prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Insatserna bör i första hand avse den norska offshoremarknaden.Företräde kommer ait ges lill sädana systemprojekt som kan bidra till bredareengagemang hos svenska underleverantörer. Utöver områden där STU planerar stöd för utvecklingsarbeteavses ett antal nya teknikinlensiva delområden analyseras som grund för ev.framtida STU-insatser. Inom övrig havsteknik begränsas STUs insatser lillteknikbevakning. förutser följande resursbehov (milj. H;ivsle)ini 1(3,0 Under området transportteknik föreslår STU att pågåenderamprogram-för kunskapsutveckling inom bl.a. området skeppsteknik fortsätteroch ges en större omfattning än . enbart utifrån lekniska och kommersiellaförutsättningar finner STU motiv för att minska insatserna för skeppsteknik.Men sett utifrån det starka samhälleliga intresset att främja och värna omvissa industrigrenars överlevnads- och utvecklingsmöjligheter är dettaprogram, som STU föreslår under sill huvudförslag, motiverat. STU och har sedan den 1juli 1979 ett avtal om all gemensamt bedriva forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom det skeppstekniska områdei. Samarbetet har givitgoda resultat, men man har konstateral att behov föreligger av en forsknings-och utvecklingsverksamhet av en mer långsiktig karaklär. Programstyrelsen förkollektiv skeppsleknisk forskning har därför föreslagit alt verksamhetenutvidgas med ett separat forsknings- och utvecklingsprogram av mellan- och långsiktignatur. Arbetet avses i huvudsak all genomföras vid marintekniska institutet . skeppsteknisk forskning föreslår STU (milj. Alt. 1 All. Fonden för industriellt utvecklingsarbete Stiftelsen för industriellt utvecklingsarbete -Industrifonden -inrättades . Fonden har till ändamål att stödja ulvecklingav nya produkler, processer och system för industriell produktion - industrielltutvecklingsarbete. Prop.1983/84:10 189 Fonden deltar i första hand i sädana projekt som kanbedömas ha hög lönsamhet på , men där de tekniska och kommersiellariskerna är stora och utvecklingsstegen är större än normalt. Fondens medverkanskall göra del möjligt för företag som har låg vinstnivå att genomföra slörreutvecklingsprojekt. Industrifondens engagemang koncentreras i princip lill slörreutvecklingsprojekt i företag med produktions- och marknadsförutsättningar ochtill projekt som har nått del skede då en stor del av den tekniska osäkerhetenhar eliminerals. Fonden deltar inte i sådana projekt som kan ges stöd genom deregionala utvecklingsfonderna och engagemang i projekt fär heller inteöverstiga 50 milj. kr. Fonden har som riktmärke att finansiera högst 509?. avett projekts kostnad. I vissa fall har Industrifonden trätt in medfinansieringsandel understigande . Motivet härför har varit alt sannolikaskäl förelegat all projektet skulle komma igång även med en lägre statligfinansieringsandel än . Några formella hinder för Industrifonden all pålagasig en större finansieringsandel än föreligger ej. Så har emellertidhittills ej skett. Enligt den förordning som reglerar Industrifondensverksamhet måsle för att detta skall kunna ske föreligga "synnerligaskäl". Vid bedömningen om "synnerliga skäl" föreligger tashänsyn till varje enskilt projekts risknivå, lönsamhetspolential,utvecklingsinnehåll och slorlek saml lill förelagets egnafinansieringsmöjligheter. Sedan inrättandet har Industrifonden erhållit närmare 400förfrågningar om slöd. Av dem har färre än fem avsett havsieknik. Två av desenare har resulterat i ansökningar. En av dessa har bordlagts, en är underutredning. Industrifondens beslul om slöd under budgetåren 1980/81och 1981/82 omfattade ett belopp på ca 200 milj. kr. för vardera året. De medelsom Industrifonden kunde disponera för stöd vid ingången av / 83uppgick till ca 290 milj. kr. Härtill kommer de ränteintäkter som inflöt t. o. m.den 30 juni 1983 och som beräknas uppgå lill ca 50 milj. kr. Antaletansökningar har ökat kraftigt, varför slyrelsen avserall inrikta verksamheten under innevarande budgetår