prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — I förekommande fall beaktas även förändringar som kan förutses påverkabudgetens inkomstsida. För /85uppgår förslagen för statsbudgetens utgiftsanslag ], kr. En beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling är behäftad med icke oväsentliga osäkerheter.En av orsakerna härtill är det sätt varpå medel beräknats under posten beräknatfillkommande utgiftsbehov, netto. Denna post avser beräknad kassamässigbelastning. Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bli större änvad som kassamässigt reserverats under denna post, vilket - under i övrigt likaförutsättningar - leder till att Prop.1983/84:100 Bilagal 71 beräkningarna av förändringarna i anslagsbehållningarnabör justeras. Min nuvarande bedömning av anslagsbehållningarnas utvecklingunder /85utgår frän nu angivna premisser. Mot bakgrund av deav mig i det tidigare anförda bedömningarna av den kassamässigabelastningen på reservationsanslag, har jag ävenledes reviderat den av verketberäknade förbrukningen av anslagsbehållningar innevarande budgetär. För innevarandebudgetår är min bedömning att de totala reservationsmedelsbehållningarnaminskar för att uppgå till ca . vid ingången av /85. Av detta beloppåterfinns ca . inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde, ca 3,2 miljarder kr.inom verksamhetsområde, ca inombostadsdepartementets verksamhetsområde och ca Jag har för att närmare belysautvecklingen av anslagsbehållningarna under senare budgetär låtit upprätta entabell. Jag har valt att koncentrera redovisningen till vissautvalda departement, där utvecklingen av anslagsbehållningen spelar ensärskilt stor roll. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1980/811983/84 (förändring under budgetåret) (-0.40) ( + 0,25) (+1,93) (-0.38) (förändring under budgetåret) (-0,26) (+1,71) (+0,24) (-0,37) (förändring under budgetåret) (-0,46) (-1.87) (-0.20) (+0,51) (förändring under budgetåret) (+0,35), (-1,25) (+1,69) (-0.21) (förändring under budgetaret) (-0,59) (förändring under budgetåret) (-0.36) (-0,31) (+4,93) (-1.04) Jag räknar /85 med en fortsatt nedgång i anslagsbehållningarna. Eftersamråd med chefen för kommunikafionsdepartementet räknar jag med attanslagsbehållningarna inom departementets verksamhetsområde kommeratt minska med 500 milj. kr. Även inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde räknar jag, efter samråd med chefenför , med att anslagsbehållningarna kommeratt minska. Minskningen beräknar jag till 500 milj. kr. /85.Inom industridepartementets verksamhetsområde finner jag, efter samråd medchefen för industridepartementet samt med statsråden och , attanslagsbehållningarna kan beräknasminska med 1000 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilagal 72 samhetsområde räknar jag med en minskning avanslagsbehållningarna. Efter samråd med chefen för räknarjag med en minskning av anslagsbehållningarna med 500 milj. kr. För övriga huvudtitlarhar jag. efter samråd med berörda statsråd, vid en sammanvägd bedömning intefunnit anledning att nu räkna med minskade anslagsbehållningar under budgetåret1984/85. Beräknad förändring avanslagsbehållningarna under /85 4,93 3,18 1.46 7,59 6.41 -0.5 -0,5 -0.5 -1,0 0,0 -2,5 Sammanlagt räknar jagsåledes med att 2500 milj. kr. av anslagsbehållningarna kommer att förbrukasunder /85 (tabell 9). Dessa beräkningar beaktar det nämndaförhällandet att bedömningarna av de medel som kommer att krävas förtillkommande utgiftsbehov, netto, såväl under innevarande som nästkommandebudgetär avser kassamässig belastning. Budgetutfallet, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i disposition avrörliga krediter hos . Sädana krediter har enligt riksdagensbeslut ställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag. /84 beräknas dispositionen av rörliga krediter enligtriksrevisionsverket öka med 711 milj. kr. Som jag fidigare anfört är min bedömningatt dispositionen bör upptas med ett 300 milj. kr. lägre belopp än vad verketberäknat. För nästkommande