prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De nämnda medelstillskollenhar inneburit att vägbyggandet enligt den nu avslutade flerårsplanen förstatliga vägar i slort sett har kunnat hållas. För byggandet avstatskommunvägar enligl fördelningsplanen har en eftersläpning uppstått genomde besparingsåtgärder som statsmakterna beslöt om fördenna kategori väginvesteringar. Regeringen härunder 1983 i sina anvisningar förflerårs- och fördelningsplanearbetel gjort del möjligt för väghållarna atl påett bättre sätt än beakta desärskilda medelstillskollen i sin planering. Inte minst när det gäller depersonella resurserna och organisationen för vägplanerings- ochbyggnadsverksamheten harjag ansett detta väsentligt. För verkets resursplaneringär det därför viktigt att beslut om sysselsättningsmedel kan tas så tidigt sommöjligt inför verksamhetsåret. Jag har i andra sammanhang framhållit hurväsentligt det är att samhället kan upprätthålla en kompetentvägbyggnadsorganisalion. Bland annat mot denna bakgrund har regeringenföreskrivit att skall basera sin vägbyggnadsorganisation på deplaneringsramar som angivits i anvisningarna för flerårsplanerna. Eftersomdessa planeringsramar i stor utsträck- 1983/84:100 Bilaga 8 44 ning bygger på att medel kommer atl anvisas försysselsätlningsfrämjande ändamål är det viktigt att kan upprätthålla sinvägbyggnadskompetens även om medelstilldelningen tillfälligtvis inte kommer alt ansluta direkt lill de nämndaplaneringsramarna. För all verket skall kunna vidmakthålla de resurser som behövs för atl haberedskap och kompelens för enbyggnadsvolym enligt planeringsramarna föreslär jag att verket under anslaget B 8. Tjänster till utomstående erhåller en lönegaranti för sin ifrågavarandepersonal. Med en sådan lönegaranti kan vid uppstående fluktuationer nedåt i medelstilldelningenför vägbyggandet ändock behålla denpersonal som erfordras för genomförande av flerårsplanerna. Vad jag nu sagt om behovet atl upprätthålla entillräcklig vägbyggnads-kompelens får givelvis inte leda till atl kraven på att fortlöpande ta tillvara rationaliseringsmöjligheter inom organisationeneftersatts. annatbetydelsefullt motiv för atl i planeringen beakta de särskilda medelslillskotten äratl väginvesteringarna härigenom kan inplaceras i planerna enligl denprioritetsordning som myndigheter och kommuner i resp. län finner bäst förenlig med deav fastlagda vägpolitiska målen.Eftersom vägplaneringen omfattar en tioårsperiod, kommer ett stort antal vägobjekt att fä plats inom de avregeringen beslutade planeringsramarna. Den nya flerårsplanen för åren 1984-1993har baserats på ordinarie anslag samldärutöver 500 milj. kr. för vägbyggande av sysselsättningspolitiska skäl. Det betyder att för första året i dennya planen kommer väginvesteringarför I 400 milj. kr. atl las med. som vi nu behandlar uppgårplaneringsramen till 1 450 milj. kr. Pä motsvarande sätthar den nya fördelningsplanen för byggande av statskommunvägar grundats pä enplaneringsnivå som ligger 60 milj. kr. över det ordinarie anslaget, vilket geren total planeringsram av 400 milj. kr.för och 450 milj. kr. för är 1985. I fråga omstatsbidragsgivningen till statskommunvägarna kommer jag underrubriken frågor att ta upp ändrade regler för bidrag till de kollektivtrafikanknutnaväginvesteringarna. Statsmakterna har iskilda sammanhang under senare är framhållit vikten av att på ett smidigtsätt kan genomföra rationaliseringar i organisations-och drifthänseende utan att servicenivån pä olika delar eftersatts eller undergår några väsentliga förändringar.Genom beslut i anledning av 1981 ärsbudgetproposition har bemyndigats använda driftmedel för att bygga broar som ersätter färjor. Föratt ytteriigare öka rationaliseringen pä detta område föreskrevregeringen även i direktiven förvägplaneringen att särskild vikt skulle läggas vid sådana företagsekonomisktlönsamma objekt utan hinder av det gängse samhällsekonomiska synsättet iplaneringen. I detta sammanhang angavs också att det reinvesteringsbehov somföreligger i befintligt brobeståndbör inta en framskjuten plats i flerårsplanerna. 