prop · G703158 · 1983-12-31 00:00:00 — och del är då inte utsläppens storlek i sig ulan i ställetfrågan om ämnena uppträder i farligare form efler förbränningen än före som börbeaklas vid en bedömning av miljökonsekvenserna. Vid fossila bränslen gällerall alla emitterade ämnen ökar hälso- och miljöriskerna, eftersom de ipraktiken är ofarliga så länge ämnena finns kvar i bränsleråvaran underjord. 3 Tillgången på kol Folkkampanjen tnot kärnkraft noterar all det faktum attkol är en importerad vara gör de argument som brukar anföras mot olja ileveranssäker-helshänseende lika giltiga för kol. Folkkampanjen menar alt delär "barockt" atl , när landel fär mer än hälften avoljeimporten från Nord-. sjöfälten, tro atl kolimporl från eller Australienskulle vara säkrare tillförsel. Universiteten i och uttrycker oro överatt det kan komma alt uppstå situationer då imporl av kol med.högre svavelhalt måsleaccepteras och menar all del är en brist att inle rniljöeffekierna redovisatsav KHM i sådana fall. 4 Transport, hantering och lagring av kol och aska Flera remissinslanser, bland demIngenjörsvetenskapsakademien och , lar upp frågan om lakvattenfrån öppna kollager och menar atl del på della område finns oklarheter som börstuderas vidare. påpekar alt undersökningarvid visar atl fuktighet och regn i ett kollager lakar urmetaller och alt klimat i så fall är olämpligt för kollagring i storskala. för byggnadsforskning påpekar att del för altbemästra problemen med koldamm krävs tekniskt omfallande och kostnadskrävandemetoder för transport och hanlering av kol. 5 Rening av kol efterlyser en mera utförlig behandlingav effekterna av användandet av kolsuspensioner saml anser alt KHM meraingående borde ha diskuterat möjligheterna att rena kolreningsavfall. EnligtIngenjörsvetenskapsakademiens uppfattning behöver hela områdel kolanrikningoch dess relalion lill miljöproblemet en grundligare kartläggning och kunskapsuppbyggnad.Nycol AB hade å sin sida gärna sett atl KHM gäll längre i resonemang ochslutsatser vad gäller kolrening och förädling av kolråvara till kolbränslen. 6 Emissioner, rökgasrening och miljötekniska aspekter anser alt den nyateknik som förutsätts för en introduktion av kol ännu befinner sig under ulvecklingoch atl en avsevärd lid därför måsle förflyta innan tillfredsställandeerfarenheter för anläggningsulform-ning och driflruliner erhållits. Rådel sägervidare att rökgasens innehåll av SOj, NOx, CO och metaller ständigt måslekontrolleras vilkel kräver goda laboratoriemöjligheler för kontroll avsofistikerade övervakningsinstrumenl. Organiska utsläpp kan dessulom inle mätasmed dagens teknik utan man är hänvisad till konlroll av CO-halten vilkel vidkontinuerlig drifl innebär risker för oberäkneliga emissioner av andra giftigaämnen. Flera remissinslanser,däribland . och , lar uppfrågan om emissionernas påverkan av driftstörningar m. m. Fältbiologernaskriver: "En realistisk bedömning av de verkliga emissionerna måsle vidareinbegripa bedömning av driftstörningar, åldrandet av anläggningar och möjlighelenatl erhålla en fulll kompetent personal. Vär bedömning är att ulredningen i alllför lilen grad har tagit hänsyn till dessa faklorer. Del bör i detta sammanhangpåpekas att del för många energianläggningar just är driftstörningarna som gerupphov till en stor del av emissionerna. Del är dessulom sä all en tidsmässigtkort men hög exponering av loxiska substanser på biologiska syslem kan geupphov lill belydande skador". Ingetijörsvetenskapsakademien framhåller åandra sidan all den ökade automaliseringen och datoriseringen troligen kommeralt ge förbättrade möjligheter till säkrare styrning av anläggningarna, vilkeli sin lur kan medföra minskade utsläpp. i framför atl hittillserhållna driftserfarenheler samt resullal av emissions- och immissionsmäiningarulförda vid kraflvärmeverkel i i slort överensstämmer med de uppgiftersom redovisas i KHM:s slutrapport. I noterar att inslallalion av avsvavlingsan-läggninggör del möjligl all ulnyllja kol med högre svavelhall vilkel emellertid medfören viss risk för alt även kolels kvicksilverinnehåll kan öka med ökade utsläppsom följd. 