prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — för inköp av tvä lorrlasifariyg och 2 lån förnybeställningar av tvä passagerarfartyg för skärgärdslrafik. Länenämndenredovisar vissa kapitalförluster i ullånings-verksamhelen beroende på den underflera är svåra situationen för sjöfarten. För budgetåren 1980/81 och 1981/82uppgick dessa lill 3 milj. kr. resp. 0,3 milj. kr. För /83beräknas kapitalförlusten till ca 0,5 milj. kr. bedömer att dendåliga frakimarknaden för framför allt lorrlasifariyg medför en risk förytterligare förluster även under innevarande budgetär för sådana fartyg somunder en längre lid haft likviditets-svårigheter. Av länenämndensanslagsframställning framgår vidare atl beviljade uppskov med amorteringaruppgår lill 10 milj. kr. av totalt fastställda 19 milj. kr. Nämnden gör denbedömningen atl del utgående rederislödel kan komma atlinnebära en förbättring av låntagarnas belalningsmöjligheter under innevarandebudgetär. bedömer altutlåningen huvudsakligen kommer atl avse inköp av begagnattonnage. Orsaken är enligl nämnden all nybeställningar med nuvarandeintjäningsmöjligheter blir alltför kapi-talkrävande i jämförelse med inköp avmodernt och fullt jämförbart andra-handslonnage. Intresset från de mindrerederiernas sida för sådana förvärv har enligt nämnden påtagligt ökat.Lånenämnden begär ell anslag på 50 milj. kr. för utlåning nästa budgelår.Nämnden bedömer all tillgängliga medel i sin helhet kommer all lånasul under innevarande budgelår. disponerarför innevarande budgelår 56,6 milj. kr. för sin utlåning, varav 16,6 milj. kr.utgör en ingående behållning från föregående budgelår. Trots den försikligaoptimism som ullrycks frän nämndens sida när det gäller efterfrågan på lånanser jag all ell anslag på 40 milj. kr. kan vara lämpligt även för nästabudgetår. Detta överensstämmer relativt väl med den faktiska utlåningen underde tre . Vid min bedömning av anslagsbehovet harjag vidare tagithänsyn lill den relativt goda ullä-ningskapacitet som beroende på släpandereservationer finns under innevarande budgetår. När del gäller dekapitalförluster nämnden redovisar, ca 3,8 milj. kr. är ca 3 milj. kr.hänföriiga lill en konkurs under /81. Del är enligl min meningförklarligt alt vissa kapitalförluster inträffat mot bakgrund av dels denunder flera är svaga sjöfarlskonjunkluren dels nämndens inriktning att kunnaställa upp med kapital i betydligt högre riskläge än vad som följer av enstrikt bankmässig prövning. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Lån till denmindre skeppsfarten för /85 anvisa ell reservationsanslag på40000000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 111 Stöd till svenska rederier 1982/83 Utgift 137000000 1983/84 Anslag 250000000 1984/85 Förslag 200000000 fattaderiksdagen beslut om vissa sjöfarlspoliiiska frågor (prop. 1981/82:217, ,rskr 437). Beslutet innebär bl. a. ell tidsbegränsat stöd till svenskarederier. Enligl beslutet skall stödet utbetalas med början under är 1983,vilket innebär alt sjömansskatt som inlevererats underår 1982 utgör underlagför beräkning av det första årets stöd. har senare (prop. 1982/83:25, , rskr 115) beslutat om att tidigarelägga stödet till s. k.kuslsjöfarlsfarlyg . Nämndens för rederistöd anslagsjramställning i sin anslagsframställning /85 att nämnden under /83 har beviljat stöd omsammanlagt 137 milj. kr. Härav avser 30 milj. kr. kvalifikationsårei 1981 och107 milj. kr. För budgelårel 1983/84har anvisats 250 milj. kr. Nämnden beräknar under hand utfallet till 215 milj.kr. För /85 beräknar nämnden attstödet kommer att uppgå till 200 milj. kr. Nämnden har härvid tagit hänsyn tillkvarvarande "balans" frän kalenderåren 1982 och 1983. Vidare harhänsyn tagits till alt för utbetalningar som blir aktuella 1985 och grundas på1984 som kvalifikationsår gäller reducerat procenttal av inbetaldsjömansskatt. Nämnden beräknar administrationskostnaderna för budgetåret1984/85 lill . Jag förordar i enlighetmed nämndens förslag ell anslag på 200 milj. kr. för stöd lill svenska /85. Jag godtar också nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. För administrationskostnader beräknarjag 875000kr. under /85. Jag hemställer atl regeringen föreslär att till Stöd tillsvenska rederier för /85 anvisa ett förslagsanslag pä 200000000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 112 driveroch förvaltar statens flygplatser för civil luftfart samt ansvarar för driftenav stationsområdena för den civilaluftfarten på militära flygplatser. har också lill uppgift atti fred svara för civil och militär flygtrafikledning samt att ha överinseendet över flygsäkerhetenför den civila luftfarten. Verketskall vidare ulföra irafikala myndighetsuppgifter. Luftfartsverketsekonomiska mål är att driva verksamheten sä all full kostnadstäckning erhållsoch så alt ett överskoll uppnäs som motsvarar räntekravet på det av staten ochberörda kommuner tillskjutna invesle-ringskapilalel. Del ekonomiska resultatetför verket uppgick lill 98,9 milj. kr. Under 1970-talei skeddeen kraftig utbyggnad av flygplatser och trafikledningssystem. De omfattandeinvesteringarna har lett till atl luftfartsverket f. n. inte helt kan uppfyllasill förräntningskrav. Enligt luftfartsverkets plan för tioårsperioden1977/78-1986/87 skall slalen och kommunerna fr. o. m. /84erhålla full ränteersäilning samt kompensation för tidigareundert"örräntning. Luftfartsverketsresultatutveckling har istort sett svarat mot planen. En uppdatering av de beräkningar som ligger lillgrund för tioårsplanen, visar emellertid alt den prognostiseraderesultatutvecklingen under de återstående budgetåren av perioden är sådan atllaxehöjningarna inle kan begränsas till de tidigare förutsatta omplanen skall kunna fullföljas. beslutade år1981 att en statlig trafikflygarhögskola skall inrättas under förutsättning attavtal kunde slutas med SAS om bl.a. formerna för en sådan utbildning. Våren1983 träffades ell samarbeisavtal mellan slalen och bolaget avseende en civil trafikflygarutbildning.Antagning till utbildningen pågår f.n. Utbildningen beräknas kunna påbörjasvåren i . Flygplatser m. m. 1982/83 121100 000 223700 000 213200 000 19«3/84 131600000 * 127 900 000 219800 000 1984/85 verket 39700000 149 100000 **1807()0000 föredraganden .39700000 131900000 163 700000 * Inkl. sysselsällningsinvesleringar på Karlstadsflygplats enl. regeringsbeslut . ** Inkl. i anslagsframställningen upptagna investeringar finansierademed rörelsemedel 13,2 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 8 113 Från anslaget betalasinvesteringar i flygplatser (statlig andel), i navige-ringshjälpmedel, iteleteknisk och meteorologisk utrustning för flygtrafiktjänst saml i fordonoch maskiner. För /83fastställdes investeringsramen till 213,2 milj. kr. Medelsförbrukningen underbudgetåret uppgick t'ill 213,2 milj. kr. För /84uppgår investeringsramen till 222,1 milj. kr. efter höjning med 8,0 milj. kr.lill följd av regeringsbeslut om sysselsällningsinvesleringar påKarislads flygplats. Medelsförbrukningen beräknas lill 219,8 milj. kr. förslagtill investeringsprogram för /85 upptar arbeien ochanskaffningar till ett sammanlagtbelopp av 203,4 milj. kr. Efter avdrag för kommunala och andra externa bidraguppgår investeringarna till 174,2 milj. kr. I beloppet har inräknatsinvesteringar pä 13,2 milj. kr. som luftfartsverket föreslår finansieras medrörelsemedel. De föreslagna investeringarna är 45,6 milj. kr. mindre än deberäknade utgifterna för innevarande budgetår. Av de totalainvesleringsuigiflerna under /85 hänför sig lill objekt som beräknas vara påbörjade vidingången av budgetåret. Av de nya objekt somföreslås för /85 är huvuddelen ersättningsinvesleringar. PåArlanda föreslås medel för fortsalla utredningar avseende 80-kraft,ringmainingsledning för vattenförsörjning, ersällning av dockningsanläggning,bansynviddsmälare, markrörelseradar, utrustning för bestämning avinversionsskiki (sodar) och väderradar. På och flygplatserföreslås utbyte av hög- och lägspänningsställverk samt reservkraft.Ersättningsanskaffning av brandbilar, snöröjnings- och lerminalljänstmaterialplaneras pä bl.a. Arianda, , , , , ,och flygplatser. Inom flygtrafikledningen planeras bl.a. utbyteav radioui-rustning i ell antal navigeringsfyrar. Pä , ochKalmar flygplatser avses anskaffning påbörjas av utrustning förhalvautoma-liska väderobservaiionsslationer. En specificering avluftfartsverkets förslag lill investeringsprogram för /85framgår av följande tabell, där även utfall /83 och prognos /84redovisas. 