budgetärbrukar en schablonmässigt beräknad ökning av den rörliga krediten om 500 milj.kr. tas upp i förslaget till statsbudget. Enligt vad jag har erfarit tordeexportkreditnämnden och komma att öka utnyttjandet avbeviljade rörliga krediter. Den ändrade finansieringen av televerketsverksamhet, som jag berört i det föregående kommer att föranleda attåterbetala utestående lånemedel i form av röriig kredit. Vid utgången /85 räknar jag med att denna återbetalning slutförts, vilkettorde motsvara en minskad belastning på den rörliga krediten om ca 2 100 milj.kr. Sammantaget räknar jag med en minskning av utnyttjandet avden röriiga krediten om 500 milj. kr. Redan budgetförslaget böri största möjliga utsträckning visa den totala budgetbelastningen som kanväntas under budgetåren i fråga. Jag har redogjort för den budgetbelastningsom kan beräknas uppkomma 1983/84:100 Bilagal 73 för /85 till följd av föreslagnautgiftsanslag, förändringar i anslagsbehållningar och ändrad disposition avrörliga krediter. Jag avser nu att behandla den ytterligare budgetbelastningsom kan tillkomma under nästa budgetär. Denna belastning beaktas under postenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto på statsbudgeten. Normalt måste underlöpande budgetår anvisas medel på tilläggsbudget för vissa ändamål utöver vadsom anvisats i statsbudgeten. Detta sker främst i samlingspropositioner omanslag m.m. på tilläggsbudget l-III. Härutöver räknar jag med att ytterligarebelastning kommer att uppstå på statsbudgeten, främst till följd av särskildapropositioner som planeras föreläggas senare under vårriksdagen ochdär motsvarande anslag i budgetpropositionen upptagits med endast beräknadebelopp, ofta på oförändrad nivå. Därutöver torde vissa reserver behöva avsättasför eventuella åtgärder inom bl. a. område. Som jag tidigare anförtkommer förslag till en samordning av uppbörden av inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter att föreläggas . För budgetåret1984/85 kommer, som jag tidigare redovisat vid min genomgång av det aktuellabudgetläget, att bokslutsmässigt uppträda en statsfinansiell effekt härav. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört, anser jag att posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, nettobör beräknas till . Den snabbast växandeutgiftsposten på budgeten utgörs av räntor på statsskulden. Riksgäldskontoretberäknar att de för /84 resp. 1984/85 kommer att uppgå till 60,9 resp. . Den avriksgäldskontoret gjorda beräkningen baseras pä ett underskott i statens budgetom ca , såväl för innevarande budgetår som för budgetåret1984/85. Statsskuldräntorna ökar avsevärt långsammare mellan budgetåren1983/84-1984/85 än mellan budgetåren 1982/83-1983/84. Skillnaden betingas somjag tidigare anfört av ett flertal faktorer bl. a. devalveringen ochintroduktionen av nya låneinstrument. Vid min beräkning avinkomster och utgifter på statsbudgeten har jag funnit att underskotten tordekomma att uppgå fill lägre belopp såväl för innevarande som nästkommande budgetär. Som jag tidigare nämntpåverkas det kassamässiga budgetsaldot av vissa extraordinära åtgärder. Vissaav dessa, som t. ex. den samordnade skatteuppbörden samt televerketsåterbetalning av den rörliga krediten, torde emellertid endast i begränsadutsträckning påverka statens ränteutgifter /85. Dåberäkningar av statsskuldräntorna är behäftade med stor osäkerhet, bl.a. medavseende på statsskuldens placering och valutakursutveckling, finner jagsammantaget ingen anledning att gå ifrån beräkning /85. Prop.1983/84:100 Bilagal Ändrad disposition avrörliga krediter -500 Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto 5000 6.