prop · G703184 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:184 omändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att det krav på svenskt medborgarskap som gäller förstyrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och likvidatorer isvenska aktiebolag slopas när det gäller medborgare i de övriga nordiskaländerna. Förnordiska medborgare föreslås vidare att bosättning i annat nordiskt land skalljämställas med bosättning i när det gäller styrelseledamöter och likvidatorer,om minst hälften av styrelseledamöterna respektive likvidatorerna är bosatta iSverige. Slutligenföreslås i propositionen att parterna i en tvist om inlösen av minoritetsaktierskall fä rätt att överklaga en skiljedom till domstol. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 1983/84. 1983/84:184 2 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs att 8 kap. 4 § samt 14 kap. 9 och 11 §§ aktiebolagslagen(1975:1385)' skall ha nedan angivna lydelse. 8 kap. 4 § Styrelseledamotoch verkställande direktör skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskiltfall tillåter annat. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej varastyrelseledamot eller verkställande direktör. Styrelseledamotoch verkställande direktör skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskiltfall tillåter annat. Med svenskt medborgarskap jämställs medborgarskap iDanmark, , eller . Nordiska medborgare som är bosalla inågot av nu angivna länder kan vara styrelseledamöter, om minst halva antaletstyrelseledamöter är bosatta i . Den som är omyndig eller i konkurs kanej vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Regeringenfår i särskilda fall besluta att första stycketandra och tredje meningarna inte skall gälla. 9 § Äger moderbolag självt eller tillsammans meddotterföretag mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar avröstetalet för samtliga aktier i dotterbolag, har moderbolaget rätt att av deövriga aktieägarna i sistnämnda bolag lösa in återstående aktier. Den varsaktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av moderbolaget. Tvist huruvida rätt eller skyldig- En tvist om huruvida rätt eller het tillinlösen föreligger eller om skyldighet till inlösen föreligger el- lösenbeloppet prövas av tre skiljemän enligt lagen (1929:145) om skiljemän, i den mån annat ej följer av bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i 18 § andra stycket nämnda lag om tid inom vil- ler om lösenbeloppet prövas av tre skiljemän. Om intenågot annat följer av bestämmelserna i detta kapitel, gäller ifråga omskiljemännen och förfarandet inför dem i tilllämpliga delar vad som ärföreskri- Lagen omtryckt 1982:739. 1983/84:184 3 Nuvarande lydelse Företagen lydelse ken skiljedomen skall meddelas är vet i lagen(1929:145) om skiljemän. Bestämmelserna i 18 § andra stycket nämnda lag om tid inom vilken skiljedomen skallmeddelas gäller dock inle. Kostnaderna för skiljemannaförfarandet skall bärasav moderbolaget, om inte skiljemännen på särskilda skäl ålägger någon annanaktieägare alt helt eller delvis svara för dessa kostnader. Part som ärmissnöjd med skiljedomen har rätt att väcka talan vid domstol inom sextiodagar från det han fick del av skiljedomen i huvudskrift eller bestyrktavskrift. Rätt domstol är tingsrätten i den ort där dotterbolagets styrelse harsitt säte. Har moderbolaget förvärvat större delen av sina aktier idotterbolaget på grund av inbjudan till en vidare krets att till moderbolaget överiåtasådana aktier mot visst vederlag, skall lösenbeloppet motsvara vederlaget, omej särskilda skäl föranleder annat. Kostnaderna för skiljemannaförfarandet skall bäras avmoderbolaget, om ej skiljemännen på särskilda skäl ålägger annan aktieägare atlhelt eller delvis svara för dessa kostnader. Prövas tvist om inlösen enligt 9 § av skiljemän och är det ostridigt mellan parterna att lösningsrätt föreligger eller förklaras i skiljedom att sådan