prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — För att DSH skall kunna uppfylla rollen som samordnare inom ellerkomplettera denna struktur fordras alt DSH skall kunna överblicka området,samordna åtgärder på den privata och statliga sidan samt konkrefisera problemoch behov av åtgärder från statsmaktema. Det kan, enligt RRV, ifrågasättas omett organ med DSHs profil har praktiska fömtsättningar att fylla dennafunktion. vid Lundsuniversitet anser alt många av de uppgifter som DSH anför som önskvärda attutföra Prop.1983/84:10 102 inom DSHs ram med fördel kan anförtros åt redanexisterande organ och all DSHs nuvarande kapacilet används för övergripandeangelägen planering. Askölaboratoriet delar DSHs åsikt om behovel av ettsärskilt initierat, kreativt och snabbverkande organ för främjande avulvecklingen av svensk havsresursverksamhel. Laboratoriet vill också starktunderstryka DSHs egen åsikt all dess sekretariat bör ha ett litet omfång och ihuvudsak verka via andra myndigheter och forskningsorgan. Askölaboratorielanser det synneriigen viktigt all DSH eller av delegationen tillskapat"centmm för svensk havsforskning" ej blir ell ytterligareforskningsråd med egen fördelning av tjänster och projektanslag. En livligaktivitet för skapandet av nya resurser är högst välkommen, men dessa bör"öronmärkla" tilldelas existerande anslagsgivande organ. Dettahåller inte bara administrationen på ett minimum, det tillförsäkrar också,enligt laboratoriet, ansökningarna en fackgranskning med samma kvalitetskravsom svensk forskning i övrigt. anser att DSH obestridligen har enuppgift att fylla när det gäller att verka för all havsresursverksamhetenfrämjas och stöds såväl vid myndigheter och organisationer som inom svenskinäringsliv. Styrelsen vill dock understryka vikten av att de informellakontakter som existerar mellan myndigheter och institutioner i ochmellan och ullandel inte skadas ulan tillvaratas vid en eventuelltintensifierad, sektorsövergripande samordning av havsresursverksamheten. SNV framhåller att ansvarsfördelningen inom den framlidaprogramverksamheten bör vara sådan all DSH i samverkan med berörda intressenterskall ta fram program och underlag för regeringens ställningstagande i frågorsom rör utnyttjande och skydd av havet. 1 och med alt DSH lämnat sittprogramförslag har man avslutat sin del. Genomförandet av programmet bör skeefter förslag från regeringen och läggas på befintliga myndigheter. Krävsresursförstärkningar för ledning och genomförande bör dessa enligt SNVsuppfattning lämnas lill myndigheterna. Verket anser del tveksamt att DSH nubehöver förstärkas i form av tjänster på kansliet. Däremot bör delegationen haekonomiska resurser för utvärdering och planering med hjälp av särskildexpertis. SSPA anser all DSH inte bör byggas upp till ett permanentorgan med operativa uppgifter. DSH har gjort en värdefull insats med allbeskriva havsresursverksamhelens olika områden. Fortsatt arbete med bl.a. verkställandeav de åtgärder som bedöms angelägna bör emellertid ombesörjas av de myndighetersom redan finns på resp. område. Det finns enligt SSPAs mening inte behov avnågon ytterligare myndighei med den typ av samordnande och utredande uppgiftersom DSH föreslår när det gäller havsteknik. Detla skulle skapa oklarheter ochgränsdragningsproblem gentemot befintliga myndigheter på området, anser SSPA. NFR anser alt mot bakgrund av de belopp som står till budsfor marin Prop.1983/84:10 103 grundforskning, och vad som via fakultetsbudgeten ges normal institution, är del alltför stora belopp som DSH äskar. Det hitlillsutförda arbetet visar på en betryggande kapacitet och framtida verksamhei lordekunna rymmas inom andra myndigheters åligganden. Kontroll av forskningenseffektivitet utövas nu av t. ex. NFR, STU och SNV. avstyrker DSHs äskande om en utökning av sin egenverksamhet motsvarande 4-6 tjänster och 10 milj. kr. Mol bakgrund av del behovsom finns av forskningsverksamhet på olika nivåer och de möjligheler till ökadsamordning och effektivisering som