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1983/84och 1984/85 Med hänvisning till minredovisning i det föregående beräknar jag utfallet av statsbudgetens inkomsteroch utgifter för innevarande budgetår och förslaget till statsbudget /85 på det sätt som framgår av tabellerna 10 och II. Tabell II- -Statsbudgeten för budgetåren 1983/84 och 1984/85 1983/84 Beräknatutfall 1984/85Förslag till statsbudget -83,8 -84,9 -80,8 +6,5 + 2,4 Sammanfattningsvisinnebär min redogörelse att underskottet i statsbudgeten förinnevarande budgetår kan beräknas uppgå till . För budgetåret1984/85 beräknar jag att statsinkomsterna ökar med 6,5 och statsutgifterna med2,. Underskottet i statsbudgeten för /85 blirdärmed . Prop.1983/84:100 Bilagal o o co o o '/-I I/-, r; u u c u -c E ;: .. - u c u u E (U 'S c 1) E Cl IJ U "O o 3 ;-C :0 a 1 Di O (/; -j ..i 1> (U o» ._ CA *- -y;-o i: w CO S I .> <03 i U Cii c/5i E D 1 -C X3 O >-, wi t- "i, c: z, j;C rt '. 3 C/5 1) t/1 rt c/5 «i -rt < in: 3 C/5 Prop.1983/84:100 Bilagal 76 Till regeringsprotokollet i detta ärende börfogas som bilagor: Preliminär nationalbudget l984{Bitaga l.l). inkomstberäkning (Bilaga1.2). Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallet för /84 (Bilaga 1.3). Vissa tabeller rörandeden statsfinansiella utvecklingen m.m. (Bilaga 1.4). Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen dels föreslår att 1. godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som jag har förordat i detföregående, 2. godkänna de allmännariktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 3. /85, i avvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionenoch i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, a) beräkna statsbudgetensinkomster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknattillkommande utgiftsbehov, netto, 4. bemyndiga regeringenatt för verksamhet ta upp län pä den allmänna kreditmarknaden, dels bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört beträffande 5. statliga kreditgarantierm. 6. finansieringen avaffärsverkens verksamhet, 7. statlig långivning, 8. vissa frågor inomredovisnings- och revisionsområdet. Prop.1983/84:100 Bilaga 1 77 1 Den ekonomisk-politiska strategin .......................................................... ....... I 1.1 Bakgrunden ........................................................................................ ....... 1 1.2 Omläggningenav den ekonomiska politiken ..................................... 2 1.3 Krispolitikensandra steg ................................................................. 4 2 Denekonomiska politikens inriktning ..................................................... ....... 7 2.1 Stabiliseringspolitiken ....................................................................... ....... 7 2.2 Sysselsättnings- ochfördelningspolitiken ........................................ ...... 15 3 Utsikterför 1984....................................................................................... ..... 20 3.1 Internationellt.................................................................................... ..... 20 3.2 Den svenska ekonomin1984 ........................................................... ..... 22 4 Budgetpolitiken.......................................................................................... ..... 28 4.1 Budgetpolitikensinriktning .,............................................................ 4.2 Budgetförslaget /85 ........................................... ..... 28 4.3 De ekonomiska sambandenmellan stat och kommun ....................... 36 4.4 Den konsolideradeoffentliga sektorn ................................................. 38 4.5 Budgetpolitiken i ettlängre perspektiv ............................................ ..... 40 5 Avslutning ............................................................................................... 47 1 Statligakreditgarantier, m.m....................................................................... 50 2 Finansieringenav affärsverkens verksamhet ............................................ 56 3 Statliglångivning ........................................................................................ 58 4 Vissafrågor inom redovisnings- och revisionsområdet ........................... 60 5 Vissaextraordinära budgeteffekter .......................................................... 61 6 Statsbudgetenbudgetåren 1983/84 och 1984/85 ..................................... 