att styra tillämpade redovisningsprinciper,exempelvis aktivering av utgifter. Förslagel komplicerar det rådande redan kompliceradeskattesystemet och det är som nämnts inle neutralt mellan företag med olikaorganisation och struktur och mellan företag som drivs i olika företagsformer.Effekterna blir olika för olika branscher, och företag med varierandesoliditet och kapitalbindning i anläggningar. De förelagsekonomiska konsekvensernahärav har inte belysts av utredningen. Den väsentliga frågan ur hyresgästernas synpunkt ärhuruvida förslaget kommer att få någon inverkan på hyresnivån. Gruppen harföreslagit att vinstdelnirigsavgift ej skall eriäggas av bostadsföretag somavses i 24 § 3 mom. kommunalskattelagen. Därmed kommer de allmännyttiga bostadsföretagen,som är hyresledande, inte att omfattas av vinstdelningen. kan därför konstatera att förslaget inle kommer att få någoninverkan på hyresnivån. 1983/84:50 92 Vinstdelningsgruppensynes i sina resonemang ha varit bunden till de gällande reglerna för attberäkna inkomstskatten för aktiebolag och jämförbara juridiska personer. Dettaförhållande har medfört att förslaget i realiteten endasl innebär en höjningav inkomstskatten för juridiska personer samt att denna höjning sker medtillämpning av nya och än mer komplicerade regler. Motsvarande effekt somförslaget ger torde kunna ha åstadkommils med väsentligt enklare regler.Enligt KF:s mening skulle det ha varil möjligt att lägga fram elt förslag somvar enklare och sannolikt mer ändamålsenligt, om vinstdelningsgruppen inteprioriterat en anpassning till det nu gällande administrafiva systemet. Allanvända den beskattningsbara inkomsten som utgångspunkt för beräkningarnainnebär en mycket gynnsam behandling av förelagen. Företagen har därigenomgoda möjligheter till bokslutsdispositioner utöver lagerreservering (somsåledes inte är avdragsgill). Företagen har möjlighet till företagsekonomisktej motiverade överavskrivningar på inventarier och maskiner samt avsättningartill investeringsfond. Praktiskt sett torde ingen annan utgångspunkt än denbeskattningsbara inkomsten kunna användas för beräkningen avvinstdelningsavgiften. Det skulle föra med sig ett alltför omfattandelagkomplex, med definitioner som inte anslöt sig till någon befintliglagreglering, om man skulle använda sig av en annan bas för beräkningarna. Detär enligt LO:s mening att beklaga att detta inle är möjligt. Detär viktigt alt vinstdelningen inte innebär några svårigheter för snabbt växandeföretag med liten kapitalbas. Systemet bör också undanta småföretag frånvinstdelningen. Vinstdelningsgruppenhar, för det första, löst della genom att föreslå ett väl tilltaget fribeloppom som undantas från vinstdelning. Därigenom berörs ytterst fåföretag med färre än 20 anställda. Även av övriga företag kommer en minoritetatt behöva betala vinstdelningsavgift, med utgångspunkt i den vinstnivå sområdde 1980. Del nominella fribeloppel gör det dessutom administrativtbetydligt enklare att hantera vinstdelningen eftersom det blir ett väsentligtfärre antal företag som blir aktuella för vinstdelning. Det innebär också enväsentlig förenkling för förelagen som i normalfallet inte behöver göra någonomfattande beräkning av underlaget för vinstdelning. Sakligt setl innebär detnominella fribeloppet inte något stort bortfall av vinstdelningsavgifler. LOanser det värdefullt att ett sådant nominellt fribelopp finns med ivinstdelningsmodellen. De som gruppen föreslagit är en rimlignivå på fribeloppet. Fördet andra har gruppen föreslagit att årets nominella vinst fårinfla-tionsuppräknas, vilket framför allt innebär fördelar för expanderandeföretag med god lönsamhet. Fördet tredje innebär möjligheten för förelagen all undanta avsättningarna tillinvesteringsfonder o.d. möjligheter för expanderande företag att undandravinster från vinstdelningsavgift. Totaltsett är detta väl grundade avdragsmöjligheter som är särskilt Prop.1983/84:50 93 anpassade till småföretag och expanderande företag. Det ärrimligt atl modellen för vinstdelning innehåller sådana avdragsmöjligheter. LOvill därför tillstyrka dessa möjligheter till avdrag innanvinstdelningsunderlaget fastslälls. Vinsldelningsgruppen föreslår att vinstdelningsavgiflenbestäms till av det underlag som räknats fram genom inflationsuppräkning,fribelopp etc. Det utgör ingalunda en för stor del av den reala vinsten överfribeloppet. Vinstdelningsavgiften är förmånligt behandlad genom att den är avdragsgillvid nästa års inkomsttaxering. LOaccepterar det föreslagna lönebaserade fribeloppet och den föreslagnavinstdelningsavgiften. Del finns emellertid anledning att utvärdera modellenseffektivitet efter en lid. Det kan vid detta lillfälle utvärderas om modellenär tillräckligl effektiv. Utvärderingen motiveras av att det är svårt attbedöma hur stor vinstdelningen kommer att bli på grund av de många möjlighetertill avdrag som finns i modellen. Det förslag som presenteras från vinstdelningsgruppenmotsvarar i allt väsentligt de krav som kan ställas på en fungerande modell förvinstdelning. Den måste dock betraktas som generös för företagen. LO villdärför att en utvärdering av modellens effektivitet görs efler .