prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — I eltinitialskede skulle del bli en myckel besvärande uppgift att peka ul dem sominte kunde få fortsätta spara i en fond med anknytning till viss bank.Begränsningen av antalel andelsägare skulle vidare innebära enkonkurrensbegränsning av unikt slag, som samhället eljest strävar efter attmotverka. Förslaget strider också mot de principer om fri konkurrens påbankområdet med möjligheter för de olika bankinstituten att på likartadevillkor driva sin verksamhet som infördes genom ändringar i banklagstiftningenår 1969. -avstyrker följaktligen förslaget om begränsning av antalelandelsägare. Skulle en begränsning av antalet andelsägare införas trotsde anförda skälen däremot förordar bankföreningen all en bank får bilda flerafondbolag för förvaltning av kapitalsparfonder. Expertgruppen föreslår atl beslutanderätten för en kapilalsparfondskall tillkomma de ledamöier i fondbolagets styrelse som företräder andelsägarna.Detla skulle medföra att den bank som genom atl tillföra aktiekapital och andraresurser bildar ett fondbolag helt skulle sakna inflytande över verksamheten i siltdotterbolag. anser alt den bank som bildat ett fondbolag har ettansvar gentemot kunderna att fonden sköts bra. atl placeringarna görsprofessionellt, att marknadsföringen uformas lämpligt etc. Besluten ochansvaret härför kan rimligen inle åvila andra än fondbolagels ägare. föreslår därt"ör att man inleinskränker bolagsstämmans rätt enligt aktiebolagslagen atl utse representanteri fondstyrelsen, som utövar beslutanderätten över fondernas administration ochplaceringsinriktning. har däremot inget alt invända mot atl andelsägarrepresentanlernafår ensamma utöva rösträtten för de aktier i vilka fonderna placerats. Byten av fonder i stor ulsiräckning kan för en fond somförlorar sparare medföra att fonden för att kunna lösa ul dessa tvingas säljaav sitt aktieinnehav. Därmed tvingas fonden betala realisationsvinstskatt föraktier, vilka inte innehafts två är. Beskattningen drabbar, indirekt, endast deandelsägare som stannar kvar i fonden. föreslår att fonden vidren vinstbeskallning får avräkna vinst som härrör från de medel som betalats ultill dem som lämnat fonden. Antalet andelsägare i varje kapilalsparfond får uppgå tillhögst 50000 enligt expertgruppens förslag. Syftet är att minskamaktkoncentrationen och lämna utrymme för nya huvudmän atl träda in somförvaltare av kapitalsparfonder. Mot detta syfte bör vägas följande konsekvenser förspararna. En kapilalsparfond kan relativt kort efter starten nå maximigränsenFör antalet 1983/84:30 132 andelsägare.Om en sådan fond är bankanknulen måste en del av bankens kunder hänvisas tillfond med annan huvudman. Det kan framstå som svårt'örklarligt för kunden attden egna banken tvingas hänvisa sina kunder till konkurrenlbankers eller andra kapitalsparfonder. Inom sparbanksrörelsenföreligger inget hinder att starta elt flertal kapitalsparfonder. Anlalsbegränsningenav andelsägare är därför inle någol avgörande problem för sparbankernas del. harmot den bakgrunden för sin del inga invändningar mol föreslagenantalsbegränsning. Enligt expertgruppensförslag skall fondbolagets ägare utse en styrelseledamot i bolaget, slatenskall utse två och andelsägarna fyra. Andelsägarstämman utser ordföranden. För att erbjuda sinakunder akliesparande i kapilalsparfond fordras att bank satsar aktiekapital ochandra resurser för atl starta ett fondbolag. Bankens mål kan därvid vara att gekapitalsparfonden viss placeringsinriktning som överensstämmer med bankensinriktning och profil i övrigt. Av allmänheten kommer kapitalsparfondensverksamhet att uppfattas som en del i bankens rörelse. En framgångsrik kapilalsparfondger banken good-will en misskött fond ger bad-will. Bank som i eget namn ochmed vissa intentioner salsal i fondbolaget bör fåmöjligheter att utöva ett rimligt inflytande i bolagets styrelse överplaceringsinriktning och administration. Syftet med expertgruppensförslag är alt stärka