prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Institutets verksamhetsplaner bör därför tidsmässigt sammanfalla medrådets och överlämnas lill rådet i så god tid all de kan läggas lill grund förrådets samlade bedömning av byggnadsforskningen. Vad jagtidigare (avsnitt 2.2.) har sagt om statsmakternas styrning av byggnadsforskningeni allmänhet gäller i alll väsentligt också för inslitutel. Som självständigtforskningsinsfitul har SIB såväl programansvar som ansvar för kvaliteten iforskningen. eller regeringen kan och bör inle gå in med delaljeradeföreskrifter om forskningsverksamhetens inriklning. Mot den bakgrunden och med beaktande av atl budgetåret1984/85 markerar slutet på en verksamhetsperiod anserjag del inte befogat altnu redovisa någon uppfallning om den ulförda eller föreslagna verksamheten vidSIB. Underförevarande anslag skall redovisas samtliga in- och ulbelalningar för SIB: sverksamhel. Anslaget tas upp med ell formelll belopp och skall normalt inle fåbelaslas. Jag avser all i annal sammanhang ålerkomma till regeringen medförslag att institulet skall få disponera en rörlig kredit för att täckaeventuella svängningar i likviditeten under verksamhetsåret. Jag hemsläller atl regeringen föreslär alt lill jor byggnadsforskning för budgelåret1984/85 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Nytl anslag (Förslag) 34 000 000 Med hänvisning lill vad jag har anförl under anslaget B18. hemsläller jag alt regeringenföreslår atl till Bidrag tUl statens institut jör byggnadsforskning förbudgelårel 1984/85 under elfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av34000000 kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 1 Föredragande: slalsrådel såviit avser punkterna1-3; statsrådet såviit avser punklen 4 Anmälan till proposition om forskning I Forskning, teknisk utveckling och industriellförnyelse Del har gjorts en mångfald undersökningar i syfle atlpåvisa samband mellan å ena sidan resursinsalser i form av forskning ochulveckling och å andra sidan ekonomisk utveckling/avkastning, både på nalionellnivä. branschvis och i enskilda företag. Vissa indikationer på sådana sambandfinns också. Svårigheterna all mäta de ingående komponenterna saml osäkramodellsamband gör dock resultaten svårtolkade och osäkra. Ingen ifrågasätter emellertid all teknisktutvecklingsarbete är ett viktigt konkurrensmedel i industrin. Betydelsen avlekniskl utvecklingsarbete som konkurrensmedel förefaller dessutom öka medliden. Det torde också råda bred enighet om atl industrins utvecklingsarbeteliksom den tillämpade forskningen måste vila pä en gemensam kunskapsbasuppbyggd av grundläggande forskning. I ett längre lidsperspektiv är det alldeles uppenbart attden tekniska forskningens produktion av ny kunskap haft avgörande betydelse förden ekonomiska ulvecklingen. Den tekniska utvecklingens stora genombrott, t.ex.telekommunikation, datorer, transistorer och kärnteknik, har också alldelesuppenbart haft stor betydelse för samhällsutvecklingen. De nämnda exemplen har påett fundamentalt sätt påverkat både den enskilda individen och samhällslivet islort. Även om den ekonomiska betydelsen av teknisk forskning ochutveckling pä del hela laget synes odiskutabel ger gjorda studier inle denklara vägledning för utformningen och inriktningen av den lekniska forskningenoch ulvecklingen som vore önskvärd. I grunden gäller del således frågan om hurleknisk ulveckling kan åstadkommas på ett bra och från ekonomisk synpunkteffektivt sätt. På nationell nivå finns t.ex. problemet med hur mycket resursersom sammantaget bör salsas på teknisk forskning och 1 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 2 utvecklingoch avvägningen mellan mer grundläggande forskning och utvecklingsarbete. Ävenom myckel slora resurser salsas på teknisk forskning och utveckling kan enogenomtänkt inriktning och avvägning mellan olika områden mycket väl leda tillbegränsade nyttoeffekter i ekonomiska och andra avseenden. Detär min uppfattning att insatser för leknisk forskning och ulveckling måslegrundas på omsorgsfulla sludier där uppmärksamhet ägnas också ål såvälsamhälleliga behov av teknisk forskning och ulveckling som förutsättningar ochvillkor för resultatens nyttiggörande. 