mol en slödvo-lym på ca 250milj. Under förutsättning av ett kapitaltillskott till fondenför nästa budgetår på 150 milj. kr. kommer det då att vara möjligt att, med denreservation på ca 90 milj. kr. som beräknades uppkomma vid slutet av budgetåret1982/83, lämna stöd på reellt samma nivå även under /84. Någon reservationkommer därefter inte all kvarstå ulan en fortsatt motsvarande aktiviiet efterden förutsätter ytterligare kapilallillskoll, trots att enbetydande återbetalning av utlånade medel då kan påräknas. SSPA utför på uppdrag provningar och undersökningar avbetydelse för skeppsteknik, sjöfart och övrig havsteknik saml i den mån SSPAs utrust- Prop.1983/84:10 190 ning och förhällanden i övrigi medger del, andraprovningar och undersökningar. SSPA bedriver teknisk-vetenskaplig forskninginom sitt verksam hetsområde. SSPA är en statlig myndighei med s. k. uppdragsmodell.Verksamheten skall bedrivas med full kostnadstäckning. SSPAs intäkter utgörs avupp-dragsintäkler samt medel frän ett bidragsanslag som i första hand finansierarden egna forskningen och vissa myndighetsuppgifter. Uppdragsinläk-ternas andelhar ökat successivt och uppgår numera lill av den totalaomsättningen. En stor del av uppdragsverksamheten bedrivs i internationellkonkurrens. SSPA konkurrerar gentemot utländska företag och organisationer påsåväl den svenska som den utländska marknaden. Huvuddelen, , av uppdragsverksamheten utgörs avkommersiella uppdrag för svensk och utländsk industri. Resterande del utgörsfrämst av uppdrag för svenska myndigheter, bl.a. FMV, STU och trans-portforskningsdelegationen(TFD). Trots de ekonomiska svårigheter som gäller förvarvsindustrin och sjöfartsnäringen har SSPA lyckats upprätthålla en högomsättning på uppdragsverksamheten. Verksamheten har utvecklats i positivriktning och orderingången är f.n. hög. SSPA räknar med att denna utvecklingskall fortsätta. Resultatförbättringen beror bl.a. på en intensifierad ochmålinriktad marknadsföring på framför allt den utländska marknaden. Valet att satsa på nya marknader med en mer kommersiellinriktning skall även ses mot bakgrund av tillkomsten av det nya manöver- och väglaboraloriel(MDL). Beslulel att bygga MDL fattades av statsmakterna efter bl.a.påtryckningar från den svenska varvsindustrin och rederinäringen, som då befannsig i en högkonjunktur och som ansåg att ell sådanl laboratorium vid SSPAskulle fylla en vikiig funktion för de svenska varven och rederierna. Desvårigheter för, och den minskning av den svenska varvsindustrin ochrederinäringen som därefter inträffade innebar att en stor del av de intäktersom man kalkylerat med för alt finansiera verksamheten i laboratoriet försvann.Någon möjlighet all minska koslnaderna i motsvarande omfattning fanns inte,eftersom tillkomsten av laboratoriet kraftigt ökade SSPAs fasta kostnader iform av kapitalkostnader och lokalkostnader. gjorde emellertid MDLatt SSPAs möjligheter att vidga verksamhetsområdet och komma in på nyamarknader, bl.a. offshoremarknaden, förbättrades. MDL gav också SSPA etttekniskt försprång gentemot konkurrenterna. SSPA valde i detta läge all salsapå ökad marknadsföring och offerlverksamhet. SSPA ger prognoser för fartygs, plattformars, propellrarsoch andra konstruktioners uppträdande på och under vattenytan. Det är friimstverkan av krafter i vatten och av vallenströmningen som studeras. Avnämare är såväl operatörer (l.ex. rederier/oljebolag)som produ-cenleroch installatörer (t. ex. varv). Prop.1983/84:10 191 Basen för verksamheten är modellprovningsanläggningarna;släprännan, kavitationslaboratoriet saml våg- och manöverlaboratoriel.Kvalificerade kunskaper inom områdena hydromekaniskl motstånd, propulsion,manövrering och sjöegenskaper utgör tillsammans med databaser och dalaprogramkomplementet för att driva en kvalificerad konsultverksamhet. SSPA strävar ävenalt upprätthålla kompelens inom angränsande områden till hydromekaniken. Avsikten är att, förutom att presentera rena försöks-och/eller beräkningsresultat, även värdera resultaten