prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — gandeav underlag för beslut om pilot-anläggning. Vidare föreslår NE för delområdetSkiffer en inriktning som syftar lill produktion av mellan-värdesgas. Motslutet av perioden /85-1986/87 skall det vara möjligl att föreslå bästaförgasningsieknik för skiffer och ta fram underlag för beslut omdemo-anläggning. Teknikutvecklingen avses, vad gäller förgasning av skiffer,genomföras vid Ranslads laboratorier och några olika högskolor.Utvecklingsinsatserna i beräknas uppgå till 48 milj. kr. NE har i planeringen för delområdet Skiffer beräknat enresursinsats av 20 milj. kr. Delta ulgör endast en delfinansiering av denverksamhel NE anser bör ske. Inom delområdet Tunga oljor föreslår NE insatserför vissa grundläggande undersökningar avseende katalysatorer för behandling avtunga oljor. Delprogrammel föresläs även inom delområdet Syslem och miljöomfatta syslemsamband mellan produklion och användning i energisystemet. Vidareanalys av kombinatanläggningars möjlighet alt erbjuda ekonomiskt och teknisktgoda lösningar. Inom delområdet System och miljö planeras även för insatsersom avser sludier av miljökonsekvenser av olika bränsleförädlingstekniker. DelprogrammetFörbränningsanläggningar föreslås av omfatta delområdena Eldningsteknik,Miljöteknik, Bränsleemulsioner, Bränslekunskap och Teknikstudier. NE föreslårinom delområdet Eldningsteknik insatser på bl.a. grundläggande förbränningsforskning,fluidiserade bäddar, förbränningsteknik för små pannor, grundläggandemekanismer vid utsläpp av skadliga ämnen och förbränning av inhemska bränslen.Inom delområdet Miljöteknik föreslås vissa omdisponeringar ske jämfört medinnevarande period. Slödel för hälso- och miljceffektforskningen avvecklas dådenna förulsälls stödjas av . Däremoi planeras insalserpå gasreningsleknik, och insalser för alt utnyttja lunga bränn-oljor på ettmiljövänligt sätt samt insatser för studier av hur kondensat och aska fråneldning av inhemska bränslen kan omhändertas. Vidare föreslås delprogrammetomfatta insatser för sludier och försök vad avser fasibräns-leemulsioner.Insalser föreslås även ske för alt öka kunnandet inom områdel kolreningsleknikför storskalig eldning med råkol. Även insatser på all förbättra dengrundläggande kompetensen om bränslens uppbyggnad och egenskaper bör enligl NEingå. Slutligen föreslås insalser på tekniksludier m. m. som bl. a. avser nyaanläggningskoncepl för inhemska bränslen och syslem för värmeproduktion sominnehåller färdigutvecklade komponenter från andra program t. ex. förgasnings-eller torkningssteg. Inomdelprogrammet Vindetiergi har under innevarande period omfattande insatserskett på två stora prototyper. Enligt bör de lidigare insalserna utvärderasså att förulsättningarna för en introduktion av vindkraft i klarläggs.De förslag på insatser som NE har lagl inom delprogrammet och som återges i delföljande förutsätter dels att den utvärdering som pågår och som beräknasavslutas /85 ger ett positivt utfall, dels atl kraflförelagen beställerytteriigare vindkraftsaggregai. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 133 dessa förutsättningar som grund föreslår NE för denkommande treårsperioden insalser på kunskapsulveckling för horisontalaxladeaggregat och alternativa vindkraflssyslem med inriktning på utvärdering underår 1987. Vidare föreslås insalser på havsbaserad vindkraft genom ettlEA-samarbe-le. Det senare skulle ha som mål alt ge underiag fören bedömning av havsbaserad vindkrafts framlida möjligheler. DelprogrammetElproduktionsteknik föreslås av nybildas för treårsperioden1984/85-1986/87. Det nya delprogrammet föreslås omfalla delområdenaSammansatta processer. Kraftvärme, Övrig elproduklion och Systemfrågor. Idelområdet Sammansatta processer bör enligt ingå utveckling av processer iavsikl alt höja utbytet av elenergi med hänsyn lagen lill lolalekonomi,bränsleutnyltjande och miljöpåverkan. Delområdet Krafivärme avses omfattateknik eller tekniktillämpningar som ej används i för