prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — a. att målet borde vara att allavuxna, oberoende av bostadsort, skulle ha tillgång till kurser inom komvux. Manmåste också söka åstadkomma en organisafion av och ett innehåll i studierna somgör det möjligt för vuxna att få just den utbildning de behöver vid dentidpunkt som passar dem. Tiden var också mogen, verksamhet, fören översyn av komvux uppgifter i förhållande till de mål som hade fastställtsav . Den skulle samla in ochvärdera de erfarenheter som hade nåtts sedan komvux början. a. följa försöksverksamheten med linje- och ämneskonstruktion i komvux. Försöksåren visade såpositiva resultat att ett genomförande av det nya s. k. etappsystemet kundepåbörjas /83. Etappsystemet innebär att flertalet allmänna ämnenindelas i etapper som utgör delar i en sammanhängande studiegång i resp. ämne.Varje etapp anordnas som en separat kurs och leder till en bestämdkompetensnivå. Detta möjliggör för de vuxenstuderande att både böija ochavsluta studierna på en nivå som passar deras förkunskaper och deras behov avutbildning. Denviktigaste förändringen är dock utan tvekan beslutet att ge komvux en egenläroplan, Lvux 82. Mål och riktlinjer har fastställts av regeringen, nyatimplaner och kursplaner har fastställts av SÖ. Den nya läroplanen börjadetillämpas /83 och gäller fullt ut för alla kurser fr. o. m. läsåret1983/84. Lvux 82 utgör enligt min mening en viktig milstolpe när det gällervuxenanpassningen av den kompetensinriktade vuxenutbildningen. Dennya läroplanen gäller i tillämpliga delar även för grundvux och SSV. /84 fastställde regeringen ett särskilt avsnitt i mål ochriktlinjer som behandlar grundvux. SÖ har fått i uppdrag av regeringen attutarbeta förslag till ett avsnitt som behandlar SSV. Jag återkommer till dennafråga. Lvux82 innebär stora nyheter för den kompetensinriktade vuxenutbildningen på ettpar områden. Jag tänker dels på att varje kurs skall uppdelas i en grunddel ochen fördjupningsdel, dels på att ett nytt system för betygsdokument hargenomförts. Vuxna har ett annatutgångsläge för sina studier än ungdomar. Många vuxna studerar ämnen med näraanknytning till sin yrkesverksamhet eller för att uppnå ett väl preciserat mål.Detta förhållande bör påverka stoffurvalet. För att åstadkomma en anpassningtill deltagarnas behov och intressen delas kurserna upp i en grunddel och enfördjupningsdel. I grunddelen behandlar man det stoff som alla behöver för attkunna gå vidare till en följande kurs (etapp). I fördjupningsdelen väljerdeltagarna olika arbetsuppgifter utifrån sina behov och intressen. Enligt minmening finns därmed de grundläggande förutsättningarna för en vuxenanpassningav utbildningen. Utformningenav systemet med betygsdokument inom den kompetensgi-vande vuxenutbildningenutgår bl. a. från att en av grundvalarna för kom- Prop.1983/84:169 12 vuxoch SSV är att de vuxenstuderande skall kunna studera enstaka ämnen ellerkombinera dem på ett sätt som passar deras egna behov. Flertaletvuxenstuderande har inte behov av utbildning som ger fullständiggrundskolekompetens eller som motsvarar en hel linje i gymnasieskolan. Enligtgällande regler för tillträde till högskolan har den som uppnätt ålderoch varit yrkesverksam allmän behörighet för grundläggandehögskoleutbildning. Det är alltså endast personer eller medkortare yrkeserfarenhet som har behov av avgångsbetyg för att dokumenteraallmän behörighet. Alla andra behöver betyg enbart i ämnen som krävs för s. k.särskild behörighet. Såsnart en vuxenstuderande har behov av det, utfärdas ett betygsdokument som geren samlad bild av de kurser som han eller hon har avslutat. Därigenom kan bl.a. särskild behörighet dokumenteras. För studerande, som behöver ettfullständigt avgångsbetyg, finns numera särskilda avgångsbetyg inomvuxenutbildningen. Betyg från både komvux och SSV kan samlas i ett och sammabetygsdokument eller avgångsbetyg. Eftersom det i avgångsbetygen kan ingå frittvalda ämnen har de vuxenstuderande frihet alt själva välja vilka ämnen de skallstudera. Även införandet av det samlade betygsdokumentet