prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — höslen 1983 kommer en ulredning all genomföras inomslalens energiverk för all belysa olika handlingsalternativ. Därvid kommerbehovel av ell forlsall slödatl kunna preciseras. Detta arbele kan komma atl visa på ell ökat behov avutbildningsinsatser. Verket har dock valt atl för anslaget för budgelårel 1984/85 räknamed ellrealt sell oförändrai belopp i avvaktan på resultatet av den ulredning som verkel planerar. Slödel lill utbildning finansieras frånoljeersällningsfonden. Om energibesparingarnagenom ulbiidning uppvisar ytterligare goda möjligheler all bli effektiva kan del inför /85finnas anledning att överväga ommedel från oljeersällningsfonden i större utsträckning bör kunna utnyttjasför utbildningsinsatser. SIND redovisar i sinanslagsframslällning atl verksamhelen med energirådgivning viaenergikonsulier vid de regionala ulvecklingsfonderna under budgetåret1982/83 har byggts ul så alt den nu omfattar samlliga fonder. Vid nära hälften av fonderna kom emellertid verksamheten i gångförsl i slulel av budgelåret. Detta är en av anledningarna lill den slora kassamässiga reservationen frän förra budgetåret. En annan anledning äratt verksamhelen medbranschrädgivningsakiiviieter har varil av ringa omfallning, bl.a. med hänsyn lill all SIND har avsail mycken lid ål att etableraenergirådgivningen vid utvecklingsfonderna. skrivelse den 16 seplember 1983 lill industridepartemenlel har SIND lämnai en redogörelse för användningen avmedlen lill ulbiidning och rådgivning m. m. för all spara energi underbudgelårel 1982/83. SIND räknar med allunder budgelären 1983/84 och 1984/85 kunna elab-lera rådgivning inom flera branscher. Delta bör enligt SIND delvisske inom ramen för del nordiska samarbeleinom energihushällningsområdei som leds av nordiska minislerrådei. SIND uppskallar allmedelsbehovel för budgelårel 1984/85 blir oförändrai17,3 milj. kr. med hänsyn lillreservationen frän /83. Slöd lill kurser avseende uppvärmning avbyggnader inleddes (prop.1974:69, CU 21, rskr 180). Genom 1975års energipolitiska beslut (prop.1975:30 bil. I s. 355, NU 30, rskr202) utvidgades verksamhelen lill all omfalla slöd även lill kurser om god energihushållning i indusiriella processer och lill rådgivning i energifrågor lill framför alll de mindre och medelslora företagen. Enligt rikllinjerna för del samladeenergihushållningsprogrammel för 1980-lalel som beslulades av slaismakiernavåren 1981 (prop. 1980/81:90 bil.1, NU 60, rskr 381) är bl.a. ulbiidning och rådgivning vikliga styrmedel för alt nå målen för programmel. beslutomfattade en ökad 7 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 98 salsning på dessa slyrmedel. För ireårsperioden1981/82-1983/84 beräknades behovel av medel för insalser inom de områden somfinansieras frän della anslag till sammanlagl 65 milj. kr. Verksamhelen harbyggts ul successivt . För innevarande budgetårhar sammanlagt 28,3 milj. kr. Del samladeenergihushållningsprogrammet för 1980-lalel skall omprövas är 1985.Verksamhelen bör under nästa budgelår i avvaklan på denna omprövning bedrivas ihuvudsak enligt nu gällande riktlinjer och i ungefär samma omfattning som underinnevarande budgetär. Vad gäller rädgiv-ningsverksamhelen bör inför den nämndaomprövningen några modeller med avgiftsfinansierad rådgivning prövas. Jag avserdärför i annat sammanhang föreslå regeringen all uppdra åt SIND alt undervåren 1984 inleda försöksverksamhel med avgiftsfinansierad rådgivning vid någraulvecklingsfonder. För näsla budgelårberäknar jag behovel av medel till sammanlagl . Av della beloppberäknarjag . för utbildningsåtgärder och 15 milj. kr. förrådgivning m.m. Med hänsyn lill vad jag har förordai om försöksverksamhel medavgiftsfinansiering, bör della enligl min mening innebära altrådgivningsverksamheten i sina huvuddelar kan bedrivas på en i principoförändrad ambiiionsnivå. Vid min medelsberäkning harjag tagit hänsyn äventill kostnaderna för atl administrera verksamheten. Jag har vid beräkningen avmedel för rådgivningsverksamheten