8 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 114 Bråvalla/F 13 Flygtrafiktjänst, en route Fordon, maskiner, utrustning 295,2* 415,2** 225,1* 267,1** 180,7'* * Varav 11,9 milj. kr.över anslaget F 6. Särskilda investeringar för luftfarten. ** Varav 48,1 milj. kr.över anslaget F 6. *** Inkl. 13,2 milj. kr.som enligl luftfartsverket bör finansieras med rörelsemedel. sysselsällningsinvesleringar enl. regeringsbeslut . Beräknaduigifl 1,5milj. 1983/84 och 6,5 milj. kr. 1984/85. De sammanlagda utgifternaför de för budgelårel 1984/85 redovisade arbetena uppgår lill ca 210 milj. kr.Häri ingär medel för investeringar i sysselsätlningsfrämjande syfte pä bl.a. om 44 milj. kr. Efteravdrag för kommunala och andra finansieringsbidrag faller ca 181 milj. kr. lar ocksåupp frågan om en förändring av finansierings-och beslutsregler. har finansiering över statsbudgetenav luftfartsverkets investeringar varit förmånligast frän ekonomisk synpunkt.Genom den höjning av statens avkastningsränta som successivt har skett och densamtidiga minskningen av räntan vid inlåning på räkning i riksgäldskontorethar det enligl luftfartsverket blivitfördelaktigare atl använda egna rörcisemedel framför statskapital förfinansiering av investeringar. anser all det bör vara möjligtför verket att inom sitt eget Prop.1983/84:100 Bilaga 8 115 finansiella utrymme fä finansiera investeringarmed rörelsemedel. ökal finansiellt ansvar bör enligt verket naturligenkopplas till en ökad frihet atl prioritera och besluta om investeringarsgenomförande. För /85räknar luftfartsverket i sin investeringsplan med alt finansiera diverse mindreinvesteringar och oförutsett om sammanlagt 13,2 milj. kr. med rörelsemedel.Behovet av anslagsmedel minskar därigenom i motsvarande mån. Investeringsavtal med kommun underställs f.n.regeringen för godkännande i enlighet med 1982 ärs luflfarispolitiska beslut.Enligt luflfarlsverkel innebär detta all verkets befogenheter atl träffa avtalmed kommuner har begränsats jämfört med tidigare regler. Verket anser allsådana avtal bör kunna träffas av verket för investeringar som regeringengodkänner. Samma bör gälla för avtal med kunder och övriga intressenter. I det fall en investering kan finansieras heltoch hållet utan anslag över statsbudgeten, anser luftfartsverket att verket börges befogenhet alt självt besluta om investeringen och träffa förekommandefinansieringsavial. ()understryker viklen av all den planerade markrörelseradarn på Ariandainstalleras. Däremot bör försöken i militär regi avvaktas innan beslut fattasom installation av SODAR. framför nödvändigheten av glidbanesändare tillbana 12 på . Bolaget anser, vad gäller ATCAS, atl de årligasystemrevideringskosinaderna är för höga. poängterar vikten av all ensamordning sker mellan luftfartsverket, och innan verket beslutar ominvestering i sådan ramp-och terminalmaierial som kan utnyttjas gemensamt. () understrykerviklen av alt förändringen av verkets organisation mot en meramarknadsorienterad inriktning och en härmed följande decentralisering med vidgadebefogenheter för flygplatserna sker i samråd med de större brukarna, SAS ochLIN, sä all inle en för luftfarten som helhet osund konkurrenssituationuppstår. Det är enligt SAS viktigt,all verket uppträder gentemot kunden /med utgångspunkt från en församtliga fiygplatser och verket gemensam policy, vilken bör formuleras avluftfartsverket och SAS/i samarbete. Luftfartsverketsinvesteringar syftar till atl bibehålla och vid behov höja flygsäkerheten samlalt bibehålla erforderlig kapacitet och standard i flygplats- ochflyglrafikledningssyslemei. Innan