1983/84:100 Bilaga 8 45 För /85förordar jag att för anslaget Byggande av slatliga vägar anvisas 900 milj. kr. Anslaget Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator uppgår för innevarande budgetår till 340milj. Jag förordar atl anslaget för nästa budgetär tas upp med sammabelopp. Härvid är atl märka atl regeringen i är beslutat tidigareläggastatskommunala väginvesteringar för inte mindre än 192milj. kr., vilket innebäratt byggandet av statskommunvägar kommer att överstiga planeringsnivånmed ca HOmilj. Anslaget Bidrag tillbyggande av enskilda vägar bör för nästa budgetår tas upp med oförändratbelopp, dvs. med 30 milj. kr. I fråga om det enskilda vägbyggandet bör inte dennuvarande bidragsordningen ändras. Motivet för detta är att investeringarna ärav sådan storleksordning att de enskilda vid en sänkning av bidragsprocenteninte själva kan finansiera en nödvändig investering i vägnätet.Bidragsprocenten bör således även i fortsättningen uppgå till eller isärskilda fall . 1982/83 Utgift 6392000 1983/84 Anslag 6670000 1984/85 Förslag 6985000 Från detta anslag betalaskostnaderna för central administration (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner samt järnvägsärenden. Verket begär ett anslagav 7,0 resp. 6,9 milj. kr. i sitt högsta resp. lägsta alternativ för budgetåret1984/85 avseende verksamheten under är 1985. Jag bedömer attkostnaderna för är 1985, som jag beräknar till , ungefärligen kommeratt fördelasig pä följande sätt. Översiktlig vägplanering 3 365 000 Fastställande av arbetsplaner 810000 Järnvägsärenden m. m. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Vägverket:Åmbetsverksuppgifter för /85 anvisa ett förslagsanslag pä6985000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 46 Drift av statliga vägar 1982/83 Utgift 2909520000 Reservation 1619175000 1983/84 Anslag 3 525000000 1984/85Förslag 3 961000000 Frän detta anslag betalaskostnaderna för de delar av vägverkels verk-samhei som är hänförliga tilldriften av de statliga vägarna, vissa förbättringsarbeten, vilka avser främstde sekundära och terliära vägnäten, samt invesleringsulgifter för vägverketsanläggningstillgångar. För all uppfylla målenför väghållningen lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad krävskunskaper om var, när, hur och i vilken omfattning åtgärderna skall sättas inoch dessutom om sambandet mellan olika åtgärder och deras effekter. Dettakräver en aktiv planering och all forsknings-och utvecklingsarbete bedrivs inomaktuella områden. Den långsiktigadriftplaneringen har successivt utvecklats inom ramen för del system avfemårsplaner med revideringar som infördes i början av1970-talet. För femärsplan drift 1982-1986 har denna utveckling bl.a.inneburit alt analyser av olika driftåtgärders effekter lill en del kunnatutföras. Stort arbete har också ägnats åt att föra ul en medvetenhet om målensamt hur olika åtgärder respektive standard påverkar måluppfyllelsen. Dettahar lett till atl vägförvaltningarna har konkretiserat sina mål samt attstandardbeskrivningar har utarbetats som underlag för planerna. Genom deltaskapas bättre möjligheter atl närmare beskriva konsekvenserna av olikahandlingsalternativ. Enligl dettrafikpolitiska beslutet skall omfattningen av driflinsalserna medge attvägnätet vidmakthålls som insatserna ökar för all höjatrafiksäkerheten på hela vägnätet och förbättra framkomligheten pä de delar avglesbygdsvägnälel som är av särskild betydelse för exempelvisarbetspendlingsresor, skolskjutsar och näringslivels transporter. Dessa vägarär i mänga fall grusvägar med relativt myckel trafik. har vid sinprioritering av olika åtgärder utgått från alt insatserna skall leda tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. För alt uppnå detta måste idriftverksamheten eftersträvas ökad effektivitet med bl. a. kraftigareanpassning till trafiken och bättre utnyttjande av rationella arbetsmetodergenom fortsalt teknisk utveckling. Detta innebär framför allt att väg- ochservicestandarden