synes föreligga är detta ett helt orealistisktäskande. i vill understryka viktenav att DSH tilldelas resurser enligl förslagel för att även fortsättningsviskunna medverka lill att främja svensk havsresursverksamhel. Del är av centralbetydelse att DSH får bibehålla och ytterligare stärka sin samordnande ochseklorövergripande roll, anser länsslyrelsen. Enligt bör ansvaret för genomförandel avprogrammen i möjligaste mån läggas ut på andra organ än DSH med undantag förprogram som rör havsrätlsliga frågor. Flera existerande organ bör enliglkommunen ha kompelens att ansvara för programmen, exempelvis SMHl (tillståndskonlroll),SSPA och AUT vid CTH (offshore, arktisk teknik). IVA betonar viklen av all del operativa ansvaret, i delläge som havstekniken nu intar i , läggs på industri och näringsliv ochdess organ saml på exekutiva myndighetsorgan inom respektive område och altnågra speciella utredningar utom de som görs av näringslivet imarknadsförings-syfte inte skall påbörjas och de nu löpande avslutas så snartsom möjligt. Vidare anser att DSHs verksamhet skall begränsas tillfrågor som rör: KVA anser att DSH bör fungera som samordnande myndighei isamverkan med befintliga organisationer. DSH bör enligt bestämda meninginte utvidgas personellt men ges möjligheter att, via existerandeanslagsgivande myndigheter, fullfölja egna utredningar inom sitt kompetensområde.Genom sina möjligheter lill överblick över såväl naturvetenskaplig som tekniskproblematik kan DSH svara för den föreslagna milande programverksamheten. Närdet gäller fördelning av projektmedel bör emellertid befinfligaforskningsrådsorganisationer inkopplas. Dels har dessa enligt KVA denerforderliga personalen, kompetensen och erfarenhelen, dels är del väsentligtatt samma kvalitetskriterier lillämpas på projekten oavsett vem som initieratdem. är beredd all via sin 1983/84:10 104 nationalkommittéför oceanografi biträda i de fall en kompelensulvidgning anses angelägen. bör särskilt kunna vara till hjälp i frågor av övergripande ochflervetenskaplig art inom oceanologin. Genom att den tillika utgör den svenskanationella () kan denäven biträda i frågor om vissa inlernatio-nella oceanologiskaforskningsprojekt. TCOanser all DSH bör läggas ned och all dess kansliresurser förs över lill ettlämpligt samordningsorgan. Detsamma gäller kvarvarande arbetsuppgifter hosDSH. De operativa uppgifterna bör enligt TCO ligga kvar hos de instanser somidag har dem, om del inte finns goda sakskäl för andra lösningar. LOunderslöder DSHs begäran om ökade resurser för sin verksamhei, dvs. ca 10 milj.kr. i anslag för diverse projekt samt personalförslärkning. Det är vidare Lösinslällning alt det är angelägel att mer konkret och detaljerat dra uppriktlinjerna för statens insalser inom havsresursområdet. Ett stort antalmyndigheter är engagerade i frågor som på ett eller annal sätl hör hit. Ensamordning och en gemensam målsättning behövs uiöver vad som förekommer. 1samband med all en ny målsättning för svensk havsresurspolitik formuleras ochnärmare specificeras bör det, enligl LO, också specificeras vilken förstärkningoch omläggning inom olika existerande myndigheter som kan anses nödvändig ochrimlig. anser att DSH skal! bibehålla sin rådgivande och samordnanderoll och att mera operativt inriktade insatser skall göras av redan etableradeorgan, samt all en väsenllig höjning av DSHs anslag inie är moliverad, Swedoceananser DSHs uppgift som samordnare och främjare av svensk havsresursverksamhetsom värdefull och vikiig. Swedocean tror däremot inte all DSH skall ikläda sigoperatörens roll i fråga om forsknings- och utbildningsplanering, marknadsundersökningar,projektfinansiering, projektstyrning och dylikt. En tänkbar operativ uppgiftskulle, enligl Swedocean, kunna vara att fungera som "pool" förinformationsspridning av forskningsresultat från myndigheter och detinternationella fältet. 