andelsägarnas inflytande. Ett inflytande kan utövasgenom styrelserepresenlation men också på individuell nivå genom attandelsägarna utan uttagsavgift kan byta kapilalsparfond på det sällexpertgruppen föreslagit. Sparbanksföreningenföreslår att fondbolagets huvudman äger rätt utse minst samma anlalstyrelseledamöter som andelsägarna. Föreningen har däremot ingen invändning motatl endast andelsägarrepresentanlerna beslutar om utövande av rösträtten förfondens aktier. Expertgruppen föreslår altbanker, fondkommissionsbolag och vissa organisationer skall kunna vara huvudmänför kapitalsparfonder. På svensk kreditmarknadhar en institutionell uppdelning av olika verksamheter länge varit rådande. Eflerhand som nya verksamheter vuxit fram och en allmän produktutveckling ägt rumhar den traditionella verksamhetsuppdelningen successivt upplösts. Denfaktiska utvecklingen har i många fall gått snabbare än en erforderliganpassning av lagstiftningen. Problem har därvid uppstått och griinserna förinstitutionernas verksamhet har blivit oklara. Den tillsatta slmktarulredningenför kredilmarknaden har bl. a. till uppgift att lägga förslag till regler somklargör de olika institutionernas verksamhetsinriktning. Om expertgruppens förslagatt fondkommissionsbolag skall tillåtas bilda Fondbolag för kapitalsparfondergenomförs, kommer en institutionell utvidgning alt ske av en verksamhet somför närvarande är bankanknulen Prop.1983/84:30 133 Konsekvensen är en fortsalt utveckling mot oklara gränsdragningarför verksamheten på kreditmarknaden. kan inte inse atl fondkommissionsbolagär lämpliga alt hantera breda organiserade sparformer för hushällen. Sådanasparformer för hushållen, även när del gäller aktiesparande, bör förbehållasbanker på den institutionella kreditmarknaden. Expertgruppens motiv all vidgakretsen av huvudmän har ändå uppfyllts genom att en rad olika organisationertillåts bilda kapitalsparfonder. Sparbanksföreningenavstyrker således alt fondkommissionsbolag ingår i den krets som tillåts bilda kapitalsparfonder. Förnärvarande kan aktiespararna endast byta fond vid halvårs- och helårsskiften.Samtidigt måsle tidigare insatta medel vid ett fondbyte stå kvar i den"gamla" fonden, dvs. enbart nyinsältningar kan ske i en annan fond.Utredningen föreslår att aktiespararna ges ökad flexibilitet genom att byte avfond skall kunna ske när som helst. Dessutom skall enligt förslaget helasparandet kunna överföras från den urspmngliga till den nya kapitalsparfonden. SFFhar ingen principiell erinran mot denna ändring. SFF vill dock påpeka, attdenna nya regel kan ha allvarliga konsekvenser för en kapilalsparfond om alltför omfattande fondbyten äger rum. Detta gäller både fondens ekonomi och desparare, som av olika skäl inte kan eller vill genomföra ett fondbyte (jfr ävenvad ovan sagts ang. skattekonsekvenserna). På grund av dessa farhågor föreslårSFF att 6 § ändras så lillvida, alt kapitalsparfonderna får ta ut en l-procentiguttagsavgift vid byte från en kapilalsparfond till en annan. Dessutom föreslår SFFall realisationsvinstskatten slopas för kapitalsparfonderna. Utredningenanser det som en viktig förändring, att andelsägarna erhåller en förstärktroll i fondstyrelserna. Expertgruppen bedömer det som tillräckligt, attfondbolagets ägare enbart utser en styrelseledamot. Dessutom åligger delregeringen som att utnämna två styrelserepresentanter. Minst fyrastyrelseledamöter skall representeras av andelsägarna, dvs. fondbolagetsstyrelse kommer all beslå av minst sju ledamöier. Detta förslag innebär, atlandelsägarna får ett dominerande inflytande även över fondbolagetsplaceringspolitik. SFFhar ingen erinran mol förslaget i denna del. Huvudmannen måste dock ges rältatt välja förvaltare av fonden. SFF föreslår dessutom, att fondbolagens ägarebör ha fler än ett mandat i kapitalsparfondernas styrelser för att dessa skallfå,elt större inslag av professionell kompelens. Prop.1983/84:30 134 För att minska maktkoncentrationen föreslär arbetsgruppenatt en