prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — STU:s samlade finansiellastöd till utvecklingsarbete är endast en bråkdel av de resurser som industrinsjälv satsar. Den helt övervägande delen av industrins samlade satsningar stårde slörre företagen för. STU:s stöd måste utgå från industrins forsknings- ochutvecklingssatsningar och bör ses som ett komplement till företagens egnainsalser. STU;s insatser bör därför enligt min mening företrädesvis göras därprojektägarnas finansiella resurser är knappa och där STU:s relativt begränsaderesurser bedöms 1983/84:135 72 varaav avgörande betydelse för projektets genomförande. Jag har följaktligenförordat en ytterligare förskjulning av STU;s utvecklingsstöd mol de mindreförelagen och då särskilt de unga leknikbaserade jöretagen. Jag vill emellertidsamtidigt framhålla vikten av all STU nära följer utvecklingen inom de störteföretagen och beaktar de störte företagens långsiktiga planer i den egnaplaneringen. Det är viktigt att STU fidigl i planeringsarbetet förankrar sinprogramverksamhet i industrin. Vissa forskningsinsatser i industrinförutsätter samverkan mellan flera företag och resultaten är då svåra attprivaiisera. Det är viktigl att STU stimulerar sådan samverkan mellan företag.Även då del gäller samråd med andra myndigheler och verk som berörs direkleller indirekt av STU:s ätgärder, bör som flera remissinstanser påpekarkonlakter tas på ett tidigt stadium. Dentekniska utvecklingen framskrider i allmänhet genom små steg i en kontinuerligprocess. sker en språngvis ulveckling genom en banbrytande uppfinningeller ett tekniskt-vetenskapligt genombrott. Den uppfunna transistorn,den moderna elektronikens vikligasle byggkloss, är ett exempel på en sådanbanbrytande händelse. Uppfinningen av den integrerade kretsen ett och ett halvtdecennium senare är ett annat exempel. Kreafivitetenhos enskilda personer är grunden för den industriella förnyelsen. Detta gällersåväl enskilda uppfinnare som forskare och anställda vid företag och andraorganisationer. Samhället måste på olika sätt värna om och stimulera dennaskaparkraft. Enskilda uppfinnare, dvs. professionelll arbetande från industrinfristående personer som gör eller gjort uppfinningar, är särskilt viktiga förtillflödet av de mer radikala idéerna. Det är en ganska utsatt gruppsom arbetar med små resurser under speciella förhållanden. STU är ofta del endaalternativet för extern finansiering i lidiga faser av innovationsprocessen.Uppfinnarna utgör därför en viktig målgrupp för STU:s stöd. Utvärdering avhittillsvarande stöd indikerar dock en relalivi låg verkningsgrad påuppfinnarslödel, dvs. relativt få projekt leder till kommersiell produktion.För alt en idé/uppfinning skall kunna bli en innovation, dvs. en kommersielltframgångsrik ny produkt, krävs att uppfinningen hamnar i rätt miljö, färnödvändig tillförsel av riskkapilal och framför allt tas om hand av enentreprenör som ser lill alt uppfinningen utvecklas och marknadsanpassas. Dettabör beaklas på ett så tidigt stadium som möjligt utan att för den skulläventyra uppfinnarens ensamrätt till sin idé/uppfinning. Jag har beräknat medelför en ulveckling och effektivisering av slödet till denna grupp. Stödet lilluppfinnare bör kunna ges i nya former. Jag återkommer lill detta. STUframhåller vikten av en allmän bredd på forskningsinsatserna i för attutvecklingen inom flertalet slörre leknikområden skall kunna följas. Samtidigtbetonar STU nödvändigheten av alt denna allmänna bredd kompletteras med entydlig koncentration av de begränsade resurser som avsätts för forskning ochulveckling till vissa för cenlrala områden. 