prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — F. n. är ASEAN-länderna och NIC-länder i ett sådantpopulärt område och för vilket utsikterna fram fill är mycketgoda. var och sådana områden och tidigareIndien liksom vissa latinamerikanska länder. För företag med projektexportsåsom kraftverk, hamnar och kommunika-fion är ständiga omdisponeringar avförsäljningsapparaten någol naturligt i takt med atl nya projekt aktuahseras.Det finns dock stora risker alt även företag med annan inriktning dras med idelta ständiga sökande efler nya marknader. Imarknadsulvecklingsperspektivet ingår också förändringar i företagsorganisationoch strategi. Industriulvecklingen som helhet - både vad avserproduktionsapparatens interna uppbyggnad och nya produkler -kan förväntas ledatill en koncentration på syslemuppbyggnad och ökade inslag av mjukvara.Kundanpassad lillverkning och lillverkning i korta serier kommer atl varacenlrala begrepp. Storserietillverkning och tillverkning i slora volymer ärinte svensk industris styrka . Konsumentvaruindustrin har tidigare valtssom exempel. Man kan inte heller förvänta sig alt svenska företag annal än iundanlagsfall bygger upp sin konkurrensposition på delta koncept. Man fårsnarare räkna med alt dessa marknader efler hand las över av låglöneländer ochländer med störte inhemska marknader. Ett försteg har även de företag som i daghar en stark marknadsposition. Svenskastorföretag har fört ell liknande resonemang. De omorganisalioner somgenomförts har ofta gåll ut på atl dela verksamheten i nalurliga affärsområdenefter produki och marknadsinriktning. Målsättningen har vanligen varil altgenom ökad decentralisering och förstärkt marknadskon-takl skapa incitament ochökat ansvar. Storföretagen har lagit konsekvenserna av den byråkrati, somuppstår i slora organisationer och som tenderar att skapa en stelhet i verksamhelenmed alltför stark styrning ulifrån produktionstekniska mål. Tendensen är klaratt man nu försöker efterlikna småföretagens flexibla organisation. Man kanförutsätta att den starka omvälvningen i näringslivel under senare hälften av 1970-lalelhar påskyndat denna omorganisation. Storföretagens möjligheter att förenastyrka och stora resursinsatser med ökad flexibilitet ger goda möjligheter förstärkt marknadsposition ulomlands. För småföretagen med deras begränsaderesurser kommer en allt hårdare internationell konkurtens och ökade behov avalt exportera all utgöra ett problem. 1983/84:135 259 6.5Förutsättningar för förstärkt svensk konkurrenskraft Svenskindustri befinner sig i ett bättre läge än på mycket länge.Konjunkturuppgången har medfört en markant produklionsökning, ökad export ochökade vinster. Omstruktureringen har drivits långt i många storföretag ochrisksatsningarna ökar. Nyföretagandet ökar åter efler en lång nedgångsperiod. Enstrategi för svensk industris utveckling fram lill kan intebaseras på delaljerade nationella planer. Ett mycket stort antal företag kommeralt utveckla en specifik kompetens och en kompetens i annan riktning änmajoritetens. Det bör också vara så atl förelag uppmunlas atl söka egna, nyavägar. Ändåfinns vissa gemensamma förutsättningar för svensk industri som kan läggas fast.Analysen i denna bilaga har pekat på följande förutsättningar för en förstärktkonkurtenskraft: Svensk industri år2000 kommer att bestå av i huvudsak samma stora förelag och samma branschsammansälining som . Detta hindrar inle atl förändringar i företagsstrukturen kan komma alt ske. Basindustriernas och de slora verkstadskoncernernas konkurtenskraft kommer alt vara avgö rande för den ekonomiska inriktningen i stort. För framför allt basindu striernas utveckling är det av vikt alt del inle sker några snabba förskjut ningar uppåt i kostnadslägel. Svensk industri måste vara konkurtenskrafligpå en internationell och öppen världsmarknad. har allt all vinna på atlförsvara en fri handel. Svensk industri måste därvid vara inställd på atlständigt anpassa sig lill det internationella läget. Också den snabba