1983/84:10 105 Sammanställning av remissyttranden över forskningsrådsnämndens(FRN) och delegationens för samordning av havsresursverksamheten (DSH) rapport(82:14) Vattenbruk för Efter remiss från har yttrande överrapporten avgells av: Sjöfarlsverkel, siaiskonlorel, (),universitels-och högskoleämbetet (UHÄ), som bilagt yttranden av universiteten iStockholm. lanlbruksslyrelsen (LBS). statenslivsmedelsverk (SLV), , statens jordbruksnämnd (JN), statensnaturvårdsverk, kommerskollegium, generallullstyrelsen.arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), statens planverk, ,styrelsen för teknisk utveckling (STU), delegationen för samordning avhavsresursverksamheten (DSH), forskningsrådsnämnden (FRN), Sverigeslantbruksuniversitet, statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), skogs- ochjordbrukels forskningsråd (), länsstyrelserna i län, län, , , ,, , och ,naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), meteorologiska ochhydrologiska institut (SMHl), överstyrelsen för ekonomiskt försvar, vattenöverdomslolen,(), kommiltén (Jo 1981:06) omvissa fiskefrågor, utvecklingsfonderna i län och och . , landstingsförbundet, ,, lantbrukarnas riksförbund, tjänstemännenscentralorganisation (TCO), centralorganisationen /SR, landsorganisationen iSverige (LO), lax-forskningsinslitulel, hantverks- ochindustriorganisalion (SIHO-Familjeförelagen), ,, och . Yttrande över rapporten har även avgells av: Länsslyrelsen i , glesbygdsdelegationen,svenska insjöfiskarnas centralförbund, kooperativa förbundet (KF),skolstyrelsen i kommun som bilagt yttrande av lärare och elever vidBrallebergs-skolan och . För att närmare precisera problemen och utredafömtsällningarna för en utveckling av svenskt vattenbmk tillsatte FRNsnalurresursdelegation och DSH en särskild styrgrupp för vattenbruk som har gettut åtta delrapporter och en slutrapport . Prop.1983/84:10 106 Styrgruppen föreslår i slutrapporten vissa åtgärder som gruppenanser angelägna alt genomföra på kort sikt. Förslagen är i prioritetsordning: - Tillskapande avell vatlenbruksråd som föreslås få en samordnande och rådgivande funktion iarbetet med en forlsali utveckling av svenski vattenbruk. bör ansvaretläggas över på förvaltningsmyndighet. - Uppbyggnad aven för vattenbruk och yrkesfiske gemensam organisalion "SvenskaFiskbolagel" för marknadsföring, försäljning och distribution av fisk ochfiskprodukler. - Översiktlig planering av vattenområdenas användningbör genomföras i kommuner där intresset för vattenbruk är stort. - Tillståndsprövningenför odling av fisk m.m. bör förenklas i riktning mol ett prövningssystem. - Inrällandet avell vallenbrukslån med amorteringsfrihel och lägre räntefot än normaltsamt slalliga lånegaranlier för produklion och förädling. - Diagnostisk ochrådgivande service avseende fisksjukdomar bör förstärkas och byggas ut vidstatens veterinärmedicinska anstalt och vid regio--nala veterinärmedicinskalaboratorier. - Inrättande aven tvärvetenskaplig . - Stöd tillinternationell och nationell forskarutbildning samt till grundutbildning viduniversitet. - Omprövning avmöjligheter till handelspolitiska ingripanden. Ca 50 remissinstanser har yttrat sig över förslagen.Remissinstanserna är positiva lill en ulbyggnad av svenski vallenbruk. 1 frågaom formerna för utbyggnaden är remissutfallet splittrat. Styrgruppens förslagdelas i stort och ulan särskilda kommentarer av DSH, FRN, landstingsförbundetoch LO. Styrgruppen föreslår att ett vattenbmksråd inrättasövergångsvis. En majoritet av instanserna konstaterar att del ärnaturligt all ansvaret för vattenbruk åvilar en myndighei. Flera av instansernapekar på att är den myndighei som har ansvaret förvattenbmk. Statskontoret anser att ett vatlenbruksråd medexpertgmpper enligt förslagel kan ge gott stöd lill en växande näring men börbli knutet till som rådgivande organ. Prop.1983/84:10 107 De medel som det föreslagnarådet skulle disponera bör föras lill som nytt anslag iprogramform. Riksrevisionsverkel konstaterar alt väsentliga delar avansvaret för vattenbruket redan åvilar befintliga myndigheter.Fiskeristyrelsen ansvarar för fiskevården. Enligt den definition styrgruppenger