2 Motiv och former för statligt stöd till forskning och utvecklingsarbete Huvudansvaretför ulbiidning av kvalificerade tekniker och forskare ligger pä staten. Dennautbildning kräver tillgång till en forskningsmiljö. Forskningensresultat, ny kunskap, har karaktären av kollektiv vara. Nya forskningsrön gesen vid och allmän spridning och det är inte på förhand givet atl den sompåtagit sig kostnaderna också har den största nyttan av resullalen. Delär mot denna bakgrund en gängse uppfallning atl slaten bör ha ett huvudansvarför atl forskning av tillräcklig omfattning och kvalitet bedrivs inom landel.Den tekniska forskningen vid universilel och högskolor och ställigaforskningsinstitut finansieras ocksä i allt väsentligt () av staten medandel lekniska forsknings- och ulvecklingsarbete som utförs i industrisektorn ärinriktat på utvecklingsarbete () snarare än forskning och lill den hellövervägande delen () finansieras av förelagen själva. Enförutsättning för att följa, förstå och rätt tolka forskningsresultat ochtekniskt-vetenskapliga utvecklingstendenser är alt del inom landel bedrivs vissegen forskning inom de aktuella områdena. För atl kunna följa utvecklingeninom de flesla områden synes en allmän bredd pä forsknings- och utvecklingsinsatsernai önskvärd. Detta är också nödvändigl som ett stöd för undervisningenvid högskolan. Genom atl inom de flesla områden volymmässigt ligga vid en vissminiminivå skapas också en beredskap inför framliden som beslår i all del inomde flesla områden finns en viss bas ulifrån vilken en utbyggnad kan ske iframliden. Detär således vikligl atl bevaka all inga områden blir hell försummade och all enrimlig beredskapsnivå upprätthålls inom de flesta. Studiervisar atl del tar ca två är från del en velenskaplig upptäckt inträffar lillsden blir allmänl spridd i internationella lidskrifter. De visar också all detinlernalionella velenskapliga erfarenhetsutbytet lill slor del sker underhandvia opublicerade rapporter och genom personkontakter. Därigenom kan informationom nya vetenskapliga rön erhållas redan innan 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 3 de är publicerade och allmänl kända. Del internationellaerfarenhetsutbytet bygger emellertid på ell givande och tagande. En förutsättningför att få och kunna della däri är således alt själv bedriva välrenommerad ochavancerad forskning. Detta talar för en koncenlralion av forskningsinsatsernalill vissa områden. En koncentration av forskningsinsatserna bör kunna skeulifrån två olika motivkretsar. Insatserna bör för det första koncentreras i ellperspekliv av framlida komparativa för- och nackdelar i industrielltavseende. Det gäller således teknikområden som bedöms ha belydelse för sädananäringsgrenar där har eller framgeni kan väntas få komparativafördelar. Insalserna bör för del andra också kunna koncenlreras iett mer renodlat vetenskapligt perspekliv där velenskapliga behov och denvelenskapliga nivån skjuls i förgrunden och nyttoaspekterna åtminstone pä kortaresikl skjuls i bakgrunden. Det torde vara en allmänl omfattad värdering attsärskilda insatser bör kunna göras för all tillvarata och värna om deinternationellt sett särskilt framstående forskare och forskarbegåvningar somkommer fram inom landel. Avvägningen av forskningsresurserna mellan olika områdensyftar mol denna bakgrund lill atl åstadkomma en lämplig kombinalion av breddoch fördjupning. Avvägningen kommer ytterst lill uttryck i form av det svenskaforskningssystemets kompetens- och resursmässiga profil. De övergripandesludierna syftar bl.a. lill att la fram underlag för sådana prioriteringar. Omsökandet efter ny kunskap uppfattas som den tekniska forskningens känneteckenkan det lekniska utvecklingsarbetets kännetecken sägas vara utnyttjandet avteknisk kunskap för alt åstadkomma