rätt är för handen utan att lösenbeloppet fastställes, är aktieägarna skyldiga att till moderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrift om överlåtelse, om moderbolaget ställer av skiljemännen godkänd säkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta. Prövas tvist om inlösen enligt 9 § av skiljemän ellerdomstol och är det ostridigt mellan parterna att lösningsrätt föreligger ellerförklaras i lagakraftvunnen dom att sådan rätt är för handen utan attlösenbeloppet fastställes, är aktieägarna skyldiga att tillmoderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrift om överlåtelse, om moderbolagetställer av skiljemännen eller, om tvisten är anhängig vid domstol, avdomstolen godkänd säkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta. Aktieägare har rätt till skälig ränta pä lösenbeloppet förtiden från det säkerhet ställts till dess lösenbeloppet förfaller tillbetalning. Denna lag träder i kraft . 1983/84:184 4 Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenomföreskrivs att 15 kap. 8 och 10 §§ försäkringsrörelselagen (1982:713) skall hanedan angivna lydelse. Äger ett moderbolag självt eller tillsammans med ett dotterföretagmer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar av röstetalet för samdigaaktier i ett dotterbolag, har moderbolaget rätt att av de övriga aktieägarna idet sistnämnda bolaget lösa in de återstående aktierna. Den som har aktier somkan lösas in har också rätt att få dessa inlösta av moderbolaget. En tvist om huruvida rätt eller skyldighet till inlösen föreligger eller om lösenbeloppet skall prövas av tre skiljemän enligt lagen (1929:145) om skiljemän, om något annat inle följer av bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i 18 § andra stycket nämnda lag om den tid inom vilken skiljedomen skall meddelas är inte tillämpliga vid sådana tvister. En tvist om huruvida rätt eller skyldighet till inlösenföreligger eller om lösenbeloppet skall prövas av tre skiljemän. Om inle någotannat följer av bestämmelserna i detta kapitel, gäller i fråga om skiljemännenoch förfarandet inför dem i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i lagen(1929:145) om skiljemän. Bestämmelserna i 18 § andra stycket nämnda lag om dentid inom vilken skiljedomen skall meddelas gäller dock inte. Kostnaderna för skiljemannaförfarandetskall bäras av moderbolaget, om inte skiljemännen på särskilda skäl åläggernågon annan aktieägare atl helt eller delvis svara för dessa kostnader. Partsom är missnöjd med skiljedomen har rätt atl väcka talan vid domstol från del han fick del av skiljedomen i huvudskrijt ellerbestyrkt avskrift. Rätt domstol är tingsrätten i den ort där dotterbolagetsstyrelse har sitt säte. Har moderbolaget förvärvat större delen av sina aktier idotterbolaget på grund av att en vidare krets inbjudits att till moderbolagetöverlåta sådana aktier mot en viss ersättning, skall lösenbeloppet motsvaraersättningen, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Kostnaderna för skiljemannaförfarandet skall bäras avmoderbolaget, om inte skiljemännen på särskilda skäl ålägger någon annanaktieägare alt helt eller delvis svara för dessa kostnader. Prövas entvist om inlösen enligt 8 § av skiljemän och är det ostridigt mellan parterna attdet finns lösningsrätt eller förklaras det i en skiljedom att sådan rättfinns utan att lösenbeloppet fastställs, är aktieägarna skyldiga atttill moderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrifter om överlåtelsen.Detta gäller endast om moderbolaget ställer säkerhet, som godkänts avskiljemännen, för det kommande lösenbeloppet med ränta. Prövas entvist om inlösen enligt 8 § av skiljemän eller domstol och är det ostridigtmellan parterna att det finns lösningsrätt eller förklaras det i en lagakraftvunnendom att sådan rätt finns utan att lösenbeloppet fastställs, är aktieägarnaskyldiga att till moderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrifter omöverlåtelsen. Detta gäller endast om moderbolaget ställer säkerhet, somgodkänts av skiljemännen eller, om tvisten är anhängig vid domstol, avdomstolen, för det kommande lösenbeloppet med ränta. Aktieägarna har rätt till skälig ränta på lösenbeloppetför tiden från det säkerhet ställts till dess lösenbeloppet förfaller tillbetalning. Denna lag träder i kraft . ti /84. Närvarande:statsråden I. , ordförande, , , ,, , , , , , ,, , , , Lagrådsremissom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. Enligtaktiebolagslagen (1975:1385) skall bl.a. styrelseledamöter och verkställandedirektör i aktiebolag vara svenska medborgare och bosatta i , om intesärskild dispens ges. Inomramen för det nordiska samarbetet har frågan om en liberalisering av dessabestämmelser aktualiserats såvitt gäller nordiska medborgare. Idetta sammanhang avser jag också att ta upp frågan om en ändring av aktiebolagslagensoch försäkringsrörelselagens (1982:713) processuella bestämmelserom inlösen avminoritetsaktier. Under ärendets beredning ijustitiedepartementet har kontakt hållits med företrädare för de danska,finländska, isländska och norska justitiedepartementen, det danskaindustridepartementet samt med berörda myndigheter och organisationer iSverige. 2.1Bolagsledningens medborgarskap m. m. Mittförslag: För styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och likvidatoreri aktiebolag slopas kravet på svenskt medborgarskap när det gäller medborgarei de nordiska länderna. Förnordiska medborgare jämställs vidare då det gäller styrelseledamöter och likvidatorerbosättning i annat nordiskt land med bosättning i , om minst hälften avstyrelseledamöterna respektive likvidatorerna är bosatta i . Skälför mitt förslag: Enligt 8 kap. 4 § aktiebolagslagen skall styrelseledamöteroch verkställande direktör i aktiebolag vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om inte regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer försärskilt fall tillåter annat. Enligt53 § aktiebolagsförordningen (1975:1387) prövas dispensfrågan normalt av kommerskollegium.Frågan prövas dock av regeringen, om bolagets aktiekapital uppgår till minst enmiljon kronor och mer än hälften av ledamöter i bolagets styrelseär personer som inte är här i landet bosatta svenska medborgare. Någotkrav på visst medborgarskap hos bolagsledningen uppställs inte i vare sig danskeller norsk lagstiftning. Enligt både dansk och norsk rätt skall dockverkställande direktör och minst hälften av styrelseledamöterna vara bosattainom landet, om inte undantag beviljas. I norsk rätt uppställs dessutom ettkrav på att bosättningen skall ha varat . Genom en nyligenbeslutad lagändring har emellertid kravet på bosättningstidens längd upphävts ifråga om nordiska medborgare. Kravet på aktuell bosättning i kvarstårdock. Enligt den finskaaktiebolagslagen skall verkställande direktör och minst två tredjedelar avstyrelseledamöterna vara i bosatta finska medborgare, om inte undantagbeviljas. Inom det finska justitieministeriet övervägs f. n. en ändring avdessa bestämmelser. Föregen del gör jag följande bedömning. Ettbetydande antal av ärendena hos kommerskollegium om dispens från kraven påsvensk nationalitet och bosättning här i landet gäller nordiska medborgare.Dessa beviljas också regelmässigt den begärda dispensen. Avsevärda kostnaderskulle därför sparas in och en byråkratisk omgång skulle undvikas, omaktiebolagslagens krav i dessa hänseenden mjukas upp i fråga om nordiskamedborgare. En sådan lagändring kan också ses som ett positivt bidrag tillnordiskt samarbete i allmänhet och står dessutom väl i samklang medsträvandena att ytterligare harmonisera den nordiska aktiebolagslagstiftningen. 