tekniskaförnyelsen medför att kraven på flexibilitet ökar. Betydelsen avinternationellt samarbete på förelagsnivå i syfte alt tillgodogöra sig ochutveckla ny teknik kan förväntas öka. Den inhemska marknaden kommeralltid alt vara lilen i jämförelse med de behov företagen har att bl. a. kunnafördela forsknings- och utvecklingsinsatser på tillräckligt slora fillverkningsvolymer.Hemmamarknaden är framför allt lämpad för utveckling och test av nya produkler.Förelagen måste snabbt ut på exportmarknaderna och exporten måste öka även avseendemogna produkter för att man skall kunna uppnå konkurrenskraftigaproduktionsvolymer. Också de mindre företagen måste i ökad ulsträckning säljainternationellt. En klart markerad tendens i de slörreförelagens strategiska ulveckling är strävandena efter en marknadsledandeposition på vissa koncentrerade marknadssegment. Ur samhällets synvinkel tordedock en fortsall hög och ökad differentiering vara önskvärd. En sådan kanuppnås på flera vägar; bl.a. genom (1) att småföretagande och nyföretagandestimuleras, (2) att koncentrerade salsningar på storskaligaproduktionsanläggningar undviks, (3) alt utläggning av produktion frånstorföretag till underleverantörer uppmuntras, (4) alt satsningar på nyateknikområden stimuleras och 1983/84:135 260 (5)att samarbele överlag uppmuntras mellan svenska och utländska förelag i formav joint m. m. Svensk industris framtid liggeri att framgångsrikt kunna utnyttja den kompetens, utbildningsnivå ochfungerande infrastruktur som byggts upp. Del innebär alt produkter med stort Ijänsleinnehåll,produkter som kräver systemkunnande, produkter som kräver service och underhållosv. Produkler som knyter an till de befintliga utvecklingsblocksom svensk industriell kompetens är uppbyggd kring kan på motsvarande sättförväntas ge ett bättre läge för internationell konkurrens eftersommarknadskanaler elc. Det krävs numera mycket stora immateriellainvesleringar för all företagen skall kunna slå sig in på helt nyamarknadsområden. Den relalivi sett högautbildningsnivån och den industriella erfarenhel som byggls upp ger också godamöjligheter atl snabbt sprida lekniska nyheter. Betydelsen av teknikspridningoch fillämpning av ny teknik lorde vara central i det i dessa sammanhangrelativt korla perspektiv som perioden fram lill utgör. Prop.1983/84:135 261 Industripolitikeni och vissa andra länder 1 Induslripolilisköversikt 1981-1983................................. . 262 1.1 Stöd till krisdrabbade företag ochbranscher ......... 262 1.2 Branschfrågor .......................................................... . 265 1.3 Teknisk ulveckling ................................................. . 267 1.4 Regionalpolitik........................................................... . 268 1.5 Små och medelslora företag .................................... . 271 1.6 Övriga industripolitiska frågor .................................. . 272 2 Industristödetsnettokostnader ................................... 275 3 Industripolitikeni utlandet .......................................... 281 3.1 Inledning ................................................................ 281 3.2 Länderöversikl ........................................................ 282 3.3 Industristödet ........................................................ . 285 3.4 Slöd lill krisdrabbade förelag ................................. . 292 4 Översiktoch sluisalser .................................................. 