prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — har redovisat ettförslag till pedagogiskt program för förskolan samt kommer att inhämtasynpunkter på detta i en bred remissomgång. Vidare påbörjas arbetet med ettpedagogiskt program för fritidshemsverksamheten i samarbete medfritidshemskommittén. räknar med att under år 1984fullfölja regeringens uppdrag () alt sammanställa erfarenheter ochfinna modeller för verksamheten inom barnomsorgen som är anpassade tillmorgondagens behov av en god barnomsorg. I en till regeringen redovisad plan förforsknings- och utvecklingsarbete inom barnomsorgen har styrelsen föreslagittvå delprogram, ett för forskning och ell för lokalt utvecklingsarbete. I dettasammanhang pekar även styrelsen på behovet av fortbildning. föreslår alt anslaget förförskolekonsulenter för synskadade överförs till socialdepartementetshuvudtitel. Styrelsen påpekar även att ansvarsfördelningen för hörselskadadeoch döva barns förskolevistelse är oklar. Vidare är enligt styrelsens bedömningorganisafionen och resurserna för lalvård i förskolan bristfällig. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 94 Det av nyligenbeslutade nya statsbidragssystemet för barnomsorgen innebär förenklingar ochskapar möjligheter för en bättre anpassning av barnomsorgen till de lokalaförhållandena i kommunerna. Den slatliga styrningen i form av en särskildytnorm för bestämmande av antalet platser i dag- och fritidshem tas bort.Samtidigt sker satsningar på ett förnyelsearbete i olika former. harnyligen presenterat förslag till ett pedagogiskt program för förskolan. Vidareförväntas en redovisning från av styrelsens arbetemed att bl.a. finna nya modeller för barnomsorgsverksamheten. En arbetsgrupp harnyligen tillsatts med bl.a. representanter från ,, och de fackliga organisationerna. Denhar till uppgift att analysera barnomsorgens utveckling ikvantitativt och kvalitativt avseende. Målfrågorna kommer i det sammanhangetatt uppmärksammas särskilt. Inom ramen för det nyastatsbidragssystemet har avsatts 30 milj.kr. för lokalt utvecklingsarbete.Dessa medel kommer att fördelas av regeringen efter ansökan hossocialdepartementet. Fortbildning av personalinom barnomsorgen genomförs i samverkan mellan , kommunerna ochpersonalorganisationerna. har därvid planerande ochövergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingår att tillsammans medkommunförbundet och i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder ochinnehåll i en lokal allmän fortbildningsverksamhet samt att utformautbildningen av lokala studievägledare. I samarbete med nämnda organ skallsocialstyrelsen framställa lämpligt material samt följa och utvärderaverksamheten. Inle rninst vikfigt blir detta i samband med förslaget om ettpedagogiskt program för förskolan. För denna verksamhet hos socialstyrelsenberäknar jag för nästa budgetår 2 milj.kr. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 6 515 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillkommunal barnomsorg för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för hemspråksträning för invandrarbarn.Statsbidraget räknas upp med hänsyn till löneutveck- Prop.1983/84:100 Bilaga 7 95 lingen för anställda i offentlig tjänst. För år1983 har bidragsbeloppet före slutlig uppräkning fastställts till 3 050 kr.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628, ändrad 1979:266) omstatsbidrag till hemspråksträning i förskolan samt förordningen (1983:146) omanpassning av statsbidrag till daghem m.m. med hänsyn till löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst vid slutavräkning för m.m. Socialstyrelsenframhåller att det är ett viktigt mål att alla barn som har ett annat språk änsvenska som ett levande inslag i hemmiljön skall få möjlighet att använda sittmodersmål och uppleva sin familjs kultur i förskolan. . Styrelsen anser vidareatt det är angeläget att erhålla centrala resurser för att utveckla och spridainformation om sådana pedagogiska hjälpmedel som kan an vändas ihemspråksverksamheten