av begreppet vattenbmk hör redan härigenom stora delar av vattenbrukettill ansvarsområde. Styrelsen har också enforskningsorganisation och en anläggning för fiskodling. Med hänsyn lillbehovet av alt anknyta till den befintliga myndighetsstrukturen kan RRV intetillstyrka styrgruppens förslag om ett särskilt vatlenbruksråd. Skall en särskildinsats göras finner RRV det naturligt att den knyts lill fiskeristyrelsen.Vidare finner RRV det naturligt att även jordbruksnämnden knyts tillverksamheten; nämndens specifika bidrag skulle inte minst kunna bestå imarknadsanalys. Reklorsämbelel vid anser allvattenbruksrådel bör ha en främjande och samordnande roll för forskningen.Bedömningen av forskningens kvalitet bör göras av en internationellreferensgrupp. Dessutom bör den bedömningskompelens utnyttjas, som finns l.ex.inom naturvetenskapliga forskningsrådet. finner delangeläget all det skisserade valtenbruksrädet inrättas för att ta olika initiativsamt fungera som en förmedlande länk mellan näringen och olika myndigheter. 1de ramförslag som styrgruppen givit finns inga färdiga praktiska lösningar förde mängder av problem som måste åtgärdas. Del är därför myckel vikligl allell vatlenbruksråd tillskapas för att i början av denna nya närings utvecklinghjälpa lill all bl. a. lösa administrativa, organisatoriska och kommersiellaproblem. Askölaboratoriet anför all del brådskar med bildandet av ettvattenbruksråd. anser att del i första hand finns skälatt söka former för ansvarsfördelning inom existerande verk och råd, även omtämligen omfattande omorganisation och/eller resursförstärkning skulle bedömassom nödvändiga. Den kompetens som ulvecklals inom styrgruppen för vattenbmkbör tas lill vara i denna process. Ansvaret för uppbyggnaden av näringen bör ommöjligt ges lill befintliga verk och råd. Lantbruksstyrelsen anför all ett vatlenbruksråd, av delutseende styrgruppen föreslagit, bör komma lill stånd endast om del kommer allverka under en övergångstid. Det är naturligt all ansvaret inom del aktuellaområdei ligger på respektive myndighei. anser med slöd av sin instruktion, attvattenbruk hör till styrelsens ansvarsområde. Styrelsen har obrutet haft detadministrativa ansvaret för vattenbruket, både vad avser fiskevård ochkonsumlionsod-ling. finner inga skäl till att inrätta ettvattenbmksråd utan anser att styrelsen skall ha ansvaret för den fortsattautvecklingen. Flera av rådets föreslagna funktioner finns redan hosstyrelsen, nämligen en referensgmpp för odlingsfrågor med representanter förintresseorganisationer, myndigheter och forskning, en forskningsnämnd sområdgivande Prop.1983/84:10 108 organ för FoU-arbetet, samt en internationellreferensgrupp. Styrelsen är representerad i olika arbetsgrupper inom både ICES.EIFAC och . Dessutom har styrelsen ett biständssekretariat sombl. a. arbetar med odlingsfrägor i . Samarbete sker med SIDA och SARECvad gäller utveckling av akvakultur och fiske i sött, bräckt och salt vatten iu-länder. föreslår vissa organisatoriska förändringar centraltinom verket för alt utveckla odlingsverksamheten under förulsätining att statenbeslutar att anslå erforderliga medel. En sektion för odlingsfrågor börinrättas på fiskevårdsbyrån. För detta krävs ytteriigare en handläggartjänst inuvarande skede. En handläggartjänst för läneverksamheten bör återbesättas ochforskningsnämnden bör utökas med en representant för odlingsfrågor. Styrelsenbör också utökas med en ledamot som representerar odlingen. har i och för sig inget alt erinramot att ökade resurser satsas pä utveckling och forskning kringvattenbruksfrägorna, men vill ifrågasätta om det för detta ändamål bör inrättashelt nya organ av den storlek som styrgruppen föreslagit. anför att kopplingen mellan deproblem som styrgruppen anser all vattenbmket brottas med och det föreslagnavaltenbruksrädet inte är övertygande. Rådets uppgifter och befogenheter äroroväckande vagt beskrivna. Styrgruppen har inte hållit isär sådana uppgiftersom normalt handhas av branschorganisationer, och sådana