fär anpassas efter trafiken och effekterna pätransportkostnaderna. Gjorda omprioriteringarkan sammanfattas pä följande sätt Vidmakthällandemålet framhålls starkt. Vidval av åtgärder i samband med femårsplanearbelet har del varit viktigt attsä långt som möjligt undvika atl vägnätet försämras. Trots den högaprioritet som vidmakt- 1983/84:100 Bilaga 8 47 hållandemålet har måste underhållet eftersättas på dettrafiksvaga vägnätet. Inventeringar visar också atl bro- och beläggningsunderhållet borde vara högre. Målen förtrafiksäkerhet och transportkostnader är högt prioriterade. För att nå målen med oförändrad eller minskadomfattning av driftinsatserna krävs en kraftigare anpassning till trafiken av driftätgärderna. Det innebär enoförändrad satsning på del trafikstarka vägnätet och minskad satsning päde trafiksvaga vägarna. Måletatt förbättra framkomlighet och tillgänglighet på delar av glesbygdsvägnätet samtatt förbättra trafikmiljön för dem som är utsatta för damm ochnedsmutsning från grusvägar måste också stå tillbaka. Den beskrivna inriktningen vid nuvarande anslagsnivå trots allt möjligt alt upprätthålla en sådan vägstandard på dethögtrafikerade vägnätet altde trafikpolitiska målen, som tolkar dem, i stort sett uppfylls på detta vägnät och de totalatransporlkoslnaderna minimeras. Vägstandarden kommer för vägar med trafik över 2000fordon atl på kortsikt vara oförändrad. På detta vägnät som motsvarar av det totala statsvägnätet utförs av det totalatrafikarbetet. Beläggningsstandardenkommer dock alt sänkas för vägar med upp till 4000 fordon . Detta innebär att för vägar med under 2000fordon kommer vinterväg-och barmarksväghållningen att fä lägre standard. Dessutom minskartrafiksäkerhelsätgärderna och beläggningen av grusvägar. Den verksamhet som kan bedrivas med nuvarande anslagsnivåkarakteriserasav att i första hand eftersträvar all vidmakthålla vägstandarden och höja trafiksäkerheten på dethögtrafikerade vägnätet. Detta leder till att serviceätgärder samt vissaunderhällsåtgärder pä del lågtrafikerade vägnätet fär hällas på en miniminivå.Den nuvarande anslagsnivån ger också en fortsatt försämring av framföraUt lågtrafikerade belagda vägar men även avbroar genom atl uppkomna skador inle kan åtgärdas i den takt som är nödvändigt för alt klaravidmakthällandemålet. En ökning avanslaget i enlighet med vidmakthållandenivän skulle ge betydande samhällsekonomiskaeffekter. Den infrastruktur som har byggts upp i i form av vägar är en viktig förutsättning förnäringslivets tillväxt och samhälletsutveckling. Detta måste leda till attvägarna underhålls sä att näringslivetsoch medborgarnas krav på transporter kan tillgodoses. Därför måste driftätgärder prioriteras. Med dennuvarande anslagsnivån klarar inte att hålla den servicenivåsom krävs eller all bibehålla vägarnastillstånd. Vägnätet har under en följd av år försämrats och nuvarande anslagsnivå leder till en fortsatt försämring. äskar därför är 1985 ell anslag om 4 200 niilj. lilldrift av slatliga vägar. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 48 Med hänvisning till vadjag anfört i det föregående beräknar jag kosl-nadsramen för statliga driftverksamheten är 1985 till 3 734 milj. kr. För anskaffning avanläggningslillgängar beräknarjag 227 milj. kr. Förslaget innebär en ökning avanslaget för nästa budgelår med 436milj. lill lotall 3961 milj. kr. 1 följandesammanställning redovisas hur kostnaderna för vägdriften beräknas i stortfördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligakostnaderna för (milj. Summa anslag 3525,0 3961,0 Kostnadsramen föranslaget Drift av statliga vägar innefattar inle investeringar ianläggningstillgångar. Kostnadsramarna för är 1985 för anslagen Drift avstatliga vägar resp. Byggande av statliga vägar bör i princip bestämmas lillsamma belopp som anslagen. Del bör ingå i regeringens befogenheter att i denmån arbetsmarknadsläget, kravet på ändamålsenlig planering av verksamheteneller andra skäl motiverar del, bemyndiga att resp. år1985 jämka de föreskrivna kostnadsramarna