för förskolebarn. Styrelsen hän visar därvid till ettsamarbete som bedrivits med ()varvid material tagits fram för förskolan på flera språk. beräknaratt kostnaderna för det fortsatta arbetet med framtagning av förskolematerialpå olika språk uppgår till . för /85. Socialstyrelsenanser att detta medelsbehov bör vägas in vid fastställandet av anslaget förfortbildning under anslagsposten Fl. Bidrag till barnomsorg. Det totala medelsbehovetberäknas av till 30,2 milj. kr. för /85. Som ett led i regeringensarbete med att minska inflationsförväntningarna föreslår jag i enlighet med vadriksdagen beslutat med anledning av prop. 1982/83:150 att statsbidraget till hemspråksträning i förskolan för år1984 räknas upp med högst i samband med slutbetalningen i april 1985.Beslut om bidragsbeloppens storlek kommer därefter att tas i särskild ordning. Jag beräknar därmedanslagsbehovet för nästa budgetår till 32,2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillhemspråksträning i förskolan för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 . är encentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barnsmiljö och barns säkerhet. Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskildförordning (1980:572). leds av enstyrelse bestående av en ordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, somutses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. till ,, , , statens planverk ochstatens trafiksäkerhetsverk. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Barnmiljö- Föredra- rådet ganden (däravlönekostnader) Lokalkostnader 2 483 000 -I- 924 000 -I- 90 000 (1459 000) (-1-585 000) (+48 000') 310 000 - 39 000 - 60 000 2 793 000 + 885 000 + 30 000 1 Inkl. L-ATF 1983; exkl.L- ATF 1984. Sedan omorganisationenlill egen myndighet har barnmiljörådel fått en betydande ökning av sinaarbetsuppgifter såväl vad gäller verksamhet som administration. Därtill kommerett från både privatpersoner och myndigheter/organisationer ökande intresseför miljö- och säkerhetsfrågor för barn. För /83har barnmiljörådel redovisat en resultatanalys. Av denna framgår att rådetkunnat satsa på information genom skrifter, konferenser, utställningar,seminarier m.m. i frågor rörande barn och trafik, barnolycksfall, barnssäkerhet och barns miljö i samarbete med kommunala och statliga organ samlolika organisationer. Rådet medverkar också i ett samarbete med de övriganordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. För atl tillfredsställandesvara mot de krav som ställs på rådet anser rådet atl dess informalionsanslagbör förstärkas. Rådet vill bl.a. inrikta sina informationsinsatser på frågorsom gäller barns villkor i boendet, planeringen för barn och barns säkerhet t.ex. i trafiken m.m. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 97 föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Huvudförslag + 885 000kr. Pris- och löneomräkning-t- . Den besparing sombarnmiljörådet redovisat enligt det obligatoriska huvudförslaget innebär enminskning av verksamheten motsvarande . Detta alternativ är svårt attgenomföra för en liten myndighet som barnmiljörådet och skulle främst drabbarådets utåtriktade verksamhet. Medel begärs för två nyatjänster varav en för analys av statistik och information om barnolycksfallsamt en för registrering av och information om forskning inombarnomsorgsområdet (-1- . För att kunna rekryteravikarier i samband med långtidssjukskrivning och graviditetsledighet begärsmedel för vikariats- och övertidstillägg (. För utrikes resor och förutvidgad information i barnsäkerhets- och barnmiljöfrågor begärs ytterligaremedel (-1-5 000 resp -I-250 000 kr.). Vidare hemställer rådet att vissa medelfår disponeras för representation. För lokalkostnader beräknas en minskning pågrund av överbudgetering under /84 (- . Barnmiljörådetföreslår att det får möjlighet att ta ut avgift för anordnandet av konferenser och för visst informationsmaterial. Detta har hitintills inte varit avgiftsbelagt. Rådet beräknar att ett avgiftsuttag idetta sammanhang