63 6.1 Utvecklingen avstatsbudgetens inkomster . 6.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /84 66 6.3 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /85 68 6.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 74 1983/84:100 Bilaga 1 78 1 Finansieringav budgetunderskottet 1982-1984 ....................................... 15 2 Försörjningsbalans1982- 1984 ................................................................ 26 3 Handels-och bytesbalans 1982-1984 ...................................................... 27 4 Statsutgifternaefter ändamål budgetåren 1983/84 och 1984/85 _ 31 5 Statsbudgetensutveckling budgetåren 1982/83-1984/85............................ 35 6 Budgetsaidoför budgetåren 1982/83-1984/85 ......................................... 36 7 Denoffentliga sektorns finansiella sparande 1981-1984 ......................... ... 39 1 Statligakreditgarantier, m. m. per ................................. 51 2 Föreslagnaförändringar av ramar för statligt garantiåtagande fr. o. m. t.o. m. den Ijuli1984 .................................. 55 3 Statsinkomsternasutveckling budgetåren 1982/83-1984/85 ..... 63 4 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomstsida budgetåren 1982/83-1984/85 64 5 /84 ........................................................ 67 6 Justeringav beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåren1983/84 och 1984/8.5 69 7 Förslagtill förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /85 70 8 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1980/81-1983/84 ... " 71 9 Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /85. 10 Statsutgifterna /85 .................................................. 74 11 Statsbudgeten för budgetåren 1983/84 och1984/85 .............................. 74 12 Förslag till statsbudgetför /85 ...................................... 75 1 Avkastningeni tillverkningsindustrin på eget och totalt kapital samt avkastningen påfinansiella tillgångar 1970-1984 10 2 Vinstandelari tillverkningsindustrin i och i 6 större 1967-1984 11 3 Budgetunderskottetåren 1970-1984 (procent av BNP) ............................ 34 4 Denkonsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande (procentav BNP) 40 1 Garanterad kapitalskuld fördelad påsamhällsområden 52 1983/84: lOO PRELIMINÄR NATIONALBUDGET 1984' Den preliminäranationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial från fackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare harutredningsrädet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för debedömningar som görs i nationalbudgeten. Nationalbudgetenbestår av två delar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattarfinansdepartementet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Denändra delen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen inom olika områden mera idetalj. I appendix till kapitel 1 redovisas arbetsfördelningen mellanfinansdepartementet och . Ansvaret förbedömningen av ekonomi 1984 vilar på , därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren och departementsrådet . ' Kalkylerna avslutades för finansdepanementets del den22 . 1 1983/84. 1983/84:100 2 I Sammanfattande översikt' 1.1 Internationellutveckling Den internationellalågkonjunkturen nådde sin botten . Därefter har denekonomiska aktiviteten i industriländerna stigit. Den avtagandeinflationstakten har förstärkt realinkomsterna, vilket i kombination med enneddragning av sparandet har stärkt konsumtionsefterfrågan. har lagercykelnvänt och bostadsbyggandet ökat. I utgördessutom kombinationen av en expansiv finanspolitik och lättnader ipenningpolitiken en viktig förklaring till den kraftiga återhämtning somnoterats där. BNP-tillväxten uppgick till ungefär 7%i årstakt. I har tillväxten, främst till följd av en kraftigexporttillväxt, hållits uppe på en relativt god nivä. I haraktiviteten emellertid dämpats av den åtstramande finanspolitik som förts i bl.a. och . De flesta bedömare förefaller vara överens omatt återhämtningen