7 Riktlinjer för luftföroreningsutsläpp Kapitel 9 i KHM:s huvudrapport är all se som enöversiktlig redovisning av nu gällande bestämmelser för utsläpp av svavel- ochkväveoxider vid koleldning i olika länder. Även nu gällande svenskabestämmelser för svavelutsläpp samt förslag till rikllinjerför svavel- och kväveoxidulsläpp redovisas. 6 1983/84. Prop.1983/84:158 82 Konsekvenserna av svavel- och kväveoxidulsläpp behandlasav KHM i dels kapitel 15 (konsekvenser på miljön), dels kapitel 11 (ekonomiskakonsekvenser vid olika kravnivåer). I dessa kapitel diskuterar KHM en egenvariant till utsläppsnorm som innebär ungefär samma lolala svavelulsläpp ilandet som i rikllinjer men lill väsenlligl lägre kostnader. Mänga remissinstanser lar pä olika säll upp frågor omutsläppsnormer. Vid sammanställningen av remissvaren har del synts lämpligl alli della avsnitt samlat redovisa alla synpunkter om utsläppsnormer. Länsstyrelserna I och län.Hyresgästernas riksförbund, Svetiska cellulosa- och pappersbruksföreningen.Svenska kraftverksföreningen och anser del angelägetatl klara regler för utsläppsgränser vid koleldning faslslälls så atlkommuner och andra intressenter fär klara linjer atl arbeta efler.Landstingsförbundet framhåller all de centrala kravspecifikationerna bör bli säotvetydiga som möjligl. I viss motsats till detta anser alt delär av vikl atl inga gränsvärden för svavel fastställs med utgångspunkt frånnuvarande kunskap. I stället bör man vara medveten om atl lekniken utvecklasoch atl del sannolikt kommer alt innebära ökade möjligheler lill sänkla värdeni framtiden. och naturvetenskapliga forskningsrådet understrykeralt gränsvärden bara skall ses som ett hjälpmedel vid planering ochprioritering och atl varje utsläpp självfallet skall begränsas så långl sommöjligt. framhåller som sin uppfattningall en grundläggande princip i den svenska miljöskyddslagsliflningen är individualpröv-ningav vatje enskild anläggning. vill därför ifrågasättalämpligheten av alt frångå denna princip när man skall faslställa nya reglerför storskalig koleldning och menar att någon påtaglig fördel inte syns varaalt vinna genom generella krav. anger alt verkel efterremissbehandlingen av KHM-ulredningen avser atl faslslälla definitiva rikllinjerför utsläpp ulom vad gäller svavel. Rikllinjer är avsedda att underlällaprövningen enligl miljöskyddslagen i de enskilda fallen och avses inle blibindande. Svenska stenkolsimportörers förening framhåller som sinmening alt kommande föreskrifter för kolanvändning bör utformas utan onödigaöverdrifter och därmed kostnader. Trädgårdsnäringens riksjörbund vill erinraom atl det inte kan vara rationellt all i införa så hårda bestämmelserför koleldning atl den svenska växthusproduktionen därigenom äventyras. Då kaneffekten bli all denna produklion flyttas lill grannländerna och alt en del avde utsläpp som skulle undvikas ändå sprids till genom nedfallet fråndessa länder. påpekar med hänsyftning på den lekniskautvecklingens möjligheter att del miljömässiga målet för tillåtna inhemska Prop.1983/84:158 83 utsläpp frän kolenergianläggningar bör las i ålminstonetvå etapper och all de krav statens nalur-vårds verk släller bör varaslutmålet. i län anser att naturvårdsverketsförslag inte medför nägon markanl förbällring av försurningssilualionen varesig för landel totalt eller för Bergslagsområdel. Länsslyrelsen vill dockframhålla atl måste vara ett föregångsland när del gäller alt minskautsläppen av försurade ämnen för att kunna agera pådrivande vid diskussionermed övriga länder i om att fä lill slånd inlernalionella överenskommelserom minskade svavelulsläpp. Med hänsyn lill de begränsade resurser som finns atlmotverka försurning genom kalkning föreslår länsslyrelsen att under enövergångstid av gränsen 1 600 lon svavel/år och anläggningar tillämpasenligl beslut. För att fä