295 1983/84:135 262 Denna bilaga innehåller en redogörelse förindustripolitiken i och vissa andra länder. Inledningsvis ges en översikt av utvecklingen iSverige på industripolitikens olika delområden. Denna översikt sammanfattarviktigare beslut och ålgärder . För alt sedan ge en bild av hurindustripolitikens resurser har fördelats redovisas i bilagans andra kapiteluppgifter om industristödets kostnader. Därefter ges en översikt avindustripolitiken i utlandet. Bilagan behandlar i huvudsak de frågor som ligger inomindustridepartementets ansvarsområde. Handelsfrågor, skatter och andraekonomiskpolitiska frågor ingår därmed inte. De generella ekonomisk-politiska ålgärdersom vidtagits i syfle atl stärka industrin tas ej upp i bilagan. Avenergipolitiken berörs endasl den del söm riktas mol induslrin helt kort. 1 Industripolitisk översikt 1981-1983 1.1 Stöd till krisdrabbade företag och branscher Insalserna för all rädda krisdrabbade förelag har i höggrad präglat induslripoliliken sedan mitten av 1970-talel. Slöd har givitsfrämst lill de branscher som särskill drabbats av den långa recessionen inomvästvärlden, dvs. varven, stålindustrin, gruvor och skogsindustrin. Men ävenenskilda företag inom andra branscher har berörts. Som närmare kommer altframgå av kapitel 2 i denna bilaga har det s. k. icke-permanenta stödet tagitden större delen av industripolitikens finansiella resurser. är ett konglomerat med förelag inom ell flerlalbranscher. Både framgångsrika och förlusttyngda förelag ingår i koncernen.Under flera år har diskussioner om Statsföretags struktur förts. Planerna på enomstrukturering av Statsföretag realiserades 1983 (prop.1982/83:68, NU 25, rskr 181). , , (de som Stalsförelag ägde).Svenska samt NJA skiljdes ut ur Slalsförelag. Dessa företag ägs nudirekt av staten. Avsikten var all Statsföretagsgruppens Sloriek ochsammansättning skulle bli sådan atl verksamheten skulle kunna administrerasoch styras på ett mer effeklivi sätt. I slalsföretagsproposilionenslogs vidare fast vissa allmänna principer för statens relation lill destatliga företagen. Enligt dessa skall målsättningen för Statsföretag vara atlunder krav på lönsamhet öka den statliga företagssektorns effektivitet ochkonkurrenskraft och därmed dess expansionsförmåga. Målformuleringen innebär, atlom samhällsintresset av Statsföretag kräver ett agerande som går utöver detrent förelagsekonomiska inlressel t. ex. av regionalpolitiska eller sysselsättningsmässigaskäl, skall ett s. k. offertavtal upprättas. Det innebär i princip atl ägaren slatenköper en tjänst av Statsföretag. En första tillämpning på offertförfarandelskedde i samband med alt AB Eiser planerade att lägga ned sin strumpfa- Prop.1983/84:135 263 Regeringen beslöt i det fallet atl mot en ersättning av 38 milj. kr. lillAB Eiser medverka till alt driften vid fabriken upprällhålls t. o. m. juni1986. Innebördeni proposilionen var vidare all Statsföretag själv får huvudansvaret för sinekonomi och all del i princip skall klara sig utan statligl slöd. Detinnebär dock inte alt staten frånhänder sig möjligheten att i likhel med andraägare tillskjuta kapital för lönsamma investeringar. Deulan jämförelse kostsammaste stödåtgärderna har riktats mol varvsindustrin.Riksdagen beslöl ijuni 1981 (prop. 1980/81:131, NU 63, AU 17, rskr 393 och 394)om en fortsatt minskning av de svenska storvarvens, kapacitet. Beslutet innebaratl Öresundsvarvel i sedermera lades ned. För detta ändamåltillsköts 672 milj. kr. som tillsammans med tidigare anslagna 332 milj. kr.skulle täcka avvecklingskoslnaderna. I samband med nedläggningen bildadesinvestmentbolaget , som huvudsakligen ägs av privataintressenter. Ienlighet med varvsproposilionen beslöts (prop. 1982/ 83:147, NU 55, rskr383) om kapitallillskoU och slöd i olika former om sammanlagt drygl 6 miljarderkr. Den största utgiftsposten bestod av ett kapitaltillskott på 3000 milj. kr.till Svenska Varvs (SVAB) dåvarande dotterbolag, rederiet . Zeniläger huvuddelen av SVAB:s betydande fartygsinnehav. Företagels föriusler har varilmycket stora till följd av de låga andrahandspriserna på fartyg och den svaga frakimarknaden.Riksdagsbeslutet innebar också att Zenit avskiljs från Svenska Varv och numeraägs direkt av slaten. Kapacitetenvid Uddevallavarvel och begränsades och målet att uppnå lönsamhet viddessa varv skjuls lill 1986. Vidare beslöts om en viss avtrappning avstödformerna för varven, som främst består i avskrivningslån, räntestöd ochkreditgarantier. En annan viklig stödform för varvsindustrin är f.