och eventuellt föreslåförbättringar för kunderna. Verksamheten hos SSPA är uppdelad på fyra affärsområden,nämligen: - na val, - port- and fairways. Affärsområdet omfattar främst uppdrag avseendecivila handelsfartyg för iransportändamål. Navalområdel avser fartyg och andrafarkoster för marinmilitära ändamål. Offshoreområdet omfattar de uppdrag somär inriktade på problem rörande utnyttjande av havets resurser, främst olja ochgas. Port- and fairways-området omfattar uppdrag som rör framkomlighet,manövrering m. m. i hamnar, kanaler, farleder o. dyl. Utvecklingen visar att affärsområdet shippingvolymmässigt varil oförändrat trots att skeppsbyggnadsindustrin under dennaperiod befunnit sig i en krissituation. De viktigaste skälen till att varvskriseninte medfört minskad uppdragsvolym vid SSPA torde vara dels attvarvsproduktionen ändrats från produklion av slora serier systerfartyg tillenstaka fartyg eller mindre serier systerfartyg, dels alt de f. n. aktuellafartygstyperna kräver betydligt mera omfattande undersökningar än deförhållandevis enkla standardfarlyg som tidigare dominerade varvsproduktionen.Därtill kommer att den ökande konkurrensen mellan varven ökar kraven påoptimala konstruktioner. Inom ramen för svenska marinens arbete med ulveckling avkrigsfartyg och vapen för landels försvar bidrar SSPA med väsentligt FoU-arbete,förberedande projektstudier och arbele inom ramen för aktuella projekt. Underde har man kunnat konstalera ett starkt ökat internationelltintresse för bevakningsfarkosler, patrullbåtar etc. sammanhänger med deökade aktivitema till havs. Syftet är bevakning av olika anläggningar knutnatill offshoreindustrin, kontroll av fiskegränser etc. Genom nämndautvecklingsarbete för svenska marinen har SSPA byggt upp såväl lämpligalaboratorieresurser som en avsevärd fond av "know how" inom området.En del arbeten för ulländska beställare har redan genomförts och det synessannolikt all aktiviteten vid marintekniska insliluiet kommer alt ökaytterligare. Med offshoreverksamhet och övrig havsteknisk verksamhetavses här Prop.1983/84:10 192 tillvaratagande av naturtillgångar till havs, såsomenergi, och livsmedel. Av inlresse är de lyper av produkler/system/tjänster,där SSPA kan länkas sälja sina tjänster i form av konsultuppdrag, exempelvis: - exploaterings-,produktions- och bosiadsplatlformar, - förankrings-,lagrings- och lastningssyslem, - flytandeprocess- och industrianläggningar, - olje- och gasiransporlsysiem, SSPA har inga myndighetsuppgifter i egentlig mening, ochdess verksamhet har fått en alltmer affärsdrivande inriktning.De kommersiella uppdragens andel har successivt ökat och utgör numera ettdominerande inslag i verksamheten. Mot denna bakgrund har SSPA i skrivelse iseptember 1983 föreslagit att myndigheten ombildas lill aktiebolag den Ijuli1984. utför provningsuppdrag i enlighetmed nationella och internationella standarder och regler samt provningarutformade i enlighet med uppdragsgivarens önskemål. SP skall samarbeta med industriföretag och andra enskildaorganisationer saml statliga myndigheter och insfitutioner, som berörs av SPsverksamhet. SP skall, i den mån det kan ske, ställa personal lill förfogandeför standardiserings- och liknande arbeten. SP bedriver ingen egen forskning inom havsresursområdet.Vad gäller offshoreinriklad leknik har SP utrustning för mekanisk provningomfattande: - avanceradvibration av tunga objekt enligt seismiska eller andra förlopp, - mätningar ochanalys av stötar, slag och vibrationer, - utmattnings-och broltmekanik, - materialprovning omfatlande dragprov, bockprov,slagprov, - hårdhetsprov och teknologiska prov, - materialanalysoch metallografi, - beräkningar medstöd av avancerad datateknik. Dessutom har SP korrosionsprovningsutmslning förundersökning av olika miljöfaktorer som: - vatten ochsaltvatten, 1983/84:10 193 Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) DFRär central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- ochfjärranalysverksamheten. DFR är även kontaktorgan