i OECD-området kommer att fortsätta . Samtidigtstår det klart att de relativt stora skillnader i uppgångens styrka somhittills kunnat noteras mellan olika delar av OECD-omrädet kommer att bestå. Enuppgång kan även väntas i länderomrädena utanför , men där är tillväxtutsikternabetydligt osäkrare. Det gäller bl. a. utvecklingen i mänga skuldtyngda, ickeoljeproducerande . Som närmare utvecklas i länderavsnitten ikapitel 2 finns det mycket som talar för att den ekonomiska aktiviteten iFörenta staterna kommer att bli fortsatt stark . Tillväxten mellan1983 och 1984 väntas uppgå till . För förutses en tillväxt om 1 3/4%.Den inhemska efterfrågan väntas förbli svag till följd av den fortsatt stramaekonomiska politik som förutses i flertalet länder. För och fleramindre länder kan tillväxten helt komma att utebli . samladebruttonationalprodukt väntas öka med 3 1/1984. Världshandeln förutses ökamed . Riktpriset på råolja kanförväntas ligga kvar vid nivån per fat . Priserna för andraråvaror väntas öka något snabbare än den genomsnittliga inflationen. Dennaprisökning för t. ex. flera viktiga metaller sker emellertid frän en mycketlåg nivå. Sammantaget torde de internationella prisstegringarna bli mycketmåttliga. För OECD-området väntas en genomsnittlig prisökning pä . ' 1 detta kapitel redovisasfinansdepartementets bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Ikapitel 2-10 behandlas utvecklingen inom olika områden mera i detalj.Arbetsfördelningen mellan och framgår av appendix tilldetta kapitel. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 3 Mot bakgrund av denmåttliga tillväxt som förutses väntas antalet arbetslösa i fortsätter att öka. I Förenta staternaväntas arbetsmarknadsläget förbättrasytterligare. Antalet arbetslösa i hela OECD-området förutses uppgå tilldrygt 30 miljoner personer. För att den förutsedda återhämtningenskall bli självbärande in över 1985 krävsatt en investeringsuppgång gradvis tar över den privata konsumtionens ochlageromslagets roll som främsta drivkrafter i konjunkturuppgången. Utsikterna för en dylik utveckling äremellertid osäkra. Visserligen harnäringslivets vinster förbättrats, men den efterfrågetillväxt somprognostiseras för många länder kan vara för svag för att stimulera företagenatt bygga ut kapaciteten. De spänningar somfinns i det internationella betalningssystemet och tendenserna tillökad protektionism är faktorer som kan dämpa den inledda återhämtningen. Vad gäller utvecklingen i Förentastaterna är bedömningen osäker, främst vad gäller återhämtningens varaktighet.Ett fortsatt stort och växandebudgetunderskott, höga realräntor och en fortsatt hög dollarkurs ärfaktorer som kan medföra att uppgången förlorar i styrka och att inflationentar fart igen. har den svenska kronandevalverats med . Mot den bakgrundenkan det vara motiverat att särskih uppmärksamma utvecklingen avutrikeshandeln och industrisektorn. Vändningen i deninternationella konjunkturen medförde en uppgång i handeln med såväl industriprodukter sområvaror. De grundläggandefaktorerna bakom utvecklingen av exporten av bearbetade varor ärmarknadstillväxten samt utvecklingen av de relativa exportpriserna och dedärmed sammanhängande förändringarna i marknadsandelarna. Marknadstillväxtenför svensk export av bearbetade varor, som svarar för drygt 3/4 av dentotala varuexporten, var påfallande hög under första halvåret 1983.Kraftiga efterfrägeökningar noterades dä i för svensk export viktiga avnämarländer,bl.a. i , och . För helåret 1983uppgick marknadstillväxten i OECD-områdettill 5 1/. Beroende pä en mycket svag utveckling i mänga länder utanför kom emellertid den totalamarknadstillväxten för svenska bearbetade varor att stanna vid för 1983.Totalt ökade exporten av bearbetade varor med . Ökningen tillOECD-området uppgick till . Prop.1983/84:100 4 ochi devalverades den svenska kronan med 10 resp. . tillutgången av 1983 beräknas de svenska relativa exportpriserna förbearbetade varor ha sänkts med . Avden totala devalveringen har således 2/5 använts till