jag behandlar luftfartsverketsinvesteringar för del kommande budgelåret villjagta upp några frågor som har anknytning lill luftfartsverkets verksamhet ochförslagen i verkets anslagsframställning. En fråga som jaginledningsvis berört är verkets I O-årsplan för resultatutjämning. Planenomfattar perioden /78-1986/87 och innebär all en 1983/84:100 Bilaga 8 116 ackumulerad underförräntning under periodensförsta del skall balanseras av en lika stor överiorräntning under periodenssenare del. Behovet av taxehöjningarberäknades vid planens upprättande till . De förutsättningar somlioårsplanen ursprungligen byggde på har successivt förändrats. Det gäller bl.a. en lägre trafikvolymutveckling ochett högre ränteläge än beräknat. För att motverka de ogynnsamma förändringarnahar verket successivt begränsat resursätgången genom verksamhetsförändringaroch rationaliseringar. I den senasterevideringen av lioårsplanen har effekterna räknats in av den ogynnsammautvecklingen av chartertrafiken samt de ökade drift- och kapitalkostnader somberäknas uppslå i samband med LIN:s flyttning från till Arianda. Utjämiiingsmäleibedöms inte längre kunna uppnås med årliga avgiftshöjningar pä . För atluppnå balans krävs avgiftshöjningar på under resten avperioden. I sitt förslag till laxehöjning per den 1november 1983 konstaterade luftfartsverket att del finns omständigheter somtalar emot en taxehöjning av denna storlek i nuvarande läge. Hit hör främstflyttningen av inrikesflyget till som innebär en känsligomslällningsperiod för saml den vikande efterfrågan pä charterresor. Dettaär omständigheter som verket anser sig böra ta hänsyn lill i sin prissättning. föreslog därför attlaxehöjningen skulle begränsas. Jag delarluftfartsverkels bedömning atl verkets taxor inle kan höjas i den takt somkrävs för alt lO-årsplanen skall kunna fullföljas. Det övergripande ekonomiskamålet för verket står dock fasl, nämligen all kostnadstäckning skall nåstotalt sett inklusive räntekravet på tillskjutet investeringskapital.Kostnadstäckningskravet skall i princip uppfyllas för varje enskilt budgetår.Resultalutjämning över tiden kan dock medges. Kommunerna kommer dock i enlighet med denursprungliga planen atl erhålla full förräntning pä investerat kapital /84 och en återbetalning av ränieskulden under perioden1984/85-1986/87. har verket som internplaneringsförutsättning angett en minskning av personalvolymen med perår. Denna reducering har islort sett kunnat genomföras. Enligl den personalplan för budgelårel 1983/84som luftfartsverket redovisal kommer en viss ökning avverkels personal att ske under innevarande budgetår jämfört med föregåendebudgelår. Delta förklaras av LIN:s utflyttning till som inneburit ennet-loökning av personalen saml utökad kommersiell verksamhet på och ensatsning på exportverksamhet. Jag har förståelse för all ambitionen all minskapersonalen inle kan uppfyllas varje enskilt år. Jag vill dock stryka under attverkets egen personal i första hand bör användas för kommersiella satsningar.Tanken bakom verkets exportbolag är således alt merulnyilja verkels resurser,inte alt binda nya såvida delta inte kan ske med bibehållen långsiktiglönsamhet. Kommersiella aktiviteter måste gi- 1983/84:100 Bilaga 8 117 vetvis vara så efterfrågade av marknaden attfull eller förbättrad kostnadstäckning kan nås. Beträffande luftfartsverkets förslag omförändrade finansierings- och beslulsregler vill jag erinra om atl affärsverkensfinansiering av sina investeringar successivt omprövats. För luftfartsverkethar genom förslagen i den luflfarispolitiska propositionen som riksdagenbehandlade (prop. 1981/82:98, , rskr 339) en viss uppmjukningav tidigare investeringsregler skett så lill vida all verket fält utökademöjligheter att träffa investeringsavtal med kommuner och andra intressenter.Eftersom det nya systemet endast prövats är jaginle beredd alt föreslå ytteriigare förändringar innan de beslutadeändringarna utvärderats. Detta kommer att ske av en särskild arbetsgrupp ikommunikationsdepartementet. Ett