1983/84:135 73 Engrundläggande förutsättning för att följa, förstå och räit tolka forskningsresultatoch teknisk-vetenskapliga utvecklingstendenser är all det inom landel bedrivsviss egen forskning inom de aktuella områdena. Med hänsyn lill bredden i densvenska industristrukturen och för att säkerställa en beredskap inför denframtida ulvecklingen inom olika leknikområden, bör STU;s insatser enligt minmening ha en stor bredd. För alt begränsa resursbehovet bör dock insalsernainom flertalet av dessa områden ha karaktär av bevakningsforskning. STU:sforskningsinsatser kan därigenom koncentreras till områden där svensk induslrioch samhälle kan bedömas behöva en mer omfattande teknisk-vetenskapligkompetens och nytt kunnande. Jagvill i detta sammanhang också ta upp frågan om områdesprioritering ochprojekturval enligl kvalitetskriterier. Ofta framställs delta som om det skulleföreligga en konflikt mellan dessa styrkriierier. Enligt min uppfallningbehöver ingen sådan motsättning föreligga. En prioritering av särskiltangelägna områden, "nytloprioritering", kan mycket väl och börförenas med kravet på teknisk-vetenskaplig kvalitet. Om vi vill upprätthållavår position nära teknikfronten inom några områden krävs att allt större resurserallokeras dit. Med de budgelreslriklioner som föreligger och kommer atlföreligga inom Överskådlig framtid, innebär delta med nödvändighet enkoncentrering av de samlade forsknings- och utvecklingsinsatserna till särskiltangelägna områden. Vid urval av projekt inom dessa områden måslekvalitetskriteriet väga tungt. Detär emellertid viktigl alt resurser finns tillgängliga för projeklinom relativt smala områden, ulanför de prioriterade, där speciell kompetensfinns och där kvalificerad forskning kan genomföras. Förekomstenav prioriterade områden innebär en koncentrering av huvuddelen av STU:sresurser till dessa områden, dock inte alla resurser. Del måste alllid finnasvissl utrymme för högkvalitativa projekt även utanför de priorilerade områdena.För att särskilt säkerställa medel för mer vetenskapligt inriktade projekl,harjag föreslagil att en ram avdelas inom kunskapsulvecklingsprogrammel allfördelas efler inomvetenskapliga kriierier. Denav mig förordade ökningen av STU:s insatser för kunskapsutveckling får inleses som ersättning för nödvändiga förstärkningar av basanslagen för forskningvid leknisk fakultet. Tvärtom släller ökade satsningar från STU krav påytterligare förslärkning av basresurserna vid högskolan. STU:s resurser skallvara flexibla och inle bindas för uppbyggnad av fasta resurser vid högskolan. STU:sprojektstöd lill utvecklingsarbete ges normalt med skyldighet för mollagarenatl under vissa omständigheter belala tillbaka stödel jämte ränta. Dettainnebär alt stödet enligt gällande bestämmelser skall bokföras som ett lån.Stödet belaslar därmed förelagets soliditet. STU kan därför slällas införkravel atl efterge en fordran för atl ell företag inle skall 1983/84:135 74 behöva träda i likvidation. Det kan mot denna bakgrund ivissa fall vara lämpligl med stöd med royallyuppgördser istället för lån.Vidare kan det finnas fall där STU för att ligga kvar med slöd till ell förelagi en rekonstruktionssituation med bibehållen ålerbetalningsskyldighet förSTU-stödet måste ha möjlighet att omvandla sin fordran lill ett anspråk påroyaity, som utgår under viss lid. Ett royallyavlal medför bokföringsmässiglall STU-stödel omförs lill extraordinär intäkt och således inle belastar företagetssoliditet. Jag har därför förordai alt, i likhet med vad som gällerför Industrifonden och de regionala utvecklingsfonderna, STU:s stöd ifortsättningen även kan utgå i form av bidrag med förbehåll alt mottagarenförbinder sig att, om projektets resultat kan utnytQas lönsamt, belala royaityeller annan löpande avgift. Det ankommer på regeringen alt lämna de närmareföreskrifter som erfordras. Enligt STU:s erfarenheter av stödet till störte förelag,har del visat sig alt del ur flera synpunkter kan vara lämpligare med"garanti" som stödform i slällel för ett tradifiondll projektstöd.Vid en granskning av slöd lill storföretagsprojekt som beviljades /80 har del visal sig all flertalet av företagen inle rekvirerarsina beviljade STU-lån förrän de vet om projektet har lyckats eller ej.Företagen utnylQar STU-lånet i det fall projeklel misslyckas, varvidåterbetalning