prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta kan inte finansieras över WFP:s reguljära resurserför den händelse att mottagarlandet inte kan svara för dessa kostnader. Isådana fall måste WFP förlita sig pä särskilda bidrag. Jag föreslär att ettseparat kontantbidrag om 3 milj. kr. till WFP för sädana särskilda kostnaderlämnas också 1984/85. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 65 vände WFP bidraget i för upphandling avlastbilar och en monte-ringsbar lageranläggning. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Samtliga ländersåtaganden uppgår till 7,6 milj. ton spannmål . Konventionen förlängdes1983 med tre är t. o. m. . Det svenska bidragetkanaliseras genom WFP och består av vete, som levereras i form avmjöl. För täckande av frakt- och administrationskostnader får WFP ett särskiltbidrag. Jag föreslår ett bidrag för /85på 81 milj. kr. Internationella beredskapslagret av livsmedelför katastrofinsatser (lEFR) har underden treårsperiod som går ut /84 hållit svenskt vete samt 1250 tonvegetabilisk olja i beredskap för akuta nödhjälpsinsatser. Det svenskakatastroflagret utgör en del av lEFR, som enligt skalluppgå till spannmål. Vid en bidragskonferens i börian av 1984kommer att, med förbehåll för godkännande, titfästaoförändrade kvantiteter livsmedel till beredskapslagret. bidrag ställs ihuvudsak till WFP:s förfogande.Sverige lämnar även WFP ersättning för uppkomna fraktkostnader. För /85beräknar jag ett medelsbehov pä sammanlagt 108 milj. kr. inkl. lagring ochfrakt, för nödvändig påfyllnad av det svenska lagret med vete och vegetabilisk olja. åtaganden inomlivsmedelsbiståndet är delvis kvantitativa, varför den exakta kostnaden inkl.frakt är svår att förutsäga. Eventuella extra medelsbehov bör bestridas frånanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. varav FN:s hjälpprogram för Palestina-flyk tingar (UNRWA) 55000000 FN:s flyktingkommissarie () 60000000 Internationella federationen för familje planering (IPPF) 60000000 /internationella han- delscentrum (ITC) 10000000 Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) 5972000 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 66 FN:s hjälpprogram för Palestina-flyktingar(UNRWA) Organisationen har undermånga år haft stora ekonomiska problem. Situationen försämrades ytterligare ijuni 1982 i samband med invasion av , dä flera flyktinglägerförstördes. bidrag tillUNRWA /84 () uppgick till 55 milj. kr. UNRWA uppskattarmedelsbehovet till 233 milj. dollar, vilket innebär en höjning med 12%jämfört med ärs reviderade budget på 207,5 milj. dollar. har utfäst ettordinarie bidrag för budgetåren 1984/85 () och 1985/86() på 55 milj. kr. En del av bidraget för1983/84 (35 milj. betalades ut som förskott eftersomorganisationen befann sig i ett akut krisläge. Ett liknande förskott för1984/85 kan komma att aktualiseras. FN:s flyktingkommissarie () Organisationen harsärskilt blivit en allt viktigare kanal förbistånd till flyktingar världen över. Det beräknas finnasdrygt 10 milj. flyktingar, inkl. personer som tvingats lämna sina hem av andraän politiska skäl. Omkring hälften av dessa finns i , framför allt påAfrikas samt i , och södra . 1 finns de störstaflyktinggrupperna i (över 2 milj.) och i . Antaletflyktingar i har ökat och uppges nuöverstiga 300000. Flertalet flyktingar i området kommer frän . UNHCR:s totala budget beräknas uppgå till ca 400 milj. dollar, en sänkning med 7milj. dollar jämfört med . För verksamhetsåret 1983lämnade ett bidrag på 60 milj. kr. till UNHCR:s reguljära program.Därtill utgick ett extra bidrag på 18 milj. kr. Ävenkommande år förutses behov av extra bidrag bl. a. frän katastrofanslaget, iförsta hand till det reguljära programmet som svarat för enökande del av verksamheten. har förbudgetåren 1983/84 () och 1984/85 ()utfäst ett oförändrat bidrag på 60 milj. kr. Internationella familjeplaneringsfederationen(IPFF) slöt 1981 ettavtal med IPPF om fortsatt stöd med sammanlagt 150 milj. kr. för perioden1981/82-1983/84. I avvaktan på resultatet av