ökade resurser anser länsslyrelsen alt nägonform av avgifter bör las ul vid förbränning av kol i mindre anläggningar. "Avgiften bör relateras tilf energimängden i tillfört bränsle. Samtidigtbör avgifien reduceras i den omfallning som svavelulsläppet understiger vad somär tillätet enligt svavellagsliflningen för att stimulera användandet av lågsvavliglkol, renade kol och förbränningsleknik som minskar svavelutsläppen. Vidmiljöskyddsprövningen av anläggningar som lokaliseras lill särskiltförsurningskänsliga områden kan krav slällas som är strängare än vad somtilläts enligl riksdagsbeslutet. kan del dock bli akluelll alt generelltskärpa kraven på svavelutsläppen, lill den nivä föreslagil". Södertäljekommun understryker atl den finner förslag till riktlinjerför svavelulsläpp från koleldade anläggningar rimligt sell även ur leknisk ochekonomisk synvinkel. Kommunen menar att detta förslag lill rikllinjer börjalbli praxis i samband med koncessionsnämndens för miljöskydd tillståndsgivningoch det är därför motiverat all de ulsläppskrav som förordals i tidigareriksdagsbehandling och 1982 nu skärps och anpassas lill denna praxis. Länsstyrelseni skriver atl KHM har visal alt avancerad renings- och förbränningsleknikfinns tillgänglig och alt därför vid fastställande av rikllinjer endasl den ambiiionsnivåsom moisvarar bäsla tillgängliga och ekonomiskl försvarbara teknik bör ansesacceptabel. Länsslyrelsen skriver vidare alt man i de kommande riktlinjernabör ta hänsyn lill den lekniska utvecklingen och alt den totala förbrukningenav kol kommer all öka väsentligt saml atl det inte är realistiskt att avvaktaen definiliv lösning av de frågor där bedömningsunderlaget nu är otillräckligtföre beslut om kolanvändning. I stället måste tillses att belryggandesäkerhetsmarginaler tillämpas vid fastställandet av rikllinjer eller all möjlighelerlill komplettering av anläggningar beaktas redan vid koncessionsprövningen. KHM:s förslag lill nägol modifierade riktlinjer har väcktdelade meningar. Flera remissinslanser, däribland , och Svenskt Kolkonsortium,accepterar i huvudsak KHM:s förslag till riktlinjer men vill understyrka atlkravnivån i Prop.1983/84:158 84 mellanområdel inte bör skärpas ulöver den föreslagna.Uppsala kommun konstalerar all KHM:s förslag bl.a. innebär "alt föranläggningar av eller mindre sloriek olika nya tekniker accepterasulan att utsläppsnivåer i absoluta tal fastställs. För all stimulera ulvecklingav ny leknik på detta område är del vikligl all Kol-Hälsa-Miljös förslag nogastuderas". Ingetijörsvetenskapsakademien anser all svenska normernaför utsläpp av SO2 och NOx bör vara så flexibla all den lekniska utvecklingen inleförsvåras och all det är viktigt att normsystemet utformas sä att ökad anläggningsstoriekinle leder lill språngvisa förändringar av de tillåtna utsläppen. Riskföreligger då atl anläggningarnas sloriek och den lekniska ulvecklingenpåverkas ogynnsamt. menar all KHM:s förslag lillrökgasrening leder lill omotiverat höga krav för induslrin. Förbundetframhåller som sin uppfattning all koslnaderna för svavelbegränsning inle fårdrivas in absur-dum utan framför allt ställas i relalion till vilka resultatsom kan uppnås belräffande försurningssilualion. Folkkaitipanjen mot kärnkraft avvisar besläml KHM:sförslag och menar all om del blir tillåtet all bygga verk med utsläpp av upp lill1000 lon ulan avsvavling kommer flera sådana verk alt byggas. delar KHM:s bedömning att del för slörrekoleldade anläggningar är tekniskt möjligt med lägre utsläpp än S/MJoch avser därför att vid prövning av slora koleldade anläggningar med svavelulsläppöver kräva all dessa dimensioneras för all klara en gräns på S/MJ.Verkel menar dock alt vissa tekniska och driftmässiga osäkerheter forlfarandeföreligger varför ulsläppsvärdel i de enskilda fallen bör gälla under en prövotid. 8 Teknik för kolomvandling uttrycker uppfattningen all KHMgör en onödigt negativ bedömning av miljökonsekvenserna av framlida kolom-vandlingsleknik,trots aU del ej finns lillräckligl underiag för en helhetsbedömning. noterar all de ekonomiskaresonemangen ofta bygger påjapanska eller amerikanska erfarenheter utankonkreta uppgifter om drifterfarenheler eller koslnadsulfall och pekar dåspeciellt på aU reningsutrustningarnas tillgänglighet kan bli avgörande förhela anläggningens ekonomi. Förbundel befarar därför all rapportens optimismbe- Prop.1983/84:158 85 träffande ej prövad teknik och kommande utvecklingar kanleda lill för högl slällda förväntningar och därmed ekonomiskt orealistiskautsläppskrav. ifrågasätter utredningensberäkningar av kostnaderna för kolanvändning och menar all kolprisernahitintills följl oljepriserna, varför en ökad efterfrågan på kol med allsannolikhet medför ökade kolpriser. uppfattar atl en förutsättning i KHM:sbedömningar är atl slora koslnader läggs ned på miljöskyddande åtgärder. Sådanasalsningar förutsäller enligl bedömning i sin lur atl skillnadernai råvarupriser för kol resp. olja beslår. KHM framför i ulredningen delvis nya principer fördeponering. Dessa innebär i korihel alt deponierna placeras i s. k. inslrömningsområdenoch ulförs med täta läckande skikt översl och genomsläppliga dränerande skiktunderst. Syftet är att så långt möjligt minska mängden inträngande nederbördsvatlenoch uppnå en minimering av lakvatlenproduktionen i kombinalion med nalurligarenings- och ulspridningseffekler. anser alt denna princip måslegodtas och kommer i de definitiva rikllinjerna för faslbränsleeldning allbeakta de erfarenheler som kommit fram under KHM-ulredningen och vidremissbehandlingen av denna. vill emellertid liksom KHM underslrykaalt den föreslagna deponeringslekniken är oprövad och påpekar alt antagnavärdena på infiltration och lakvallenbildning är myckel osäkra. geologiska undersökning säger sig ä sin sida iflera år ha framfört de nya principerna som de enda realistiska i det långaperspektivet. SGU anser dock all de i ulredningen angivna värdena på lakvallen-bildningenär för låga och alt de redovisade konsekvensanalyserna därför inte blir lillräckliglkonservativa. När det gäller diskussionen om lokalisering av upplag iterrängen delar SGU utredningens uppfattning all moränterräng är lämplig. Däremoisläller sig SGU frågande inför den förda diskussionen angående upplagens lägei förhållande till grundvatlendelaren och den inverkan på lakvalinetsutspädning i grundvattnet som della anlas få. Enligl SGU:s uppfallning är detförda resonemanget inte riktigt. SGU menar all en noggrannare analys av vattenbalans och hydrogeolo-giskaförutsättningar behöver företas i syfte all erhålla bällre bedömningsunderlagför kolaskadeponeringens inverkan på grundvaltensyslemet men att utredningen trolsdessa brister, redovisar en ur miljösynpunkt acceptabel hanlering av koleldningensrestprodukter. Prop.1983/84:158 86 serallvarligt pä riskerna för förorening av grundvatten och ytvatten genom lakvattenfrän upplag av kolavfall och noterar alt man i utredningen gjort schematiskauppskattningar av lakvatlenproduktionen som ger en missvisande bild av deverkliga hydrologiska förhållandena. anser med hänsyn lill de akluellaföroreningsriskerna av vattentäkter all avfallsupplagen inle bör förläggas tillinströmningsområden för grundvatten. anser i stället atl upplagen börförläggas lill utströmningsområden för grundvatten varigenom förhindrasoavsiktlig förorening av grundvattnet. anser vidare alt lakvatlnel bör renas lillfredsslällandeinnan del släpps ul i en ylvaltenrecipient och atl utjämningsmagasin börutnyttjas-och dimensioneras för atl klara belastningen under valår. menar alt de nya deponeringsmetodernamed nuvarande kunskaper om uriakning från deponier är tekniskt rätt utformade.Högskolan i , naturvetenskapliga forskningsrådet och iÖrebro län anser all KHM:s teoretiska sludier och enkla modellförsök måsteverifieras i fältförsök medan anser all KHM inle har fog förbedömningen alt dén nya deponeringsprincipen innebär lilen risk för negativa hälso-och miljöeffekter, eftersom