som handhas avoffentliga organ. avstyrker det föreslagna vallenbmksrådet.Ansvaret för vattenbrukets olika delar bör läggas på olika existerande myndigheteroch organ. som redan har en rad myndighetsuppgifter inomfiskeriområdel, bör enligt uppfaftning ha huvudansvaret förvattenbrukets utveckling och därmed också samordningsansvaret inom områdeivattenbruk. Verket anser det naturiigt alt den myndighei som gessamordningsansvar håller kontakt med såväl slalliga och kommunala myndighetersom berörda intressegmp-per. ser som ett riktigt initiativ atttillskapa ett vattenbmksråd med representanter från vattenbrukets olikaverksamhetsområden för all få lill stånd en god utveckling av näringen. sammansätts av ledamöter med god insikt i problem ochutvecklingstrender för de olika verksamheterna borde rådets insatser kunna blivattenbruket mycket behjälpligt utan behov av stora kapitallilfskott.Vallenbmksrådet bör också kunna ansvara för alt forskningsresultat omsätts iinformation och råd till näringen. Mot bakgrund av Vallenfalls inlresse och resurserpå fiskodlingens område samt dess outnyttjade lillgång på spillvärme frånvärmekraflverken ställer sig positivt lill att ingå ivallenbmksrådet. I likhet med styrgruppen anser att rådetsverksamhei bör vara av övergångskaraklär men anser också att rådets fortsattaverksamhet i första hand skall tas över av näringen själv. Myndighetsfunktionenbör därför utövas i annan ordning. Prop.1983/84:10 109 Styrelsen för teknisk utveckling konstaterar attvattenbrukets olika delområden är uppdelade mellan fleraansvarsmyndigheter. Detla visar sig bl. a. när odlare ansöker ometableringstillstånd. STU anser det därtbr väsentligt att ansvarsområdenaklarare definieras. skulle kunna bli ett fomm där forskningoch utvecklingsfrågor kan las upp. Dess roll, arbetsuppgifter ochorganisationsform bör emellertid närmare konkretiseras. instämmer i bedömningen attdet även behövs en grupp som har ett samordnat ansvarför utbyggnaden av verksamheten inom vatlenbruksområdei och tillstyrker all enstyrgrupp inrättas för samordning av verksamheten inom vattenbruks-området.Denna grupp bör dock kunna få en väsentligt mindre omfattning och ett merabegränsat ansvarsområde är vad som föreslås för vattenbruksrådel. anser all detvatlenbruksråd som föreslås lorde komma att få en vikiig funklion under enförväntad expansionsperiod för näringen. Även om är densjälvskrivna centrala förvaltningsmyndigheten för vallenbruket, finns det skälsom talar för att en relativt fristående styrgrupp (vatlenbruksråd) i elluppbyggnadsskede är motiverad. Vattenbruksrådel kommer att ha väsentligauppgifter när det gäller organisalion och samordning av forskningen inom vattenbrukettills en samlad organisalion för vattenbruksforskning har hunnit byggas upp.Omfattningen av vattenbruksrådet förefaller dock vara omotiverat slor. SVAsaknar också en bärkraftig motivering för varför rådet måsle vara heltfristående från . Skogs- och jordbrukets forskningsråd stöder förslaget allinrätta ell vattenbmksråd och att ansvaret för olika delar av vattenbruketdärefter successivt skall övertas av andra myndigheter. i anser att tillskapandet av etttemporärt s. k. vattenbmksråd kan vara motiverat för all på kortast möjliga tiduppnå resultat av föreslagna offensiva satsningar. Emellertid är det av störstavikl alt ett dylikt råd ej fråntar andra befintliga myndigheter på olika nivåerderas roll och ansvar inom vatlenbruksområdei. Således måste även dessa gesbåde resurser och kompetens för all kunna förvalla denna näring. i har inte blivit övertygad omalt del är lämpligt att för en övergångstid skapa en så omfattande organisationsom det föreslagna vattenbruksrådet. Det synes mest naturligt attden förvaltningsmyndighet respektive forskningsenhet som senare avses ta öververksamheten från början ges motsvarande uppgifter. På del regionala planet kanlänsstyrelserna svara för alt erforderlig kompetens anlitas för del arbele inomlänen som kan uppkomma inom vatlenbruksrådet. Om det föreligger behov av