den pågående utvärderingen av detsvenska biståndet pä befolkningsomrädet föreslär jag att detta avtal förlängsmed och att ett bidrag om 60 milj. kr. utgår till IPPF /85. SIDA har föreslagit altbidraget till IPPF överförs till delposten Internationella enskildaorganisationer under anslaget C 2. Med hänsyn till att 1983/84:100 Bilaga 5 67 bidragen till IPPF och UNFPA bör prövas i ett sammanhangfinner jag det emellertid lämpligt att bidragen till IPPF också fortsättningsvisredovisas under dettaanslag. /internationella handelscentrum (ITC) bidrag tillUNCTAD/internationella handelscentrum (ITC) höjdes /83 frän 8 milj. kr. till 10 milj. kr. För treårsperioden1982/83-1984/85 har utlovat ett åriigt bidrag på 10 milj. kr. Som en följd av beslut vid om inrättande avett särskiltråvaruprogram kan under /85 och därefter uppstå behov av bidrag för att täcka Sverigesandel av en gemensam insats för stöd ätdetta program. avser att lämna en utfästelse om ett bidrag påminst 10 milj. kr. för /86. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) För budgetåret1983/84 anslogs ett belopp på . till importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). /85 beräknar jag eftersamråd med statsrådet medelsbehovet för IMPOD:s samlade verksamhet till . Detta medelsbehov kan täckas genom att 5972000 kr.anvisas för /85 samt genom att IMPOD medges rätt att disponera en ointecknad reservation på . /84 22009025 /85 129900000 Övrigamultilaterala bidrag används för bidrag till en rad olikaorganisationer. Den är också en reserv i den multilaterala budgeten. Under budgetåret1984/85 finns behov av medel för att finansiera bl.a. följande insatser: har utfästsig att finansiera en tredjedel av driftskostnaderna -dock högst 1 milj. dollarper år - för det internationella sjöfartsuniversitetet i , somskall drivas i regi av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO).Medelsbehovet /85 beräknas till 7,8 milj. kr. bör också vissaandra mindre multilaterala bidrag belastadenna anslagspost. Som exempel kan nämnas Röda Korsets internationella kommitté, FN:s utbildnings- ochforskningsinstitut (UNI-TAR), FN:s center för transnationella företag(UNCTC), FN:s boende-och bebyggelsecenter (HABITAT), och . får ävenbidrag från denna anslagspost. En utvärderingav fondens verksamhet har visat att denna ligger i linje med riktlinjerna försvensk biståndspolitik. Från anslagsposten bör också eventuellt ytterligare stöd till det internationella handikapprogrammet bekostas. Jag beräknar att ca 20 milj. kr. behövs för bidrag tilldessa mindre fonder 1983/84:100 Bilaga 5 68 Dessa bidrag har storbetydelse för den internationella uppfattningen om inställning tillu-landsstödets inriktning och synen pä nord/syd-relationerna. Jag har också beräknatsammanlagt 26 milj. kr. för extrabidrag till UNDP och . Från anslaget får ocksåbestridas kostnaderna för deltagande i IDA:s sjunde påfyllnad utöverde medel som avsatts under anslagsposten för . Som tidigare nämnts kanbehov av medel uppstå för att täcka eventuella extra kostnader förlivsmedelsbiståndet. Dessa kostnader får i sä fall bestridas från dennaanslagspost. 1982/83:100förordades att skulle fortsätta alt stödja Karibiska utvecklingsbankensverksamhet genom ett bidrag till bankens gemensamma specialfond.Budgetsituationen har emellertid visat sig vara sådan att det inte förnärvarande finns utrymme för ett sådant bidrag. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat i detföregående, 2. godkänna de gjordautfästelser som jag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen attgöra de utfästelser och åtaganden, som jag härutöver har föreslagit i detföregående, 4. till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 3567054267 Reservation 1580616950 1983/84 Anslag 3669650000, 1984/85 Förslag 3819860000' ' Härutöver kommer 55milj. av ointecknade reservationsmedel efter /83 att tas i anspråkunder budgetaret 1984/85. SIDA: s anslagsframställning Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) föreslår för /85 en höjning avbiståndet