den är oprövad i stor skala. påpekar all de maximala halterna av flerametaller i lakvatlnel överskrider gränserna för godtagbart dricksvatten och attKHM undviker att la upp de komplicerade långtidseffekterna av en svag menkontinuerlig belastning på biologiska syslem. för idelta sammanhang fram tanken att mikroorganismer skulle kunna påverka lakningsprocessenoch öka mängden utlösta metaller samt hastigheten pä dessa förlopp.Folkkampanjen mot kärnkraft uttrycker oro för urlakningen av kvicksilver urrestprodukterna. uppfattar den bild av deponierna ochde nya möjligheter all bemästra miljöproblemen som KHM tecknar något glättad. och statens råd förbyggnadsforskning anser alt metalldeposilionen via lakvatten måste kontrollerasgenom särskilda kontrollåtgärder och säkerhetssystem. och påpekar attdeponierna är markkrävande bl. a. beroende på erforderligt skyddsavstånd lillvattentäkter. anser alt KHM borde visal vilka miljöproblem som ärförknippade med olika lokaliseringsplalser. i anser alt avfallsdeponiernabör koncentreras regionalt vilket skulle minska riskerna för förorening av yl-och grundvatten medan i menar all det inle ärnödvändigt alt kolanvändaren redan från början måste klara ut depone-rings-fråganför produkfionsanläggningens hela livslängd. I stället bör del vara tillfyllestmed , vilkel är normal tillslåndsperiod enligl miljöskyddslagen. Endasl ifråga om de myckel stora avfallsmängderna från Prop.1983/84:158 87 eventuella kolkondenskraftverk är det enligt länsstyrelsenmotiverat alt från början kräva redovisning av mera långsiktiga lösningar. anser att riskerna vid samdeponeringav aska och hushållsavfall ytterligare bör prövas innan man avfärdar della deponeringssältsom har många fördelar. i län pekar på de särskilt svåraproblemen med avfall frän kolrening. Detta avfall innehåller slora mängder pyriloch därmed också metaller. Pyriten medför surt lakvatten som gör all melallutlak-ningensker snabbt varför deponering av della avfall kräver speciellamiljöskyddsåtgärder. 11 Nyttiggörande av avfall Belräffande KHM:s arbete på området kan noteras å enasidan uppfallning alt KHM- ulredningen på ettförtjänstfullt sätt redovisar olika användningsområden för restprodukter och åandra sidan uppfattningarna från högskolan i all kapitlet snarare kankaraktäriseras som en uppräkning av fromma förhoppningar än en beskrivning avteknikens ståndpunkt och Folkkampanjens mot kärnkraft åsikt altavsnittet kan karaktäriseras som ytterst diffust. Beträffande remissinstansernas synpunkler på sakfrågorna iavsnittet kan noteras kommuns påpekande att genom användande avaska sparas andra naturtesurser och behovet av upplag för deponering minskaroch synpunkt atl deponering av restprodukterna ivatten kan ge värdefull byggmark. påpekar atl den askasom bildas vid kolförbränning innehåller radioaktiva ämnen. Användning av dennaaska i maierial för husbyggnadsändamål är enligt rådels uppfattning enhälsorisk. har starka invändningar mol atlanvända flygaska för kalkning av mark och . Kalkverkan är läg. 12 Inverkan på luftkvaliteten meteorologiska och hydrologiska instttut anserall man måste vara mycket försiktig vid generalisering av beräkningsresultaten lillandra orter än modellorterna eftersom varje ort har sina speciellaförhållanden. För de orter som är aktuella för lokalisering av en enskildstörre anläggning bör en samlad bedömning göras av föroreningsbidragen(speciellt lim- och dygnsvärden) frän alla källor. påpekar ocksä allhalterna beräknals i ell alltför glest rutnät för att man ska kunna påstå hittat den ogynnsammaste punkten då det gäller korttidsvärden (tirnme ochdygn). Dessutom framhåller alt den beräkningsmodell som använts inle på Prop.1983/84:158 88 ett tillfredsställande säll kan beräkna extremakorttidsvärden. Mol bakgrund av detta menar atl de framräknade maximalalimvärdena och 99-procentilerna av timvärden inle är hell rättvisande förjämförelse med befintliga riktvärden. Vidare anser att den regionalaskalan