av medlen inte blir aktuell. STU:s beslut om alt bevilja lån medvillkorlig återbetalning används således i dessa fall som en form av garanli. Jag har således förordai atl STU:s stöd, i likhet med vadsom gäller för Industrifonden, försöksvis även får utgå i form av utfästelse omstöd, s.k. projeklförsäkring. STU skall därvid reservera ett belopp motsvarandeutfästelsebeloppel inom sitt för stöd disponibla anslag. För projektförsäkringsålagandeskall utgå försäkringsavgift, royaity eller annan löpande avgift. Det bör ankommapå regeringen atl svara för den närmare utformningen och att beslula om eneventuell permanentning av denna stödform, om erfarenheterna visar sig goda. Som jag tidigare nämnde har STU i enlighet med ett avregeringen lämnat uppdrag i sin anslagsframslällning för /85lämnat förslag lill ett Ireårigl program. Jag har förordai att regeringen motbakgrund av STU:s redovisade treärsplan förelägger förslag om etttreårigt program för STU:s slöd lill leknisk forskning och utveckling underbudgetåren 1984/85- 1986/87. För den verksamhet som finansieras över anslaget Fl.Slyrelsen för leknisk ulveckling: Teknisk forskning och utveckling har jag fördenna period beräknat ett medelsbehov av totalt 2145 milj.kr. varav för budgelåret1984/85 678,9 milj.kr. Härutöver harjag för stödet under anslaget F3. Styrelsenför teknisk ulveckling: Utrustning beräknat ett medelsbehovav totalt 53,7 milj.kr. varav för /85 17,2 milj.kr. Följande sammanställning ger en ekonomisk översiki avverksamhelen under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling (i milj.kr. '549,6 '404,2 '248,3 (>1\,1 utöver anslag och ränte- Återbetalningar m. m. -0,9 ' För /85 är den kollektiva forskningeninte längre uppdelad på program 1 och 2 utan ingår i sin helhet i program 1. - Varav 8 milj. kr. anvisats över tilläggsbudget 1 (prop.1983/84:8, NU 11, rskr 130) och ca 40 milj. kr. avser kollektiv forskning. ' Inkluderar 10 milj. kr. för utökade insatser påelektronikkomponentområdet för genomförande av delprogrammet Målinriktadforskning i det nationella mikroelektronikprogrammet. " Inkl. internationell myndighetsservice(inkluderades tidigare i program 4). ' Kalkylerad räntesats är statensavkastningsränta bå 1983/84, dvs . Jag går närmare in på verksamhelen inom de olikaprogrammen. Industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete är f.n. indelat i fem delprogram. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av verksamheten inom programmet (milj.kr.) 1982/83 Utfall 1983/84 Budget 1984/85 Beräknar 423,4" 3_3,8 319,6"" " Inkluderar förmedlingsverksamheten och allkollektiv forskning. har hälften av den kollektiva forskningsbudgetenredovisats under program 2. Inkluderat i delprogram Ib. * Fr.o.m.1984/85 delprogram Id. Under innevarande budgetår pågår verksamhet inom 13insatsområden. Verksamhelen avser störte, konkret målinriktade, fleråriga mentidsbegränsade utvecklingsinsatser av belydelse för samhällsseklorer ochinduslri. Stödformen har särskilt använts inom områden där teknisk ulveckling,som i och för sig är önskvärd och synes ligga inom räckhåll, annars inle kommerlill stånd. Del medför ell omfattande planerings-, inilierings- ochsamordningsarbete av STU. Verksamheten inom de olika insatsområdena löperplanenligt. Föregående budgelår avslutades verksamheten inom treinsatsområden. Det är de första insatsområdessatsningarna som slutförts. Underinnevarande budgetår beräknas ytterligare åtta slutföras. STU framhåller att det kan dröja åtskilliga år innan deindustriella effekterna av avslutade insatsområden kan bedömas mer slutgiltigt.STU anser ändå alt genomförd uivärdering ger vid handen atl den grundläggandeidén med insatsområden är bärkraftig. Jag delar uppfattningen att ytterligare erfarenheter börvinnas innan några långtgående slutsatser kan dras av denna stödform.Hittillsvarande erfarenheter är emellertid tillräckligt inlressanla för altmotivera fortsatt verksamhet. Del är också min uppfattning all inom