relativprissänkningar och 3/5 till prishöjningar i svenska kronor föranledda avdels ökningar av vinstmarginalerna, dels de till följd av devalveringarnainträffade kostnadsökningarna pä importerade insatsvaror. beräknasde svenska marknadsandelsvinsterna inom OECD-området till 7 1/. Detta äromkring mer än vad de sammanlagda relativprissänkningarna med ledning avtidigare kända samband kunde beräknas ge.' Ett flertal faktorer kan ha bidragit till dessa oväntat storamarknadsandelsvinster. Varusam-mansättningen i den svenska exporten haruppenbarligen inverkat gynnsamt pä marknadsandelsutvecklingen. Sålunda kan del av andelsökningen föras tillbaka på den svenska personbilsexporten.De höjda vinstmarginalerna har vidare givit företagen ökade resurser för attdels expandera på nya marknader, delsvidga sitt varusortiment med nya produkter och produkter som tidigarevarit olönsamma att marknadsföra. Sådanafaktorer har sannolikt ej helt fångats upp av de tillämpade priselas-ticiteterna.Positiva andelseffekter kan också ha uppnåtts genom det i relativt omvärlden svaga efterfrågeläget,vilket bidragit till en intensifieringav företagens försäljningsansträngningar pä exportmarknaden. Exportföretagenslager var dessutom välfyllda, varför de svenska exportörerna i högre grad än sina utländska konkurrenter kunde möta den stigande efterfrågan genom snabba leveranser frånlager. Den internationellaåterhämtningen initierades bl. a. av enuppbyggnad av råvarulagren. Denna utveckling i kombination med den till följdav devalveringen förbättrade konkurrenskraften fick ett direkt genomslag pä densvenska rävaruexporten som ökade med mellan ochförsta . De kraftigaste ökningarnanoterades för järnmalm, petroleumprodukter och pappersmassa. Till följd av att lageruppbyggnaden upphörde och att ett stigande antal företag nått fulltkapacitetsutnyttjande sjönk råvaruexportens tillväxttakt mellan första och . beräknades exportökningen till ,vilket innebär kraftiga ökningar i marknadsandelarna även förrävaruexportörerna. Mellan och första halvåret1983 fördubblades sålunda leveranserna för att sedan i de't närmaste halveras . Den totala varuexporten ökade med drygt 11 1/i volym1983. ' Beräkningen utgår från en av konjunkturinstitutetuppskattad priselasticitet om totalt 1,, dvs. en relativprissänkning om leder på3 års sikt till en marknadsandelsvinstpå 1,. ökningen för bearbetade varor svarade härvidlag för 5 1/2procentenheter, medan exportökningen av petroleumprodukter, fartyg och övrigai-ävaror svaradeför 1 3/4, 1 1/2 resp. . Priserna för den totala varuexporten ökade med 12 1/. Den internationella handeln med såväl industriproduktersom råvaror bedöms öka även 1984. Marknadstillväxten för svenska bearbetade varor förutses uppgå till5 % i OECD-området och till inte fullt i länderomrädena utanför OECD.Den totala marknadstillväxten beräknas därmed uppgå till 4 1/.' Entimkostnadsökning på i kombination med en antagen produktivitetstillväxt om beräknas ge de svenskaexportörerna av bearbetade varormöjligheter att sänka sina relativpriser under loppet av 1984. Genom denuppgång som inträffade blir dock relativpriserna oförändrademellan helåren 1983 och 1984. Såväl de utländska konkurrenterna som de svenska exportörerna beräknas underdessa förutsättningar höja sina priser med . De eftersläpandeeffekterna av relativprisändringarna bedömsleda till marknadsandelsvinster på totalt . Exporten avbearbetade varor skulle därmed kunna öka med 7 1/1984. Till följd av bl.a. att lageruppbyggnadenutomlands väntas bli mer dämpad än och delvis även avkapacitetsskäl förutses den svenskarävaruexporten få ett jämförelsevis dämpat förlopp. Totalt beräknasrävaruexporten öka med . Råvarupriserna bedöms öka med 6 ä 1984, vilket är en avsevärd uppbromsning av prisökningstaktenjämfört med och 1983. Den totala varuexporten exkl. fartyg beräknas öka med 61/1984. En förväntad halvering av fartygsleveranserna 1984 i jämförelse med 1983drar emellertidned exportvolymen med 2 1/. Den totala varuexporten skulledärmed öka med 4 1/1984.