m. m. vidare beräknal medel för kostnader förlill induslrin riktad information om energianvändning, för stöd till utveckling av energitekniska provnings-och mätmetoder och utarbetande av energisparhandböcker m. m. Verksamhelen bör ävenunder näsla budgelår finansieras via slödel lill oljeersällning. Jag kommerdärför under punkl E17. Stöd för oljeersättande ålgärder, m.m. atl föreslå all26330000 kr. förs över lill della anslag. I slalsbudgelen för nästa budgetårbör anslaget föras upp med ett formellt belopp av . Med hänvisning lill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemsläller jag all regeringenföreslår atl till Ulbiidning ochrådgivning m. m. jör alt spara energi för /85 anvisa ettreservationsanslag av I . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1982/83 Ulgift 4960206 Reservation 3974259 1983/84 Anslag 4.500000 1984/85 Förslag 4500000 Friin anslaget bestridsulgifter lill slöd enliglförordningen (1959:369, omtryckt 1977:348, iindrad 1983:546) om slailigl slödål landsbygdens 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 99 Slöd kan beviljas lillnyanläggning, bl. a. för elekirifiering av äldre helårsbebodda fasligheler iglesbygd, och uppruslning av elelriska dislribuiionsnäl på landsbygdeninbegripet anläggningar för lokala elverk, såsom vattenkraftverk ochdieselaggregai vid avsides belägna fasligheler. Stöd kan ulgå i form av bidragoch länegaraniier. Beslui om sådant slöd fattas av slalens energiverk. Från anslagei beslrids ocksåkoslnader för arvoden till ledamöter i rådet för eldislribulionsfrågor ochersällning för resor m. m. för rådels ledamöter saml övrig expertis ielkraftsfrägor och andra ulredningskoslnader i samband med energiverkelsverksamhet på områdel. fastställdevåren 1976 rikllinjer för slmkluromvandlingen på eldislribuiionsområdel (prop.197.5/76:100 bil. 15 s. 150-165, NU 45, rskr 263). Riktlinjerna innebär bl. a.all ralionaliseringen av eldisiribuiionen bör bedrivas ulifrån förulsällningenall de enskilda elkonsumenlerna skall tillförsäkras gynnsammadistributionsförhållanden. godtog våren1979 nya rikllinjer för den fortsatta stödverksamheten (prop. 1978/79: 115bil. I s. 245-250, NU 60 s. 53-60, rskr 429). Dessa innebär bl. a. all ävennyetableringar på äldre fastigheter undantagsvis skall omfattas avbidragssystemet och au statliga bidrag till upprustning av nedslitna ochoränlabla elnät i vissa speciella fall skall kunna utgå även . Såskall kunna ske i glesbygdsområden som saknar inslag av tätare bebyggelse ochdär huvudsakligen mindre, ekonomiskl svaga dislri-bulionsförelag är verksamma.Bidrag avses kunna ulgå lill svaga lokala och kommunala förelag som lagil övereller slår i begrepp all la över andra svaga förelag. Energiverkel föreslår allför budgelårel 1984/85 anvisas 2 milj. kr. för slöd lill uppruslning åvnedslilna och oränlabla näl och 2,5 milj. kr. för stöd lill nyanläggningar,dvs. sammanlagl 4,5 milj. kr. 1978/79:115 (bil.I s. 245-250) redovisade? principerna för den forlsalla slödverksamheien. Såvitl avserslödverksamhelens omfallning bedömde föredraganden i budgeiproposilionen 1980(prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 223-224) del älerslående behovel av ställigabidrag lill upprustningar avnedslilna och oränlabla näl till sammanlagl 10 milj. kr. I propositionenförordades all sädana bidrag lämnades under fem budgelår alt ulgå med 2 milj.kr. Enligt propositionen borde vidare bidrag för nyanläggningarforlsällningsvis lämnas med 2,5 milj. kr. per budgelår.Riksdagen godlog regeringens förslag (NU 1979/80:36 s. 7-9, rskr 248). Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 100 Med hänvisning till del anförda beräknarjaganslaget för näsla budgetår till (2,0+2,5 =) 4,5 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Främjande avlandsbygdens elektrijlering för budgelårel 1984/85 anvisa ettreservationsanslag av . Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer 1982/83 Ulgift 482351000 1983/84 Anslag 375000000 1984/85 Förslag 290000000 Från detta anslagutbetalar statens energiverk ersättning till och statensvattenfallsverk för försenad idrifttagning av kärnreaktorerna ochForsmark 2 resp. och (prop. 1980/81:25 bil. 9, NU 23,rskr 112) saml (prop. 1982/ 83:101 bil. 9, NU 33, rskr 280). Ersättningen utbetalas iefterhand på basis av verkliga förhållanden. Förslagel lill anslag förbudgelårel 1984/85 gmndas därför på en prognos av de ersättningskrav som kanuppstå under /85. Slalens energiverkredovisar i sin anslagsframslällningför budgelårel 1984/85 all ersättningen för /85 för reaktorernaForsmark 1, , och beräknas uppgå tillsammanlagl 50 milj. kr. För kan ersättningen för /85beräknas uppgå lill 240 milj. kr. Med hänvisning lill vadjag har anförl hemställer jag att regeringen föreslär atl till Ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreaktorer för /85 anvisa eUförslagsanslag av . 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslagei beslridsSveriges reguljära medlemsavgift i Inlernalionella Alomcnergiorganel (lAEA)saml bidragel lill dess Technical Assisiance and , koslnaderför dellagande i lAEA:s dokumenla-tionssysicm , koslnader i samband meddellagande i del nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor (NKA), dock inleprojeklkoslnader. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 101 samt resekostnader i samband med visstinternationellt kärnenergisamarbete: Frän anslaget börfortsättningsvis bestridas även kostnaderna för delegalionen (I 1982:08) förvissa lAEA-frågor. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgelårunder detta anslag till . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt till Visstinternationellt energisamarbete för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83 Reservation 4178939' 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1000 ' Utgifterna förverksamhelen har uppgäu lill . Statenskärnkraftinspektion skall enligt sin instruktion (1977:427) som centralförvaltningsmyndighet bl.a. följa utvecklingen på kärnenergiområdet, särskiltbeträffande säkerhetsfrågor, pröva frågor om tillstånd och utöva tillsyn enligtatomenergilagen (1956:306). Inspekfionen skall vidare pröva behovet av och tainitiativ till viss forskning påkärnsäkerhetsområdet saml bidra till att ge allmänheten insyn i ochinformation om kärnsäker-hetsarbetel i landet. Inspektionen leds av en styrelse. Chef förinspekfionen är en generaldirektör. Till inspektionen ärf. n. knutna trerådgivande nämnder: reaktorsä-kerhelsnämnden, safeguardnämnden och forskningsnämnden.Inspektionen är organiserad på två tekniska huvudenheter - för tillsyn och förutredning - samt en administrativ enhet och ett informationssekretariat. Inspeklionens verksamhetfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter tillstatens kärnkraftinspektion. Avgifterna avses medföra full kostnadstäckning försäväl förvaltningskostnader som kärnsäkcrhetsforskning. Anslaget förs därförupp med ett formelll belopp av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beräknad ändring 1984/85 (varav löner) (+ 939000) (+12.34 000) anläggningar m. m. 1 statenskärnkraflinspekiions gransknings- och lillsynsverksamhei kan urskiljas bl.a.säkerhetsgranskning av nya anläggningar, lillsyn och löpande granskning avanläggningar i drifl, uppföljning och analys av drills-erfarenheter och tillbud samt återkommandesäkerhetsgranskning av anläggningar. Härlill kommer uppföljning avulvecklingen inom olika säker-heislekniska fackområden. Under förulsälining atlinspektionen godkänner färdigställandet av kärnkraflsblocken ochOskarshamn 3 och att regeringen vid sin prövning av ansökningarna omladdningstillstånd för reaktorerna finner atl frågan om avfallshanteringen ärlöst kommer dessa block all inleda nukleär provdrift. Granskningen avKBS-3-sludien, som ansökningarna om laddningslillslånd åberopar, harremillerals lill bl.a. kärnkrafiinspek-lionen och kräver i sig belydandeinsalser frän inspektionens sida under budgelårel 1983/84. Under budgelårel 1984/85inleds provdriflen vid mellanlagrel för använl kärnbränsle i (CLAB).Provdriften