med internationellaorganisationer, särskilt (), och ulländskainstitutioner inom sitt verksamhetsområde. UnderDFR har tre kommittéer inrättats med uppgift alt bereda ärenden röranderymdforskning, fjärranalys samt rymdindustriell policy och utveckling. Delstatsägda Svenska rymdaktiebolagel (Rymdbolaget) svarar för verkställandefunktioner inom svensk rymdverksamhet, såsom alt tekniskt genomföra denationella rymdforsknings- och Qärranalysprogrammen, driva försöksfältet Esrangeoch en mottagningsstation för bilder från fjärrana-lyssatelliter och främjamarknadsföring av svensk industriell kompetens inom rymdområdet. Bolagetsverksamhet finansieras till stor del genom uppdrag från rymddelegationen. Sverigesengagemang i europeiskt rymdsamarbete har till syfte dels alt sfimuleraindustriell ulveckling på det rymdtekniska området, dels att ge svenskaforskare möjlighet alt delta i slora vetenskapliga rymdprojekt. Nämndeninrättades den och är central förvaltningsmyndighet för frågor omstatligt slöd lill svenska varvs- och rederiföretag. Det åligger nämndensärskilt att handlägga ärenden om statligt stöd till varvsföretag, om statligkreditgaranti till svenskt rederiföretag samt om statlig värdegaranti förfartyg. Koslnaderna för nämndens verksamhei har bestridits medanlitande av de avgifter som erlagts till för kreditgarantierenligt förut nämnda förordningar. Nämndenhar en styrelse bestående av ordförande, två vice ordförande och högst elvaandra ledamöter. Chefen för nämndens kansli är ledamot av styrelsen. Under dentid nämnden har verkat har dess arbetsuppgifter ökat efter hand som de statligastödåtgärderna ökat i omfattning och kapacilet. Sammantaget har detta inneburitalt nämnden vunnit erfarenheter inom ett brett område inom sjöfarts- ochvarvsnäringarna. Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) Delegationenfungerar som regeringens samordnande och rådgivande organ i havsresursfrågor.Den tar inte över andra myndigheters arbetsuppgifter utan skall verka församordning av utnyttjande, skydd eller utforskande av havet. DSH skall ocksåverka för att havsresursverksamhel såväl vid myndigheter och organisationer sominom svenski näringsliv främjas och stöds. DSH sorterar underindustridepartementet. 13 1983/84. 1983/84:10 194 Delåligger DSH särskilt att: - för regeringen lägga fram ellförslag lill övergripande program för svensk havsresursverksamhel. Ett sådantförslag till program. Svensk havsresursverksamhet (DSH 1982:1), lämnades intill regeringen , - lämna underlag för regeringensoch myndigheternas ställningstEigande i frågor som rör utnytlande eller skyddav havet, - med beaktande av miljövårdenskrav verka för en långsiktig hushållning med naturresurser till havs, - verka för samordning av havsanknutenforskning och utveckling. DSHhar 13 ledamöter, av vilka fem är riksdagsmän, fyra företrädare förregeringskansliet, en för industrin och två för forskning samt en ordförande.Till sitt förfogande har DSH ett kansli bestående av en chef, tre handläggareoch en assistent. Till kansliet knyts de experter och expertgrupper somuppgifterna kräver. Verkei har ca 175 tjänster, som fördelar sig påverksledning, fyra avdelningar, ett planeringskansli och en administrativ byrå. Energiverketskall bl.a. verka för rationell tillförsel, omvandling, distribution ochanvändning av energi och bevaka säkerhetsfrågor på energiområdet saml följaden internationella utvecklingen i fråga om energiförhållanden. Chefenför marinen (CM) Chefenför marinen (CM) är programansvarig för huvudprogrammet Marinförband. Iuppgiften ingår förbandens utbildning, taktik, utrustning och personal. CMsvarar för utbildning av personalen, såväl anställda som värnpliktiga, samtuppsättande och vidmakthållande av krigsförbanden. Materialanskaffning samtforskning och utveckling för marinens förband utförs av FMV och FOA på gmndvalav anvisningar och planer från CM. har som central förvaltningsmyndighet tillsyn över de kommunalabrandförsvaren. Brandförsvaret har bl.a. till uppgift att bekämpa olje- ochandra föroreningar som har nått land eller kommit upp på stranden. Gränsen förbrandförsvarets ansvarsområde går i princip i strandlinjen. Statens brandnämndbygger upp och administrerar förråd av oljeskyddsmaterial längs kusterna. Fråndessa förråd kan kommunerna låna vid akuta lägen. 