1983/84:184 8 I fråga om styrelseledamöter och verkställande direktörföreslår jag därför att aktiebolagslagens krav på svenskt medborgarskap slopasnär det gäller medborgare i de nordiska länderna. För sådana medborgare börvidare i fråga om styrelseledamöter bosättning i annat nordiskt land jämställasmed bosättning i , om minst hälften av ledamöterna är bosatta i . Den verkställande direktören handhar bolagets löpandeförvaltning och det kan därför av praktiska skäl ofta vara angeläget att han ärbosatt i . När det gäller den verkställande direktörens bosättning bördärför enligt min mening kravet på dispens i varje särskilt fall behållas ocksåi framtiden. Den föreslagna lagändringen för styrelseledamöter börgälla även för likvidatorer och den föreslagna lagändringen för verkställandedirektör även för firmatecknare (se 13 kap. 7§ resp. 8 kap. 11 §aktiebolagslagen). Däremot anser jag inte att det finns skäl att ändra vadsom nu gäller i fråga om stiftare och revisorer (se 2 kap. 1 § resp. 10 kap. 2§ aktiebolagslagen). Jag finner inte skäl att nu föreslå några motsvarandeändringar i annan associationsrättslig lagstiftning. Jag vill slutligen - efter samråd med statsrådet förbehålla regeringen möjligheten att göra undantag från de nyabestämmelserna i vissa fall där framför allt allmänna utrikespolitiska hänsynkan föranleda fortsatt upprätthållande av nationalitetskraven även när detgäller nordiska medborgare. Jag tänker då särskilt på vissa nyckelföretag inom krigsmate-rielindustrindär det av hänsyn till den svenska säkerhetspolitiken är önskvärt att ävenframdeles kunna kontrollera avvikelser från det grundläggande kravet påsvenskt medborgarskap och svensk bosättning. 2.2 Inlösen av minoritetsaktier Mitt förslag: Parterna i en tvist om inlösen avminoritetsaktier ges rätt att även på materiella grunder överklaga en skiljedomtill domstol. Skäl för mitt förslag: Regler om moderbolags inlösen avminoritetsaktier infördes i svensk rätt genom aktiebolagslag. Den nugällande aktiebolagslagen innehåller i huvudsak motsvarande bestämmelser (se 14kap. 9-13 §§). Reglerna om inlösen av minoritetsaktier gäller sådana falldå ett moderbolag självt eller tillsammans med dotterföretag äger mer än niotiondelar av aktierna i ett dotterbolag och dessa aktier representerar mer ännio tiondelar av rösterna för samtliga aktier i det sistnämnda dotterbolaget.Moderbolaget har i detta fall rätt att lösa in de återstående aktierna avövriga aktieägare. Dessa aktieägare kan också själva påkalla att aktierna lösesin. Prop.1983/84:184 9 Liksom enligt lag skall lösentvist prövas avskiljemän. Vid skiljeförfarandet kan prövas både frågan huruvida lösningsrättföreligger och frågan om lösenbeloppets storlek. Vill ett moderbolag göragällande lösningsrätt, skall moderbolaget hos dotterbolagets styrelse begäraatt tvisten prövas av tre skiljemän enligt lagen (1929: 145) om skiljemän.Enligt den lagen skall vardera parten välja en skiljeman och de sålunda valdatillkalla en tredje. Moderbolaget skall hos dotterbolaget uppge sin skiljeman(se 14 kap. 10 § aktiebolagslagen). Dotterbolaget skall därefter anmodaminoritetsaktieägarna att uppge sin skiljeman. Uppger inte samtligaminoritetsaktieägare en gemensam skiljeman, skall dotterbolagetsstyrelse hos domstol begära förordnande av god man. Den gode mannens uppgift ärförst och främst att hos domstolen begära att en skiljeman utses förminoritetsaktieägarna. Vidare skall den gode mannen i skiljetvisten bevakafrånvarande aktieägares rätt. En skiljedom av det slag som avses här kan klandras vidallmän domstol. Domstolen kan dock häva skiljedomen endast på den grunden attvissa formella fel har förekommit (se 21 § lagen om skiljemän). Däremot kaninte parterna - i motsats till vad som gällde enligt lag - klandraskiljedomen på materiella grunder. Skiljemännens avgörande är alltså i principslutgiltigt (se prop. 1975: 103 s. 531). I ett mål mot inför den europeiska kommissionenför de mänskliga rättigheterna har fråga uppkommit om de svenska reglerna omskilje-mannaförfarande vid tvist om inlösen av minoritetsaktier uppfyllerkravet i konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna att civilrättsliga tvister skall avgöras av en oavhängigoch opartisk domstol i en offentlig rättegång. För egen del anser jag fråganbefogad och jag gör följande bedömning. Den tvistefråga som oftast blir aktuell i samband medinlösen av minoritetsaktier gäller lösenbeloppets storlek. Eftersomvärderingsfrågor ofta kräver särskild sakkunskap ter det sig lämpligt attsådana tvister handläggs av skiljemän. Inom svensk aktiebolagsrätt gäller ocksåsedan länge den principen att tvister om inlösen, i varje fall i första hand,skall prövas av skiljemän. Starka skäl talar därför enligt min uppfattning föratt denna ordning, som har fungerat väl i praktiken, behålls också . Jag kan inte heller finna att det föreligger någonpraktisk möjlighet att låta skiljemännen utses på något annat sätt än som skernu. Jag förordar emellertid en återgång till den ordning somgällde enligt aktiebolagslag, nämligen att skiljedomen skall kunnaprövas av domstol inte bara när formella fel har förekommit vidskiljeförfarandet utan också när en part är missnöjd med skiljemännensbedömning. Jag föreslår alltså en ändring i aktiebolagslagen som gerparterna i en tvist om inlösen av minoritetsaktier rätt att även pä materiellagrunder överklaga en skiljedom till domstol. En motsvarande ändring bör enligt min mening göras iförsäkringsrörelselagen. 1983/84:184 10 Lagändringenbör träda i kraft . Någrasärskilda övergångsbestämmelser behövs inte enligt min mening. En skiljedom sommeddelas efter ikraftträdandet bör alltså kunna överklagas till domstol enligtde nya bestämmelserna, även om skiljeförfarandet har inletts . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713). Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för . Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. 4.1Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). Föratt en nordisk styrelseledamot dvs. någon som är medborgare i ellerannat nordiskt land - utan särskild dispens skall få vara bosatt i annatnordiskt land än krävs, som framgår av lagtexten, att minst hälften avstyrelseledamöterna är bosatta i . Sistnämnda krav avser förhållandenavid tidpunkten för den nordiske styrelseledamotens bosättning i annat nordisktland, inklusive effekten av denna bosättning på styrelsens sammansättning.Antag t.ex. att i en styrelse med fyra ledamöter två av dem i enlighet med dennya bestämmelsen utan dispens har bosatt sig i ett annat nordiskt land. Om ävenen tredje av ledamöterna vill bosätta sig i detta land, fordras det särskilddispens för denne. Om den tredje ledamoten efter vederbörlig dispens bosättersig utomlands, inträder däremot givetvis inte skyldighet för någon av de tvåförstnämnda ledamöterna att i efterhand söka tillstånd för sin bosättning.Sistnämnda bosättning kan emellertid få betydelse när det gäller att prövadispensfrågan för den tredje styrelseledamoten. I13 kap. 7§ hänvisas i fråga om likvidatorer bl.a. till bestämmelserna omstyrelseledamöter. Hänvisningen innebär att de nya bestämmelserna omstyrelseledamöters medborgarskap och bosättning även kommer att gälla för likvidatorer. Prop.1983/84:184 11 I fråga om firmatecknare som inte är styrelseledamot ellerverkställande direktör hänvisas i 8 kap. 11 § till bestämmelser omverkställande direktör. Hänvisningen innebär att den nya bestämmelsen omverkställande direktörs medborgarskap även kommer att gälla för dessafirmatecknare. 14 kap. 9 § Paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.2). Iförhållande till den motsvarande regeln aktiebolagslag har tiden föröverklagande av skiljedomen minskats från (jfr SOU1971:15 s. 369 samt 21 § lagen om skiljemän). Den nya forumregeln i andra stycket sista meningenersätter forumregeln i 26§ första stycket lagen om skiljemän (jfr SOU 1971:15 s.372). Bestämmelserna i om rättegångskostnadäger tillämpning när det gäller parternas kostnader vid domstol (jfr Qärdestycket). 