prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tänker då på förslaget om ell långt gående samarbetemellan gymnasieskolan och komvux för att därigenom uppnå ell så ralionelllutnyttjande av utbildningsresurserna som möjligl. Somjag lidigare nämnl medgav regeringen atl ettförsök med samordning av gymnasieskolan och komvux fick starta i Årjängskommun. Försöket avser att belysa hur man genom ell samarbele bättre kantillgodose den utpräglade glesorlens utbildningsbehov inom ramen förbefintliga utbildningsresurser. Målet för försöket är alt samordna dessautbildningsresurser så att de gemensamt ger ell så bra anpassatutbildningsutbud som möjligt för både ungdomar och vuxna. En grundtanke var attlåta gymnasieskolans yrkesinriktade specialkurser ulgöra en gemensamutbildningsstart. Med hjälp av komvux-resursen byggs dessa utbildningar ut såatl de leder vidare och inte utgör återvändsgränder. Anpassningen av kursutbudettill de lokala behoven kan ocksä innebära atl vissa av specialkurserna byts uleller modifieras. Samordningen innebär i övrigl förändringar i lim-ochkursplaner sä atl vuxna och ungdomar kan studera i "blandade" grupperoch att omotiverade ulbildningsdubbleringar undviks. Enligl min mening är försöket av stort intresse för attbelysa vilka möjligheler det finns all ulnyllja givna utbildningsresurser påett bättre sätt på orter med lilen volym på både gymnasieskola och komvux. Ensamarbetsmodell av den lyp som håller på alt utvecklas i lorde kunna 1983/84:116 63 varaintressant för många glesbygdskommuner. För kommande ställningstaganden är detenligt min mening därför angeläget att den prövas i en utvidgadförsöksverksamhet. Idetta sammanhang villjag någol kommeniera SÖ:s rapport mellan olikafrivilliga utbildningar. I denna beskrivs bl.a. en modell för samordning avgymnasieskolan och komvux i glesbygd. Modellen skiljer sig i några avseendenfrån den som prövas i . Dels vänder den sig även till kommuner som hargymnasieskola på g-ort (dvs. gymnasieorl med ett allsidigt ulbud av studievägar),men som på grund av minskande elevkullar riskerar all bli av med vissteoretisk och yrkesinriktad ulbiidning, dels innehåller den som grund förundervisningens utformning ett krav på att alla skall ha minst ett ärsyrkeserfarenhet. Modellenär enligl min mening intressant så till vida att den erbjuder en möjlighet atlbehålla gymnasial ulbiidning även på g-orler där elevunderlaget sviktar.Kravel på ell års yrkeserfarenhet torde dock vara mycket svårt all fillgodoseför alla ungdomar som lämnar och vill söka till gymnasialutbildning. Jag vill i detta sammanhang inte närmare la ställning fillenskildheter i modellen men konstalerar all den är ett exempel på delkonstruktiva nyiänkande som behövs för all man i försöksverksamhel skallkunna pröva olika modeller för hur ett samarbele mellan gymnasieskolan ochkomvux skall kunna bidra lill att lösa glesbygdens utbildningsbehov. Jagföreslår att en försöksverksamhel i enlighel med vad jag nu har sagl påbörjas.I försöksverksamheten bör dels lokala modeller, dels modeller som initieras avSÖ få prövas. Jag avser vidare att föreslå regeringen alt SÖ får i uppdrag altsamordna utvecklandet av modeller för samarbele mellan gymnasieskolan ochkomvux i glesbygd. Man bör dock därvid se till alt man inte uppställer sådanakrav att vissa grupper av ungdomar eller vuxna riskerar all bli slällda vidsidan. Utvidgadsamverkan vad gäller lokaler för yrkesinriktad utbUdning Samverkanmellan gymnasieskolan och komvux vad gäller lokaler och utrustning är vanlig redani dag. Jag delar GU:s och remissinstansernas uppfattning att denna typ avsamarbete måste ulvecklas ylleriigare. är speciellt viktigt då del gälleryrkesinriktad utbildning och komvux möjligheler att öka sill utbud av sådanulbiidning. Påmånga håll används yrkeslokaler av två klasser genom atl mantillämpar s. k. saxat schema. Dagens tim- och kursplaner för gymnasieskolan ärdock inte gjorda med utgångspunkten atl detta skall kunna ske. GU påpekar alläven ganska små förändringar avsevärt kan förbäitra möjligheterna att användalokalerna "dubbelt". Jaganser att en mer rationell användning av skolans yrkeslokaler är högslangelägen. Min utgångspunkt är härvid all skolans lokaler skall ses som ensamlad resurs för all ulbiidning med samhälleligt stöd. Prop.1983/84:116 64 resursbör hanleras av kommunerna på ett sä rationellt sätt som möjligt. Ett merrationellt utnyttjande av yrkeslokalerna bör därför innebära atl komvux fårökade möjligheler att i samverkan med gymnasieskolan utnyttja dessayrkeslokaler. Jagavser att senare föreslå regeringen att SÖ får i uppdrag att undersöka i vadmån det går all genom små förändringar i timplanerna för yrkesinriktadutbildning förbättra förutsättningarna för ett mer rationellt utnyttjande avbefintliga yrkeslokaler. I uppdraget bör vidare ingå alt SÖ i samråd medSvenska kommunförbundet lar fram exempel på hur ell rationellare utnyttjandeav skolans lokalresurser kan åstadkommas. Samarbetei form av samplanering Redandå jag talade om behovel av påbyggnadsutbildning framhöll jag viklen av att detlokall och regionall sker en noggrann samplanering av olikautbildningsanordnares utbud av utbildning. Utbildningsplaneringenmåste också vara nära kopplad till övrig planering lokall och regionalt ochingå som en naluriig del i de övergripande och mera långsiktiga älgärdsprogramsom läggs fasl för utvecklingen. Lokala och regionala organ för planering måsledärför finna lämpliga former för hur samråd och samplanering skall ske. Föratt understryka viklen av regional samplanering gav regeringen den 3 mars 1983länsslyrelserna i uppdrag all medverka i planeringen av den yrkesinriktadeulbildningen i länen genom att biträda med regionalpolitiska riktlinjer ochunderlag som visar näringslivels långsiktiga behov av yrkesutbildadarbetskraft. BådeGU, komvux-utredningen och KAFU påtalar behovet av en förbättrad samplaneringav ulbudel av gymnasial utbildning. Utbildnings-ekonomiska ulredningenframhåller i sin slutrapport (Ds U 1983: 9) Utbildning för framlid att denregionala utbildningsplaneringen också måsle omfalla högskolan. I proposilionen(prop. 1983/84:52) om vissa högskoleorganisatoriska frågor m.m. framhöll jagall det nu pågår en ulveckling mol nya former för samverkan mellan olika regionalaorgan med ansvar för utbildning. Jag räknar därför med atl i annal sammanhangåterkomma till regeringen vad belräffar en vidgad regional samplanering. GUmenar alt den lokala och regionala samplaneringen ofta bromsas av olikheter iregelsystemen för de olika utbildningsanordnarna. Enligt GU visar sålundaförarbetena inför en försöksverksamhet med samplanering mellan de olikautbildningsformerna i alt hinder av administrativ arl slarklförsvårade möjligheterna att samarbeta ulbildningsfor-merna emellan. SÖframhåller också i den rapport jag lidigare har nämnl de administrativasvårigheler som samplaneringen möter på grund av de olika utbildningsformernasolika regelsystem. Enligtmin mening får skillnader i regelsyslem och adminislrativa rutiner Prop.1983/84:116 65 inle leda till alt en angelägen samplanering i syfte ralionelll utnyttja befintliga utbildningsresurser bromsas. Jag avserdärför alt senare föreslå regeringen att SÖ får i uppdrag all löpande föreslåförändringar som kan medverka till alt ett förbättrat lokalt och regionallsamarbele mellan uibild-ningsformerna främjas. Olika former för ell sådanlsamarbele bör också prövas i försöksverksamhel. föreslår atl länsskolnämnderna skallåläggas atl la initiativet till regelbundna samråd om ulbudel av ulbiidning igymnasieskolan, komvux och AMU i länel. Jag finner det, i avvaklan pä resultatav fortsatta överväganden i de frågor om regional samplanering somjag nyssaviserat, rimligt att länsskolnämnderna åläggs denna samrådsfunktion ochansluter mig således lill komvux-utredningens förslag. 8.3 Samarbete med AMU Både GU, komvux-utredningen och KAFU är positiva lill ettsamarbele mellan gymnasieskolan, komvux och AMU. Det samarbete som redanförekommer beslår - förulom i att vissa AMU-dever får sin ulbiidning igymnasieskolan eller komvux - lill stor del i all AMU på vissa villkor upplåterlediga lokaler till gymnasieskolan. har föreslagil attsamma villkor härvidlag skall gälla både komvux och gymnasieskolan. SÖ och AMSbedriver i fyra län försök med samordning av undervisningen i allmänna ämnenmellan komvux och AMS. Enligl min mening är det angeläget atl en samverkan vadgäller lokaler och ulruslning ulvecklas sä alt tillgängliga resurser förulbiidning utnyttjas sä effektivt som möjligt. En regional samplanering av utbildningsutbudet måste gällaäven AMU. Speciellt i glesbygdsregioner kan man vänta sig atl en sådansamplanering kan innebära stora fördelar. Jag vill här erinra om alt regeringen med anledning avKAFU:s förslag har gelt AMS i uppdrag att se över organisationen för AMU.Därvid skall man beakta de möjligheter som kan finnas att olikautbildningsanordnare köper utbildning av varandra. Så snart ställning tagitslill resultatet av della uppdrag avser jag alt ålerkomma lill frågan om ettulökal samarbele mellan gymnasieskolan, komvux och AMU. 8.4 Samarbete i ett mer långsiktigt perspektiv Redan då jag gav bakgrunden lill varför jag anser attgymnasieskolan nu behöver förändras påpekade jag att gymnasieskolan måsle sessom en viklig del i ett system för återkommande utbildning. Flera av minaförslag i del föregående skapar enligt min mening bättre förulsällningar föratl gymnasieskolan skall passa in i ett sådant syslem. Jag tänker dä framförallt på förslagen om påbyggnadsulbildning samt om den vidgade samplaneringenlokalt och regionalt. Pä sikt kan ett syslem med grundkurser och lilläggskurserockså leda till en förbättring därvidlag. 5 1983/84. Prop.1983/84:116 66 SÖlar i rapporten mellan olika frivilliga ulbildningar upp tematåterkommande utbildning och framhåller att planeringen för såväl"ungdomsanpassade" som "vuxenanpassade" ulbildningar måsteske i ett helhetsperspektiv för att man skall kunna åstadkomma ett system föråterkommande utbildning. Ett sådant syslem skulle främjas bl.a. av altstudievägar utformas så alt "återvändsgränder" undviks, atl ämnen ochkurser koncentrationsläses och alt kurser och utbildningar fär en mer enhetliguppbyggnad. Detta lorde enligl SÖ förutsätta ett läroplansarbete som "iett inledningsskede sker gemensaml för de olika ulbildningsfor-merna". Jagdelar i stort denna uppfattning och menar att det är angeläget attläroplansarbetel utgår från della helhetsperspektiv och leder till en meragenomtänkt uppbyggnad av kurser och ulbildningar. Jag har lidigare nämnl miltkommande förslag till regeringen om uppdrag lill SÖ all undersökaförulsältningarna för atl indela vissa av gymnasieskolans ämnen i grund-ochlilläggskurser. På grundval av resultatet av detta uppdrag avser jag attålerkomma till frågan om ett läroplansarbete för gymnasieskolan och komvux,präglat av en sådan helhetssyn. Somjaglidigare nämnt bör mina förslag genomföras med /85. För vissa av förslagen har jag angett närmare tidpunkter förgenomförandel. I övrigl bör det få ankomma på regeringen eller myndighel somregeringen beslämmer atl avgöra de närmare lidpunkterna. Jag vill i sammanhangetpåpeka alt planeringen av försöksverksamhet kan vara tidskrävande. En delförsök kan därför inle starta förrän efter /85. Även sådana försökbör få pågå . Åtskilligaav de åtgärder som kan genomföras ulan försöksverksamhet kräverulvecklingsarbete innan närmare regler kan fastställas slulligt. Jag räknar medalt regeringen inte annal än i undanlagsfall skall behöva ålerkomma tillriksdagen i dessa frågor. Närdet gäller bl. a. försöksverksamhel med specialämnen i årskurs 3 avsamhällsvetenskaplig och humanistisk linje och med praktik på alla linjer ochlinjeliknande specialkurser i gymnasieskolan avser jag att, så snartförsöksverksamheten gell underlag för slutliga ställningstaganden, återkommatill regeringen med förslag som kan föreläggas . Delsamma gäller ifråga om andra föreslagna åtgärder som, oavsett om de formelll klassificerassom försöksverksamhet eller inte, ger underlag för mera belydande förändringari hittillsvarande regelsyslem. Jag tänker här exempelvis på samarbelel mellangymnasieskolan och andra utbildnings-former. 1983/84:116 67 Somjag lidigare har framhållit berör det försöks- och utvecklingsarbete somjagföreslår alla beslutsnivåer i skolans organisation. Det är därvid av stor viklalt lärare, elever och skolledningar, kommunala och regionala myndigheler ochhela den statliga skoladminislrationen tar aktiv del i verksamheten och fårmöjligheter atl ulöva medansvar och medinflytande över den. sätt för denenskilda gymnasieskolan att göra delta är enligl min mening att man arbelarfram lokala utvecklingsplaner för skolans fortsatta verksamhet. Jaghar aviserat ett antal uppdrag till SÖ för att bl. a. få fram underlag förvissa försöksverksamheter. En del av uppdragen rör frågor som är cenlrala förgymnasieskolans framtida utformning. Jag tänker här främst på principen om dengemensamma starten och systemet med grundkurser och lilläggskurser. När SÖ harredovisal sina uppdrag i dessa frågor avser jag alt återkomma lill regeringenmed förslag som kan föreläggas . 10 Anslagsberäkningar för /85 m. m. Deförslag somjag nu har lagt fram om reformering av gymnasieskolan föranleder iprincip ingen ändring i beräkningen av driftkostnaderna för /85. Ettreformarbete av denna omfallning måsle emellertid för atl bli framgångsrikt fäföranleda vissa merkoslnader för de informationsåtgärder och speciellaanordningar som visar sig behövliga i samband med försöks- ochutvecklingsarbetet. Sådana merkoslnader uppkommer under ett antal budgetårframöver. Motdenna bakgrund bör regeringen hemställa alt under ell nytt anslag påstatsbudgeten anvisar medel för särskilda koslnader med anledning av delaktuella reformarbetet. Anslaget bör betecknas Reformering av gymnasieskolanoch vara eti reservationsanslag. Det bör fä ankomma på regeringen atl närmarebestämma hur medlen skall användas. Förbudgelårel 1984/85 bör 12,5 milj. kr. anvisas på del nya anslaget. Ibudgetpropositionen har regeringen hemställt att för budgelåret1984/85 till Fortbildning m.m. anvisar ett reservationsanslag av 22989000kr. Avdella belopp hänför sig . till utvecklingsarbete i samband medreformering av gymnasieskolan. Medel för detta ändamål bör inte anvisas underanslaget Fortbildning m. m. I slällel bör motsvarande medel lillföras det nyaanslaget. Jag har i min anslagsberäkning beaktat detta. Ikommunernas statsbidrag till lokal skolutveckling ingår en bidragsdel förlokalt utvecklingsarbete. Denna del bör kommunerna få använda för del försöks-och ulvecklingsarbete somjag här har föreslagil. Regeringen bör få avgöra vilkasärskilda regler som kan behövas för detta. Delomfattande försöks- och utvecklingarbele som jag föreslagil i det 1983/84:116 68 föregåendefår naturligtvis konsekvenser för medelsanvändningen under en rad anslag inomutbildningsområdet. Jag tänker då främst på anslagen B3. Länsskolnämndernasutvecklingsstöd, B8. Fortbildning m.m. samt B 9. Särskilda åtgärder påskolområdet. Jag finner det angelägel att verksamhet som får medel från dessaanslag i den del den avser gymnasieskola och vuxenutbildning inriktas mot attslödja den successiva ulveckling och förnyelse av den gymnasiala utbildningensomjag här förordai. Jag avser atl i annal sammanhang föreslå regeringen altuppdra ål SÖ alt i sin anslagsframställning för /86 redovisaförslag om de åtgärder som kan erfordras för alt nå delta syfte. 