nya eller väsentligt förbällrade produkter,processer och system. För tydlighetens skull bör genast sägas alt den tekniskakunskap som ulnylljas i de flesla fall inle innefaltar de allra senasteforskningsresullalen. I den bemärkelsen behöver således den lekniska kunskapeninte alltid vara forskningsbaserad. Utvecklingsarbete tar ofta sin utgångspunkli andra tekniska erfarenheter än forskning, vilket inte sällan gäller för t.ex.uppfinningsverksamhel. Tilläggas bör också alt industriellt utvecklingsarbetesyftar till all experimenlelll och genom olika försök lekniskl ochkommersielll pröva möjligheierna alt åsladkomma nya produkter, processer ochsyslem anpassade efler marknadens krav. Del innefaltar således inte denfaktiska, reguljära produktionen av t.ex. en ny produkt. Uppfattat pä dettasäll kan även utvecklingsarbetet sägas gälla nya kunskaper men då ommöjligheler alt åsladkomma nya produkter, processer och system, kunskaper somfrån renodlad forskningssynpunkt inte alltid ter sig särskilt intressanta ellerangelägna men som kan vara ytterst värdefulla från bl.a. kommersiell synpunkt. Det lekniska utvecklingsarbetet kan ses som den tidigafasen av leknisk innovationsverksamhel, ell vidare begrepp som omfallar alla delekniska. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 4 organisatoriska,finansiella och kommersiella ålgärder som behövs för att la fram t.ex. enproduki eller en process från idé lill användningsstadiel. Tekniskinnovationsverksamhel åren angelägenhet för företagen. Huvudansvaret för atltillräckliga resurser avdelas för företagens eget produktions- ochproduktorienierade ulvecklingsarbete vilar på dem. Statligt stöd till projektsom initieras inom förelagen motiveras bl. a. av atl utvecklingsarbete är enriskfylld och koslsam verksamhel. Till delta kan fogas argument som gällerföretagens beteende och inriktning. Förelagen tvingas ofta inrikta sinverksamhel främsl mot kortsiktig lönsamhet, är obenägna atl la de riskersom större utvecklingssteg innebär samt kan av olika institutionella skäl hasvårt all externt finansiera immateriella invesleringar. Satsningar päforskning och utveckling kan därför ha svårt atl hävda sig i förelagensinvesteringsbudgetar. Salsningar pä leknisklutvecklingsarbete och innovation kan ibland vara olönsamma för del enskildaföretaget men lönsamma för samhällel i slort. Riskerna för läckage ochpatenleringssvårigheler gör all ett företag ibland kan få svårt atl själv tahem hela vinsten av salsningen på utvecklingsarbete. Då det gäller mergrundläggande insalser är riskerna uppenbara men på grund av möjligheterna lillimitation synes del rimligt att utgå från atl riskerna endasl gradvis avtar jumer produktionsnära insatserna blir. Med utgångspunkt i nyssförda resonemang kan det hävdas alt om företagen och marknadsmekanismernalämnas hell ål sig själva, kommer inte innovationer fram i önskvärd lakl.Särskilt uppenbart är detta för innovationer med främsl sociala ochmiljömässiga konsekvenser. En läg innovalionsfrekvens kan också vara falletinom industrigrenar med tämligen mänga och inte särskill stora företag.Riskerna för läckage. bristande finansiella resurser och splittradeutvecklingsresurser medför en hård koncentration lill den omedelbartkommersiellt lönsamma utvecklingen inom alla förelagen. Inom sådana områdenkrävs ofta en mobilisering och samordning av olika intressenter ochutvecklingsresurser för alt genom riskspridning initiera en kraftsamling kringlångsikligl betydelsefullt utvecklingsarbete. Former för statligt stödlill leknisk forskning och utveckling brukar indelas i generellt och selektivtstöd. Del genuint generella stödet i har utgjorts av det särskildaforskningsavdraget vid taxering till statlig inkomstskatt men är avskaffat. Det genuint selekliva stödet kan exemplifierasmed slalens lidigare slöd till utvecklingsarbete inom Datasaab, numeraEricsson . Den dominerande formen för slalligt stöd lillteknisk forskning och ulveckling är ett mellanting mellan dessa båda extremeroch förmedlas