kapilalsparfond högst får ha 50000 andelsägare. Denna regel skall jämföras med antalet konton inom resp.Fond hos nuvarande aktiefondssparande. Flertalet av dessa fonder överskridermed mycket god marginal den föreslagna gränsen. Begränsningen av antalet andelsägare kommer att få en radnegativa elFekter. Populära kapitalsparfonder som effektivt förvaltarsparmedlen kommer troligen inle att bli öppna för nya sparare eftersom storrisk finns att de når upp till 50000 andelsägare. Härigenom kommer spararnasmöjligheter att flytta sparmedel att försvåras. Arbetsgruppens argument beträffande maktkoncentration ärinte övertygande nog för alt motivera maximigränsen. Genom fritt utträde ochtillträde till olika kapitalsparfonder kan andelsägarna på ett mycket eFFektivtsätt visa silt missnöje över hur fondstyrelsen utnyttjar sin rösträtt ochhandhar placeringspolitiken. Arbetsgruppens förslag om ökat andelsägarinflytandei fonderna minskar även risken för maktkoncentration. SHIO-Familjeföretagen avstyrker med bestämdhet denföreslagna begränsningen av antalet andelsägare i en aktiesparfond. Vissa regler i det nya sparsystemet är svårbegripliga,speciellt med hänsyn till de egenskaper expertgruppen vill alt det skall ha.Sålunda föreslås all en kapilalsparfond inte får ha mer ån 50000Fondandelsägare, ett tal som överträffas av fyra s. k. bankfonder. Eftervilka kriterier skall en framgångsrik fond diskriminera mellan fondandelsägarein spe? Här liksom i andra köproblem är det svårt att finna rättvisa principer.Expertgruppens strävan alt skapa fördelningspolitisk rättvisa kan i praktikenmynna ut i förmögenhetstillväxt för 50000 utvalda. Låtmajoriteten av styrelsemedlemmarna i Fondbolaget utses av dess bolagsstämma.Det förefaller inte rimligt atl ägarna av elt fondbolag inte skulle ha det avgörandeinflytandet i detta. Genom förslagets möjligheter till snabbt byte av fond kanandelsägarna "med fötterna" reagera mot eventuell misskötsel av derasintressen. Fondförvallarna har större tryck pä sig enligt det föreslagnasystemet än i det rådande. Vi tillstyrker dock förslaget atl de andelsägarvaldastyrelsemedlemmarna skall utöva rösträtten för fondens aktier. Expertgruppen föreslär atl en kapilalsparfond skallFörvaltas av ell För ändamålet särskilt bildat Fondbolag. skallenligi Förslaget endast Få förvalta en kapilalsparfond och inle få Förvaltaandra aktielonder eller aktiesparfonder. Som ovan niimnts motsätter sig föreningen atl en huvudmanendast lär 1983/84:30 135 starta en kapilalsparfond. Föreningen år också kritisktill Förslaget att särskilt fondbolag måste startas för förvaltningen av kapitalspaifondom fondbolag för aktiesparfond redan finnes. Av effektivieisskäl föreslär Föreningenalt såvida fondbolag redan startats av huvudman för skattefondsparandel. mådetta fondbolag även starta kapilalsparfond. Den erfarenhet vad gäller marknadsföring, placeringar ochadministration av aktiesparfonder som byggts upp i dessa fondbolag torde förspa rarna utgöra en trygghetsgaranti för en fortsatt effektiv förvaltning ävenav de nya kapitalsparfonderna. Genom denna konstruktion uppstår ej heller denkrångliga situation som skisserats, men ej lösts av expertgruppen, beträffande kapitalsparfondernasmöjligheter att agera på aktiemarknaden innan den första andelsägarstämmanhållils. Vidare motsätter sig föreningen den av expertgruppenföreslagna styrelsesammansättningen för fondbolag och kapilalsparfond. Expertgruppenföreslär att bolagsstämman har rätt att utse endast en ledamot av totalt sju ifondbolagets styrelse. Härigenom fråntas huvudmannen det avgörande inflytandeti frågor som rör administration, personalärenden, marknadsföring, ekonomi etc.Huvudmannen, vilken ger sitt namn ät verksamheten och satsar del nödvändigakapitalet, skulle på delta vis inte ha beslutanderätten i avgörande frågor idet egna bolaget. Detta är enligt Föreningens synsätt helt oacceptabelt.Föreningen föreslär i stället atl bolagsstämman skall ha rätl alt utse likamånga styrelseledamöter som