ettcentralt samordningsorgan i inledningsskedet bör delta ges ett avsevärt mindreformat än del föreslagna vatlenbruksrådet Prop.1983/84:10 110 och kunna byggas in i redan existerande myndighet. Likasåbör man sträva efter att den förstärkning av resurserna som är erforderliginordnas i bestående myndighei och forskningsenhet. i tillstyrkerinrättandet av ett vauenbruksräd. anser dock alt detta endast börverka tills näringen funnit sin form. i tror snarare på enlångsammare utbyggnadstakt av vatlenbrukel och del bör enligt länsstyrelsensmening vara lillräckligl att förstärka med envatienbruksgrupp. i Värmlunds län anser alt del föreslagnavatlenbruksrådet fyller de krav man kan ställa på en projektorganisation i dettasammanhang. Rådet skulle samla representanter för olika intressegrupper ochskulle kunna verka för att det svenska vattenbruket under ett uppbyggnadsskedeinriktas och organiseras på ell bra säll. Med hänsyn härtill tillstyrkerlänsslyrelsen all del föreslagna vattenbruksrådel tillsäiis. i anför all de ekonomiskaresurserna i slällel bör lämnas till som både kan och bör haansvar för det nuvarande och för ett utvecklat vattenbruk. i tillstyrker förslaget omatt tillskapa ett vatlenbruksråd för samordning och rådgivning i arbetet med enfortsatt utveckling av svenski vattenbruk. Ett beslul härom bör dock klart angevid vilken lidpunkt ansvaret för rådels verksamhet skall ha överförts till lämpligförvaltningsmyndighet. Länsslyrelsen i föreslår all fiskeristyrelseni framliden skall svara för information och rådgivning om vattenbruk på lokaloch regional nivå. bör därvid även svara för lillsyn av odlingar,vilken kan vara motiverad bl.a. från smitlskyddssynpunkt. är positivlill att vattenbruket ges fasta organisatoriska former så att utveckling ochsamordning med närliggande verksamhei förbättras. anser därvidatt bör vara central myndighei för vattenbruket.Vattenbrukets organisalion bör ges en relativt självständig ställning inomverkei. Med dessa utgångspunkter bör även organisalion och samverkansformermed andra berörda myndigheter bl.a. närmare utredas. stöder utredningensförslag om all temporärt inrätta ett vatlenbruksråd. Beroende på hur näringenutvecklar sig kan ansvaret senare övertas av för ändamålet lämplig myndighet. menaratt del är fördelaktigt att utnyttja de myndigheter som redan finns och attvattenbruksrådets uppgifter istället kan anförtros . Delförefaller naturligt all ett övergripande ansvar för ulvecklingen av svensktvattenbruk anförtros och detta bör kunna ske ulanövergångsperiod. Prop.1983/84:10 111 Utvecklingsfonden i finner delangeläget all det föreslagna vattenbruksrådel kommer till stånd. Särskilt angelägelbör det vara att göra insatser inom forskning och utveckling som har alltför små resurser. och SverigesfiskevatlenägareJÖrbund avstyrker förslaget om inrättande av ettvattenbruksråd och förordar att ges ett klart uttalat ansvarför vattenbruksulveckling saml alt erforderliga resurser härför siälls lilldenna styrelses förfogande. Den ökning av utbildningen, rådgivningen ochinformationen på vatlenbrukels område som är nödvändig bör organiseras av fiskeristyrelsenoch ingå i dess arbetsuppgifter. ifrågasätter behovel av ettvatlenbruksråd. Med tanke på alla de skäl som tycks tala för ett kraftigt ökatvattenbruk i bör denna näring snart kunna slå på egna ben med ett ganskabegränsat initialstöd, främsl av ekonomiskt karaktär. anför att styrgruppensförslag om en ny "myndighet" kommer, såvitl avdelningen kan bedöma,att försvåra vatlenbrukels integrering med fiskerinäringen i övrigt. Ellutvecklat vattenbmk är av stort intresse men ekonomiska och personellaresurser bör lämnas till som både kan och bör ha ansvar för ettutvecklat vallenbruk. anför alt med denlokala fiskead-ministralionen bör ha ansvaret för rådgivning och information ivattenbmksfrågor. anför all förslagel attfillskapa ett vatlenbruksråd i praktiken kommer att innebära en ny myndighetför odlings-verksamheten. SFR anser att delta bör kunna inom befintligamyndigheter.