genom SIDA med 334 milj. kr. till 4131 milj. kr. SIDA har därvidutgått från att de totala anslagen till internationellt utvecklingssamarbeteskall öka med 589 milj. kr. Förslaget baseras påantagandet att biståndsanslagen för /85 skall motsvara avbruttonationalinkomsten (BNI) är 1984 såsom den beräknades . SIDAhar vidare utgått ifrån att en 1983/84:100 Bilaga 5 69 oförändrad andel av det totala biståndsanslagetskall disponeras av anslaget C 2. Därutöver redovisar SIDA ett alternativtförslag enligt vilket biståndet genom SIDA ligger fast på samma nominella niväsom under /84, dvs. 3799,6 milj. kr. SIDA betonar att detbästa resultatet i biståndet uppnås om givaren utgår frän mottagarensprioriteringar och är en aktiv partner i en dialog som avser såvälprojektval som planering och genomförande. Behovet av bistånd är enligt SIDAfortsatt stort. SIDA framhåller att desenaste årens stagnation i västvärlden och tilltagande protektionism har letttill akuta problem för överlag: vikande exportmarknader, lågtillväxt i produktionen, försämrade bytesförhållanden samt växandebetalningsbalans- och skuldproblem. Dessutom har jordbruksproduktionenvisat en svag utveckling, särskilt i de afrikanska länderna som i flera falldrabbats av långvarig torka. Många har haftsvårigheter att anpassa sin växelkurspolitik till en försämrad valutasituationvilket ofta inneburit en kraftig övervärdering av det egna landets valuta. Enprispolitik med låga producentpriser på inhemska grödor har, påpekar SIDA,gynnat stadsbefolkningen på böndernas bekostnad. SIDA noterar vidare attsäkerhetsproblem försvårar samarbetet med flera länder som erhåller svensktbistånd. I en förvärrad ekonomisksituation har utvecklingssamarbetet kommit att inriktas på utveckling avlandsbygden, där av befolkningen bor, samt på att öka avkastningen avtidigare gjorda investeringar. I sitt huvudförslagföreslår SIDA höjningar av rambeloppen för , , ,, , , och . Styrelsen föreslär vidareatt biståndet till Sri Länka höjs med hänvisning till tidigare långsiktigaåtaganden avseende . För övriga mottagarländer föreslåsoförändrade nominella anslag. Merparten av den höjningav C 2-anslaget som föreslås av SIDA bör, enligt styrelsen, tillfalla deticke-landinriktade biståndet genom SIDA. Således föreslås ökningar förRegionala insatser. Humanitärt bistånd i och södra ,Katastrofer, Särskilda program och Enskilda organisationer. 1 SIDA: s alternativaförslag, som utgär frän en oförändrad nominell nivå för anslaget C 2, förordasatt biståndet till Sri Länka höjs med 60 milj. kr. SIDA föreslår vidare enmotsvarande minskning av katastrofanslaget medan samtliga andra anslagsposterföreslås ligga kvar pä oförändrad nivå. För /85föreslär jag att 3 874,8 milj. kr. ställs till förfogande för bilateraltutvecklingssamarbete. Av detta belopp är 3 819,8 milj. kr. anslag och 55 milj.kr. reservationsmedel från /83. Därmed blir 75 milj. kr. mer änunder /84 disponibelt för utvecklingssamarbete genom SIDA. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 70 Avvecklingen av biståndettill slutfördes under /83 och har ersatts av samarbetegenom BITS, bl.a. på energi- och kommunikationsområdena. Några andraförändringar i kretsen av samarbetsländer förutses inte. Vid behandlingen avanslagsposterna Humanitärt bistånd i och Humanitärt bistånd isödra för /84 uttalade att det kunde finnasbehov av humanitära insatser även i andra områden och att regeringen bordeöverväga hur detta behov kan tillgodoses (UU 1982/83:20, rskr 282). Somtänkbara metoder härför angav en översyn av de funktioner somankommer på beredningen för humanitärt bistånd, en förändring av de bådaanslagsposternas konstruktion eller en utvidgning av anslagsposten Katastroferm. I de överväganden somföranletts av uttalande har jag utgått ifrån de föreskrifter somregeringen den 6juli 1978 meddelat för beredningen. Enligt dessa börberedningen bl. a. lämna synpunkter och förslag till regeringen och SIDArörande humanitärt bistånd i , södra och andra områden, därsvenska humanitära biståndsinsatser