för dessa är, t. ex. genom alt underandra i förväg ta i anspråk behövliga belopp av de medel under dekalenderårsberäknade anslagen, som anvisas för . Jag har beräknat 227milj. för investeringar i anläggningstillgångar. Jag har därvid beräknal 10milj. för anskaffning av bordsdatorer och ord- ochtextbehandlingsutruslning. bör genom lämpligt avvägdabeställningsbemyndiganden ges möjlighet alt anskaffa de olika anläggningstillgångarnasä ekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av de av mig förordade investeringarnaanser jag att en lämplig nivå för beställ-ningsbemyndigandet är 120 milj. kr.för i 1985 ärs beräknade prisnivå. För är 1987 behöververket erhålla ett nytt beställningsbemyndigande på 90 milj. kr. Därmed skeren höjning av tidigare lämnade bemyndiganden för med 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär 1. attmedge att lämnas de beställningsbemyndiganden som jag förordat i detföregående 2. att till Drift avstatliga vägar för /85 anvisa ett reservationsanslag på . 1983/84:100 Bilaga 8 49 3. attmedge att regeringen vid behov när allmän väg övergår till enskild väghållningfär låta överföra medel motsvarande gällande statsbidrag mellandetta anslag och anslaget B 6. Bidrag till drift av enskilda vägar. 4. att godkänna att jämkningav kostnadsramar fär ske i enlighet med det sagda. Byggande av statliga vägar 1982/83 Utgift 1346260000 Reservation 1651380000 1983/84 Anslag 900000000 1984/85 Förslag 900000000 Från anslaget betalasvägverkets kostnader för byggande av statliga vägar samt vissaförbättringsarbeten. Fr. o. m. lämnas från anslaget bidrag tillcykelleder m. m. i icke väghållande kommuner. Bidragsgivningen regleras genomförordningen (1979:627) om statsbidrag för cykelleder samt anordningar ochåtgärder som främjar viss busstrafik (ändrad senast 1982:854). beslötregeringen förordning (VVFS 1983:01) om flerärs-planer och fördelningsplan somrör väg- och gatuhållning. I förordningen anges att vid prioritering avbyggnadsobjekt som kan komma i fråga i flerårsplanerna eller fördelningsplanenskall särskilt beaktas möjligheterna alt vidta ätgärder som 1. underlättarjord- och skogsbrukets saml industrins transporter, såsom åtgärder för atlminska trafikinskränkningar vid tjällossning, 2. förbättrartrafiksäkerheten, 3. förbättrar den kollektivatrafikstandarden, 4. innebär väsentligtminskade driftkostnader för vägar och gator, 5. innebär ersättning avstörre väganordningar, såsom ombyggnad och förbättring av broar. Förordningen innehålleräven planeringsramar för upprättandel av flerårsplanerna. Ramarna, som anges ilöpande priser, är så dimensionerade att väg- och galubyggande som kan kommaalt utföras av sysselsättningspolitiska skäl i huvudsak kan inrymmas iplanerna. De vägbyggnadsobjekt av olika slag som återfinnsi de upprättade flerårsplanerna motiveras starkt av trafikanternas ochnäringslivels krav. Dessutom utgör de ofta en förutsättning för fortsattsamhällsutbyggnad och en effektiv markanvändning. Vägverkels beräkningar visarall vägbyggandet ger god samhällsekonomisk avkastning, inklusive förbättringari miljön och markanvändningen samt positiva regionalpoliliska effekter. 4 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 50 Genomförande av dessa objekt innebär dessutom ettbetydande tillskott till sysselsättningen av såväl arbetskraft som maskiner ochpåverkar inte nämnvärtlandets importkostnader. Flerårsplanerna innehåller mångaangelägna vägbyggnadsobjekt som nyagenomfarter och förbifarter vilka har stor betydelse för miljön i tätortersaml för att öka trafiksäkerheten och sänka transportkostnaderna. Planerna innehåller även förstärkningsåtgärder ochbeläggning på vägavsnitt medpermanent eller lägre tillätet axel-/boggitryck än 10/. Andra åtgärder är ombyggnad av lågavägportar, smala broar, trånga välskäletc. Hinder av angivet slag tvingar den tunga trafiken till omvägskörningar, vilket fördyrartransporterna. Omfattningen av delta merlrafikarbete har beräknats förskogslänen. Resultaten som är något osäkra visar att ärligen skulle inbesparas vid flerårsplaneperiodens slut. Deminskade trafikarbetet innebär besparingar i fråga om fordons- ochtidskostnader. Besparingarna uppgår ärligen till 20 milj. kr. Noteras bör att indirekta skatter o.dyl. inle räknats in. Den årligaolycksreduktionen i riket på statsvägnätet, jämfört med om inga åtgärdervidtas, beräknas uppgå till 1 200 polisrapporterade olyckor. Kostnaden för entrafikolycka med genomsnittlig svårighetsgrad på statsvägnätet är 280000kronor kostnadsnivå. 