av särskilda organ som styrelsen för teknisk utveckling ochIndustrifonden. Detta stöd fördelas huvudsakligen efter inilialiv från detforsknings- och utvecklingsutförande företaget, högskoleinstitutionen etc.Stödel är generellt i så motto all del står var och en frill att söka slöd. Delär selektivt i den Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 5 meningenatl ett eventuellt beslut om slöd föregås av en projektvärdering från detstödbeviljande organets sida. Stödelkan ha rådgivnings- och servicekaraklär, t.ex. i samband med teknikupphandlingeller i samband med förmedling till exploatering av en utvecklad produkt,process eller syslem. Del kan utgöra bidrag eller län för finansiering av ettsärskilt projekt eller en grupp av projekt eller ulgöra bidrag till kollektivverksamhel inom ell ramprogram. Slödel kan även ges i form av uppdrag ellerbeställning all la fram eller ulveckla ny teknik eller som slipendier ellerpris lill uppfinnare. Försvensk industri som helhet är uppbyggnaden av teknisk kompelens i företagen ochvid universitet och högskolor av slor belydelse. Jag avser att ulföriigtbehandla dessa frågor i propositionen om industriell tillväxt och förnyelse.Jag vill emellertid redan nu ta upp några viktiga frågor med anknytning lilldelta. Forskningeni slår på en hög nivå. De senasle årens snabba utveckling, framför alltinom teknikens och naturvetenskapens områden, har emellertid inneburit atltillgången inom landet på forskare med nödvändig kompetens och inriklning oftaväxer långsammare än efterfrågan. Delta gäller forskning och ulvecklingsarbetesåväl inom näringslivel som inom universitet och högskolor. Del har vidarevisat sig att del svenska skattesystemet medför svårigheter när del gäller alti tillräcklig omfattning rekty-tera utländska forskare med moisvarandekvalifikationer. Dettaär ett speciellt problem för företag som är verksamma inom vissa avanceradeleknikområden och som har ambitioner atl vara med i första ledet när det gälleratl utnyttja ny leknik. Bristen på kompetenta forskare inom dessa nyateknikområden är ell internationellt fenomen som ofta driver upp lönerna tillmycket höga nivåer. I kombinafion med de svenska skattesatserna medför deltaalt koslnaderna för ell svenskt förelag som vill knyta denna kompelens till sigblir orimligl slora. På sikl får della, enligl min mening, negativa följder försvensk industri som helhel. Dennafråga har varit föremål för debatt i flera sammanhang, senasli industridepartementets näringspolitiska råd. Jag har därför lagil initiativlill att ålgärder vidlas i syfte att underlätta för industrin all rekryterautländska forskare och därmed råda bot för de problem jag lidigare harredogjort för. Chefenför kommer senare denna dag all begära regeringensbemyndigande att tillkalla en särskild utredare. Dennes uppgift skall vara allnärmare utforma ell syslem för särskilda lättnader vid inkomstbeskattningenför ulländska medborgare som tillfälligt arbetar här med kvalificeralforsknings- eller utvecklingsarbete av sådan inriklning eller på sådankompetensnivå atl betydande svårigheler skulle föreligga för rekrytering inomlandel. Dennya bestämmelserna skall kunna lillämpas inkomsler. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 6 I prop 1983/84:100 (bil. 14 s. 153-154) har regeringenföreslagil all, i avvaklan på särskild proposition, för budgelårel1984/85 beräkna lill Styrelsen för leknisk ulveckling: Teknisk forskning ochulveckling ett reservationsanslag av , till Slyrelsen förteknisk ulveckling: Drift av forskningsslalioner ett förslagsanslag av 1 000kr. saml lill Styrelsen för teknisk ulveckling: Utrustning ellreservationsanslag av . Jag anhåller all nu få la upp dessa frågorsom rör verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling. 3 Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Slyrelsen för teknisk ulveckling (STU) är cenlralförvaltningsmyndighet för slatens slöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. STU har i enlighet med beslut (prop.1977/78:111, NU 