14 kap. 11 § Paragrafen innehåller bestämmelser om moderbolagets rätttill förhandstillträde till aktierna. Första styckets ändrade lydelse är föranledd av den nyabestämmelsen i 9§ om rätt att överklaga en skiljedom till domstol. I detta sammanhang vill jag erinra om vad lagrådet vidgranskningen av aktiebolagslagen oemotsagt har uttalat om skiljemännensmöjligheter att meddela mellandom (se prop. 1975: 103 s. 778). 4.2 Förslaget till lag om ändring iförsäkringsrörelselagen Paragraferna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.2). Se även specialmotiveringen till 14 kap. 9 och 11 §§aktiebolagslagen. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen till 1. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändringi försäkringsrörelselagen (1982:713). Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Bilaga De remitterade förslagen Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs att 8 kap. 4 § samt 14 kap. 9 och 11 §§ akfiebo-lagslagen(1975:1385)' skall ha nedan angivna lydelse. Styrelseledamotoch verkställande direktör skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskiltfall tillåter annat. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej varastyrelseledamot eller verkställande direktör. Styrelseledamotoch verkställande direktör skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskiltfall tillåter annat. Kravet på svenskt medborgarskap gäller inle för medborgarei de nordiska länderna. För sådana medborgare jämställs i fråga omstyrelseledamöter bosättning i annat nordiskt land med bosättning i ,om minst hälften av styrelseledamöterna är bosatta i . Den som äromyndig eller i konkurs kan ej vara styrelseledamot eller verkställandedirektör. Regeringenfår i särskilda fall besluta alt första stycketandra och tredje meningarna inte skall gälla. 14 kap. 9 § Äger moderbolag självt eller tillsammans meddotterföretag mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar avröstetalet för samtliga aktier i dotterbolag, har moderbolaget rätt att av deövriga aktieägarna i sistnämnda bolag lösa in återstående aktier. Den varsaktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av moderbolaget. Tvist huruvida rätt eller skyldighet till inlösen föreligger eller om lösenbeloppet prövas av tre skiljemän enligt lagen (1929:145) om skiljemän, i den mån annat ej följer av bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i 18 § andra stycket Tvist huruvida rätt eller skyldighet till inlösenföreligger eller om lösenbeloppet prövas av tre skiljemän enligt lagen (1929:145)om skiljemän, i den mån annat ej följer av bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelsernai 18 § andra stycket Lagen omuyckt 1982:739. nämnda lag om tid inom vilken skiljedomen skall meddelas är icke tilllämpliga. nämnda lag om tid inom vilken skiljedomen skall meddelasär icke tilllämpliga. Part som är missnöjd med skiljedomen har rätt att väckatalan vid domstol från det skiljedomen delgavs honom. Rättdomstol är tingsrätten i den ort där dotterbolagets styrelse har sitt säte. Har moderbolaget förvärvat större delen av sina aktier idotterbolaget på grund av inbjudan till en vidare krets att till moderbolaget överiåtasådana aktier mot visst vederiag, skall lösenbeloppet motsvara vederlaget, omej särskilda skäl föranleder annat. Kostnadernaför skiljemannaförfarandet skall bäras av moderbolaget, om ej skiljemännen påsärskilda skäl ålägger annan aktieägare att helt eller delvis svara för dessakostnader. Prövas tvist om inlösen enligt 9 § av skiljemän och är det ostridigt mellan parterna att lösningsrätt föreligger eller förklaras i skiljedom att sådan rätt är för handen utan att lösenbeloppet fastställes, är aktieägarna skyldiga att till moderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrift om överlåtelse, om moderbolaget ställer av skiljemännen godkänd säkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta.