prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — RiksdagenUllstyrkte således inte den höjning av studiemedlens totalbelopp till148% av basbeloppet fr. o. m den 1juli 1984 som regeringen föreslog. biföll inle heller regeringens förslag om återinförande av en prövninggentemot make/makas ekonomi elleratt bidragsdelen omvandlas till äterbetalningspliktiga studiemedel. Istället beslöt att höja studiemedlen redan fr.o.m av basbeloppet. Jagberäknar kostnaden för denna höjning fill ca . för budgetåret1984/85. För höstterminen1984 harjag beräknat ett basbelopp om . och för ett basbelopp om . Av statsfinansiella skäl biträder jaginte CSN:s förslag om rätt för utländskmedborgare till studiemedel för studier utomlands. CSN föreslår vidareen ändring av 4 kap. 22 § studiestödslagen sä att reglerna förreducering av studiemedel till följd av fria läromedel och/eller skolmåltiderskall gälla endast studerande i gymnasiala skolformer. kan t.ex. friaskolmåltider förekomma även inom den . På grund av det naturliga sambandet mellan vissagymnasiala utbildningar och vissahögskoleutbildningar och de förmåner som kan vara knutna till Prop.1983/84:100 Bilaga 10 269 utbildningarna,anser jag att samma reduceringsregler bör gälla. Jag är således inte beredd att biträda CSN:s förslag i detta avseende. Jag är däremotberedd att biträda nämndens förslag om att den som har misskött tidigareåterbetalning av studiestöd som regel inte skall beviljas fortsattastudiestöd. Detta kräver ändringar i studiestödslagen. Den nya bestämmelsen börträda i kraft den . Jag återkommer med förslag fill ändring istudiestödslagen under anslaget E5. Vuxenstudiestöd m. m. Utgiften försärskilt vuxenstudiestöd i form av återbetalningspliktiga studiemedel beräknarjag till 108 milj.kr. CSN föreslär att den ränta på studiestöd som återkrävsvid återbetalning av studiemedel skall vara så avvägd att den motsvarar statensutlånings-ränta. Förslaget beräknas medföra att ränteinkomsterna minskas med ca 1milj.kr. Jag är av statsfinansiella skäl inte beredd att biträda delta förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStudiemedel m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Vuxenstudiestöd m. m. 1982/83 Utgift 689410431 1983/84 Anslag 602400000 1984/85 Förslag 627300000 Från anslagetbestrids utgifter för timstudiestöd, dagstudiestöd och särskiltvuxenstudiestöd i form av vuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen(1973:349, omtryckt 1981:579, ändrad senast 1983:1033). Från anslagetbestrids också kostnader för statsbidrag fill uppsökande verksamhet påarbetsplatser, m. m. enligt förordningen (1980:483, ändrad 1982:495) därom.Vidare bestrids från anslaget kostnader för bidrag till centrala fackligaorganisationer för planering av uppsökande verksamhet och grundläggandeutbildning av fackliga studieorganisatörer samt för information om vuxenstudiestöd m. m. Utgifterna underanslaget täcks genom medel frän vuxenutbildningsavgiften. () beräknar utrymmet från vuxenutbildningsavgiftentill vuxenstudiestöd m. m. och lill administration av dessa stöd till 648,8milj. för /85. Av detta belopp föreslår CSN att 619,9 milj.kr. avsätts för vuxenstudiestöd, uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörerm. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 270 CSNföreslog i fjolårets anslagsframställning att vuxenstudiebidraget fill studerande som inte uppfyller kraven för ersättning från arbetslöshets kassa sänks från 65 till 32,av det belopp som den studerande skulle ha fått i utbildningsbidrag men att den återbelalningspliktiga delen ökas i motsvarande utsträckning så att totalbeloppet blir oförändrat. Vidare före slog CSN att studerande som uppfyller förutsättningarna för ersättning frän arbetslöshetskassa får ettfilläggsbidrag för varje barn som i huvudsak överensstämmer med de belopp och deregler som gäller för barntillägg inom studiemedelssystemet. I 1982 årsbudgetproposition framhölls att förslagen var intressanta och attregeringen är beredd att återkomma till frågan efter ytteriigare beredning.CSN vill ånyo understryka vikten av en sådan förändring. Nämnden föreslårvidare att CSN och vuxenutbildningsnämnderna utifrån vissa allmänna riktlinjerbemyndigas att själva besluta om hur anslagna medel för vuxenstudiebidrag skallfördelas mellan studerande i utbildningar av olika längd. Förslag lämnas om en mindreändring av reglerna om särskiltvuxenstudiestöd under julferie och att nuvarande bestämmelser om prövning av utländska medborgares rätt tillsärskilt vuxenstudiestöd upphävs. CSN räknar med ca15 200 årsstöd för /85. Om nämndens förslag om endifferenfiering av det särskilda vuxenstudiestödet genomförs behöver inte antaletstöd bli mindre eftersom utgångspunkten för förslaget är att samma antalstöd skall kunna beviljas inom ramen för en oförändrad anslagsnivå.Kostnaderna för /85 beräknas till 435 milj. kr., vilket är en ökning med 9,7 milj. kr. iförhållande till /84. Medelsbehovet föräterbetalningspliktiga studiemedel till dem som beviljasvuxenstudiebidrag beräknar CSN till 122 milj. kr., vilket är en ökning i förhållande fillanslaget 1983/84 med 33,7 milj. kr. (Belastar anslaget E 4. CSNföreslår att antalet timstudiestöd minskas från 20000 till 17500 för /85. När det gällertimstudiestödets storiek föreslär CSN en uppräkning frän . till 42 kr.per timme. Medelsbehovet för /85 beräknas fill 66,1 milj. kr.,vilket är en ökning i förhållande fill /84 med 1,3 milj. kr. Beträffandetimstudiestöd föreslär CSN att bestämmelserna om fördelning av studietid ochrestid upphävs och att rikflinjerna för antalet ansökningstillfällen förkollektiva ansökningar ändras. Vidare föresläs att riktlinjer anges för enutvidgning av antalet ämnen som ger rätt till timstudiestöd. Budgetåret1983/84 uppgår antalet dagstudiestöd fill 15000. CSN föreslär att antalet minskas till14200 för /85. CSN föreslär vidare att inkomstbidraget höjs . och att internatbidraget höjs . Medelsbehovel kan då beräknas till 75,3 milj. kr. för /85, vilket är enökning med 4,1 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 271 CSN föreslår attinkomstbidrag skall beviljas för under vilket den studerandeåsamkas inkomstbortfall. Nämnden föreslär vidare beträffande dagstudiestödatt bestämmelserna om fördelning av studietid och restid upphävs, attriktlinjerna för antalet ansökningstillfällen för kollektiva ansökningarändras samt att bestämmelserna om dagstudiestöd fill studerande somuppenbart inte är i behov av slöd upphävs. CSN föreslår att föruppsökande verksamhet på arbetsplatser anvisas 32 milj. kr. under /85,vilket är en ökning med 2 milj. kr. Vidare föresläs att riktlinjerna förantalet ansökningstillfällen för bidrag tilluppsökande verksamhet pä arbetsplatser ändras. CSN föreslår att förplanering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer samt medel för de fackliga organisationernas informationom vuxenstudiestöd m. m. anvisas 11,5 milj. kr. för /85, vilketär en ökning med 0,5 milj. kr. CSN föreslär attmedel för timstudiestöd, dagstudiestöd och uppsökande verksamhet påarbetsplatser anvisas under en gemensam anslagspost. 1 andra hand föresläs attmedel för timstudiestöd och dagstudiestöd anvisasunder en anslagspost. arbetarescentralorganisation (SAC) har i en skrivelse begärt att få möjlighet alt sökabidrag för planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer. Vuxenutbildningsavgiftenär av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften till815 milj. kr. för budgetåret1984/85. Härutöver skallresultatet av slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften för /83beaktas vid beräkningen av den tillgängliga summan för /85.Slutregleringen beräknas ge ett överskott på6milj. Jag föreslär att 89milj. av medlen från vuxenutbildningsavgiften överförs till anslaget C 5.Bidrag till studieförbunden m. m. Vidare förordar jagatt anslaget C 8. Bidrag till viss central kursverksamhet i sin helhet skall finansieras av medel frånvuxenutbildningsavgiften. Kostnadenhärför beräknarjag till 34 milj. kr., en ökning med 1 milj. kr. Kostnaderna för centralastudiestödsnämndens (CSN) administration av stöden uppgår till 21,8 milj. kr.Därutöver utgär ersättning till med 6,9 milj. kr. 1 likhetmed föregående budgetår förordar jag att timersättningen vid grundutbildning för förvärvsarbetandevuxna finansieras med medel frän vuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härförberäknarjag till 42,3 milj. kr. under anslaget E 6. Timersättning vidgrundutbildning för vuxna. 1983/84:100 Bilaga 10 272 Utrymmet förvuxenstudieslöd saml uppsökande verksamhel pä arbetsplatser blir med hänsyn lillnyss nämnda utgifter 627,3 milj. kr. Jag beräknar att449,5 milj. kr. av de medel som inflyter frän vuxenut-bildningsavgiften kanavsättas lill särskilda vuxenstudieslöd. Med nuvaranderegler skulle del ge utrymme för ca 15 500 årsstudieplatser, en ökning med ca 1 300 i förhållande lillföregående budgetär. Jag föresläremellertid nu en mer genomgripande förändring beträffande de särskilda vuxensiudieslöden.Redan i sin anslagsframställning /84 föreslog CSN all vuxensiudieslöden skullediffeientieras så alt ett lägre stöd skulle utgå lill sökande som inle är löntagare, somstöden för övriga sökande skulle förbättras genom införandet av ellbarntillägg. Jag anförde budgetproposition all jag fann CSN:s förslag intressanta, men all jag villebereda frågan ytteriigare innan jag log ställning. CSN upprepar sillförslag om differentiering i årets anslagsframställning. De förslag jag nulägger fram överensstämmer i huvudsak med CSN:s förslag. Vuxenstudieslödelär knutet till utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Del utgår med ettvuxenstudiebidrag om .iv vad som skulleha utgått i utbildningsbidrag om den studerande varit berättigad till sådant. Ulöver vuxenstudiebidragel kan denstuderande erhålla återbelalningspliktigastudiemedel sä att det totala stödbeloppet blir delsamma som utbildningsbidragetefter skatteavdrag. Jag förordar atl ett differentierat vuxenstudieslödinförs fr. o. m. budgelårel 1984/85. Del differentierade stödet skall utgåantingen av vad den sökande hade kunnat erhålla i utbildningsbidragom han beviljats ett sådant bidrag eller med som f.n. av motsvarande utbildningsbidrag. Det högrebeloppet skall förbehållas sådana sökande, som är berättigade till ersättningfrån erkänd arbetslöshetskassa eller har uppburit ersättning från sådankassa under den längsta lid ersällning kan utbetalas. Till det högre beloppet skall knytas ett barntilläggsom skall motsvara del barntillägg som utgår i studiemedelssystemet, dvs.för heltidsstuderande skall vuxenstudiebidragel förhöjas med ett belopp om1.39% av basbeloppet för varje hel,sammanhängande lidsperiod eller 0,av basbeloppet per dag. Ettbarntillägg bör utgå för vaije barn under 16 är, samt för varje barn som harfyllt och går i grundskola eller motsvarande skolform. Liksom skallvuxenstudiebidragel - barniilläggei ej medräknat -kunna kompletteras medäterbetalningspliktiga studiemedel upp till ell beloppsom motsvarar av ell beräknal utbildningsbidrag. Det differentierade stödet bör utgå för säväl hel- somdellidsstudier. Del huvudsakliga motivet för mina förslag är behovet atthöja ersättning- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 273 enför de studerande, i första hand familjeförsörjare, som avstår från en inkomstför att börja studera. CSN pekar i 1982 ärs anslagsframställningpå att vuxenstudiestödets reala värde harförsämrats sedan det infördes. En jämförelse visar t.ex., att medan studiemedelsbeloppet höjdes med 78%mellan åren 1976 och 1982, höjdesvuxenstudiestöden . Vuxenutbildningsnämn-dema har också rapporterat att det blivit alltvanligare att studerande, som beviljats särskilt vuxenstudiestöd, tackar nejtill detta. I stället ansöker de omstudiemedel, som visserligen till mycket större del är återbetalningspliktiga, men som pä grund av barntilläggen gerett högre stödbelopp. CSN anför vidare att samstämmiga rapporter fränvuxenutbildningsnämnder, fackliga organisationer och utbildningsanordnare påtalar attvuxenstudiestödetär för lågt för att verka rekryteringsfrämjande. Även löntagare medrelativt låga inkomster får vidkännas en betydande standardsänkning omde tar ledigt frän sitt arbete för att studera. Dettaförhållande är speciellt allvarligt med tanke på att del grundläggande syftetmed vuxenstudiestöden inte bara är att erbjuda en studiemöjlighet, utan ocksåatt stimulera till studier. Den rekryteringsfrämjande effekten av studiestödetär naturligtvis direkt beroende av dess storleki förhållande till ett inkomstbortfall. Jag delar CSN:suppfattning att även ett lägre studiestöd kan ha en rekryteringsfrämjandeeffekt för den grupp som inte behöver ersätta en inkomst, medan ett högre stödär nödvändigt för dem måste ersätta ett faktisktinkomstbortfall. Jag vill här erinraom att en av regeringens första ätgärder efter tillträdet var attföreslå en uppräkning av utbildningsbidragen. Mot bakgrund av det nyssanförda anser jag emellertid att en höjning av nivån på vuxenstudiebidragen,utöver den som automatiskt följer av höjda utbildningsbidrag, är nödvändig för attvuxenstudiestöden skall ha en rekryteringsfrämjandeeffekt för löntagarna. Den önskvärda höjningen för familjeförsörjare bör utanalltför negativa konsekvenser kunna åstadkommas genom den här förordadeomfördelningen av medel. Jag vill särskilt erinra om att möjlighetenatt uppnåsamma nivå pä vuxenstudiestöden som kvarstår. Samtliga studerande medvuxenstuäiebidrag skall även i fortsättningen kunna komplettera bidragen medåterbetalningspliktiga studiemedel av ett beräknatutbildningsbidrag. Jag räknar självklart inte med att denna möjlighet skall utnyttjas i någon högregrad av dem som får det lägre stödet, men iden män enstaka studerande väljer att utnyttja hela lånedelen, villjag framhålla att stödet genom den högrebidragsdelen då är betydligt förmånligare än studiemedel. Studerande som har bedrivit studier med särskiltvuxenstudiestöd och beviljats studiestöd även för höstterminen1984 bör få detta enligtnu gällande bestämmelser. 18 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 274 Mina förslagbeträffande ett differentierat vuxenstudiestöd kräver ändringar i 5 kap.studiestödslagen. Jag räknar med alt mina förslag skall innebära ett ökat antal vuxenstudiestöd,ca 17500. Eftersombarntilläggen i sin helhet bör utgå som bidrag, räknar jag också med att lånebehovetskall sjunka nägot och har därför under anslaget E 4. Studiemedel m. m. räknatmed en lägre kostnad för återbetalningspliktiga studiemedel i samband med vuxenstudiestöd. Enligt bestämmelseri regleringsbrev skall tillgängliga medel för vuxenstudiestöd, sedanbidragen för studier på högskolenivå frånräknats, fördelas ungefär lika mellanbidrag för studier på grundskolenivå resp. gymnasieskolenivå. Den nuvarandefördelningen, som också innefattar en fördelning mellan längre och kortaregymnasieutbildningar, grundas på riksdags-uttalanden i frågan (prop. 1975:23 om vidgadvuxenutbildning). CSN föreslär nu all det skall ankomma pä CSN ochvuxenutbildnings-nämnderna att själva avgöra hur kvoteringen mellan olika utbildningar lämpligen bör göras. Jag delar CSN:suppfattning i denna fråga och är beredd attgå ett steg längre än CSN föreslår. Jag anser således altvuxen-uibildningsnämnderna själva bör kunna ta ansvar för fördelningen av medel såväl mellan grundskole- ochgymnasieskoleutbildning som mellan längreoch kortare gymnasieutbildningar. Jag räknar med alt de lokala skillnaderna ifråga om utbildningsbehov, utbildningsutbud, arbetsmarknadsförhållandenoch andra relevanta faktorer är sä betydande alt en central kvotering ej är lämplig. CSN har ju ändå möjlighet att följautvecklingen och notera om några meruppseendeväckande avvikelser görs. Nämndernai sin tur bör i sin kvotering av stöden kunna använda hitfills tillämpadefördelningsnormer som en riktpunkt och bör, t.ex. i de årliga anslagsframställningarna, redovisa störreavvikelser. Slutligen föreslår CSN att bestämmelserna om rätt attbehålla det särskilda vuxenstudieslödel under julferier ändras, sä