och konstruktionen avde nya avgångsbetygen innebär därför enligt min mening ett led i den anpassningefter vuxnas behov som eftersträvats. Genom Lvux 82 har vienligt min uppfattning nu kommit så längt som det f. n. är möjligt när detgäller att genom centrala föreskrifter och direktiv möjliggöra för envuxenstuderande att få utbildning efter individuella behov. Beslutanderättenöver komvux och grundvux är starkt decentraliserad. Det som återstår är atttill alla delar genomföra intentionerna med den nya läroplanen. Jag kommer idet följande att lägga fram vissa förslag i fråga om SSV i syfte attytterligare betona dessa skolors uppgift att som ett komplement till komvuxbidra till att vuxna skall kunna få utbildning efter individuella behov. Komvuxfick till en böijan expandera helt fritt. Tillväxten var mycket kraftig deförsta åren men efter uppbyggnadsskedet inträdde en stagnation och t. o. m. enviss tillbakagång. Av betydelse för utvecklingen var till en början säkerligenatt det fanns ett uppdämt behov av kompetensinriktad utbildning bland vuxna. Kommunernassätt att möta denna efterfrågan och deras åtgärder för att rekryteravuxenstuderande har haft en stor betydelse för den lokala utvecklingen avkomvux. Stora kommuner har för vissa typer av utbildningar förbrukat ettstörre antal undervisningstimmar per invånare än små kommuner. Detta faktum kanenligt min mening inte uteslutande hänföras till olika efterfrågan påutbildning. Även det varierande kommunala intres- 1983/84:169 13 set att möta efterfrågan och att undersökautbildningsbehov har haft betydelse i sammanhanget. Komvux omfattning totalt sett har emellertid i storutsträckning varit beroende av olika ingripanden från statsmakternas sida.Utvecklingen under senare delen av 1970-taiet påverkades utan tvivel av fleraviktiga förändringar. Ett särskilt vuxenstudiestöd tillkom och vissa lättnaderinfördes när det gällde att starta kurser, om ett visst antal av de sökandehade beviljats vuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag för studierna. Dettapåverkade utvecklingen också i riktning mot ökade dagstudier. Vidare kundekurser komma igång på orter som inte hade haft någonkomvux-utbildning. Åven införandet av etappsystemet kommer enligt min meningatt bidra till ökad spridning av utbildning, främst av tidigare etapper. Andra beslut av statsmakterna som i hög grad har påverkatomfattningen är de årliga besluten om dimensionering. Som jag redan nämnt fickkomvux till en början expandera fritt. har begränsningar avolika slag införts. Fr.o.m. /81 har komvux inte fått öka. Ettsådant tak gäller /83 även i fråga om grundvux-tim-mar.När det gäller SSV har omfattningen av den varvade undervisningen varitoförändrad /81. Redan från början var beslutanderätten över komvux starktdecentraliserad. Detta har förstärkts som gått. Kommunernadisponerar åriigen av den timresurs som de totalt blev tilldelade undernärmast föregående budgetår. Resterande fördelas av SÖ mellan kommunerna.Inom den ramen är det skolstyrelsen som beslutar vilka kurser som skallerbjudas. I mål och riktlinjer i Lvux 82 anges vilka målgrupper som skallerbjudas utbildning i första hand och hur man skall prioritera mellan olikakurser, när resurserna är begränsade. Den tidigare rätt kraftiga obalansen mellan små och storakommuner har delvis utjämnats, dels genom SÖ:s årliga fördelning av avundervisningstimmarna, dels genom att möjligheterna successivt har förbättratsför små kommuner att starta vissa prioriterade kurser. Att föreslå åtgärder föratt komma till rätta med den regionala obalansen var ett viktigt inslag iuppdraget till komvux-utredningen. Utredningen har undersökt utvecklingen vadbeträffar förbrukningen av undervisningstimmar i komvux . Denjämförelse som gjorts gäller förbrukningen av undervisningstimmar per 1000invånare /74 och /81 i olika typer av kommuner.Redovisningen lämnas i huvudbetänkandet (s. 89-91). En klar utjämning mellan olika kommunkategorier har skettnär det gäller den totala förbrukningen av undervisningstimmar i komvux räknatper invånare. Enligt komvux-utredningen