1983/84:10 195 Institutetför vatten- och luftvårdsforskning (IVL) Statenoch näringslivet finansierar gemensamt forskning inom miljövårdsområdet.Ansvaret för verksamheten åvilar IVL. IVL har lill ändamål alt stödjavetenskaplig forskning rörande dels eventuella effekter av föroreningar imiljön, dels ålgärder för att begränsa miljöstörningar samt dessutom vissforskning angående arbetsmiljön. Skogs-och jordbrukets forskningsråd () Statensstöd lill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet administreras av SJFR.Institutet har till ändamål att stödja vetenskaplig forskning rörande delseventuella effekier av föroreningar i miljön, dels åtgärder för att begränsamiljöstörningar samt dessutom viss forskning angående arbetsmiljön. Exportrådethar bildats av näringslivet (och ) och staten (). syfte är allaktivt bidra till en ökning och ulveckling av export. Organisationenbestår av ca 180 anställda i saml ett 30-tal handelskontor i utlandet.I utlandsorganisationens operativa nät ingår även svenska ambassader ochkonsulat. Rådels inkonister är av olika slag: slalliga anslag, företagensårsavgifter, inkomster i exportaktioner samt övriga inkomster. Offshoreindustrinär en av de branscher som f. n. ägnas speciell uppmärksamhet av rådet. SvenskaLivsmedelsinslitulel är ell kollektivt forskningsinsliiut för livsmedelsbranschen,bildat . Det finansieras gemensamt av en industristiftelse med 80-laletmedlemsföretag samt svenska staten genom STU. Institutet har drygt 90anställda. Verksamheten,som beslår av ell långsiktigt ramprogram påbyggl med tillämpade delkollektivaoch enskilda uppdrag för medlemsföretag, omfattar forskning ochutvecklingsarbete inom hela livsmedelsområdet, från råvara till konsumtion.Härtill kommer högskoleutbildning, dokumentationstjänst och kursverksamhet. Målenför verksamheten är att samla in, utveckla och hjälpa förelagen all praktisktanvända tekniskl-velenskapligt underiag som kan stärka livsmedelsindustrinskonkurrenskraft och ge den möjligheter all möta konsumenternas behov ochmyndigheternas krav beträffande säkra, näringsriktiga, smakliga, bekväma ochlagringsdugliga livsmedel till rimligt pris. Prop.1983/84:10 196 Genom institutets tvärvetenskapliga karaktär kanerfarenheter och resultat från andra delar av livsmedelsområdet lätt utnyttjasoch anpassas för fiskleknologisk tillämpning. Till institutet är också kopplat inslilutionsavdelningenför livsmedelsvetenskap vid CTH och med institutetsforskningschef som adjungerad professor och ansvarig för högre ulbildning ilivsmedelsämnena, inkl. doktorandutbildning inom SIKs forskningsprogram. Institutet ingår i en västeuropeisk samarbetsgrupp() i vilken vartdera av ettdussin länder representeras av ett fiskleknologiskt inslitui eller motsvarande.Institutet medverkar just nu i ell nordiskt samarbetsprojekl, slött av Nordforskoch Nordisk Industrifond, om bättre och fullständigare utnyttjande av fiskköllfrån såväl traditionella som "nya" resurser. Korrosionsinstitulet bildades av Stiftelsen förkorrosionsteknisk forskning och staten. Statlig huvudman är STU.Institutet överlog fr. o. m. den verksamhei på korrosionsområ-delsom bedrivits inom Ingenjcrsvetenskapsakademien (IVA). Syftet med Korrosionsinstitulels verksamhet är alt bekämpakorrosionen i dess olika former och all minska kostnaderna för de skador denvållar stat, kommun, enskilda företag och allmänheten. Genom sitt arbete sökerinstitutet bidra lill bl. - ökadfunktionssäkerhet hos lekniska anläggningar och konstmktioner, - bättrehushållning med naturresurser, - bättre miljö.Verksamheten omfattar bl.a.; - forsknings- ochutvecklingsarbete, - uppdragsverksamhetoch rådgivning, - information ochulbildning. Institulel verkar i nära samarbete med universitet