anses påkallade. Anslagsposterna förhumanitärt bistånd i och södra är ett uttryck för att hjälpät offer för politiskt förtryck och stöd åt demokratiutveckling är särskiltangelägna i dessa områden som intar en framskjuten plats i svenskautrikespolitiska strävanden. Det är därför naturligt att beredningen också ifortsättningen koncentrerar sin verksamhet till och södra sin sammansättning har beredningen särskilda förutsättningar att taställning till insatser där. Demokratisk utveckling ärett av målen för svensk biståndspolitik. En sådan utveckling innefattar respektför mänskliga rättigheter. Behovet av stöd åt sådana strävanden ochmöjligheterna att effektivt tillgodose detta behov bör vara vägledande för desvenska biståndsinsatserna. Förutom det reguljära samarbetet medprogramländerna för svenskt bistånd och det humanitära biståndet villjagsärskilt framhålla det omfattande flyktingstödet från anslagspostenKatastrofer m. m. och enskilda organisationers utvecklingsbistånd, till vilketbidrag lämnas från anslagsposten Enskilda organisationer. Jag finner såledesatt förutsättningarna är goda att inom det nuvarande systemets ram tillgodosebehovet av humanitära insatser även utanför och södra . Biståndetsämnesfördelning och inriktning har behandlats tidigare. Med hänsyn till rådandebudgetläge föreslås i huvudsak i nominella termer oförändrade medelsramar församarbetsländerna. Beträffande Sri Länka är regeringen bunden av 1982ingånget avtal om stöd till kraftsverks-projektet t. o. m. /88.Riksdagen har anvisat totalt 1394 milj. kr., varav 763 milj. kr. för budgetåren1984/85-1987/88 för projektet (prop. 1981/82:215, UU 28, rskr 426). Jagföreslår att beloppet fördelas jämnt över åren, dvs. med ca 190 milj. kr. förvart och ett av åren. 1983/84:100 Bilaga 5 Det kan härigenom undvikas att Sri Länkas medelsram förstkraftigt höjs för att sedan än kraftigare sänkas. Jag föreslår vidare att SIDAbemyndigas att tillfälligtta i anspråk outnyttjade anslag om högst 130 milj. kr. /85 och 1985/86 för att klara åtagnautbetalningar. De totala utbetalningarnafår inte överstiga det av anvisade beloppet. Medelsramarna för samarbetsländernaligger i huvudsak fast /85.Möjligheter finns att tillgodose vissa akuta behov i programländerna via anslagsposten Katastrofer m.m.Beträffande räknar jag med att 5 milj. kr. är tillfyllest förfinansiering av pågående insatser /85. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren1983/84-1984/85 (milj.kr.) Katastrofer m. m. -F40,2 -h80,2 -1-75,2 Prop.1983/84:100 Bilaga 5 72 Vissalandprogramkostnader upptar skatter och sociala avgifter för fältpersonal someriäggs i . I enlighet med SIDA: s förslag föreslår jag att kostnaderför försäkringsavgifter vid varusändning-ar fortsättningsvis får belasta dennaanslagspost. Medelsbehovet /85 beräknas till detsamma som /84,dvs. 30 milj. kr. humanitärabistånd till har ökat väsentligt . Budgetåret1981/82 anslogs 85 milj. kr., 1982/83 100 milj. kr. och under innevarandebudgetär uppgår biståndet till 110 milj. kr. Insatserna utgörs tillstor del av mer långsiktiga program till stöd för mänskliga rättigheter ochpolitiskt förföljda. Utvecklingen i har emellertid ställt kravpå omfattande nödhjälpsinsatser för ett ökande antal flyktingar och hemlösa iregionen. Utökade resurser kommer troligen att krävas till stöd för program somunderlättar för flyktingar i exil att återvända till sina hemländer om de säönskar. Biståndet kanaliserasgenom svenska och internationella organisationer, som t.ex. Frikyrkan Hjälper,Kyrkornas Världsråd och , till enskilda grupper ochorganisationer i mottagariänderna. De förmedlande och mottagandeorganisationernas kapacitet är av avgörande betydelse för möjligheteratt lämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns. Den politiska situationeni flera av länderna försvårar ofta organisationernas möjligheter att fortsättaeller utöka sin verksamhet, vilket ställer krav pä en flexibel hantering avbiståndet. Trots de omfattandebehoven är möjligheterna således begränsade att ge ett