vissa områdenfungerar inle marknadskrafterna tillfredsställande. Inom dessa områden kan STUpåskynda utvecklingen genom att gå in och ta initiativ till och samordna olikaintressen. Stödformen insatsområden kan ses som ett verktyg för ett sådanl meraklivi arbetssätt för STU. Jag räknar således med alt pågåendeinsatsområdesverksamheter forlsätler planenligt och förordar all verksamhelinom några nya insatsområden sälls igång . /85 har jag utöver medel för fullföljande av redan pågåendeverksamhet beräknal medel för igångsättning av verksamhet inom insatsområdenaFlexibla tillverkningssystem, CAD/i verkstadsföretag, Pulverleknisk produklionoch Flexibel automatiserad montering. Dessa insatsområden ingår samlliga i avmig prioriterade leknikområden. Prop.1983/84:135 77 Huvuddelen av STU:s finansiella stöd lill tekniskforskning och utvecklingsarbete lämnas inom delprogram Ib. Teknikområden ochprogram 2. Insalserna inom kunskapsulvecklingsprogrammelhar tyngdpunkten på forskning medan insatserna inom leknikområdespro-grammet ihuvudsak avser industriellt utvecklingsarbete. Som jag redan framhållit måsteen koncenlralion av insatserna mot ett begränsat anlal prioriterade områdengöras. Prioriteringeninnebär en identifiering av områden där såväl behoven av förstärkta satsningarsom potentialen för svensk induslri har bedömts vara störst och därföljaktligen en huvuddel av resurserna bör sättas in. STU måsle dock ävenframgent avsätta medel för projekt inom andra områden där STU;s slöd kan ledatill salsningar av strategisk betydelse. I likhet med vad som f.n. gäller bör de priorileradesalsningarna även fortsättningsvis inriklas dels mol teknikområden som är avstrategisk belydelse för utvecklingen av svensk industri, dels mot leknik föranvändning inom branscher eller områden av speciell betydelse för svensk ekonomi. STU harföreslagit alt följande områden priorileras: verkstadsteknik,informationsteknologi, bioteknik, nya material, massa- och pappersteknik,träleknik, kemiteknik samt leknik för hälso- och sjukvård. Flertalel remissinslanserinstämmer i huvudsak i STU:s val av områden. I några enstaka fall lämnasdärutöver förslag till ökade salsningar på ylleriigare någol område. I fleraremissytiranden finns synpunkler på den närmare inriklningen inom resp. område.Jag återkommer till detta vid min genomgång av de olika prioriterade områdena. STU:sförslag till prioriterade områden överensstämmer väl med de av riksdagenprioriterade områdena för innevarande ireårsperiod (prop. 1980/81:130, NU 64,rskr 425). För alt ge resullal är del viktigt att STU:s slöd är uthålligt ochlångsiktigt. Alltför kraftiga priorileringsändringar är inte rimliga och skulleskapa slora störningar i systemet. Successiva förändringar medtyngdpunklsförskjutningar inom resp. område är dock en naturlig process baseradpå utvärderingsresultat, omvärldsförändringar, m.m. Jag harsåledes förordat fortsatta massiva salsningar inom områdena verkstadsteknik,informationsteknologi, bioleknik, materialteknik nya maierial, massa- ochpappersteknik, träteknik, kemiteknik samt leknik för hälso- och sjukvård. Jaghar vidare förordat ökade insatser inom områdena havsteknik och tekoteknik samlför genomförande av ell civilt flyglekniskl forskningsprogram. Jag avsernu någol utförligare kommeniera insalserna inom dessa områden. Verkstadsteknikenhar avgörande betydelse för den produktionstekniska förnyelsen i flertalelbranscher. En vital inhemsk verksladsteknisk forskning och utveckling är avstor betydelse för utvecklingen av en Prop.1983/84:135 78 konkurtenskraflig svensk induslri för tillverkning avverksladsteknisk produktionsutrustning. STU:s insalser bör främst inriktas påutveckling mot flexibla automatiserade produktionssystem. Jag har beräknatmedel för att den successiva upptrappningen av insatserna på detta område, somhar påböijats , kan fortsätta. Verkstadsindustrinberörs också i hög grad av den snabba utvecklingen inom materialtekniken.UtnytQandet av ett nytt material