75, rskr 361) såväl induslri- som forskningspolitiskauppgifter. är formulerat i STU:s industriroll (I-rollen), dvs. STU:suppgift atl främja induslrins innovationsverksamhel och tekniska kvalitet, ochi ST\J:s forskningsstödjande roll (F-rollen), dvs. STU:s uppgift atl inom dentekniska forskningen höja den vetenskapliga nivån och öka kunnandet inom skildaområden. En tredje uppgift för STU är all med hjälp av tillgänglig eller nyteknik främja ulvecklingen inom olika samhällsseklorer, vilket ulgör STU:ssamhällssektorroll (S-rollen). Dessa tre huvuduppgifter för STU ligger fast. STU:s verksamhet är uppdelad på program och delprogram,vilka återspeglar STU:s uppgifter. Slöd lill utvecklingsarbete baserade påSTU:s I-roll och S-roll kanaliseras huvudsakligen via program 1. Induslriellloch samhällsinriklal lekniskl utvecklingsarbete medan F-rollen huvudsakligenuppfylls genom projektstöd från program 2. STU har föreslagit vissa ändringar i programstrukturen.Jag återkommer till della vid min genomgång av de olika programmen ochdelprogrammen. STU:s finansiella slöd kan ulgå som bidrag eller lån.Stödet kan också ges som utvecklingsuppdrag, eller som slipendier eller prislill uppfinnare. Stödet lämnas anlingen lill kollektiv verksamhet inom ellramprogram eller lill ett särskill projekt eller en grupp av projekt. Ulöver finansiellt slöd kan STU bislå med rådgivning ochservice. Jag återkommer i del följande med förslag lill vissaförändringar i formerna för STU:s slöd. STU har i sin anslagsframslällning för /85lämnat förslag lill plan för verksamheten för budgetåren 1984/85-1986/87. Enredovisning av STU:s anslagsframställning bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 9.1 Anslagsframslällningen har remissbehandlals. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i delta ärendesom bilaga 9.2. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 7 Jag vill inledningsvis ge STU ell erkännande för delomfallande och välgrundade planeringsunderlag som lagils fram i form avSTU-perspekliv 1983. Del utgör enligt min mening ett gott underiag förstatsmakternas beslut vad gäller STU:s verksamhetsområde. Denverksamhel STU syftar till atl stimulera - forskning och utvecklingsarbete -är lill sin natur långsiklig. Forskningens resultat sprids ofta genom den högreutbildningen till företagens utvecklingsavdelningar, en process pä kanske ettdecennium. Det tekniska utvecklingsarbete i innova-lionsprocessens tidigarefaser som STU direkt stöder kräver i sig fleråriga insalser. Därutöver tar detytterligare ett anlal år innan någon kommersiell produktion kan komma igång.STU måste därför arbeta i ett flerårsperspektiv. STU:s verksamhet planerasockså, /82 i Ireårsramar. Nuvarande treårsperiod avslutasi och med ulgången av 1983/84. För alt skapa rimliga förulsällningar för STU:sarbete bör verksamheten även fortsättningsvis planeras med treårigabudgetramar. En viktig utgångspunkl för regeringens ställningslagandelill den fortsatta verksamheten vid STU, har varil den utvärdering avhittillsvarande verksamhet som på regeringens uppdrag redovisats dels iSTU-perspekliv 1983, dels i en särskild skrivelse daterad den 3 oklober 1983. STU:s verksamhet är relalivi mångfasellerad. Uppföljningoch utvärdering måste anpassas till verksamheternas olika förutsättningar ochmål. Som STU framhåller är det t. ex. inle möjligl alt anlägga rentkommersiella och kvantitativa aspekter på stödet till forskningsprojekt vidlekniska högskolor. Stödel lill kunskaps- och kompetensuppbyggande forskningger helt annorlunda resultat än stödet till utvecklingsarbete i mindre och medelstorindustri. STU:s verksamhel kännetecknas av långa tidsförlopp mellan STU:sinsalser och insatsernas eventuella effekter. Vidare är del vanligen svårt allbedöma orsakssambanden mellan insalser och effekier. tillsammans med denheterogena karaklären hos anslagsmollagare och slödformer gör det svårt all påett meningsfullt säll sammanslälla ett resultat för STU som helhel. Del av STUredovisade materialet