från tätorternas cenlrum delvis försummats och att det kundeha utretts bällre hur en slor koleldad anläggning påverkar den lolaladepositionsbilden, jämfört med alternativa sätt all tillgodose energibehovet. säger sig ha intrycket all KHMsträvat efter en viss skönmålning och ger ell exempel på lendensiös beskrivningi huvudrapportens sammanfattning där KHM drar slutsatsen atl "denplanerade Qärtvärmeutbyggnaden, där kol kommer all ulgöra ell huvudbränsle på ellbetydelsfullt sätt kommer atl förbällra luftkvaliteten." menarall förbättringen enbari beror på Qärrvärmebyggnaden och alt i slälletkoleldning förmodligen skulle innebära en viss försämring av luftkvaliteten,speciellt med avseende på NOx halterna, jämfört med ell oljeeldal fjärrvärmesyslem. i län anser å andra sidan all om naturvårdsverketsförslag lill beräkning av skorstenshöjd lillämpas vid miljöskyddsprövningen avmindre koleldade anläggningar medför övergång lill kol i olika energisysteminte någon försämring av luftkvaliteten i tätorter. Enligl uppfallning bör del för alt enmiljökonsekvensbedömning skall kunna göras krävas all de emitterade ämnenaskemiska och fysiska form beskrivs mera noggrant än KHM gör. Folkkampanjen mot kärnkraft menar alt KHM i räkneexemplenmed modellsläderna inte tillräckligt lagit hänsyn till pågåendeenergihushållning och anmärker på atl KHM ej behandlat moderna småskaligaalternativ. kommun har under en längre lid gjort mätningar avsvaveldioxidhallen i de punkter som förmodals vara mesl utsatta och sedanjämfört resullalen med de beräkningsmetoder som använts av KHM. Resullalenpekar på betydligt lägre värden än i KHM:s beräkningar. Kommunen tror all delkan finnas flera förklaringar lill detta men anser atl del är sannolikt allanvända beräkningsmodeller innehåller en belydande säkerhetsmarginal varför KHM:sslutsatser i delta avseende får anses som försiktiga. Svenska och utländska svavelulsläpp Ett slort antal remissinstanser diskuterar de svenskautsläppen av försurande ämnen i relation lill den inlernalionella ulsläppssiluationen. anser alt ulredningen i alllför hög gradframställer försurningsproblematiken som ett internationellt problem trols allSverige själv svarar för av de försurande utsläpp som påverkar mark ochvatten i vårt land. Ungefär samma uppfattning framförs av statens råd för Prop.1983/84:158 89 byggnadsforskning som menar all del svenskproduceradesvavelnedfallet ej fär negligeras med motiveringen all markförsurningen på deflesta områden ändå har sin orsak i kontinentens svavelutsläpp. Göteborgsuniversitet anser atl KHM i sina huvuddelar ger en vederhäftig bild avförsurningens orsaker och konsekvenser. Som kommentar lill atl KHM:sredovisning leder till slutsatsen att de ulländska bidragen är så slora all desvenska utsläppen av SO2 bara får marginell betydelse pekar påatt ett alternativt synsätt som inte berörs i rapporten är all ulgå från transporlba-lanserför SO2 som passerar gränser. På sä sätt skulle också belydelseför försurningen av våra grannländer belysas. finner det angeläget alt på delinlernalionella planet med största möjliga kraft försöker påverka andra länderatt minska sina utsläpp. Stora svenska salsningar för atl motverka försurningenpå hemmaplan måsle rimligen vara ett moraliskt slöd i del internationellaagerandet. Kommunen vill därför tillstyrka utredningens förslag om ett samlatprogram beslående av utländska och inhemska emissionsbegränsningar, ökad kalkningav och sjöar saml skogsbruksåtgärder. Skador på skog och mark Ett flerlal remissinstaner ser ytterst allvarligt pä detilllagande skadorna på skog och mark. Lantbruksstyrelsen anför att försurningen och därmedsammanhängande problem med utlösning av metaller innebär ell "reellt långsikliglhot mot de areella näringarnas biologiska produktionsbas". Enligl lantbruksslyrelsensmening kan en oförändrad eller ökad mängd luftförorening inle accepteras. Istället måste utgångspunkten vara atl utsläppen av svavel- och kväveföreningarsamt stoft minskar.