eller en ny materialkvalitet påverkar inteenbart produktpreslanda utan förutsätter normall också förändringar i självaproduktionen. Del materialtekniska området är myckel omfallande. Underinnevarande treårsperiod har STU:s insatser framför allt inriklals mot atlförslärka insalserna inom delområden där ulvecklingen av nya material ochmaterialegenskaper är central och där slora satsningar sker internationellt.Jag har beräknal medel för alt den nuvarande stora satsningen på detmalerialtekniska området skall kunna fortsätta på i huvudsak oförändrad nivåtotalt sett. För atl möjliggöra ökade salsningar på vissa nya material är detdärför nödvändigl att salsningarna på mer konventionella metalliska maierialminskas. Inom metallforskningsområdet har en traditionellt starkställning och slora salsningar görs från industrins sida. STU:s insalser är'här av relativt sett mindre belydelse än inom nya materialområden där STU:ssalsningar kan vara direkl avgörande. Jag räknar med alt industrin tar ett ökatansvar för att upprätthålla och vidareulveckla kompetensen påmetallforskningsomrädet. Jag har beräknat medel för ökade satsningar påpolymera material, och då särskilt polymerbaserade fiberkompositer, saml pähögpresterande keramer. Informationsteknologinär drivkraften bakom stora förändringar inom nära nog alla samhällsområden. Denrepresenterar ett av de få mer betydande tillväxtområdena för 1980-lalet ochger även på längre sikl utomordentligt stora utvecklingsmöjligheter. STU:snuvarande program för informationsteknologi är sammansatt av ell antal olikadelar som kan koncentreras till i huvudsak två block, nämligenkomponenlteknologi och systemteknologi. Tyngdpunkten ligger på syslemleknologimen slora satsningar görs också inom komponenlteknologiblocket. Huvuddelen avdessa insalser avser kunskapsulveckling för atl skapa den nödvändiga basen fören vidare industriell ulveckling. Jag har beräknal medel för ökade satsningarinom komponenlteknologiblockei som i huvudsak ulgörs av delprogrammetMålinriktad forskning i del nationella mikroeleklronikprogrammet. Jag harvidare beräknal medel för fortsatta kraftfulla satsningar på systemteknologi. Satsningarna på industriell exploatering av bioteknikenhar ökal kraftigt . Intresset kring biotekniken harhittills i hög grad kretsat kring gentekniken och mera specifikt kring den s.k.hybrid-DNA-lekniken. Den biologiska basen för biotekniken har emellertid vidgalsgenom genombrottet för lekniken med s.k. monoklonala antikroppar. Prop.1983/84:135 79 Genomde senaste årens insatser bör det nu finnas förutsättningar för en ytterligarekraftsamling för att vidareutveckla svenska styrkepunkter forskningsmässigt ochinduslrielll. Jag har beräknat medel för en kraftig ökning av insatserna inomdet biotekniska områdel. Den successiva upptrappningen av de biotekniskasatsningarna som påbörjades kan därmedfortsätta. Tyngdpunkten kommer även fortsätlningsvis atl ligga på kunskapsulveckling. STU:sinsatser inom områdel kemiteknik syftar lill att på olika sätt stödja svenskkemisk industris utveckling av s.k. prestations- och specialkemikalier. Det ärockså inom detta område som en expansion av kemiindustrin förutses för1980-talet. Jag har beräknat medel för i slort sett oförändrade insatser för iförsta hand kunskapsulveckling inom strategiska teknologiområden av brettintresse för den kemiska industrin. Massa-och pappersindustrins betydelse för svensk ekonomi är odiskutabel. För att densvenska industrin skall kunna upprätthålla sin konkurrenskraft måste massa-och papperslekniken utvecklas. Insatserna inom området massa- och papperslekniksyftar bl.a. lill all öka förädlingsgraden hos svenska pappersprodukter. Jaghar beräknat medel för i stort sett oförändrad ambiiionsnivå på STU:ssalsningar inom delta område. Träindustrinär liksom massa- och pappersindustrin en belydande nel-toexportör i svenskindustri och därmed av stor belydelse för vår bytesbalans med omvärlden. Den storasatsning för att öka kompelens- och