finns det numera knappast någraregionala skillnader att tala om när det gäller förbrukningen av undervisningstimmarför grundskolekurser per 1 000 invånare. Beträffande gymnasieskoltimmarkvarstår fortfarande vissa skillnader. Prop.1983/84:169 14 Jag kommer i det följande att lägga fram vissa förslag somsyftar till att underlätta för kommunerna att genomföra intentionerna i den nyaläroplanen. Genom den förenkling av reglerna för resursutnyttjande, som jagkommer att föreslå, räknar jag med att alla kommuner kommer att få ökademöjligheter att genomföra prioriterad utbildning. Jag anser vidare att enregional samverkan behövs för att de resurser som står till förfogande förkomvux skall kunna utnyttjas på bästa sätt. Det ligger ett stort ansvar påskolstyrelserna att tillse att deras beslut om vilken utbildning, som skallerbjudas inom ramen för komvux, utgår från en noggrann inventering avutbildningsbehov mot bakgrund av de fördelningspolitiska mål som gäller förverksamheten. Jag räknar med att länsskolnämnderna aktivt skall kunna bidratill ett effektivt resursutnyttjande. 2.7 SSV och dess distansundervisning Vid SSV bedrivs dels ren brevundervisning, dels s. k.varvad undervisning. Med det senare avses en värvning mellan studier på egenhand, med eller utan brevundervisning, och undervisning vid skolan. I enlighetmed förslag i SSV-promemorian inbegriper jag i det följande all verksamhet vidSSV i uttrycket distansundervisning. I sitt yttrande över SSV-promemorian hävdar SÖ att de skälsom anförs för ett bibehållande av SSV inte är övertygande. SÖ anser att enkommu-nalisering är möjlig och menar, att alternativet att inom komvuxtillgodose de utbildningsbehov som SSV svarat för bör analyseras, innan förslagläggs fram om SSV:s framtida utformning. SÖ anser att en försöksverksamhet börgenomföras med syfte att belysa konsekvenserna av ett kommunalt övertagande. Övriga remissinstanser tillstyrker fortsattriksrekryterande vuxenutbildning vid de båda skolorna i ochNorrköping under statligt huvudmannaskap. Centralorganisationen /SR(/SR) erinrar om att skolorna har utretts fleragånger och att det är angeläget att de nu får arbetsro och kan börja planeralångsiktigt. För egen del avvisar jag tanken på en försöksverksamhetvad gäller huvudmannaskapet. Däremot anser jag det tänkbart attdistansundervisning kan komma till användning i ett mera direkt samarbete medkomvux. Jag återkommer till detta i det följande. Det finns utan tvekan behov av vuxenutbildning, sombedrivs på det sätt som sker inom ramen för SSV, dvs. Med all sannolikhet kommer det behovet att kvarstå även iframtiden. Det gäller även om utbudet av komvux kommer att bli jämnare sprittöver landet än . Tillgängliga resurser kommer enligt min mening aldrig attmedge att samtliga kommuner kan erbjuda ett differentierat kursutbud inomkomvux. Dessutom kommer det alltid att finnas vuxenstuderande som på grund avexempelvis skiftarbete inte kan delta i regelbunden undervisning . 1983/84:169 15 SSVbör i första hand erbjuda sådan utbildning som det är svårt att anordna ikomvux. Verksamheten vid SSV bör givetvis beaktas vid den regionala planeringsom jag har talat om. 3 Vissa utredningsförslag m. m. rörande grundvux, komvux eller SSV, som intebehandlas i detta sammanhang Jagtar inte upp alla förslag i komvux-utredningens huvudbetänkande och iSSV-promemorian. I vissa fall beror det på att förslagen redan har genomförtseller har legat till grund för förslag som i annat sammanhang har förelagtsriksdagen. I andra fall kan beredningen inte avslutas förrän . Förslagetatt SÖ skall göra en anpassning av kursplanen i ämnet svenska etapp 2 förinvandrares behov är redan genomfört i Lvux 82. Det gäller även förslaget attbetyg i hemspråk skall kunna ingå i avgångsbetyg från komvux. Detta har varitmöjligt sedan den och möjligheten har bevarats i de nya typer avavgångsbetyg som infördes . Inteheller SSV-promemorians förslag om medel för lokal skolutveckling behandlas nu.Regeringen har i årets budgetpropsition beräknat medel för utveckling avverksamheten vid SSV (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 167). Komvux-utredningenhar föreslagit att undervisningsvolymen för lärarna i grundvux skall beräknaspå motsvarande sätt som för lärarna i komvux, dvs. attundervisningsskyldigheten skall anges i antal undervisningstimmar per läsår istället för i veckotimmar. Förslaget är i realiteten redan genomfört inom ramenför gällande kollektivavtal. Regeringenuppdrog åt SÖ att lägga fram förslag vad gäller resurser förskolledning i komvux och grundvux. Beredningen av komvux-utredningens förslag ifråga om komvux organisation (kap. 13 i betänkandet) bör därför anstå till dessSÖ har redovisat uppdraget angående skolledning. Även beredningen avSSV-promemorians förslag om skolpoäng och skolledning samt komvux-utredningensoch SSV-promemorians förslag om huvudlärare, institutionsföreståndare ochämnesföreträdare bör anstå. Riksdagenhar beslutat (prop. 1983/84:86, UbU 13, rskr 174) omtjänstekonstruktion för studie- och yrkesorientering i skolväsendet m.m.Beslutet innebär bl. a. att statligt reglerade tjänster inrättas den 1 juli1984 för syofunktionärer i grundskola, gymnasieskola och komvux innefattandeäven grundvux. Fråganom tjänster för lärare för grundvux behandlas i samband med pågående beredningav frågor om reformering av lärarutbildningen för . Prop.1983/84:169 16 4 Mål, målgrupper, information, rekrytering ochintagning 4.1 Kommunernas ansvar att främja vuxnas deltagande i utbildning Mitt förslag: Varje kommun och landstingskommun skall varaskyldig att främja vuxnas deltagande i utbildning. Det nuvarande kravet påmedgivande från SÖ för rätt att få anordna komvux tas bort. förslag: För att komvux mål skallkunna uppfyllas skall kommunerna åläggas skyldighet att främja vuxnasutbildning i komvux (se betänkandet s. 149). Remissinstanserna: Alla som uttalat sig accepterarförslaget att kommunerna skall främja vuxnas utbildning i komvux. Några menaratt det bör gälla även annan vuxenutbildning. Flera betonar kommunernas ansvarför att information om utbildning når ut till prioriterade målgrupper (se bil.2 avsnitt 6). Skäl för mitt förslag; I skollagen (1962:319) föreskrivsatt vaije kommun och landstingskommun skall främja åtgärder i syfte att beredaungdom undervisning i gymnasieskolan. Det är ett rättvisekrav att vuxna, som inte harfått del av sådana utbildningsresurser som samhället numera ställer tillförfogande för ungdomarna, kan få del av olika slag av vuxenutbildning. Därförbör kommuner och landstingskommuner ha skyldighet att främja också vuxnasdeltagande i utbildning. Störst betydelse har därvid komvux och, förkommunerna, grundvux. Även utbildning i andra former och med andra huvudmän böruppmärksammas. I sammanhanget vill jag påpeka att deltagande i utbildning kanfrämjas även på annat sätt än genom anordnande av utbildningen. Kommunerna är skyldiga att i mån av behov anordna grundvux.Någon motsvarande skyldighet finns inte beträffande komvux. gällerett krav på medgivande från SÖ för att få anordna komvux. Detta krav bör tasbort. Jag vill tillägga följande. Av ekonomiska skäl finns det gränser för i vilkenomfattning grundvux och komvux kan erbjudas. Det är därför viktigt attutnyttjandet av tillgängliga resurser bygger på en noggrann inventering avlokala utbildningsbehov, att informationen om utbildningsmöjligheterna nårfram till dem som har störst behov av utbildning och att rekryteringen inriktaspå grupper där andelen korttidsutbildade kan förväntas vara stor. Kommunerna har ett stort ansvar för att verksamheten igrundvux och komvux bygger på dessa fördelningspolitiska mål. Mitt förslag äravsett att ytterligare betona vikten av ett lokalt ansvarstagande i dessafrågor. Jag kommer också att lägga fram förslag (avsnitt 8.4) om regionaltsamråd. Prop.1983/84:169 17 a. bör kunna vara fill hjälp för kommunerna att trots knappa resurser kunnaerbjuda en större bredd i utbildningen än . 