1 värdet ingår kostnader förproduktionsbortfall, administration, egendomsskador samt vårdkostnader. Dessutomingår bl.a. sveda och värk genom det s.k. humanvärdet.Värdet för olycksreduktionen uppgår till 336 milj. kr. Påriksvägar beräknas antalet polisrapporterade olyckor minska med 850. Motsvarande tal pä länsvägar är 350 olyckor.Till redovisade minskningar avantalet trafikolyckor skall läggas effekter av trafiksäkerhetsfränri-jandeätgärder som vidtas inom driftverksamheten. Verket hemställerom ett anslag på 1 450 milj. kr. för /85 avseendeverksamheten . En närmare redovisning av verkets förslag har lämnats i det föregående. Med hänvisning tillvad jag anförde tidigare i fråga om vägbyggandet förordar jag atl kostnadsramen för bestäms till 900 milj., kr. och att anslag begärs medsamma belopp. 1 det följanderedovisas hur kostnaderna för vägbyggandet beräknas i slorl fördela sig (milj.kr. prop.1983/84:100 Bilaga 8 51 Central administration 59,0 Regionaladministration 41,0 Byggande av riksvägar 565,0 Byggande avlänsvägar 210,0 Bidrag lillcykelleder m. m. 10,0 Utrednings-och utvecklings verksamhet 15,0 Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Byggande avstatliga vägar för /85 anvisa ell reservationsanslag på900000000 kr. Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator 1982/83 Utgift 450550000 Reservation 1098000 1983/84 Anslag* 1020800 000 1984/85 Förslag 698000000 Från anslaget lämnasdriflbidrag lill statskommunvägar ochväg- och gaiuanläggningar för kollekliv persontrafik i mån av tillgång på medelmed av det belopp som kostnaden för driften beräknas till.Bidragsunder-lagel skall grundas på normkostnader för olika typer avdriftätgärder. Normkostnaderna bestäms av efter samråd med . Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1982:853) omstatsbidrag till väg- och gatuhållning m. m. Vägverkels högsta resp.lägsta alternativ uppgår lill 725 milj. kr. resp. 653 milj. kr. Verkethemställer att del högsta alternativet anvisas som anslag för bidragsärel 1985. Föredragandens övervägandenJag beräknar medelsbehovet lill 698,0 milj. kr. Förbrukningen beräknas fördelasig pä ungefär följande sätt. 1983/84:100 Bilaga 8 52 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator för /85 anvisa ellreservationsanslag pä . Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator 1982/83 Utgift 327900000 Reservation 319400000 1983/84 Anslag 340000000 1984/85 Förslag 340000000 Frän detta anslag lämnasfrän och med är 1984, i mån av tillgång på medel, bidrag av kostnadernalill byggande av statskommunvägar, cykelleder och väg- eller gaiuanläggningarför kollektiv persontrafik. Till byggande av spåranläggningar för lokalkollektiv persontrafik utgår bidrag av kostnaderna. Särskilda bidragtill större byggnadsobjekt utgår enligt av fastställd fördelningsplanför . Fördelningsplanen skall förnyas vart femte är. Till mindreanläggningar, cykelleder m. m. lämnas generella (schablon-) bidrag.