utgör också i huvudsak en sammanställning av separatautvärderingar av olika verksamheter. () anför i sill remissyttrande en del Iveksam-heler eller belänkligheleröver del sammanställda utvärderingsmaterialet men framhåller altSTU:s utvärderingsfunklion lill stora delar är värdefull och i många avseendenockså betydligt mer utvecklad än inom andra myndigheter. För egendel vill jag anföra följande. STU:s utvärderingsinsatser har successivlutvecklats och har fått belydande omfallning. De ligger också relativt väl ilinje med ambitionerna i regeringens anvisningar. Trots alt STU:sutvärderingsfunktion i många avseenden uppvisar hög kvalitet bör den kunnaulvecklas vidare. Det är därvid viktigl all STU strävar efter all klarare angeåterkopplingen mellan gjorda utvärderingar och förslag till Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 8 framtida insatser och verksamhelsformer; analysen avutvärderingsresultatet måsle ulvecklas så atl konsekvenserna för den framtidaverksamheten blir mer uppenbara. STU:s utvärderingsverksamhet är inriklad på STU:s egnastyr-, stöd-dier arbetsformer. Detta är en naturlig inriklning sett urmyndigheiens synvinkel och får anses ulgöra del primära i myndigheiensutvärderingsansvar. blir emellertid, som RRV också påpekar, STU:sutvärderings- och planeringsunderlag nägol för begränsat för all tjäna somunderlag för slalsmakternas beslut om omfattning och inriktning av statensinsatser på del tekniskt-industriella området. För alt kunna identifiera mergenomgripande alternaliv till tillämpade stödformer eller betydelsefullasamverkanseffekler mellan skilda samhälleliga insatser även ulanför STU, börett större grepp las. Jag avser ta initiativ till atl ett sådanl beslutsunderlagtas fram. STU:s förslag till medelsfördelning mellan de olikaprogrammen innebär en viss omfördelning mot ökade kunskapsulvecklingsinsalser.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) framhåller också att STU:s insatser bör koncentreraspå det långsikliga kompeiensuppbyggandet. ()anser all det är av största vikt atl den andel av STU:s totala forskningsbudgetsom går lill långsiktig kunskapsulveckling och teknisk grundforskningfortsätter att öka. För egen del vill jag anföra följande. Genom en kraftfull ekonomisk polilik, inkluderande bl.a.1982 års devalvering, har regeringen nu lagl grunden för en posilivinduslriell ulveckling. Förelagens vinster har ökat och den finansiellaställningen stärkts. Förulsättningarna för förelagen all la ett ökalfinansiellt ansvar för den tekniska forskningen och utvecklingen bör därmedgenerellt sett ha ökal. En viklig grund för induslrins forskning och ulveckling ärden grundläggande kunskapsuppbyggnad som sker vid bl.a. de lekniskahögskolorna. Samhällel har traditionellt ell huvudansvar för denna mergrundläggande forskning. STU är också en belydelsefull extern finansiär avforskningen vid de tekniska högskolorna. Jag förordar mot denna bakgrund en förskjulning avtyngdpunkten i STU:s stöd mol ökade satsningar för kunskapsutveckling. Jagålerkommer lill delta vid redovisningen av milt förslag lill budgel för STU:sverksamhel. Jag kommer då också all ta upp frågan om en s.k.forskningsrådsfunkiion inom kunskapsulvecklingsprogrammel. Huvuddelen av STU:s samlade resurser går lill atl slödjautvecklingsarbete i enskilda personers, förelags eller företagsnäraorganisationers regi. IVA anser atl den viktigaste målgruppen för STU:s slödtill tekniskl-industriellt utvecklingsarbete är de mindre och medelstoraföretagen. IVA släller sig tveksam till ökade STU-insalser för stora företag. För egen del vill jag anföra följande. STU:s samlade finansiella stöd lill ulvecklingsarbete ärendast en bråk- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 9 del av de resurser som induslrin själv satsar. Den hellövervägande delen av induslrins samlade salsningar står de större förelagenför. STU:s slöd måste utgå från induslrins forsknings- ochutvecklingssatsningar och bör ses som ett komplement lill förelagens egnainsatser.