särskilt problem harvarit utvecklingen av trafiken på . Flygplatsen som logs i drift ibörjan av har fortfarande ett visst kapacitelsöverskott. Undersenare år har luftfartsverket vidtagit olika ätgärder för att stimuleratrafiken på som därigenom blivit en betydelsefull flygplats förchartertrafik. Flygplatsen har dock saknat utrikes reguljär trafik förutom dens. k. pendeln mellan och . Frågan har fått förnyad aktualitet i samband medatt SAS kommer att sälla igång svävarlrafik mellan ochKastrup. Vissa farhågor har funnits att pendeln i samband därmed skulle läggasned. I anslutning lill att tillstånd för svävartrafiken meddelades förklaradedock SAS all man f. n. inte avsåg att lägga ned pendeltrafiken utan attmöjligheterna att förbättra denna trafik och göra den mer kundanpassad förstprövats samt att man avsåg att undersöka möjligheterna dels att inrätta enDC9-linje till från via , dels att sätta inSAAB-Fairchild SF-340 mellan och vissa orter i . SAS nya företagsfilosofiinnebär en större känslighet för marknadens krav på direktlinjer och färremellanlandningar i . På t.ex. ökar SAS sin direkttrafiksuccessivt. Del förefaller naturligt att man nu också fortsätter med attförbättra resemöjlighelen på den svenska marknaden med direkt utrikestrafikockså från Slurup. Alla möjligheter till direkttrafik frän och via Landvetteroch måste fortlöpande prövas av SAS. Som ett led i en kraftigaresatsning på kan man också se att SAS öppnat trafik pä sträckanMalmö-Göteborg. Sammantaget finns det därför enligt min mening anledning att sepositivt pä framtid. Utvecklingen av trafiken på flygplatsen kommerliksom att uppmärksamt följas av kommunikationsdepartemenlet. Vid deåterkommande överläggningarna med SAS och de skandinaviska trafikministrarnakommer också trafiken på att tas upp. Jag vill i dettasammanhang också ta upp vissa frågor rörande flygtrafiktjänstens organisation. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 118 Med anledning av betänkandet(Ds K 1981:14) Flygtrafikledning - En organisationsöversyn fick luftfartsverketden 29april 1982 i uppdrag att redovisa vissa frågor rörandeflygtrafikledningstjänstens organisation, ekonomi och framtida inriktning. Verket redovisaderesultaten av sill arbete i en rapport . Yttranden över rapportenhar lämnats av chefen för flygvapnet, meteorologiska och hydrologiskainstitut (), . , Scandinavian AirlinesSystem (SAS). , , ,Kungl. Svenska (), och . Flygtrafiktjänstensnuvarande system, metoder och organisation har till största delen sin grund iden s.k. flygtrafikledningskommitténs(FTK) förslag vilket beslutade i princip skulle ligga lillgrund för flygtrafiktjänstens fortsatta utbyggnad. I stora drag innebarbeslutet att ett yttäckande kontrollerat luftrum skulle upprättas i ochatt en gemensam organisation för den civila och militäraflyglrafikledningstjänslen skulle bildas. De huvudsakliga motiven förförändringen var den bedömda trafikutvecklingen, kraven på direkta flygvägarsaml olika användares - civila ochmilitära - tillgång lill luftrummet. Det yttäckandekontrollerade luftrummet skulle införas med början i landels södra ochmellersta delar. Enligt beslutet skulle allt svenskl luftrum söder om N(söder om ) kontrolleras från ca I 300 m upp till 14 000 m. beslut år 1973om flygtrafikledningens system och organisation innebar bl.a. också atl deseparata flygtrafikledningssystemen för militär resp. civil luftfart skulleslås samman till en gemensam organisation för flygtrafiktjänst. Frän dennaundanlogs dock för militär luftfart vissa ijänstegrenar för vilka chefen förflygvapnet (CFV) även fortsättningsvis skulle ha ansvaret. I enlighet medriksdagens beslut organiserades flygtrafiktjänsten i fred som en särskildhuvudenhet inom luftfartsverket. Utvecklingen av luftfartenhar ställt allt större krav pä ett effektivt utnyttjande av luftrummet ochdärmed även på flygtrafiktjänsten. Med utgångspunkt i tidigare nämndariksdagsbeslut har en omfattande utbyggnad av trafikledningssystemet skett.Datorsystemet benämns ATCAS (). Genom ATCASerhålls ett flygtrafikledningssystem som bl.a. medger datorbchandling och-presentation av radarinformation och färdplaner. har enligtluftfartsverket investeringar på drygt 300 milj. kr. gjorts som resultat av1973 ärs riksdagsbeslut. Driftkostnaderna för flygtra-flktjänsten uppgår f. n.till ca 200 milj. kr. En stor del avdriftkostnaderna utgörs av personalkostnader. Antalet helärsarbelskrafter inomflygtrafiktjänsten uppgår f. n. lill ca 800. vilket är en ökning med 380 frånår 1970 för luftfartsverkets del. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 119 hänger främst samman med sammanslagning av civiloch militär flygtrafikledning, men också med övertagande av meteorologiskaobservatörer från , ökat personalbehov lill följd av trafikökning,förändrade arbetstidsregler m. m. Genom införande av ett yttäckande kontrollsystemhar flygvägarna förkortals och bränslebesparande metoder och procedurerintroducerats. Kostnadssänkningar för den civila tyngre luftfarten påstorleksordningen 50 milj. kr. har därigenom enligl luftfartsverketgjorts möjliga. Jag vill också nämna att lufttrafiktillbuden, som i början på1970-talet betraktades som det allvarligaste och mest oroandeflygsäkerhetsproblemet har minskat väsentligt iomfattning. Den förbättring som inträtt kan huvudsakligen tillskrivasupprustningen inom flyglrafikledningssyslemei samt ett utvecklat samarbetemellan flygtrafikledningen och flygvapnets slridsledning. Jag kan konstatera altstandarden på svensk flygtrafiktjänst ligger pä en mycket hög nivå.Flygtrafiktjänsten är funktionellt uppbyggd och fyller väl de krav som ställspä den. utrustningar för flygtrafikledning är välkvalificerade och internationellt uppmärksammade på grund av den högadriftsäkerheten och de låga underhållskostnaderna. Personalen är välutbildadoch fyller högt ställda krav. Flygtrafikens svagautveckling har inneburit senareläggning och anpassning avsyslemutbyggnaden. Bränslesiluationen i väriden har dock accentuerat kraven påflygtrafikledningen och understrukit kraven pä kortast möjliga flygvägar. 1973 ärs riksdagsbeslutger också enligt min mening utrymme för anpassningar i genomförandel bådetidsmässigt och beträffande innehåll i systemlösningen. I vilken utsträckningFTK:s principmodell för luftrumsorgani-salionen kommer alt realiseras i sinursprungliga form och i sin helhet bör bli beroende av de krav på flygsäkerhetoch effektivitet som ställs, den internationella utvecklingen inom och deekonomiska möjligheterna all realisera dessa krav saml möjligheterna att läckakostnaderna genom avgifter. Den mest intensiva utbyggnadsfasen av flyglrafikledningssyslemeikommer atl vara avslutad i samband med överföring av områdeskontroll(ACC) för flyginformationsregion till . Överföringen planerasske är 1985. Efter detta kvarstår tre ACC i landet; , och . Trafikutvecklingen, nuvarande omrädeskontrollerstekniska status, och det ekonomiska läget indikerar atl en ersättning avomrädeskontrollen för norra kan bli aktuell först in på 1990-talet.Frågan om eventuell annan lokalisering än bör därför tills vidareanstå. kommerSverige sålunda att vara indelat i tre flyginforma-lionsregioner medområdeskontroller i , och . Anläggningarna i ochArlanda innehåller reservkapacitel i form av 1983/84:100 Bilaga 8 120 lokalutrymme och arbetspositioner förflygtrafikledningstjänst. Radarpre-sentationsulrustningen i har vissutbyggnadsmöjlighet. De teletekniska hjälpmedlen i områdeskontrollerna tordeha en teknisk livslängd åtminstone till millen av . FTK:s systemlösninginnebar en reducering av landets fyra flyginforma-tionsregioner till tvä medområdeskontrollerna förlagda till och . Med hänsyn till denfaktiska utvecklingen av flygtrafiken, de investeringar som gjorts ochmoderniteten i nuvarande områdeskonlroller bör enligt luftfartsverketsuppfattning FTK:s systemlösning ej längre vara styrande i delta avseende. Jagdelar denna uppfattning. Vid en framtida ersättningsanskaffning av tekniskutrustning eller vid ändrat kapacitetsbehov för omrädeskontrollerna får fråganpå nytt prövas.