atl rätten kvarstårom den studerande fortsätter sina studier minst efterjuluppehållet. krävs atl studierna fortsätter efter den . Jagavser att senare föreslå regeringen de förordningsändringar som krävs för att bifalla CSN:s förslag i dettaavseende. I övrigt föreslårjag inga förändringar beträffande det särskilda vuxenstudiestödet. Jag beräknar atldet skall finnas utrymme för ca 18000 timstudiestöd, vilket är en minskning med2000 stöd. Jag förordar att ersättningen höjs med . Antalet dagstudiestöd beräknar jag till oförändrat 15000. Jag räknar med en höjning av inkomstbidraget fill 228kr. och av internatbidraget till . I 1983 årsbudgetproposition aktualiserades vissa frågor kring tim- och dagstudiestöden.Det gällde bl.a. kvoteringen mellan enskilda och kollek- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 275 liva ansökningar om dagstudiestöd och begränsningen avden typ av kurser vidfolkhögskola som dagstudiestödet bör utgå för. När det gällde kvoteringen föreslog jag att ansvaret förfördelningen av dagstudiestöd mellan olika grupper helt och hållet skulleöverlåtas på vuxenutbildningsnämndernaoch att studieslödslagens 6 kap. dåvarande 8§, dvs. nuvarande 9§, skulleändras. biföll regeringens förslag om ändring av dennaparagraf men socialförsäkringsutskottet anförde i sitt betänkande (SfU 1982/83:19,rskr 1982/83:268)att utskottet utgick ifrån att regeringen innan slutlig ställning togs tillkvoteringsanvisningar och prioriteringar mellan olika utbildningar skulle avvaktaresultatet av en aviserad utredning om vuxenstudiestödsre-formen från CSN.Vidare anförde utskottet atl förslaget beträffande kvo-leringsanvisningar bordesamordnas tidsmässigt med översynen av besvärsreglerna så atttillämpningsproblem kunde undvikas. Jag återkommer efter ytterligare överväganden ihithörande frågor. Vad gäller den avviserade utvärderingen avvuxenstudiestödsreformen har en första del av denna publicerats i CSN:srapportserie (nr 2 1983). Jag har inte hunnit med någon närmare analys avinnehållet, men gör ändå den bedömningen att det inte i någon avgörande grad påverkar deförhållanden jag nu tar upp. Huvudproblemet, så som det aktualiserades av CSN bl.a. i1982 års anslagsframställningsamt av CSN och vuxenutbildningsnämnderna i samband med besvärshanteringen, tycks varasvårigheterna att göra ett urval mellan de sökande, som står i rimlig samklangmed intentionerna i betänkandet (SOU 1974:54) Vidgad vuxenutbildning av kommitténför försöksverksamhet med vidgad vuxenutbildning (FÖVUX) och prop. 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestödtill vuxna m.m. Svårigheterna gäller iförsta hand dagsludiestödet och avvägningarna mellan arbetstagare ochicke-arbetstagare samt mellan personer med kort utbildning och olika typerav studiehinder. Jag vill först ge en kort bakgrund. Dåvarandeutbildningsministern framhöll i prop. 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samtstudiestöd till vuxna m. m. att en huvudlinje i det då föreståendereformarbetet var att förbättra korttidsutbildades möjligheter att bedriva studier. FÖVUXhade i sitt betänkande (SOU 1974:54) Vidgad vuxenutbildning, beskrivit vissa grupper kortutbildadesom deltagit i kommitténs försöksverksamhet och som det fanns anledningatl särskilt uppmärksamma nämligen personer med skiftarbete eller obekväm arbetstid,med olika slag av handikapp, anställda iskyddat arbete, bosatta i glesbygd samt hemarbetande kvinnor. Detta kom atl avspeglasi lagstiftningen. Enligtbestämmelserna i studiestödslagens 5 kap. 8 § skall vid beviljande av timstudiestödföreträde ges ät studerande med särskilt svära arbetsförhållanden. Därefterges företräde åt studerande med kort fidigare utbildning framför studerandemed längre utbildning. När det gäller dagstudie- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 276 stöd till arbetstagare skall enligt 6 kap. 10 §studiestödslagen företräde ges åt studerande med särskilt svåra arbetsförhållanden.Därefter ges företräde åtstuderande med kort tidigare utbildning