effektivt bistånd somnär de behövande. Med tanke på de omfördelningar som är möjliga inom anslagetfinner jag att ett bibehållande av den nuvarande biståndsnivån kan tillgodosebåde en utökning av flera pågående insatser och eventuella nya program. Det betydande svenskabiståndet till humanitära program iLatinamerika leder till att är dominerande givare till flera program.Det är min förhoppning att andra biståndsgivare skall öka sina anslag förhumanitärt stöd till regionen. Det svenska humanitärabiståndet till södra har också ökat betydligt under de senaste åren.Från att ha omfattat 120 milj. kr. /82, och 140 milj. kr.1982/83, uppgår detta bistånd innevarande budgetår till 160 milj. kr. Detta bistånd utgärfrämst som stöd till befrielserörelserna (ANC), somverkar för ett fritt frän apartheid, och South-West People'sOrganization (SWAPO), som verkar för ett självständigt samt somflyktingstöd genom olika FN-organ och via svenska och internationella enskildaorganisationer. Förhållandena inne iSydafrika och förvärras, och flyktingströmmarna ökar. Samtidigtutsätts de kringliggande länderna för attacker från då de erbjuder enfristad för politiskt aktiva flyktingar. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 73 Denna hårdnande situation ställer ökade krav påförmedlande och mottagande organisationers kapacitet. Liksom avseende dehumanitära insatserna i motsvaras behoven inte alltid avmöjligheterna att förmedla hjälp. Arbetet med att finna ytteriigare effektivaförmedlande och mottagande organisationer kommer att fortgå. pågår ett arbeteför attöka befrielserörelsernas mottagningskapacitet. För insatser under /85förutser jag att ett oförändrat anslag för södra om 160 milj. kr. Utöver det anvisade beloppet bör medel ur katastrofpostensåsom vid behovutnyttjas för humanitära insatser i södra . , som står för en stor del,ibland merparten, av kostnaderna för dessa insatser, bör fortsatt verka för attäven andra länder och organisationer i ökad utsträckning lämnar bidrag tillsådana insatser. Under anslagsposten Regionala insatser lämnas stöd tillden Östafrikanska () och det regionala samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södra (SADCC). Samarbetet mellan dessa stater(, , , , , , , och ) syftar bl. a.till att minska beroendet av . Vidare har anslagspostenutnyttjats för stöd till Mekong--kommitténoch till ett regionalt program för fiske i Bengaliska bukten, omfattande , , , och . För att säkerställa finansieringen av dessa senare insatserräknar jag med att ca 20 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel /83 tas i anspråk fördetta ändamål under innevarande budgetär. Samarbetet mellanSADCC-staterna har huvudsakligen koncentrerats till transporter ochkommunikationer. Även inom andra sektorer,, där ett intensifierat regionaltsamarbete nu inletts, har goda möjligheter att lämna bistånd t. ex. förindustriutveckling, energiförsörjning, utbildning, miljö- och markvärd samtlivsmedelsförsörjning. har vidare inlett forskningssamarbete genomSAREC och i anslutning till det regionala samarbeteti södra . Det internationella stödet till SADCC manifesterades bl.a.vid den senaste givarkonferensen i ijanuari 1983. Vid konferensengjordes en svensk utfästelse om 330milj. för treårsperioden /84-1985/86. Jag förordar attanslagsposten Regionala insatser höjs till 120 milj. kr. för budgetåret1984/85. Det förutsätts att 110 milj. kr. härav utnyttjas för fortsatt stödtill regionala insatser inom ramen för SADCC. Bistånd med medelfrån anslagsposten Enskilda organisationer är ett effektivt redskap iutvecklingssamarbetet och är ett värdefullt komplement till detav statliga organ administrerade biståndet. Enskilda organisationers insatsernär ofta de mest utsatta grupperna i och bedrivs till låga administrationskostnader.Bistånd genom enskilda organisationer har en hög måluppfyllnadsgrad när det gäller att nå fattiga människor i defattiga länderna. De enskilda organisationerna bidrar även till uppbyggnaden av nya organisationer ochinstitutioner i som på många håll