11 Gymnasieskolans planeringssystem och dimensioneringsramarna för budgetåren1984/85, 1985/86 och 1986/87 Gymnasieskolansplaneringssystem med dess två ramsystem (de s.k. sektorsramarna och den s. k.lilla ramen) och dess treåriga planeringsperioder för dimensioneringen ärregleral i förordningen (1982: 171) om elevplalser i gymnasieskolan (ändradsenast 1983:506). En kort beskrivning av syslemet har givits ibudgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 108 f.). Ibudgetpropositionen 1984 har förslag lagts fram till dimensioneringsramar förbudgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87. För de två sistnämnda budgetårengällde det planeringsramar. Idet sammanhanget anmälde jag min avsikt atl i samband med proposition omreformering av gymnasieskolan återkomma lill regeringen med förslag om vissaförändringar av planeringssystemet för gymnasieskolan. Dels borde alla direklgrundskoleanknuina studievägar föras samman i en ram för att ge bättreöverblick över utbildningsutbudet för dem som söker mer eller mindre direktfrån . Dels borde regeringen förelägga förslag om slutligaramar tidigare än för att ge SÖ, länsskolnämnder och kommuner bättretid för den årliga planeringen av gymnasieskolan. Jagämnar nu lägga fram förslag om ändringar i planeringssystemet /86. I anslutning därtill kommer jag atl föreslå slutliga ramarför /86 och nya planeringsramar för /87 enligtdel nya systemet. Del har visat sig atl även budgetpropositionens förslag tillramar för /85 behöver revideras på vissa punkter. Jag tar förslupp den frågan. 11.1Förslag till slutliga ramar för /85 Ibudgetpropositionen 1984 finns dels förslag till ram för grundskoleanknuinastudievägar om minsl ell läsår (uppdelad på seklorsramar och en ramför ospecificerade platser), dels förslag till ram för övriga studievägar (dens. k. lilla ramen). Vidare finns förslag om möjligheter till avsteg frånramarna inom totalramen och även förslag om bemyndigande för regeringen altbesluta om en utökning av totalramen, i den mån arbetsmarknadsskäl såpåkallar. Jaghar i budgetpropositionen redovisal de bedömningar som ligger till grund förramförslagen. Sådana bedömningar innehåller med nödvändighet många osäkrafaklorer. Det har som gått sedan budgetpropositionen framladesvisal sig alt vissa justeringar bör ske av ramarna. Sålundahar ulvecklingen av högre specialkurser som alternativ lill högskoleutbildninggåll snabbare än beräknal. Även när det gäller den stora, grundskoleanknutnaramen bör ulrymme ges för en utökning. Såväl flera länsskolnämnder som en radhuvudmän för gymnasial utbildning har pä olika sätt pekat på alt även med ökadhänsyn lill direktsökandes önskemål kommer övergångsvis många ungdomar, framförallt i 17-årsäldern, att ställas utanför gymnasieskolan, om inte ramarna kanökas. Motdenna bakgrund föreslår jag atl ramarna för budgelårel 1984/85 ökas med 2000inlagningsplatser (stora ramen) och med 1 000 inlagningsplatser (lilla ramen)jämfört med vad som angavs i budgetpropositionen 1984. Denmed totalt 3000 inlagningsplatser ökade dimensioneringen av gymnasieskolan kanberäknas leda till en ökad belastning på anslaget B 17. Bidrag till driften avgymnasieskolor med ca 35 milj. kr. En viss ökning av belastningen är också allräkna med för anslaget B 22. Bidrag lill undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. I gengäld kan förutses en minskad belastning pä anslagetB 20. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under18 år m. m. Grundskolanknuinastudievägar om minst ett läsår /85 bå 1983/84 bå 1984/85 'Före utläggningen fördelat på sekiorerna. - Exkl. läriingsutbildning ochLA-kurser. ' Reviderad prognos för anlalel 16-åringar. 1983/84:116 70 Förslagen innebär inga ändringar av vad som i dettasammanhang sägs i budgetpropositionen om musiklinjen, gymnasiallärlingsutbildning och ospecificerade seklorsplalser. Övriga studievägar (den s. k. lilla ramen) budgetåret1984/85 Jag föreslår atl den lilla ramen för budgelårel 1984/85skall omfatta 37330 årselevplatser. Det tillskott som görs på 1000 platser iförhållande till förslaget i budgetpropositionen 1984 bör helt reserveras fören ökning av de högre specialkurserna. För budgelårel 1984/85 bör sålunda förhögre specialkurser avdelas egen minimiram pä 10830 årselevplatser. Mitt motivför detta är bl.a. strävan att tillgodose del behov av yrkesinriktad utbildningsom alternativ till högskoleutbildning, om vilkel jag talat i det föregående. För kurser för invandrarungdom bör liksom lidigare 1 000årselevplatser avdelas inom lilla