kommer att medföra en ulökad tillsynsverksamhet från inspektionenssida. Uppförandel av ell slulförvar för reakloravfall i Forsmark (SFR-1) kommerunder innevarande och följande budgelår all kräva belydande löpandegranskningsinsaiser, inledningsvis främsl avseende berg- och belongarbelen.Vidare kommer betydande granskningsinsaiser alt erfordras belräffande dennärmare utformningen av del konlroll- och verifikalionsprogram sominspektionen krävt för SFR. inklusive lillhörande informations- ochreferensgruppsverk-samhet. Arbetena med enanläggning för filtrerad tryckavlaslning av reaklorin-neslulningarna vidBarsebäck 1 och 2 (FILTRA) har igångsalls. Slullig säkerhelsrapport beräknasbli inlämnad lill inspektionen . Förutsättningarna för åtgärderför atl minska konsekvenserna av eveniuel- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 103 la haverier vid övriga svenska reaktorblock skall ocksåklariäggas enligt de riktlinjer som givils av statsmakterna (prop. 1980/81:90bil. I s. 312-313, NU 60, rskr 381). Ansökan om förnyad koncession för R2-reaktorn i Studsvikinlämnades och medför såväl granskning av konstruktionsunderlag somulredning av driftsfrågor såsom kompetenskrav och ändring av de säkerhetslekniskaföreskrifterna. Inslallalionen av ny reaklortank är planerad lillhöslen . Därefter skall inspektionen la slällning lill frågan omdriftslillslånd. förutses i slorl sell oförändrad drifl och således oförändradarbelsinsals från inspeklionens sida. Inspeklionens beredskapsorganisalion är nu uppbyggd. Föratt kunna avgöra organisationens ändamålsenlighet och förmåga all fullgöra sinuppgift krävs dock relalivibetydande insalser i form av övningar, där inspeklionens egen beredskap övas liksom samverkan med övrigaorganisationer. Statens kärnkraftinspeklion genomför s. k. återkommandesäkerhetsgranskningar (ÅSAR), som syftar till alt genomföra en överblickande och syslemaliskavslämning av säkerhelslägel vid varje reaklor. Denna avstämning görs motbakgrund både av vunna driftserfarenheler och av utvecklingen inom olikasäkerhetslekniska fackområden. Den första granskningen av della slag har gälll blocket Oskarshamn1 och rapport härom inlämnades till regeringen underår 1983. Under budgelåret1983/84 planeras granskningen avRinghals 2 bli slutförd. Därefter kommer I och ännu längre fram saml 2 alt granskas. Inspektionen anför all inom ramen förtilldelade resurser den förutskickade taklen i ASAR-granskningarna, ca tre granskningargenomförda per Ivåårsperiod, inle kan hällas. Den iroliga laklen torde enligl inspektionen bli i genomsnitt enanläggningsgranskning per budgetår om inle ytterligare resurser erhålls. De anläggningsspecifika säkerhetsanalyserna inom ramenför ASAR-programmel,uppföljning och analys av driftserfarenheter saml analyser och uppföljning avulvecklingen inom olika säkerhetstekniska fackområden utgör treaktiviteter som griper in i varandra och lillsammans formar inspektionens långsiktiga reaklorsäkerhetsarbete. De viktigaresäkerhetslekniska fackområdena är lillföriillighelsanalys, eleklriska syslem,tryckbärande system m.m., systemteknik och termo-hydraulik, bränsle- ochhärdfrågor samt människa-maskinfrägor. En omfattandelillföriillighelsanalys för , som pägår under budgelårel 1983/84,kommer att vara vägledande för de därefter följande. Mot bakgrund avförekomsten av materialproblem, såsom sprickbildning till följd av s. k.interkristallin spänningskorrosion, kommer arbele att ulföras i syfte att förbättra tillförlitlighetenvid oförstörande provning av tryckbärande syslem. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 104 I fråga omanläggningar för förvaring av kärnkraflsavfall anför inspektionen, attgranskningen av Forsmarksförvaret, SFR-1, har givit synnerligen värdefullaerfarenheter vad gäller arbetsformer saml kompetens- och resursbehov införgranskning av kommande, mer kvalificerade slutförvar. Granskningen av KBS-3väntas tillföra ytterligare erfarenheter. Inspektionen konstaterardock atl dess granskningskapacilel pä avfallssidan behöver långsiktigtförstärkas inför granskningen av kommande, kvalificerade slutförvar, varvidvissa för avfallshanteringen unika och centrala fackområden bör ges sammabemanning inom inspektionen som de på reaklorsä-kerhelssidan. Som vikligafackområden på avfallssidan kan preliminärt urskiljas säkerhelsanalyliska modeller,kemi- och korrosionsfrågor samt geologimed anknylande hydrologi. Med hänvisning lill sina posifiva erfarenheler av de rådgivande nämnderna för reaktorsäkerhel, forskning resp.safeguardfrågor föreslär inspekfionenall en rådgivande rörande kärnavfall inrättas.Nämndens uppgift skall vara atl ge inspeklionens linjeorganisation råd och synpunkter från en grupp frislåendeexperter med vetenskaplig ochteknisk-praktisk erfarenhet. Liksom i fråga om övriga nämnder knutna till inspektionen bör även den nya nämndens ordförande utses av regeringen och övriga ledamöter av inspektionensslyrelse. För redovisning av klyvbart maierial inom landet (bl.a.i samband med safeguardredovisning tilldel inlernalionella atomenergiorganet lAEA) föreslår inspektionen på grundval av en genomförd utredning en modernisering av mlinerna genom anskaffning av nydatorutrustning. Anskaffning kan ske antingen genom direkt köp eller viastatens datamaskinfond. Kärnkraflinspeklionensförslag för anslagei för förvaliningskoslnader för budgelårel 1984/85 innebär ikorthet följande. Pris-ochlöneomräkning +1637 000 kr. Tillkommandekostnader för beredskapsorganisalion 4- . Tillkommandekostnader för rådgivande nämnd i säkerhetsfrågor rörande kärnavfall samlylleriigare en ledamot i inspeklionensslyrelse + . Tillkommandekostnader för dalorulmstning (via dala-maskinfonden) -1- lOOOOOkr. Ökade koslnader för inspek tionens lokaler + . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 105 fasllade våren1981 rikllinjer för bl.a. arbelel med kärnkraf-lens säkerhelsfrågor (prop.1980/81:90 bil. I, NU 60. rskr 381). Ulgifterna för inspeklionensmyndighelsverksamhet är beräknade med iitgängspunkt i huvudförslaget.Resurserna för inspektionen bör dock stärkas med hänsyn lill all Ivåylleriigare reaklorblock i del svenska kärn-kräflsprogrammel är underfärdigsiällande. För all möjliggöra snabba insalser avinspeklionens beredskapsorganisalion saml effektiv samverkan medsträlskyddsinslitutets verksamhel vid ett eventuellt haveri harjag beräknalrnedel för Iransporlberedskap och viss vidgning av beredskapsorganisalionen med350000 kr. för näsla budgelår. I avvaktan på bl.a.förslag från kommillén (I 1983:05) för översyn av kärnbränslenämndens verksamhelär jag inte beredd all nu la slällning lill inspeklionens förslag om inrällandeav en rådgivande rörande kärnavfall. Som framgår avsammanslällningen beräknarjag utgifterna för inspektionen under della anslaglill . för näsla budgelår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenall till Statenskärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader för budgelårel 1984/85 anvisa ellreservafionsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet f06 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Statenskärnkraftinspeklion har ansvaret för all beställa det forsknings-ochutvecklingsarbete som inspekfionen finner nödvändigt för atl trygga säkerheteni beslutade kärnkraftsanläggningar. Del åligger dessulom inspektionen altpröva behovel av forsknings- och ulvecklingsarbeie av mer långsiktig karaktär. Verksamheten finansierasmed avgifter enligl förordningen (1975:421) omvissa avgifter lill slalenskärnkraftinspeklion. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av I 000kr. Det får inte belastas. Förslag lill förändringar för budgelårel1984/85: siikerhetsforskning m. m. Inom anslagetKärnsäkerhelsforskning finansieras del svenska deltagandet i s. k.Haldenprojekl och forskning inom ramen för del nordiska konlaklorganel föralomenergifrågor (NKA). Vidare finansieras verksamhelen vid de lokalasäkerhelsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken frän della anslag. I övrigl framgårhuvuddragen av den planerade forskningen och dess bakgrund i nu pågåendeprojekl av del följande. Människa-maskin.Inom Halden-projeklet kommer ell nyll laboralo-rium uppbyggt runt en simulatorall las i bruk. En viktig uppgift är ulvecklingen av experimenlelllverifierade värderingsmeloder för slörningsanaly-ser och säkerhelspaneler. Materialteknik.Som alll viktigare forskningsproblem framslår fenomenen inlerkristallinspänningskorrosion och korrosionsulmatlning. För uppläckl och värdering avsålunda orsakade sprickor krävs ulveckling av meloder för oförstörandeprövning, framförallt med sikte på tillförlitlig bestämning av defekternassloriek. För den återkommande besiklningen skall urvalskrilerier för provningdiskuteras. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 107 Enlöpande verksamhel som innebär anpassning av utländska datorprogram så atl deär lillämpbara pä svenska reaktorkon-slruklioner pågår. Jämförelser görs medinhemska dalorprogram och med experiment. Bland sådana experiment kan nämnas eniredje försöksserie i FIX-ll-krelsen i Sludsvik och de avslulande experimenlenmed kylmedels-förlust i den amerikanska s. k. LOFT-anläggningen. Delaljeradesludier av fissionsgasfrigörelse. speciellt vid hög ulbränning av kärnbränslet,planeras för atl klarlägga de grundläggande mekanismerna för della fenomen. Systemanalys.Metodutvecklingen kommer all inriklas på yttre händelser som brand ochjordskalv saml på uivärdering av driftserfarenheler. Det senare innebär allanalyser av fel med gemensam orsak och mänskligt felhandlande alltjämt äraktuella frågor. Kompletteringen av tillförlitlig-helsdalabasenär en forllöpande, grundläggande verksamhet. Säkerhetsanalyser diskuteras förandra delar av kärnbränslecykeln, t. ex. avfallshan-tering. Till forskningsområdet förs även experimentellaoch teoretiska studier av olyckor med smäll härd. De avslulande försöken medaerosollransport av klyvningsprodukler vid en simulerad härdskada görs iMarvikenanlägg-ningen. RAMA-projeklel skall analysera radioaktiviletsulsläpp isamband med en svår olycka och värdera konslmklionsändringar som kan minskautsläpp. Projeklel skall ge beslulsunderiag för eveniuella modifieringar avreaktorerna i , Forsmark och enligl de riktlinjer som givilsav slalsmakterna. Regler- och elteknik.Inom della område studeras instrumenterings-principer, framförallt medlillämpning pä onormala driftstillstånd. Åld-ringsfenomen hos el- och reglerkomponenlerägnas särskild uppmärksam-hel. Frågor i samband med dalorisering avkonlrollrumsinslrumenlering avses bli behandlade som grund för inspeklionenssäkerhelsbedömningar. Kärnavjällshantering.Forskningsarbelel inriklas på karaklärisering av egenskaper hos olika former avkärnavfall i de anläggningar som är eller kan bli akluella för mellanlagringeller slullig förvaring. Slörre undersökningar pågår av lagrat reakloravfallvid de svenska kärnkraftverken. 1 iniernalionelll samarbele görs jämförelseberäkningarav iransporl av radioakliva ämnen från ell slulförvar samt av hydrologiskaförlopp. 1 nordiskl samarbele undersöks hur kärnavfall skall kunna las om handefler en slörre härdskada, om övriga reaklorsyslem är inlakta. 1 övrigl redogör slalens kärnkraftinspeklion förresursbehov för del svenska bidragel lill den forskning som ulförs inom ramenför NKA-samarbelel, för bedömning och uppföljning av forskningsprojekl saml föranordnande av seminarier och symposier. Vidare anges en reserv av ofördeladcmedel och koslnaderna i samband med professuren i reaklorsä-kerhel vid lekniskahögskolan i . Under /85 förutses en visslyngdpunklsförskjulning ske Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 108 mellan olika forskningsområden med hänsyn lillbedömd framlida ulveckling. Områden som förväntas kräva ökade insalser ärsåvitt nu kan bedömas - malerialleknik,med hänsyn lill all en rad idenlifieradc problem, bl.a. korrosion, kräveromfallande och dyra experimentella insalser och da-lorberäkningar. - kärnavfallsområdel.där behov av ökade insalser förulses som grund för kommande granskningar av olika svenska avfallsförvar och behandlingsprocesser.