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1982:853) om statsbidrag tillväg- och gatuhållning m.m. utfärdaderegeringen direktiv för upprättandet av planerna i förordning om flerärsplaneroch fördelningsplan som rör väg- och gatuhållning. I förordningen anges all vidprioritering av byggnadsobjekt som kan komma i fråga i flerårsplanerna ellerfördelningsplanen skall särskilt beaktas möjligheterna att vidta ätgärder som 1. underlättarjord- och skogsbrukets saml industrins transporter, såsom ätgärder för attminska trafikinskränkningar vid tjällossning, 2. förbättrartrafiksäkerheten, 3. förbättrar den kollektivairafiksiandarden, 4. innebär väsentligtminskade driftkostnader för vägar och gator, 5. innebär ersällning avstörre väganordningar, såsom ombyggnad och förbättring av broar. Förordningen innehålleräven planeringsramar för upprättandet av flerårs- och fördelningsplanerna.Ramarna, som anges i löpande priser, är så dimensionerade all väg- ochgalubyggande som kan komma all ulföras av sysselsällningspolitiska skäl ihuvudsak kan inrymmas i planerna. För byggande avstatskommunvägar utgår bidrag i mån av tillgång på medel enligt fastställdfördelningsplan. Denna upprättas för en tioårsperiod och revideras vart femteår. har fördelningsplan för byggande av stalskommunväguravseende fastställts. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 53 Vid en medelstilldelningenligt förordningen om flerårs- och fördelningsplaner (450 milj. kr. 1985)erhålls följande effekter vid fördelningsplanepe-riodens slut i 1984 årskostnadsnivå. Antalet trafikolyckor förväntas minska med ca950 . Den genomsnittliga svårighetsgraden för trafikolyckor pästatskommunvägar är mindre än pä statsvägar och en olycka värderas lill 170000kr. Värdet på olycksreduktionen uppgår till 160 milj. kr. Effekterna av minskade tids- ochfordonskostnader beräknas uppgå till 250 milj. kr. Miljöeffekterna är stora vidtätortsobjekt. Antalet personer störda av buller bedöms minska med ca 5000 ochantalet berörda av barriäreffekter med ca 30000. Till dessa effekter ska läggaseffekten av förbättrad markanvändning i tätorterna. anger i sin anslagsframställning tvåplaneringsnivåer, 450 resp. 370 milj.kr.,för byggandet av statskommunvägar. Verkets förslag innebär ett anslag pä 450milj. för /85 (). Med hänvisning till vadjag tidigare anfört om byggandeverksamheten förordar jag ett anslag på 340milj. Jag kommer senare att föreslå vissaätgärder för att främja kollektivtrafiken. Fr. o. m. bidragsärel 1985 föreslårjag förändrade bidragsregler till kollektivtrafikinvesteringar. Förbrukningenberäknas då fördela sig på ungefär följande sätt (milj. Central och regional administration 11,5 Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator för /85 anvisa ettreservationsanslag på . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 54 Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. 1982/83 Utgift 271185000 Reservatioii . 1983/84 Anslag* 540500000 1984/85 Förslag 266500000 Från detta anslag lämnasbidrag till drift av enskilda vägarenligt förordningen (1979:788) om statsbidrag lill enskild väghållning. Bidragutgår till sådan väg som inle är av ringa längd under förutsättning allkostnaderna för vägen är skäliga med hänsyn tillnyttan av den. I övrigt baseras bidragsgivningen på vägens användningssätt,användare och belägenhet. Bidrag utgår av skälig kostnad förväghållningen. Bidrag kan beviljas under vissa förutsättningar. Frånanslaget lämnas även bidrag till bl.a. anskaffning av redskap för driften.Bidrag utgår i mån av tillgäng pä medel. Planeringsnivåerna för år1985 har upprättals enligt beslut om sänkt bidragsprocent.Planeringsnivå A utgör vidmakthållandenivå och baseras på av länsstyrelsernaäskade bidrag till särskild drift, nivå B utgår frän 1984 ärs anslag som pris-och löneomräknats. Förhöjt bidrag harberäknats för samtliga färjeleder i enlighet med nuvarande ordning. Etttillgodoseende av trafikutskottets förslag om ett förhöjt bidrag till i förstahand vägar med kostsam vinlerväghållning medför att av vägnätet iVärmlands, , , , och Norrbottenslän beräknas få detta förhöjda bidrag. Totalt har förhöjt bidrag beräknats förår 1985 med ca 12 milj. kr. för alt trygga tillgänglighet till arbete ochservice, och näringslivets transporter främst i glesbygd och bygder medbesvärliga transportförhållanden. Planeringsnivå A (313milj. bygger på de åtgärder som länsstyrelserna anmält bidragsberättigadeför 1983 inom ramen för förväntad medelstilldelning. Planeringsnivån germöjlighet att vidmakthålla det befintliga stats-bidragsvägnätel så attkapitalförstöring inte sker och så att framkomlighet tryggas.