Fondandelsägarstämman. Expertgruppen föreslår vidare all beslutanderätten istyrelsen i frågor som rör utövande av rösträtt för fondens aktier helt skalltillkomma de av andelsägarstämman utsedda ledamöterna. Föreningen tillstyrkerdetta Förslag. En sparare som väljer att byta kapitalsparFond skallenligt utredningens förslag flytta hela sitt innestående belopp Frän den gamlafonden till den nya. Föreningen anser inte att skäl föreligger härför, utanmenar att del från spararens riskspridningssynpunkt är motiverat att han självbeslutar huruvida det redan sparade kapitalel skall fiyttas eller inte. Häravföljer atl kontrollen av sparandet inte bör ske inom del föreslagna huvudbanksyslemet.utan bör lämpligen ligga på ett Fristående kontrollorgan. Utredningen föreslår atl antalet andelsägare i en kapitalspaifondej fär överstiga 50000. Detta förslag är utomordentligt olyckligt urmarknadsekonomisk synpunkt. En grundläggande rättighet pä alla fria marknaderär principen om fritt inträde på marknaden. Upprätthållandet av denna principår särskilt påkallat när det gäller riskkapitalmarknader, vars syfte ju är alt åstadkommaen optimal allokering av kapital. Förslaget synes också gä stick i stäv medutredningens förslag (och därmed argumentation) vad 1983/84:30 136 gäller möjligheten att öka valfriheten för spararna genombyte av fond. 1 sammanhanget kan påpekas att niigon specialmolivering tillförslaget inte presterats av utredningen och att utredningen ju föreslagitförändringar jämfört med nuvarande system som avsevärt stärker andelsägarnasställning. Förmodligen skulle ett tillämpande av en begränsning också ledatill betydande praktiska svårigheter för fonderna. Ytteriigare ett argument mot den föreslagnastorleksbegränsningen är atl incitamenten skulle minska - och slutligen upphöra- för all öka andels-ägarkretsen om antalel andelsägare närmar sig 50000. På såsätl skulle troligen vissa bankgruppers kunder till viss del ställas utanförfondsparandet, vilkel skulle leda till elt icke önskvärt lägre totaltsparande. För övrigt talar det mesta för att storleksproblematiken tar hand omsig själv. Erfarenhetsmässigt blir större fonder mer trögrörliga och tenderar atlnärma sig ett "indexperformance". En sådan fond får givetvis svårarealthävda sig i konkurrensen. En uttrycklig ambition i belänkandet är, alt man vill fåen större bredd på sparandet. Man vill få in nya sparargrupper, och man vill fåfram ett bredare, mer diversifierat utbud av fonder. Aktiespararna finner dettavara lovvärda ambitioner. Flera fonder, med olika inriktning, och med olika typer avhuvudmän bakom sig, skapar större bredd och mer mångfald på kapitalmarknaden.Det är bra i sig. Dessutom får spararna större valfrihet, vilket är bra ochvilket bör medföra alt sparsystem;! kan attrahera fler sparare. Det skulle vara en utomordeniligt intressant utveckling omnågra av landets verkligt slora organisationer kunde förmås starta egna kapitalsparfonder.Aktiespararna anser, atl en sådan utveckling på alla säll bör stödjas. Två svaga punkter med skaltesparandet har varitandelsägarnas dåliga inflytande och bristande möjlighet för spararna all flyttasitt tidigare sparande från en fond till en annan. Enligt betänkandet kommer andelsägarna alt tillsättamajoriteten (fyra av sju) ledamöter i fondbolagens styrelser. Vidare kommervalberedningar, som ska företräda andelsägarna atl obligatoriskt inrättas.Båda dessa förändringar stärker andelsägarnas ställning och välkomnas därför. Vidare föreslås, att andelsägarna ska kunna flytta ävensina tidigare insättningar från en kapilalsparfond som de är missnöjda med tillnägon annan fond. Detta är bra. både för att spararen på detta sätt får störreinflytande över sitt sparkapital och för att en sund konkurrens mellan Fondernastimuleras. Här uppstår dock ett problem: Om många sparare samtidigtvill lämna en Fond. kan den tvingas sälja ut aktier före tväårsgränsen. Prop.1983/84:30 137 drabbasav full reavinstskatt; Detta drabbar spararna i fonden, genom