ö. de slatligaexportkrediterna (SEK-syslemet) av vilka ca en tredjedel går till varven. bildades genom en sammanslagning av de tre största handelsstålsverkeni , belägna i , och . Syftet med bolagsbildningenvar att åsladkomma en omstrukturering av den svenska handelsstålsindustrin. Detnya handels-stålbolaget bedömdes efter en rekonstruktionsperiod kunnauppnå rimlig lönsamhel. ägdes inledningsvis till av Statsföretag och lillvardera av och . övertog staten andel. I samband därmed genomfördes också en finansiellrekonstruktion av . Bolagets egna kapital ökades med 1500 milj. kr. varav950 milj. kr. erhölls kontant från ägarna och återstoden, 550 milj. kr., genomkonvertering av stadiga skulder lill eget kapilal. erhöll lån påsammanlagl 300 milj. kr. från staten och . Genom beslut i proposilionenom Utveckling i Norrbollen (prop. 1982/83:120, NU 38, rskr 306) beviljades ,mot bakgrund av Prop.1983/84:135 264 sysselsättningssiluationeni , 200 milj. kr. i form av ett statligl rekonstruklionslån avsettför att möjliggöra investeringar i . rekonstruktionsperiod är nu sluloch bolaget uppvisar f. n. positivt resultat. LKABhar som följd av nedgången och omstruktureringen inom den europeiskastålindustrin drabbats av slora föriusler. andel av den europeiskamarknaden har minskat beroende på bl.a. konkurtens från gruvor i ochAustralien. fick ett kapitaltillskott på 1090 milj. kr. för allläcka förlusterna under åren 1980 och 1981.1 samband med detta anslogs även 50milj. som aktiekapital i . Detta företag skall exploatera denkopparmalmfyndighet strax ulanför som uppläcktes i början av 1970-lalet.Senare under år 1981 beslöts (prop. 1981/82:56, NU 13, rskr 82) om att göra enfinansiell rekonstruktion av . Detta skedde genom lillskolt av 1 500 milj.kr., vilket användes dels för atl öka del egna kapitalet, dels för nedskrivningav anläggningstillgångar. Enytterligare finansiell rekonstruktion av genomfördes , sedanresultatet utvecklats väsentligt sämre än som förulselts. Tolall 1 000 milj.kr. i kontanta medel tillsköts för nedskrivning av anläggningstillgångar ochvarulager. Riksdagsbeslutet (prop. 1982/83: 120, NU 38, rskr 306) härom innebärockså att gruvan i togs ur drifl. Även skogsindustrin har kraftigldrabbats av konjunkturnedgången. Delta har särskilt gälll de skogsägarägdaföretagen, som gick in i recessionen med en svag kapitalbas. Staten övertog år1979 aktiemajoriteten i Skogsägares Cellulosabolag (Ncb) i ett lägedå betalningsinställelse var nära. har flera olönsamma anläggningarlagts ned. anvisades ytterligare 300 milj. kr. för aktieteckning och100 milj. kr. som långfristigt lån. föreslog regeringen alt detta lånskall omvandlas till aktiekapital för atl möjliggöra en inveslering i Ncb:sfabrik i . Statenär ägare () även i . Södra har begärt atl få lösa instatens aklier. Någon uppgörelse är ännu inle klar. Staten gav också visst stödlill det skogsägarägda företaget genom lån och eftergifter av lån.Vänerskog gick i konkurs. Vissastafiiga insatser gjordes även vid rekonstruktionen av det privalaskogsföretaget . Koncernen kom i akuta betalningssvårigheter . Dessa avhjälptes tillfälligt genom en statlig garanli på20 milj. kr. påbörjades omfattande omstruktureringarav företagel. kom en ny kris då Invesleringsbanken sade uppsina lån i företaget. Efler en ackordsuppgörelse rekonstruerades företaget.Staten eftergav fordringar på 30 milj. kr. Som villkor för den slatliga insalsenställdes bl.a. all aktieägarna tillsköt 80 milj. kr. drabbades också hårt av konjunktur- 1983/84:135 265 svackan under 1970-lalels andra hälft. Problemenaccentuerades av de slora kapitalkostnaderna för ell myckel omfattandeinvesteringsprogram. I enlighet med slalsföretagsproposilionen besluladeriksdagen om en omfattande rekonstruktion av bolagel. Som ägartillskott fick bolagel2000 milj. kr. Ägartillskottet motiverades bl.a. av den myckel negativautvecklingen av ASSLs finansnetto. Därutöver eflergavs ett villkorslån avseendeKarlsborgs bruk på 275 milj. kr. överlogs av slaten. Trols en finansiell rekonstruktion och enomstrukturering