ramen. Möjligheter till avsteg från ramarna för budgetåret1984/85 Om det visar sig nödvändigt för ett bättre utnyttjande avdet genom ramarna medgivna totala antalet årselevplatser (totalramen), börsmärre justeringar få göras av platserna dels mellan sektorsramarna inbördes,dels mellan dessa och lilla ramen. I det senare fallet bör omfördelning/ra« lillaramen få utnyttjas för en utökning av i första hand TI- och TN-sektorerna och iandra hand EM-, JST- och VSK-sektorerna. Ingen omfördelning bör dock få skefrån vad som anvisats för högre specialkurser. Om en omfördelning till lillaramen blir aktuell, bör den göras med hjälp av platser i den ospecificeradegruppen och användas i första hand för utökning av platserna för högrespecialkurser. Det bör få ankomma på regeringen atl avgöra i vad mån dessabefogenheter till omfördelningar bör lämnas till SÖ. I den mån arbelsmarknadsskäl påkallar en utökning avtotalramen bör, liksom , regeringen ha rätt atl besluta om delta. Regeringen bör inhämla godkännande av mitlförslag om slutliga ramar för elevplatser i gymnasieskolan för /85. 11.2 Ändringar i systemet med elevplatsramar fr. o. /86 Med den i budgetpropositionen 1984 föreslagnaprioriteringen av sökande under vid intagning till direktgrundskolanknuina studievägar (bil. 10 s. 111) ökar behovet alt vid den årligaplaneringen av gymnasieskolan kunna överblicka vilka plalser som i realitetenstår till förfogande för dem som lämnar . Sådana studievägar finns inle bara i sektorsramama utan även i lilla ramen. För atl ge den önskadeöverblicken bör en renodling av ramarna göras genom att alla inlagningsplatserpå direkt grundskoleanknutna studievägar förs samman i en ram. Redan ibudgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s. 298 f.) presentera- Prop.1983/84:116 71 des ett principförslag från SÖ härom. bereddeslillfälle all la del av vad jag då anförde om en sådan omläggning fr. o. /86. I liden sammanfaller en sådan omläggning med de ändringarjag i budgetpropositionen 1984 föreslagil i fråga om principerna för intagningtill gymnasieskolan. Som förutskickades i budgetpropositionen 1984 har SÖ nuhaft i uppdrag att slutligt utforma sitt lidigare principförslag. SÖ har därvidfrån den nuvarande lilla ramen fört över alla specialkurser, som bygger enbartpå , lill akluella seklorsramar och ramen för ospecificeradeplatser. Dessa ramar omfattar därmed samfiiga längre och kortare grundskoleanknutnastudievägar. SÖ har till ramen för ospecificerade plalser fört allaplalser för de korta lokall arbetsmarknadsanknutna specialkurser (LA-kurser),som jag lidigare berört (avsnitt 3.2). I ramen för ospecificerade platseringår plalser som inte direkt förs lill någon av de sexulbildningsseklo-rerna men är avsedda för direkl yrkesinriktade studievägarinom dessa. I ramen för ospecificerade platser bör dessutom, enligt förslag ibudgetpropositionen 1984 (bil. 10 s. 117), ingå vissa platser för undervisningenligl samordnade timplaner i glesbygd. Inom lilla ramen återstår enligl SÖ:s förslag, förulomkurser för invandrarungdom, endasl sådana specialkurser som förutsättertidigare gymnasial ulbiidning (exempelvis vad jag i det föregående benämntpåbyggnadsutbildningar - avsnitt 3.5), viss lägsia ålder och/eller prakfik.Inom lilla ramen skall även i fortsättningen finnas en särskild minimiram förhögre specialkurser/påbyggnadsutbildningar. Det ramsyslem SÖ föreslagit synes mig väl ägnat att kunnaförbättra den årliga planeringen av gymnasieskolan utifrån de förändradeförutsättningar som ges med en prioritering av i första hand de ungdomar somsöker direkt från . Jag föreslår därför att ramsystemet ändras fr.o. m. /86 i huvudsaklig överensslämmelse med SÖ:s förslag. Regeringen bör inhämla godkännande av mittförslag om ändring av systemet med elevplatsramar i gymnasieskolan. har enligt beslut elevplatserna iintagningsklasser vid riksinlernalskolorna och i i sektorsramarna. De har därvid räknats av från ramarna, innanfördelning av elevplalser skett till kommunernas gymnasieskolor.