är 1983/84:100 Bilaga 5 74 uttryckför de svagas behov att organisera sig för att ta till vara sina intressen. Genom dessa nya institutioner ochorganisationer skapas förutsättningar för ett större och mer aktivt folkligtdeltagande i samhällsbygget i . Enskilda organisationer genomför ävenbiståndsprojekt med medel som anvisas under anslagsposterna förkatastrofbistånd och humanitärt bistånd. Stödet via anslagsposten Enskildaorganisationer är av mer långsiktigkaraktär och ger möjlighet till bättre uppföljning än de bidrag somförmedlas under de båda andra anslagsposterna. De enskildaorganisationernas arbete och engagemang bidrar till ökad förståelse för utvecklingsfrågor bland allmänheteni . Genom sitt arbete sombygger på en hög grad av offervilja och egen aktivitet bidrar de tillett ökat resursflöde till och till att många människor i engageras för insatser i Tredje världen.Som en följd av att enskildaorganisationer sänder ut egen personal får ett allt större antal svenskar erfarenhetav praktiskt arbete i u-land. Jag välkomnar SIDA:s ansträngningar att vinna administrativa lättnader genom att teckna ramavtalmed de större organisationerna. Möjligheter att ytterligare förenkla administrationenav detta samarbete kan komma att aktualiseras av biståndsorganisationsutredningen. Jagförordar att beloppet för anslagsposten Enskilda organisationer höjs till250 milj. kr. för budgetåret1984/85. Naturkatastrofer och väpnade konflikter har fått ökadutbredning i Tredje världen. Inte minst allvarlig är torkan i . Det ärangeläget att anslagsposten Katastrofer m. m. hålls på en nivå som ger Sverigeen rimlig förutsättning att tillgodose akuta behov av katastrofbistånd. Som jaghar framhålliti det föregående, kan långvarig brist på livsmedel svårligen avhjälpas medkortsiktigt katastrofbistånd. Det är därför angeläget, i den män sådant biståndaktualiseras i form av livsmedelsleveranser, att jordbrukspolitiken i deberörda länderna utgör ett återkommande inslag i dialogen mellan givare och mottagare. En stor del avkatastrofbiståndet förmedlas av enskilda organisationer. De nära kontaktersom dessa organisationer har med de katastrofdrabbade människorna gör attjag finner det rimligt att de enskilda organisationerna ävenfortsättningsvis erhåller omfattande stöd via anslagsposten Katastrofer m.m. utöverde bidrag för mer långsiktigt hjälparbete som utgår över anslagsposten Enskilda organisationer. Intresset inom FN för den svenskaspecialenheten för katastrofhjälp inomberedskapsstyrkan för FN-tjänst har ökat. En översyn av specialenhetensom grundar sig på hittillsvarande erfarenheter har gjorts . På grundval av översynen kommernärmare riktlinjer för utnyttjande av specialenheten att utarbetas. Den västafrikanskarepubliken har /77 erhållit årligtsvenskt bistånd frän anslagsposten Katastrofer m. m. Regeringen haruppdragit åt SIDA att redovisa erfarenheterna av detta bistånd Prop.1983/84:100 Bilaga 5 75 och ange förslag om dess framtida utformning. Detfortsatta stöd som kan kommaatt utgå till kommer liksom att belastaanslagsposten Katastrofer m. m. Jag förordar att beloppet för anslagsposten Katastroferm. m. höjs till 260,8 milj. kr. riktlinjer för anslagsposten bör stå fast. Iförsta handbör katastrofbistånd lämnas som hjälp åt människor i som har drabbats avnaturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kanäven användas som extra bistånd till länder som får svensktutvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utveckling hotas av oförutseddahändelser. Ett tredje användningsområde är bistånd tillkatastrofberedskap och förebyggande av katastrofer. Dessutom utgör katastrofbiståndeten reserv inom det bilaterala biståndet. En sådan reserv är särskilt angelägen i en situation då landramarnagenerellt måste hållas oförändrade. Jag vill i detta sammanhang också framhållabehovet av beredskap för insatser till stöd för de länder i södra som ärsärskilt hårt utsatta för destabiliseringsansträngningar.Behov av snabba stödinsatser kan även kommaatt uppstå i Central- och .