samtidigel- och värmeproduktion. Introduktionen av denna nya teknik förväntas ske somett komplement till bränsleeldade helvatlenpannor och som ersättning förelpannor och värmepumpar om dessa blir ekonomiskt ogynnsamma. Inomdelprogrammel planeras även insalser avseende Övrig elproduklion. kanavse utvecklingsinsatser för att utnyttja spillvärmeflöden för elproduklion. NEberäknar medel för Övrig elproduktion försl på "Forcerad nivå". Vissainsalser föreslås inom delprogrammel även vad avser Systemfrågor. Inom delladelområde har NE beräknal insatser för utvecklingsarbete i samband medintroduktion av ny elproduklionsleknik, för effekluljämning och försystemanpassning saml belaslningsstyrning. DelprogrammetTillförselsystem omfallar f. n. insalser rörande samspelel mellan olikaenergitillförselsätt och dessas inverkan på energisystemet. NE föreslårinsatser inom följande delområden för treårsperioden / 85-1986/87: Tekniskaoch ekonomiska systemfrågor samt Införandesira-legier. Delområdet Tekniska ochekonomiska systemfrågor omfattar förslag på insalser som syftar lill altklarlägga del lekniska och ekonomiska samspelel mellan olika tillförselsält ienergisystemet. Delområdet Införan-destralegier skall enligl NE omfallainsalser som ger underiag för att i ett helhetsperspektiv identifiera optimalalösningar vid dimensionering och avvägning mellan olika syslem. NE:s förslag lill insalsnivåer för olikaplaneringsalternaliv framgår av följande sammanslällning (milj. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 134 1.6Långsiktig energiteknikforskning (LET) DelprogrammetTeknikbevakning omfattar områden som försl på lång sikl kan få belydelse förenergiförsörjningen i . Efn föreslår att insalser sker på bevakning avföljande områden : Vågenergi,Energiomvandling/Energibärare, Geotermisk energi. Ny kärnteknik och Solenergi. Efnhar föreslagit följande insalser för perioden /85-1986/87 för delprogrammetTeknikbevakning. DelprogrammetFusionsenergi omfattar f. n. framför alll deltagande i EG:s fusionsprogram. Efnhar på oförändrad nivå föreslagil att målet skall vara all bedriva en svenskverksamhet som är ell effektivl bidrag till och ger erforderlig insikt iEuralomprogrammel och som möjliggör kvalificerade bedömningar av fusionen somenergikälla på lång sikt. Samarbetsavlaleimellan och EG innebär ekonomiska förpliklelser som inte kan anges påalternativa nivåer. Kostnaderna fördelas på deltagarländerna i enlighel medförhållandet mellan parternas bruttonationalprodukter. I defyra nivåer som anges i nedanslående labell ingår i samlliga fall ett fortsattEG-samarbete inom fusionsenergin. Skillnaderna mellan nivåerna ulgörs av valetav ambiiionsnivå beträffande den svenska verksamhelen. De bindande ålagandensom vänlas föreligga är enligt Efn 30 milj. kr. varför dettaegentligen ulgör nivå "Snabbavveckling". Efnhar föreslagit följande insatser för perioden /85-1986/87 för delprogrammelFusionsenergi. 130 (30) Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 135 ProgrammetAllmänna energisyslemsludier (AES) fördes över till Efn fråndelegationen för energiforskning (DFE) som tidigare haft programansvarel.Programmel omfatlar forskning och studier, som analyserar energipolitikensmöjligheler och begränsningar och sätter in forsknings- och utvecklingsinsatserinom energiområdet i ett energipoliliskt sammanhang. Kunskapsuppbyggnaden inomAES har varit inriklad på alt främst belysa möjligheterna ochbegränsningarna på ett nationellt plan för oljeersättning och ökning aveffektiviteten i samhällets energianvändning. Förden kommande treårsperioden, 1984/85-1986/87, föreslår Efn att AES-programmetskall innefatta insatser rörande alternativ för det svenska energisystemelslångsiktiga utveckling innehållande bl. a. fortsall systemanalys- ochframtidsstudieverksamhet samt studier av aktörer och beslutsprocesser avbetydelse för energisystemets utveckling. Vidare föreslås insalser rörandeinternationella energimarknader med fördjupade studier av bl. a. växelspeletmellan