att andelsvärdetsjunker. Spararna i kapitalsparfonder drabbas således indirekt avaktiebeskattningen, på ett sätt som knappast varit avsett. En konsekvens av bindningslidensavskaffande bör därför bli alt man tar bort realisationsvinstskatten även påaktieinnehav under tväårsgränsen för kapitalsparfonderna. Två inslag i betänkandetgör att huvudmännens intresse all salsa på fonderna kanske blir begränsat. Del första gällerfondbolagens styrelser. Enligt förslaget ska andelsägarna besätta fyraplatser, statliga representanter två platser och huvudmännen en plats.Aktiespararna har svårt att se det nödvändiga i att staten tillsätter flerstyrelseledamöter än vad huvudmännen gör. Det är ell bakvänt förhållande.Rimligare är att fondens huvudman tillsätter två platser och staten en plats. De största aktiesparfonderna,SE-Bankens och Sparbankernas, har nästan så många andelsägare.Vid övergången till Kapitalsparfonder kommer således bara var tredje sparare idessa fonder att kunna erbjudas plats. Nästan 100000 sparare i dessa två akfiesparfonderkommer att tvingas söka sig någon annanslans. Dennabegränsning gör atl dessa bankers intresse att marknadsföra sina fonderminskar. På samma sätl kan en alltför svag representation i fondbolagetsstyrelse minska bankens/huvudmannens intresse för verksamheten. Dessa tvåfaktorer tillsammans försvagar incitamentet att marknadsföra del nya systemet likastarkt som . Enlämplig lösning kan vara, att varje huvudman tillåts starta flera olika Kapitalsparfonder,som var och en är begränsad till 50000 andelsägare. Varje fond bör då ha enautonom styrelse och förvaltning. Fonderna kan därmed komma atl ges någol olikaplaceringsinriktning. Efiersom andelsägarna i varje fond kommer att domineraresp. fonds styrelse, behöver man inte befara några problem medmaktkoncentration. 5.24Kooperativa förbundet, KF anser att huvudmannaskapet för kooperativa kapitalsparfonder skallockså kunna omfattas av samorganisationer, ägda av organisationer som var ochen för sig eller tillsammans fyller de föreslagna kraven för huvudmannaskap. Andelsägarei de kooperativa kapitalsparfonderna skall kunna vara säväl medlemmar i huvudmannaorganisalionernasom anställda i dessa och deras eventuella dotterförelag. 1983/84:30 138 LRFfinner det positivt att möjligheter öppnas för en breddning av kretsen avhuvudmän för kapitalsfiarfonder, Ytteriigare finner LRF, som demokratiskrörelse, det helt självklart alt del avgörande inflytandet över kapitalsparfondernaskall innehas av andelsägarna, och ställer sig positivt till de förändringarexpertgruppen föreslår i avsikt att stärka andelsägarnas ställning. Begränsningenatt en bank inle får ha fler än 50000 konton i kapitalsparfonder måste slopas. Expertgruppensäger själv att det är viktigt att så mänga som möjligt bland skatlefondspararnapå ett smidigt sätl kan gå över till den nya sparformen. Men effekten avexpertgruppens förslag är i slället atl över 200000 sparare skall uppmanas bytabank! Islället måsle vi ta tillvara den befintliga sparbenägenhelen och utnyttjabankernas erfarenhet, marknadsföringsresurser och överlägsna distributionskanaler(3900 bankkontor). Att kunna erbjuda aktiefondsplaceringar vid sidan av andraspar- och placeringsformer är en integrerad del av bankernas verksamhet. Del ärorimligt all tänka sig alt denna service bara skall kunna omfatta en del av enbanks kunder. Bakomexpertgruppens unika konkurrensbegränsningsförslag ligger dock ett viktigtproblem, nämligen att fonderna kan bli alltför stora med tanke päplaceringarnas effektivitet, ägaransvar och spararnas inflytande. De banker somdet här är fråga om är Sparbankerna (155000 konton), SE-Banken (141000). (92000) och (70000), De berörda bankerna, varav en är statlig,har en kraftig decentraliserad organisation med stor regionalsjälvständighet. SE-Banken har 3, PKbanken 4 och 8 regioner. Ettalternativ till stora centrala bankfonder kan vara alt dessa banker kan bildaegna fonder på samma grunder som sparbankerna och folkrörelseägdaorganisationer. Lagenmåste ge dispensmöjlighet för andra fondhuvudmän, t.ex. grupper av huvudmän ien region, där var och en inle är tillräckligt slor men där kombinationenkvalificerar. Ett exempel härpå är Arvikafonden där fondbolaget ägs av ortensalla banker, kommunen och börsföretagen. Dispenser kan också avseöverskridande av maximalt antal konton om särskilda skäl föreligger, liksommöjlighet för fonderna att placera en större andel än i icke börsnoteradeföretags aktier. Förslagelshuvudsakliga syfte är att fondmedlen skall användas som riskvilligt kapilaltill näringslivet. Därutöver lämnar förslaget också vägen 1983/84:30 139 öppenför en spridning av ägandet och ett ökal inflytande för andelsägarna, dvs. förde som sparar i dessa fonder. Det är därför av vikt att andelsägarna gesbestämmanderätt i de enligt utredarna föreslagna nybildade fondbolagen. Förbundetvill i fråga om sparande i de föreslagna kapitalsparfonderna anföra densynpunkten, att bildande av fondbolag för kapitalsparfonder bör förbehållasbanker och - efter prövning - fondkommissionsbolag. De kredilinsfitut som haren bred kontaktyta till allmänhet och som förvaltar aktiesparfonder böräven fortsättningsvis kunna göra delta då bankanställda är väl skickade fördessa uppgifter, Mol denna bakgrund anser förbundet inte all fackliga ellerandra organisationer ska bilda fondbolag, Bankmannaförbundetär positivt till ett ökat inflytande för andelsägarna i kapitalsparfonder. Denföreslagna begränsningen till 50000 andelsägare i varje kapilalsparfond ärologisk om syftet ska vara att ge allmänheten fritt val atl söka sig till denfond som bäst svarar mot individens önskemål om placeringsinriktning m. m.Skulle ändå en begränsning anses önskvärd bör en bank kunna stå som huvudmanför mer än ett fondbolag för att därmed möjliggöra parallella kapitalsparfonder, 6 De företagsanknutna kapitalsparfonderna Meden företagsanknuten aktiesparfond förstås i lagen om aktiesparfonder en fondsom dels bildas genom kapitaltillskott endasl från anställda i ell visstaktiebolag eller inom en viss koncern, dels endasl placerar i aktier somutfärdas av del aktiebolag i vilket andelsägarna är anställda eller vidkoncernfallet i vars dotterbolag de är anställda. Med denna definition harvissa aktiesparfonder, som visserligen är formellt öppna men där allaandelsägarna i praktiken är anställda i huvudmannabolaget eller dess dotterbolag,ej fallit under begreppet företagsanknuten fond. Dessa aktiesparfonderplacerar av fondförmögenheten i egna aktier. Det bör observeras atldessa aktiesparfonder har en profil som nära anknyter till vad som föreslåsgälla för de företagsanknulna kapitalsparfonderna. Detta bör enligtinspektionens uppfattning beaktas vid övergången till det nya sparandet.Bankinspektionen återkommer under denna rubrik till frågan. Deförelagsanknutna aktiesparfonderna avviker radikalt från en av aktiefondstankenshuvudprinciper, nämligen riskspridningen. Den placeringsinriktning somexpertgruppen föreslår återställer i detta avseende ordningen. Bankinspektionentillstyrkeratt företagsanknulna kapitalsparfonder inrättas i enlighet medexpertgruppens förslag. 1983/84:30 140 Bankinspektionen har tidigare berört de aktiesparfondersom utan att vara företagsanknutna ändå riktar sig enbart till anställda ivisst förelag eller viss koncern. Enligt expertgruppens förslag skall defondbolag som förvaltar företagsanknulna aktiesparfonder också kunna fåförvalla en företagsanknuten kapilalsparfond. Denna ordning bör rimligen ocksågälla de nu berörda fonderna. Hittillsvarande regler om företagsanknutna aktiesparfonderhar gällt börsnoterade företag. Såvitt kan utläsas ur motiven torde det intevara avsett att någon ändring skall ske i det hänseendet. Emellertid framgårdet inte klart av de föreslagna särskilda reglerna att sådana fonder skall fåförekomma bara vid de börsnoterade företagen. Sålunda hänvisas i 20 § tillvärdepapper som avses i 13 §. I 13 § nämns bland annat aktier som inte ärbörsnoterade.