ochtekniska högskolor samt andra vetenskapliga och industriella organ.Aktiviteterna har såväl kortsiktig som långsiktig inriktning. Institulel är även eu samordnande tekniskt/administrativtorgan som etablerar forskningssamverkan, förmedlar kontakter och överför kunskapermellan enskilda och statliga organ, institut, laboratorier, producenter ochkonsumenter. Standardisering ulgör ett betydelsefullt led iöverföringen av erfarenheter för praktisk tillämpning. Insliluiet skall därförverka för all provningsmeloder och bedömningsnormer standardiseras så långtsom möjligt. Prop.1983/84:10 197 Institutets internationella samarbete har kommitall spela en allt vikfigare roll. Det syftar bl.a. till undvikande avdubbelarbete och underiältande av handelsutbyte. De regionala utvecklingsfonderna är frislående stiflelsermed styrelser som utses av landslingen och som finansieras av SIND ochlandstingen gemensamt. För de mindre och medelstora förelagen tar de regionalautvecklingsfonderna vid där STUs insatser slutar. STU kan stödja ett projektpå olika stadier av utveckling, från idé till provning och prototyp.Utvecklingsfonderna ger bl. a. råd i allmänna marknads- och exportfrågor ochhjälp med att hitta lämplig konsult. De ordnar också kurser i olikaföretagsekonomiska ämnen och t. ex. ulbildning i hur man startar eget företag. De regionala utvecklingsfondemas egen kreditgivning beslårav två låneformer: rörelselån och produktutvecklingslån. Rörelselån upp till0,5 milj. kr. lämnas fill en och samma låntagare. Produktutvecklingslånen är påhögst 3 milj. kr. och lämnas för stöd lill utveckling och marknadsföring av nyaprodukter, processer och syslem för industriell produkfion. Lån beviljas med villkoriigåterbetalningsskyldighet och , i särskilda fall , av den beräknadeprojektkostnaden. Stödet från de regionala utvecklingsfonderna tillutveckling av svensk havsieknik har varil av begränsad omfattning. Länsstyrelserna har ett allmänt ansvar för tillsyn ochsamordning av mark- och vattenanknutna planeringsfrågor i länen. Länsstyrelsemaskall fungera som sakkunnig instans åt kommunerna vad gäller förhållandena ikust- och havsområdena och uppmärksamma problem och utvecklingsmöjligheter ide olika kustkommunemas havsområden. Kommunerna handlägger främst frågor som rör de kustnäraområdena. Kommunerna bör motverka konflikter mellan t. ex. fiske, friluftsliv,naturvård, vattenbmk och bebyggelse saml göra likartade bedömningar avintressen som är kopplade till land och vatten i kustområdena. 1983/84:10 198 KVAgmndades och har som allmän målsättning alt främja vetenskaperna,främst matematik och naturvetenskap. KVA fyller denna uppgift bl.a. genomverksamheten vid sina sju institutioner, genom all stimuleraforskningssamarbete nationellt och internationellt och genom att spridavetenskaplig information. KVAhar ca 200 svenska ledamöter. Dessa är indelade i tolv klasser eftervetenskaplig tillhörighet. Till hör ett sekretariat med ett ljugotaltjänstemän med ständige sekreterare som chef. KVA är huvudman försju forskningsinstitutioner, nämligen: . Forskningsstationenför aslrofysik i Anacapri (), ,Makarna matematiska stiftelse, naturvetenskapligastation, Sareks naturvetenskapliga anläggningar och KVAs bibliotek. började arbetet vid ett internationelltenergiforskningsinstitut som skall inrättas vid . Utöverden verksamhei som bedrivs vid institutionerna delar KVA ul stipendier ochforskningsbidrag. Varje höst utser KVA nobelpristagare i fysik och kemi samlpristagare i ekonomisk vetenskap lill minne. KVA driver enomfattande forskarutbytesverksamhel med akademier i andra länder. KVA represenlerarSverige i del internationella forskningsrådel, ICSU (), och är huvudman för de svenska nationalkommittéer som sköterkontakterna med internationella, vetenskapliga fackunioner. En av KVAskommittéer är polarforskningskommittén. IVAgmndades och skall enligt stadgarna "verka för att till samhälletsgagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv". IVA har såväl svenska somutländska ledamöter.