fortsatte föreiagei alt gå med belydande föriusler även deföljande åren. beslöl mol denna bakgrund att i form avnyemission tillskjuta 175 milj. kr. Därefter skulle ytterligare statligt slödinte påräknas. Aktiemajoriteten i såldes ijanuari 1984 till den finskakoncernen för en köpeskilling om ca 140 niilj. Efler en riktadnyemission lill äger bolagel nu av aktierna i . Det delslatliga företaget fick år 1981ett kapitaltillskott på 350 milj. kr. Slödel gavs för alt möjliggöra bolagetsomstrukturering från tillverkning av komponenter för kärnkraflsinduslrin lillandra tyngre verkstadsprodukter saml konsulttjänster. En ovanligform för rekonstruktion valdes då bruksföretaget drabbades avakuta svårigheler . konsortium bestående av huvuddelen av de anslälldaövertog företaget. De anställda tillsköt ell kapilal på 17 milj. kr. Staten gavett kapilallillskotl på 25 milj. kr. och eftergav lån och infriade garantierför ytteriigare 32 milj. kr. I uppgörelsen ingick även ett 25-procenliglackord. Även om perioden präglats av attstaten kraftigt ökat sill ägarengagemang i induslrin, så har förulom tvåstörre delslatliga förelag privatiserats. såldes huvuddelen av statens aklieri lill . Del slalliga ägandet i Datasaab begränsar signumera fill en andel av 9,ägd av bolag . Statenförsålde sitt 50-procenliga innehav i AB ASEA-ATOM lill den andreägaren, ASEA. De induslripoliliska ålgärder som rikiar sig mot helabranscher beslår främst av industriverkels (SIND) branschprogram. Dessa programrör f. n. textil- och konfektionsindustrin, den glasinduslrin, den träbearbetandeindustrin samt vissa andra industrisektorer. I programmen inrymmes delbransch-och företagsspecifika studier, informalionsinsalser saml olika finansiellaföretagsstöd. Därutöver finns en syslemalisk branschbevakning, innefattandestörre branschstudier och konlinuerliga företagskonlakler, både vidindustridepartementet och vid industriverket. Ett anlal förändringar har skett inom branschprogrammen.Våren 1981 1983/84:135 266 fattaderiksdagen beslut om ett ireårigl program för den glasindustrin (prop.1981/82:89, NU 19, rskr 296). Beslutet innebar en fortsaU och förstärktsatsning på denna bransch, bl.a. genom ökat stöd för marknadsföring.Branschprogrammet för gjuteriinduslrin avvecklades i och med ulgången /83. Fr.o.m. /84 innefattas ävensågverksindustrin i programmet för den träbearbetande industrin. () redovisade ett regeringsuppdrag att göra en översyn av SIND:sbranschprogram. Översynen ger en i huvudsak positiv bild av programmen. RRVansåg dock att åtgärderna i alltför hög grad inriktades på problem specifikaför mindre företag, snarare än på branschspecifika problem. Ibudgetpropositionen 1983 tog föredraganden fasta på den positiva bedömning RRV gjorlav branschprogrammen. beslulade, mot bakgrund av ett förslag från SIND,alt avsätta 5 milj. kr. för vissa branschprograminsalser för "övrigaindustribranscher". Beslutet innebär att branscher valda av SIND kanomfattas av programmet, men stödet är begränsat till enbart utredningsinsatser. Regeringen förelade våren1983 en proposition (prop. 1982/ 83: 130) om ålgärder förlekoindustrin. av beslulade målsättningar för tekopolilikenlades fasl, innebärande atl produktionsvolym skall vara riktmärke,samt att den svenska marknadsandelen på hemmamarknaden skall vara minst 30%.För textilindustrin var marknadsandelen och för konfeklionsindustrinca . Som huvudinriktning för tekopoliliken föreslogs gälla alt insatsernaskulle koncenlreras på åtgärder som höjer konkurtenskraften genom stimulansertill effektivitetsökningar och marknadsföring. I konsekvens härmed skulle ocksådet s. k. äldrestödet, en lönesubvention för den äldre arbetskraften, trappasned. Riksdagsbeslutet (prop. 1982/83:130, NU 42, rskr 322) innebär vissaändringar av regeringens förslag, främst genom alt nedtrappning-en i äldrestödelsker någol långsammare som tekoprogrammet omfallar. Regeringen lillkallade inovember 1982 en specialstålkommission med uppgift atl utarbeta förslag i syftealt främja en ändamålsenlig