kunskapsnivån inom området träteknik sompåbörjades /80 bör fullföljas på nuvarande nivå. För alt undvikadubbelarbete och öka effekten av de slatliga salsningarna bör verksamheten inomSTU i ökad ulslräckning samordnas med de branschfrämjande aktiviteter inomträinduslriområdel som statens industriverk (SIND) bedriver. Hälso-och sjukvården är en viktig samhällssektor med slort teknikberoende.Befolkningsutvecklingen med ökande andel äldre gör också att hälso- ochsjukvårdens omfattning stadigt ökas, med stigande koslnader som följd. Vidsidan av renl medicinsk utveckling är ny teknik för hälso- och sjukvård enbetydelsefull möjlighel all åstadkomma förbättrad vård. Ny och förbättradteknik kan också sänka sjukvårdskostnaderna och stärka industriellakonkurrenskraft. Jag har beräknal medel för fortsatta STU-insatser på ihuvudsak oförändrad ambitionsnivå. Jaghar lidigare i proposition om svensk havsresursverksamhei (prop. 1983/84:10)föreslagil åtgärder för alt främja denna. Ett viktigt led i en sådan politikutgörs av forsknings- och utvecklingsinsatser inom området havsteknik. STUföreslår atl stödel inom delta område ökas och koncentreras lill utveckling avteknik vars tillämpningar i första hand finns på oljeulvinningsmarknaden påNordsjön. Minbedömning är all oljeutvinningsverksamheten på erbjuder en intressantmarknad för svensk industri. Många produkter som är lämpade för dennaverksamhet karakteriseras av korla serier och snabb lek- 1983/84:135 80 Oljeutvinningsverksamheten drivs också kontinuerligt mot nyasvårare förhållanden, vilket ställer krav på högre leknisk kvalitet samt bättretillförlitlighet och säkerhel, dvs. områden där svensk industri bör ha komparativafördelar. Jag har beräknat medel för ökade STU-insatser inom områdethavsteknik. STU;s insalser bör i första hand inriktas på framtagning avprodukler och syslem för oljeulvinningsmarknaden och då särskilt den norskamarknaden. Samråd bör härvid ske med styrelsen för det program förhavsinduslriell kompetensutveckling som inrättas vid SIND. Jag finner detnaturligt med ett närmare samarbete mellan och päoljeutvinningsområdet. har en betydande oljeimport medan är Europasstörsta netloexportör av olja. är den kompetens som svensk industribesitter, viktig för den norska oljeulvinningsmarknaden. Eftersomoljeulvinningsmarknaden är en förhållandevis ny marknad för svensk induslrihar STU:s insatser hillills i första hand inriktats på alt bredda den tekniskakunskapen om branschen och dess problemområden. Insatserna bör nu fokuseras påett antal större projekt för att åstadkomma konkreta resultat. STU bör härvidsärskilt beakta problemen för subarktiska och arktiska havsområden. STU börstödja verksamheten vid SSPA för alt vidmakthålla institutet som en resurs försvensk havsteknisk industri. STUföreslår ökade insatser för forskning inom områdel civil flygteknik. Svensk flygindustribyggdes upp med målsättningen all i första hand tillgodose försvarets behov avstridsflygplan. Den mililära delen har också helt dominerat verksamhelen.Statsmakternas uttalade målsättning är emellertid en flyginduslri medväsenlligl ökad andel civil produktion. Industrin strävar också i dennariktning. Flygmotor och driver ett anlal avancerade civilautvecklingsprojekt i samarbete med amerikansk industri, delvis finansierademed statliga lån. För att en medverkan för svensk industri i framtidasamarbelsprojekt inom del flygtekniska områdel skall kunna uppnås är delviktigt alt landets knappa resurser utnytQas väl. Detta kan innebärakoncentration av resurserna lill vissa områden av flygteknikutvecklingen, medaninsatserna inom andra områden begränsas lill teknikbevakning. Denya civila flygplan som skall utvecklas för att säljas måstekonstrueras för en marknad där förutsättningarna jämfört med de senastedecennierna är väsentligt förändrade. Dessa ändrade förutsättningar gällersåväl bränslekostnadernas ökade andel av driftskostnaderna som ökade krav påmiljövänlighet, komfort och säkerhet.