skulle ge ca . Rådet anhåller om att få utöka sittinformationsanslag med ett belopp motsvarande de intäkter, som kan erhållasfrån avgifter för ovan nämnda verksamheter. Jag anser i likhet medvad barnmiljörådet föreslagit att rådet bör få ta ut avgift för anordnandet avkonferenser och för visst informationsmaterial. Detta bör i första hand få skepå försök . I avvaktan på en utvärdering av försöksverksamheten börde intäkter som rådet erhåller i detta sammanhang få användas i rådetsinformationsverksamhet. När verksamheten utvärderats får ställning tas till omen del av intäkterna kan avräknas mot anslaget och därvid minskaanslagsbehovet. Med utgångspunkt ihuvudförslaget och med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagetför nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Barnmiljörådetför /85 anvisa ett förslagsanslag av . 7 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 förinternationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighet medansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor rörande internationellaadoptioner. Nämnden ansvarar ocksåför frågor om godkännande av utländska beslut om adoption (SFS 1976:834 ändrad1981:674) samt frågor om auktorisation av organisationer för internationelladoptionshjälp (SFS 1979:552 ändrad 1981:580). Efter ansökan ochsärskild prövning kan ge auktorisation till ideella organisationer somavser arbeta med internationell adoptionshjälp. beslutar också omfördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. Nämnden består av nio ledamöter, som förordnas avregeringen. Beräknad ändring 1984/85 -1- 117 000 (därav lönekostnader) (1495 000) (-1- 76 500) (-1- 89 000') -1- 543 000 -1- 174 000 ' Inkl. L-ATF 1983; Exkl.L-ATF 1984 Omorganisationen av NIAtill egen myndighet har inneburit ökade arbetsuppgifterspeciellt beträffande personal- och ekonomiadministration. Antaletauktoriserade organisationer har ökat, vilket inneburit en ökadarbetsbelastning för . Vidare kräver det förhållandevis storaantalet privata adoptioner stora insatser från kansliet bl.a. genom fortlöpandekontroll i kontakt med kommunerna och genom telefonrådgivning till enskilda. föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande: Huvudförslag -I- . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 99 Pris- och löneomräkning-I- . Den besparing somredovisats enligt det obligatoriska huvudförslaget innebär en minskning avnämndens verksamhet motsvarande . Vissa delar av nämndens verksamhetmåste därvid bli åsidosatta. Nämnden har redan med de medel som filldelats för1983/84 svårt att kunna fullfölja sina uppgifter enligt sin instruktion. har i sinlångtidsbedömning beräknat att en fortsatt minskning av myndighetens anslag med2 % , motsvarande vid planeringsperiodens slut /89, skulleinnebära en nedskärning med . för helaperioden i dagens penningvärde. En nedskärning av detta slag skulle, enligt ,innebära krav på betydande inskränkningar i NIA:s verksamhet med behov av enöversyn av NIA:s instruktion. Antalet tjänster vid måste med detnämnda besparingskravet minskas med 1,5 tjänst (- ). Isamband med en flyttning av kan dock, om all personal samlas , en besparing motsvarande halv tjänst i lönegrad F2 vara möjlig,enligt . Bidraget till deauktoriserade organisationerna måste dessutom skäras ned om ett långsiktigtbesparingskrav kommer att gälla (- ). En konsekvens häravblir att väntetiderna hos organisationerna förlängs eller att organistionernahöjer avgifterna för de sökande. Medel begärs förvikariats- och semestertillägg (-1- .) på grund av att arbetsbelastningen ökat vid nämndens kansli. För bl.a. inhämtandeav erforderliga expertutlåtanden i enskilda ärenden, anordnande av särskilda konferenser, utbildning av kanslipersonal i personal- och ekonomiadministrativa frågor, lokalvårdskostnader samt för nya kontorsmaskiner önskas extra medel {+ . För bidrag tillauktoriserade organisationer för internationell adoptions hjälp begärs extra medel på grund av auktorisation av två nya organisationer (-f- . Frågan om verksamhetenmed internafionell adoptionshjälp och behovet av åtgärder för att motverkaolagligt och olämpligt genomförda adoptioner av utländska barn har behandlats ien särskild promemoria från (DsS 1983:14) Internationellaadoptioner. Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästabudgetår för nämndens verksamhet och för bidrag till auktoriseradeorganisationer för internafionell adoptionshjälp till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 100 Omsorg om äldre och handikappade Samhällets insatser föräldre och handikappade skall främja deras ekonomiska och sociala trygghet samtgöra det möjligt för dem att delta aktivt i samhällslivet. I detta syfte har samhället byggt upp omfattandeanordningar för omsorg om äldre och handikappade. Insatserna spänner över snartsagt alla områden av samhällslivet. Såväl staten som landstingen och kommunernaär engagerade i arbetet. Statens insatser finansieras från ett stort antalanslag under flera huvudtitlar. Den verksamhet som finansieras från anslag underdetta avsnitt riktar sig till både äldre och handikappade. Arbetet med att fullföljade politiska målen inom äldreområdet påverkas av den förväntadebefolkningsutvecklingen. Antalet personer i åldern och däröver har i detnärmaste fördubblats . Ålderspensionärerna utgör nuöver 1,4 miljoner eller av befolkningen. Gruppen , somf.n. är ca 110 000 personer, beräknas öka med närmare 60 000 fram . Behovet av vård, omsorg och service är störst bland dessa äldre.Bland äldre människor finns både relativt sett och i absoluta tal flerhandikappade än bland yngre. Detta ställer ökande krav på insatser. Hörnpelarna i en braäldreomsorg är ekonomisk trygghet, ändamålsenliga bostäder och personlig hjälp.De äldres ekonomiska situation har förbättrats på ett omvälvande sätt genompensionssystemet. Det är ett viktigtpolitiskt mål att de äldre skall ha ett eget boende och kunna bo kvar i sininvanda miljö. Detta förutsätter att bostäder och närmiljö anpassas till äldremänniskors behov, och att de får vård, social omsorg och service. Uppgifternaankommer på landstingen och kommunerna. Staten deltar i finansieringen genomomfattande specialdestinerade bidrag. Social hemhjälp ochfärdtjänst är viktiga medel för att förverkliga regeringens äldrepolitiska mål.Staten stöder den kommunala hemhjälpen med ett särskilt bidrag. Ca 350 000 äldreoch handikappade får hemhjälp. Även barnfamiljer får hemhjälp genomhemvårdar-och barnvårdarverksam-het. Hemhjälpen har utvecklatstill en mångskiftande, serviceinriktad socialtjänst. Exempel på dennautveckling är matdistribution, hår- och fotvård, snöröjning, verksamhet viddagcentraler, boendeservice och ledsagarhjälp. Kommunerna satsar också i ökadutsträckning på områdesanknuten service, där de boende har fillgång tillsocialtjänst, fritidsverksamhet och sjukvård. Det finns en strävan till ökat samarbetemellan och hälso- och Prop.1983/84:100 Bilaga 7 101 På flera håll harvårdplaneringsgrupper bildats, där sjukvårds-och hemhjälpspersonal ingår isyfte att samordna insatserna inom äldreomsorgen. Landstingens hemsjukvård harlikaledes utvecklats i omfattning och kvalitet. Den utförs i allt högre grad avmedicinsk personal i samarbete med kommunens hemhjälpspersonal. För att de äldre skall kunna erbjudas ettboende, som tillgodoser behov av mera omfattande personlig omsorg, inrättarkommunerna bostäder med gemensam service. Genom om- och tillbyggnad avålderdomshem kan en mer individuellt anpassad service erbjudas. Antaletlägenheter i är närmare 30 000 och antalet platser i ålderdomshem ca56 000. Kommunerna planerar att bygga ytterligare ca 10000 servicebostäder. Antalet platser i ålderdomshem beräknas minskanågot. För statsbidraget till den sociala hemhjälpengäller nya regler fr.o.m. (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr43). Då avlöses det gällande procentuella stödet till kommunernaskostnader med ett avindex-erat statsbidrag i enlighet med regeringens strävanatt begränsa inflationen. Det nya statsbidraget består dels av en prestationsrelateraddel i form av ett bidrag per årsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels avett schablonbidrag per person i gruppen ålders-och förtidspensionärer. med de nya bidragsreglerna för densociala hemhjälpen införs ett särskilt stöd för utveckling och förnyelse avverksamheten. De särskilda medlen skall användas för åtgärder som ökar äldresoch handikappades möjligheter till eget boende. Medlen uppgår till 30 milj.kr.