olje-, kol-, gas- och uranmarknaderna och av olika störningar och deraspåverkan på energiförsörjning. Efn föreslår vidare insatser rörandeavvägning mellan energipoliiiska mål och de konsekvenser som uppfyllandet avmålen kan få för hälsa, säkerhet, miljö och naturtesurser samt insalser rörandeenergipolitikens avgränsning, mål och konsekvenser på nationell och kommunalnivå. I AES-programmet planeras även insatser om energipolitiska styrmedel samtsyntes och överföring av resultat från energisystemstudier. Efn:sförslag för perioden /85-1986/87 till medelstilldelning för programmetAllmänna energisyslemsludier för de olika planeringsallernativen framgår avföljande sammanställning (milj. Inomprogrammet Energirelaterad grundforskning stöds forsknings- ochutvecklingsinsatser av NFR, STU och . NFR:sinsatser avser naturvetenskaplig forskning som kan få betydelse främst förinhemska och förnybara energikällor och deras utnyttjande samt miljöeffekter avolika energiformer. Syftet är vidare alt vidmakthålla och förbättra dengrundläggande kompelensen på energiområdel och kontinuerligt föra endiskussion med den lillämpade forskningen rörande de viktigasteprioriteringarna och salsningarna på lång sikl. NFRhar givit stöd inom ramen för anslaget till energirelaterad grund- 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 136 forskningtill områdena elektrokemi och foloelektrokemi, ytfysik och katalys samtförbränning och högtemperaturmaterial, enzym- och cellteknik, biomassa, fissionoch fusion, termolagring, miljöeffekter. NFRföreslår för NFR:s del av programmel Energirelaterad grundforskning förireårsperioden /85-1986/87 i planeringsalternaliv forcerad nivå insalserrörande Energiomvandlingar i fysikaliska system omfattande elektrokemi,fotoelektrokemi, ytfysik och katalys, förbränningsforskning, fissionsenergi,fusionsenergi, lermolagring samt högtemperaturmaterial. Vidare föreslår NFRinsatser rörande Energiomvandlingar i biologiska system omfattande produktionav biomassa, nedbrytning av biomassa saml enzym- och cellteknik. Programmet omfattarvidare insatser rörande Miljöeffekter av energiomvandlingar omfattande studierrörande meteorologi, kemi, geologi samt ekologi. Jämförtmed nuvarande förhållanden innebär NFR:s förslag för perioden /85-1986/87alt den nuvarande inriktningen i allt väsentligt kommer att bestå. Ökadesatsningar föreslås dock på områdena högtemperaturke-ramer, molekylärbiologiskväxtförädling och alternativa energiformers miljöeffekter. NFR:sförslag för perioden /85-1986/87 för NFR:s del av programmel Energirelateradgrundforskning för olika planeringsalternaliv framgår av följandesammanställning (milj. Program Reducerad Oförändrad Forcerad NFR:sdelav 25,2 36,8 51 STUföreslår för STU:s del av programmet Energirelaterad grundforskning förtreårsperioden /85-1986/87 insatser rörande Allmänna insalser.Grundläggande ytfysikaliska och ytkemiska studier riktad mol industrielltintressanta områden för framfiden såsom katalys och förbränning. Insatserföreslås vidare rörande Grundläggande förbränningsleknisk forskning.Grundläggande studier av selektiv slrålningsabsorption ochstrål-ningslransmission. Studier av enzymer ochceller. Grundläggande studier syftande till ny separalionsleknik samtGrundläggande forskning rörande termokemisk energilagring. Jämförlmed nuvarande plan för perioden /82-1983/84 innebär STU:s förslag förperioden /85-1986/87 i planeringsalternativ forcerad nivå atl följandeinsalsområden lillkommer: Allmänna insatser. Grundläggande katalysforskning,Studier av enzymer och celler. Grundläggande sludier syftande till nyseparalionsleknik samt Grundläggande forskning rörande termokemiskenergilagring. STU:sförslag för perioden /85-1986/87 ull medelstilldelning för STU:s del avprogrammel Energirelaterad grundforskning för olika planeringsalternalivframgår av följande sammanslällning (milj. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 137 Program Reducerad Oförändrad Forcerad STU:sdelav 16.6 21 31 driver forsknings- ochutvecklingsarbete inom programmet Energirelaterad grundforskning, som undertreårsperioden /82-1983/84 bgräknals molsvara 11,5 milj. kr. Under deninnevarande perioden omfattade verksamheten Kemiska meloder för energilagringoch energiomvandling. Solenergi, Polymera maierial saml miljöpåverkan. föreslår för bolagels del av programmel Energirelaterad grundforskningi skrivelse till Efn insatser för treårsperioden /85-1986/87 rörandegrundläggande fluidiseringsleknik där bolaget anför att fenomenen vidfluidisering är dåligt kända, vilket leder till problem vid driften avexisterande anläggningar, saml områdel grundläggande förbränningsmekanismer somi dag anförs ha svag svensk forskningsupp-backning. Vidarepriorileras områdel reaktionskineiik ocl» miljöeffekter vidfast-bränsleförbränning där bolagel anför atl kvantitativ kunskap saknas omkinetiken, bildningsprocessen och växelverkan mellan det stora antal organiskaoch oorganiska föreningar som bildas vid all typ av förbränning. Inonf områdetsolenergi föreslås verksamheten fortsätta i oförändrad omfallning. Bolagetprioriterar vidare kemiska metoder för energilagring'Och energiomvandling.Områdel anges vara del internationellt mest framgångsrika avforskningsprojekten. För områdel polymermaierial för energiändamål innefattandemorfolo-gisk karaklärisering, kemisk analys samt korrelering lill experimentellalångtidsresultat föreslår bolaget en mindre ökning av insalserna. Insalsernainom Kärnleknikdivisionen planeras fortsättningsvis inriklas mol de fyrahuvudområdena omgivningsbelastning från energiproduktion, vatten-kemi ochkortosion. avfallsteknik saml reaktorhärdens dynamik. Sammanställning av förslag från Studsvik Energiteknik ABtill insalser för perioden /85-1986/87 inom bolagels del av programmetEnergire laterad grundforskning framgår av nedanslående tabell (milj. 84/85 85/86 86/87 Totalt Grundläggande fluidiseringsleknik 0.50 0.70 0.90 2.10 Grundläggande förbränningsmekanismer 1.00 1.25 1.50 3.75 Reaktionskineiik och miljöeffekter 1.70 2.00 2.30 6.00 Solenergiforskning 0.40 0.50 0.60 1.50 Kemisk energilagring 0.70 0.80 0.90 2.40 Plastmatenalforskning 0.50 0.75 1.00 2.25 Omgivningsbelaslning från energi produktion I.IO 1.20 1.30 3.60 Vatlenkemi och korrosion 0.60 0.70 0.70 2.00 Avfallsteknik 0.60 1.00 1.40 3.00 Reaktorhärdens dynamik 0.40 0.50 0.60 1.50 Summa 7.50 9.40 11.20 28.10 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 138 1.9Energiforskningsnämndens planeringsunderlag för energiforskning efter den 30juni 1984 (Efn) har enligl regeringsbeslut avgelt yttrande över underlagetfrån programorganen och redovisat sin samlade syn på de olika delområden somenligt nämndens bedömning bör ingå i en väl avvägd statlig satsning påenergiforskning efler . har valt atlarbeta med tre alternativa ambilionsnivåer som har benämnts minimi-, medel- ochmaximinivån. För var och en av nivåerna redovisar nämnden sin syn på vilkensammansättning en slallig satsning på slöd lill forskning och utveckling inomenergiområdet bör ha. Vad gäller inriktningen avdet slatliga stödet till energiforskning på en miniminivå vill Efn anföra attpå denna nivå bör en koncentration ske till viktiga områden som bedöms varastarkt beroende av slalligt stöd för erforderiig bevakning, kunskaps- ochkompetensuppbyggnad eller utvärdering. innebär i förhållande tillnulägel enligt nämnden en medvelel kraftigl sänkt ambitionsnivå på mångaområden vad gäller slöd lill teknikutveckling, slörre försök ochförsöksanläggningar m.m. På miniminivån bör de fortsatta insatserna, med vissaundantag, svara mot ett planeringsalternaliv innebärande en minskning med 10%per år i förhållande lill /84. För vissa områden börinsatserna, av olika skäl, inte minskas utan bibehållas på ålminstoneoförändrad real nivå. Detta gäller områdena energigrödor, grundläggandekolkunskap, system- och miljöfrågor avseende bränsleförädling, del nya områdetelproduklionsleknik, effektivare elanvändning inom hushåll, service ochinduslri samt det särskilda