framför studerande med längre utbildning. Vid beviljande avinternatbidrag till studerande som inte är arbetstagare ges enligt sammabestämmelse företräde ät studerande som har särskilt svära studiehinder pägrund av att han bor i glesbygd, arbetar i hemmet eller är handikappad.Därefter ges företräde åt studerande med korttidigare utbildning framför studerande med längre utbildning. Lagstiftningeninnebär att när det gäller arbetstagare är särskilt svåra arbetsförhållanden, t.ex.skiftgång, ett viktigare kriterium vid urvalet fill studiestöd än kort utbildning. När det gällerdagstudiestödens internatbidrag tillicke-arbetstagare ges studerande som bor i glesbygd, är hemarbetande ellerhandikappade företräde framför sökande med kort fidigare utbildning. visar erfarenheten att man knappast har lyckats nå dengrupp som är högst prioriterad, nämligen personer med svära arbetsförhållanden.Skälen härtillkan vara många och flertalet finns säkert att söka på annat håll än i studiestödenskonstruktion. De fackliga organisationerna och vuxenutbildningsnämnderna börnaturligtvis inte förtröttas i sina ansträngningar att komma åt orsakerna tillden låga studiebenägenheten hos den främsta målgruppen. Detta hindrar emellertidinte att de problem vid urvalet av sökande, som i hög grad sammanhänger medsvårigheterna att nä t.ex. skiftarbetande, bör lösas. Nämnderna står nu oftai en urvalssituation där de sökandeinte skiljer sig nämnvärt i utbildningsbakgrund och inte heller tillhör de med hänsyn till arbetsförhållandenaprioriterade grupperna. Jag vill här anknytatill FÖVUX' ursprungliga förslag fill urvcilskriterier. FÖVUX föreslogsåledes att hänsyn skulle tas såväl till arbetsförhållanden och tidigareutbildning som fill studieförhållanden, personliga förhållanden och andraomständigheter av vikt för att bedöma behovet av fim- eller dagstudiestöd.Enligt min mening har vunna erfarenheter visat att det finns ett behov av den typ av ytterligarebedömningsgrunder som FÖVUX' förslaginnebar. anser jag del viktigt att ytterligare understryka att samtliga vuxenstudiestöd i förstahand bör gä t:ill personer med särskilt svära arbetsförhållanden ochtill personer med kort utbildning. När man har flerasökande med i dessa avseenden lika förhållanden bör vuxenutbildningsnämndernafå en möjlighet att med lagens stöd göra ytterligare bedömningar. Därför föreslårjag atl i lagen införs en bestämmelse om att i urvalet mellan i övrigt lika sökande skallhänsyn tas till övriga förhållanden av vikt för bedömningen av behovet av slöd.Sådana förhållanden kan t.ex. vara den sökandes ekonomiska situation, hansfamiljesituation, utbildningens art, huruvida den sökande haruppburit stöd, etc. En sådan utvidgad möjlighet att ta in fler urvalsgrunderi bedömningen Prop.1983/84:100 Bilaga 10 277 ligger väl i linje med tidigare uttalanden i dessafrågor. Jag tänker t. ex. på min företrädares uttalande angående hänsyn tillekonomiska förhållanden budgetproposition och mina egna uttalanden i1983 ärs budgetproposition med anledning av CSN:s förslag om att begränsarätten att få dagstudiestödvid folkhögskolestudier. Minaställningstaganden innebär vad gäller företräde för arbetstagare ingen annan ändringav gällande bestämmelser än att ytterligare urvalsgrunder tas in istudiestödslagen 5 kap. 7§ och 6 kap. 10§. Vad gäller icke-arbetstagareinnebär de en ändring av 6 kap. 10 § studiestödslagen, så att kort utbildningi första hand ger företräde och först därefter hänsyn tas till studiehinder av olika slag. De förändringar jagnu föreslår i lagstiftningen innebär inte lika klara skiljelinjer mellanarbetstagare och icke-arbetstagare som . Det ger anledning att också återkomma till fråganom kvotering. Det kan finnas skäl att skapagarantier för att huvuddelen av de anslagna medlen går till löntagargruppen.Samtidigt bör även icke-arbetstagare, i den mån de i övrigt tillhör de grupper för vilka stöden primärt är avsedda, ocksåkunna få stöd. Jag är således nuberedd att delvis tillmötesgå CSN:s förslag anslagsframställning.