struktur inom den roslfria specialstålinduslrin.Branschen har fält vidkännas betydande förluster. Under 1982uppgick de sammanlagda förlusterna i branschen till ca 400 milj. kr. Ett avbolagen i branschen, , befann sig i akut kris. Ijuni 1983avlämnade specialstålkommissionen sin slutrapport, vari konstaterades all delkrävs kraftfulla strukturåtgärder för atl effektivisera den svenska rostfria induslrinoch därmed säkra dess överlevnad. Efler ell halvt års diskussioner och förhandlingarmellan berörda företag iräffade dessa en uppgörelse om en sirukluriösning.Uppgörelsen innebär alt produktionen av rostfritt slål samordnas inom tvåförelagsgrupper, inom Axel saml . Föratt möjliggöra den planerade sluklurlösningen har regeringen för avsikt allefterge slatliga låneford- 1983/84:135 267 ringarom sammanlagt 450 milj. kr. samt föreslå ändringar i vissalånevillkor. Dentotala FoU-verksamheten i kan för /84 uppskattas till ca18 miljarder kr. Detta motsvarar ca 2,av BNP; en andel som ligger något överde flesta länder av samma storlek och i nivå med ochFörbundsrepubliken . Ca två tredjedelar av FoU-verksamheten i Sverigeutförs inom industrin. Denna självfinansierar till sin FoU. Det statliga stödet förteknisk utveckling inom industrin administreras av främst tre organ; styrelsenför teknisk utveckling (STU), fonden för industriellt utveckling.sarbete(Industrifonden) saml de regionala utvecklingsfonderna. STU stödjer mindre projeklfram lill och med prolotypsta-diet. Industrifonden ger stöd lill störte projektdär risken främsl är kommersiell. De regionala ulvecklingsfonderna stimulerarmed sill s.k. utvecklingskapital industriellt utvecklingsarbete efter prototypsladielinom de mindre och medelstora företagen. Förutom dessa störte, permanentaprogram, görs ett antal mer riktade insatser inom bl. a. rymd- och flyglek-nologisamt mikroelektronik. Inom ramen för STU:sverksamhet prioriteras områdena eleklronik och dalateknik, bioteknik,materialteknik (främsl nya material), verkstadsteknik, kemiteknik, träteknik,massa- och pappersteknik saml teknik för hälsa och sjukvård. STU:s stöd tillutvecklingsarbete har en stark inriklning mot de mindre förelagen. På initiativ avindustridepartementet har avtal slutils mellan STU och landstingsförbundet ombildandet av en fond för teknikupphandling inom det landslingskommunalaområdet. Fonden byggs upp med lika finansieringsbidragfrån staten och landslingen. Sammanlagt 10 milj. kr. Vidare har avtal slutitsom samarbete mellan STU och vad gäller primärkommunal leknikupphandling.Statliga medel av samma storleksordning som för den landslingskommunala teknikupphandlingenhar avsatts för detta ändamål. Industrifonden har fåttkapitaltillskott på sammanlagl 450 milj. kr. under Ireårsperioden1981/82-1983/84. Induslrifonden har därmed f.n. en stöd-kapacitet på ca 300milj. för slöd till slörre utvecklingsprojekt med högt risktagande. Tre nationellautvecklingsbolag inom områdena energi, miljövård och transportsystem (TEMU-bolagen)inrättades . Bolagen har säte i . De nya bolagen har anvisatsett grundkapital om lotall 15 milj. kr. Bolagen skall bedriva verksamhet påteknikupphandlingsområdet. StiftelsenFonden för svensk-norskt industriellt samarbele inrällades år Prop.1983/84:135 268 Fonden har lill ändamål att genom lån slödja samarbelsprojektmellan svenska och norska företag som syftar till teknisk eller marknadsmässigulveckling av företagen på det industriella området. Arbelel med all koppla samman dalanät med EG-staternasdatanät för teknisk-vetenskaplig information, det s. k. Euronet, slutfördesunder . Inom EG har under det senaste årel tagits kraftfullainitiativ för alt öka insalserna och samarbetet på forskningsområdet och dåäven på industriellt inriktad forskning. Avsikten är alt öka samarbetet inom EG-gemenskapenoch stärka konkurrenskraften utåt, framför allt mot och . Förslag harframlagts om dels ett samordnat ramprogram för forskningen; dels om program påett flerlal områden såsom mikroelektronik och informationsteknologi.