programmet för energirelaterad grundforskning. Enviss ökning av bevakningsinsatserna inom området Ny kärnteknik är motiverad föratl upprätthålla erforderlig långsiktig kompetens. För områdena förgasning avbiobränslen, direklförvälskning av biobränslen samt eldningsteknik för fasla bränslenbör enligt Efn insatserna kunna minskas i förhållande till nuläget. Vissa andraområden får ges lägre prioritet inom energiforskningsprogrammet och insalsernabör här enligl nämnden minska ännu kraftigare eller avvecklas helt. Det gällervärmepumpar som utnyttjar naturvärme, direkt solvärme, solvärme för enskildabyggnader, det av föreslagna delprogrammet Tillförselsystem samtfusionsforskningssamarbetet med EG. För vindenergi bör insatserna molsvaraminiminivån varvid dock vissa medel bör reserveras i avvaklan på denförestående ulvärderingen av de hittillsvarande insatserna inom området. Vadgäller det statliga slödel lill energiforskning på en medelnivå anför Efn attpå denna nivå bibehålls den nuvarande allmänna roll som energiforskningsstödetspelar i fråga om stöd till och beställning av utvecklingsarbete, forskninginkl. erfarenhelsöverföring under iniroduklionsskedet, stimulans tillindustriell förnyelse på det energitekniska områdel, stöd lill Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 139 grundläggandeforskning samt forskning kring övergripande frågor och systemfrågor m. m. Enhård prioritering sker dock för all skapa utrymme för de vikligasteutvecklingsinsatserna. Vägledande härvidlag är bl.a. statens och energiforskningsstödetsstrategiska roll i förhållande till andra aktörer m. m. Detta innebär attutvecklingsstödet från energiforskningsprogrammet avvecklas på vissa områden,medan det fortsätter i samverkan med annat statligt stöd och näringslivetsegna insatser på andra. På denna nivå inryms självfallel samtliga påminiminivån föreslagna insatser. Medelnivån innebär i förhållande tillminiminivån större insatser på ell anlal områden där insatserna närmasl börbibehållas på samma reala nivå som . Det gäller utvinning av skogs-och torvbränslen och energiskog saml miljöteknik och tekniksludier inomförbränningsområdet, förgasning och biobränslen och skiffer, bränsleemulsioner,geotermisk energi för uppvärmningsändamål, värmedistribulion och systemteknik,teknikbevakning på eltillförselområdel, energihushållning i bosläder ochlokaler, området gemensamma energitekniker, systemstudieverksamhelen inomprogrammel Allmänna energisystemstudier (AES) och på transportområdet,genomförandefrågor på bebyggelseområdel saml fusionsforskningssamarbetet medEG. För värmepumpar, som utnyttjar säsongslagrad solvärme, samt direkt solvärmebör enligt energiforskningsnämnden insalserna ligga över miniminivå varviddock vissa medel bör reserveras i avvaktan på resultaten av den till våren 1984planerade utvärderingen av det s. k. För värmepumpar, somutnyttjar nalurvärme och spillvärme, bör insatserna kunna ökas något iförhållande till miniminivån. För effektivare elanvändning ochenergianvändning i fordon bör insalserna ligga högre än på miniminivån. Vadgäller induslrins energianvändning bör för de energitunga branscherna massa-och pappersindustrin samtjärn- och stålindustrin tillkomma en förslärkning avstödet till störte försöksanläggningar. Vadgäller inriktningen av det slatliga slödet till energiforskning på enmaximinivå anser Efn atl på denna nivå ingår samlliga de insalser som bör ingåi medelnivån. Därtill kommer vissa selekliva höjningar av ambitionsnivån fördel slatliga stödel i syfte alt mer aktivt än , i samverkan med andraslödformer, påskynda utveckling och introduktion av teknik på kort-ochlångsiktigt strategiska områden. Del bör betonas att denna ambitionsnivå inleinnebär en forcering av insatserna inom samtliga områden, utan en seleklivambitionsnivåhöjning kombinerad med tidigare nämnd nerdragning elleravveckling på andra områden. Insalserna på maximinivån bör enligt nämnden iförhållande lill medelnivån innebära ökningar enligt följande. För områdelenergiskog bör insalserna motsvara ett planeringsalternativ med en motbakgrund av gällande energipolitiska riktlinjer avvägd forcering av insalserna,varav dock vissa medel bör reserveras i avvaktan på en aviseraduivärdering. Medelsreservationer av samma skäl, störte än i medelnivån, börgöras även för vindenergiområdel samt 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 140 förvärmepumpar i kombination med säsongslagrad solvärme och för direkt solvärme.