årligen och fördelas av regeringen efter ansökan. Inom socialdepartementetförbereds f.n. tillsammans med bl.a. och en information över hela landet om användningen av de nyautvecklingsmedlen. Jag vill även erinra om att bostadsministern i prop.1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder har redovisat ett omfattandeprogram för förbättring av bostadsbeståndet (BoU 11, rskr 63). Ett syfte är attöka tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet och därmed möjligheternaför äldre att bo kvar i den invanda miljön. Vidare har bostadsministern enligtregeringens bemyndigande tillkallat en interdepartemental arbetsgrupp förfrågorom hur äldre, handikappade och andra med särskilda behov i boendet ochnärmiljön skall få dessa tillgodosedda. Eftersom antalet personer i de äldsta gruppernafortsätter att öka, stiger också anspråken på service, omvårdnad och vård i detegna boendet. Inom äldreberedningen (S 1981:01) pågår arbetet med ett programför den framfida äldreomsorgen. Beredningen har publicerat enrapport från en konferens om invandrarna och äldreomsorgen. Jag vill i dettasammanhang även nämna, att anhörigvårdskommittén (S 1979:11) lämnatbetänkandet (SOU 1983:64) Ledighet för anhörigvård. Pensionärsorganisationerna spelar enbetydelsefull roll för inriktningen Prop.1983/84:100 Bilaga 7 102 och utformningen av insatserna för de äldre. Det ärsärskilt viktigt, att de förmedlar sin kunskap om äldres situation, problem ochbehov till statliga och kommunala organ. Genom pensionärsråd i kommunernaoch förtroenderåd stärker de äldre sina möjligheter till inflytande.Pensionärsorganisationerna gör dessutom stora insatser för sysselsättnings-och kontaktverksamhet bland äldre. Ekonomiskt stöd till pensionärsorganisationernapå riksnivå beräknas under anslaget A 4. Åren kring 1960innebar genombrottet för handikappfrågorna i . Från harpåsnart sagt alla områden av samhällslivet byggts upp anordningar för attfillgodose de behov som handikapp medför. En ny syn på handikappade har varit en förutsättningför denna utveckling. Den förändrade syneninnebär, att handikappade är resurser i samhället på samma sätt som andra ochmed samma rättigheter och skyldigheter som de. Handikapp uppfattas alltmer som enotillräcklighet eller en bristande förutsättning i den verksamhet eller i den miljö somutestänger människor med funktionsnedsättningar. Denna syn, som utvecklatsgemensamt av folkrörelserna, ställer jag mig bakom. Den lägger ett långtgående ansvarpå allaoffentliga och privata utövare av verksamhet att öppna den för alla människor. De politiska målenär att göra samhället tillgängligt för handikappade. Endast så kansamhället erbjuda en fullständig gemenskap, som kan utveckla och förbättra villkoren för alla. Det system av handikappåtgärder som vuxitfram har i grunden förändrat levnadsvillkoren förhandikappade. Under de borgerligaregeringarna fick handikappade vara med att bära bördorna av en felaktig besparingspolifik. Arbetet efterregeringsskiftet har därför först ochfrämst inriktats på att återställa den sociala tryggheten. Detta har bl.a. skett genom att återställtvärdesäkringen av pensionerna ochavskaffat karensdagarna inom sjukförsäkringen. Dessa åtgärder har stor betydelseför handikappade. Det ekonomiskautrymmet för reformer är ytterst begränsat. Handikappområdet haremellertid hög prioritet, och därför kan även i rådande kärva budgetläge resursertillföras handikappområdet genom omfördelningar. Det särskildatilläggsbeloppet fill basbeloppet omvandlas sålunda på mitt förslag i proposifion