Även för geotermisk energi bör vissa medel kunna reserveras för enförsöksanläggning för varm berggrund/krosszoner. För skif-ferförgasning,eldningsieknik samt miljöteknik och tekniksludier inom för-bränningsområdet ochteknikbevakning på energiomvandlingsområdet bör insalserna molsvara maximinivånFör värmepumpar som utnyttjar natur-och spillvärme bör ulvecklingen kunnapåskyndas genom stöd till experimentanläggningar pä en medelnivå, medan försolkraft och massa- och pappersindustrin störte insalser bör ingå än imedelnivån. Sammanställning av Efn:s allernalivpå olika ambilionsnivåer (i milj. kr. exkl. kanslikostnader) för planeringen avstatligt stöd till energiforskning 1984/85-86/87. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet Efn;s ambitionsnivå" Lokala energikällor för bebyggelsen (185)'-- Summa för samUiga program'' " De anslag som medräknats är anslagen F20Energiforskning (Industridepartementet) - exkl. kanslikostnader - samt B 14Byggnadsforskning () vad gäller Energihushållning - exkl.kanslikostnader - och B 15 Lån till experimentbyggande ()vad gäller experimentbyggande inom energiområdet. Inkl. medel för information och internationelltsamarbete. ' Inkluderat i medlen för delprogrammenSolvärmeteknik-FVärmelagring. Energiodlingsbränslen, Vindenergi samtTeknikbevakning. Exkl. medel för kanslikostnader. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 142 Efn har också redovisat sin syn på ett antal långsikligaoch övergripande frågor som rör energiforskningen. Efn anser alt gällandeallmänna utgångspunkter och rikllinjer för energiforskningen i slort bör gällaäven fortsättningsvis. Insatserna inom energiforskningsprogrammet börkomplettera de insatser som görs av näringslivet, m.fl. Vid en hård prioritering av olika energiforskningsinsatser bör, vad gällerdel slalliga forskningsstödet, sådana insatser som är inriktade mot det längrelidsperspektivet ges prioritet. Vidare bör prioritering ske ulifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv och, när det gäller stöd till teknikutveckling,med beaktande av möjligheterna att nå marknadsmässig konkurtenskraft. Enligt Efn:s uppfattning har behovel av samordning mellanenergiforskningen och ålgärder på de induslripoliliska och biståndspolitiskaområdena blivit alll mer uttalat, bl. a. genom att flera nya energiteknikerbörjat närma sig praktisk tillämpning. Efn har särskilt uppmärksammat utvecklingen av basresurseroch kompelens på viktiga energitekniska områden inom högskolan och inom samt behov av eventuella särskilda åtgärder på området. Att åsladkomma en långsiktig kompetensuppbyggnad påenergiområdet är viktigt från såväl forskningspoliiiska som energipolitiskautgångspunkter Och ell ansvar som, lill följd av forskningspolitiskabeslut, åvilar resp. programorgan. Som ett medel för all säkerställa denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden på området föreslår Efn atl kompetensuppbyggnadinom vissa långsiktigt viktiga energitekniska områden bedrivs inom ramprogram,som vart och ett ulförs vid en eller flera högskoleinstitutioner ochfinansieras av de programansvariga organen med medel de disponerar inom resp.program. Inom ramprogrammen kan sedan tjänster tillsättas m.m. Ramprograminenbör vara långsiktiga och utformas enligl rullande femårsplanering med ettperspektiv på ålminstone lio år. Härigenom uppfylls rikllinjerna i 1982 ärsforskningspolitiska beslut som en energipoliliskt nödvändigkompetensuppbyggnad säkerställs. I rapporten lämnas förslag till en procedurför formulering av ramprogrammen.