om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. fill extra uppräkningar avfolkpensionens grundnivå, pensionstillskotten, vårdbidragen för svårt handikappadebarn och handikappersättningen (prop. 1983/84:40, SfU 10, rskr 85). Underkommunikationshuvudtiteln föreslås i budgetproposifio-nen en permanentning av riksfärdtjänsten.Riksdagen har vidare med anledning avförslag från tagit ställning till ett programför ökad integrering av handikappade elever i det allmänna 1983/84:100 Bilaga 7 103 skolväsendet (prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112). Underutbildningshuvudtiteln läggs vidare fram förslag om förbättringar inom kulturpolitikoch vuxenutbildning. Jordbruksministern föreslår en satsning på handikappidrotten.Arbetsmarknadsministern kommer att i särskild proposition under innevaranderiksmöte föreslå bl.a. en reformering av lönebidragssystemet. Inombostadsdepartementets område har beslutat bl.a. om ett treårigtstatsbidrag för vissa fillgänglighetsskapande åtgärder. Inom detta avsnittberäknas medel för flera olika ändamål inom handikappområdet. Statens finansiellastöd till social hemhjälp är redan nämnt. Under avsnittet är även upptagna bl.a.anslag för bidrag till färdtjänst samtanslag för ett antal insatser som riktas till olika grupper handikappade. Statsbidragför färdtjänst infördes . Denna service avser att tillgodose behovet av lokal förflyttning föryngre och äldre personer, som har väsentligasvårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlita allmännakommunikationer. Färdtjänst finns i alla kommuner, och närmare 300 000 personer har legitimation att anlita den. Desskvalitet skiftar mellan kommunerna. Omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda, som bl.a.innefattar särskoleverksamheten, är en landstingskommunal angelägenhet.Statsbidrag utgår tilllönekostnaderna i särskolan. Huvudmännen är inriktade på ökad integration i skola, boende och sysselsättning.Omsorgskommittén tog upp dessafrågor i sitt betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. Betänkandet är remissbehandlat. Förberedningen av dessa frågor har en särskild arbetsgrupp tillkallats. Genom den statligastyrelsen för vårdartjänst bedrivs en viktig verksamhet för vissahandikappade studerande. Anordningarna gäller dels social omvårdnad ochhabilitering åt gymnasieelever inom ramen för en försöksverksamhet i ,dels boendeservice åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor. harnyligen beslutat om åtgärder för handikappade elevers integrering i detallmänna skolväsendet (prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112). Beslutet innebärbl.a., att nämnda försöksverksamhet skall avslutas, varvid medlen förs över fillutbildningsdepartementet och alltjämt används för handikappade elevers utbildning. Elever, som f.n. gåri gymnasium eller börjar där , kommer att kunnafullfölja sin skolgång och få social och medicinsk omvårdnad i samma omfattningsom nu gäller. Förhandlingar pågår om kommunalt övertagande av verksamheten i . Iavvaktan på resultatet avdessa förhandlingar beräknas medel för ändamålet under anslaget Kostnader för viss utbildning av handikappade. Därifrånbekostas också ett särskilt bidragtill i erhåller visst stöd till sina rekreationsanläggningar. Idetta sammanhang vill jag även erinra om att staten finansierar ett Prop.1983/84:100 Bilaga 7 104 omfattande forsknings- och utvecklingsarbeteinom handikappområdet med medel som står till forskningsrådens förfogande ellerbeviljas av regeringen från anslag Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Stor betydelse har även det stöd tillprojekt och försöksverksamhet som regeringen beviljar från allmänna arvsfonden.Som jag har nämnt, ställs vidare fr.o.m. /85 medel om 30milj. till förfogande för utvecklings- och förnyelsearbete inom den socialahemhjälpen. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är en viktig källa förfinansiering av teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete bl.a. inomhjälpmedelsområdet.