4.2Information om och rekrytering till vuxenutbildning Mittförslag: Kommunerna skall ansvara för att vuxna informeras om deutbildningsmöjligheter av olika slag som samhället erbjuder de vuxna. Komvux-utredningensförslag: Ytterligare resurser tillförs en för samtligavuxenutbildningsanordnare gemensam studie- och yrkesorientering (syo-funktion,se betänkandet s. 158). Utredningen anser emellertid också att man redan mednuvarande resurser hos kommunerna och hos olika vuxenutbildningsanordnare kangöra betydande insatser för att i större utsträckning rekryterakorttidsutbildade och resurssvaga grupper till olika slag av vuxenutbildning(se betänkandet s. 156). Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser är positiva till utökad och förstärkt syo. Nästan allaremissinstanser som berör förslaget om gemensam syo, dvs. ungefär hälften,tillstyrker. Flera remissinstanser pekar på problemet att arbetsförmedlingarnaspersonal inte har möjlighet att bedriva syo-verksamhet i tider av merapåtaglig arbetslöshet (se bil. 2 avsnitt 7.3). SSV-promemoriansförslag: Information om och rekrytering till SSV bör i största möjligautsträckning ske via kommunala informationskanaler, broschyrer och syo.Syo-verksamheten i komvux bör även svara för syo till presumtiva studerande vidSSV. Syo-verksamheten vid SSV bör i första hand inriktas mot SSV:s egna elever(se promemorian s. 32). Remissinstanserna:Kriminalvårdsstyrelsen tillstyrker enhetlighet. anser att komvuxi princip bör ansvara för information om olika utbildningsmöjligheter. Fördetta krävs ett nära samarbete mellan SSV och komvux. Enligt innebär förslaget förbättrad information om SSV, men det behövsresurser vid SSV för att alla skall få korrekt och aktuell information.Elevkåren vid SSV i (SSVH) finner förslaget om information genomkomvux för optimistiskt. Länsskolnämndeni och anser att SSV även ifortsättningen behöver arbeta med extern syo. och /SRanser att komvux syo-resurser är otillräckliga (se bil. 4 avsnitt 4). Skälför mitt förslag: Mitt framlagda förslag om skyldighet för kommuner ochlandstingskommuner att främja vuxnas deltagande i utbildning avser också enskyldighet att informera om de olika utbildningsmöjlighe- Prop.1983/84:169 18 Störst betydelse har därvid kommunernas ansvar förinformation om den kompetensinriktade vuxenutbildningen. Det är sannolikt att personer i behov av rådgivning omkompetensinriktad utbildning vänder sig till komvux i sin hemkommun. Det bördärför vara naturligt att komvux översiktligt informerar även om utbildningsmöjligheternainom SSV. I det följande kommer jag att föreslå att systemet medelevområden skall slopas (avsnitt 4.4). Vidare förordar jag ett utökat samrådöver kommungränserna beträffande komvux (avsnitt 8.4). Detta innebär ettsamarbete även i fråga om informationen om utbildningsmöjligheterna i komvux iregionen. Jag delar också komvux-utredningens uppfattning att manmed nuvarande resurser hos kommunerna och hos olika vuxenutbildningsanordnarekan göra värdefulla insatser för att i samarbete rekrytera korttidsutbildadeoch resurssvaga grupper till vuxenutbildning av olika slag. Samarbetet bör ävenomfatta vuxenutbildningsnämnderna och den uppsökande verksamhet som bedrivsmed bidrag från dessa. 4.3 I princip kostnadsfri utbildning Mitt förslag: Utbildningen i grundvux, komvux och SSV skalli princip vara kostnadsfri för deltagarna. Kommunerna skall dock få besluta attdeltagarna i komvux helt eller delvis själva skall bekosta sådana läroböcker,arbetsmaterial, skrivmaterial och andra undervisningshjälpmedel, som användsför eget bruk och får behållas. Motsvarande skall kunna beslutas för SSV. förslag: Utbildningen i grundvux ochkomvux skall vara kostnadsfri för eleverna (se betänkandet s. 384, 7§). Remissinstanserna: Synpunkter saknas. Skäl för mitt förslag: Komvux och SSV erbjuder utbildningsom svarar mot den som ges till ungdomar i ochgymnasieskolan. Enligt skollagen får avgift inte tas ut för undervisningen igrundskolan eller gymnasieskolan. Motsvarande föreskrifter finns i förordningen(1971:424) om och statlig vuxenutbildning och förordningen (1977:537)om grundutbildning för vuxna. Utbildningskostnaderna vid SSV bestrids helt avstaten. Avgifter för undervisningsmaterial får dock tas ut av eleverna vid SSV. Den närmare innebörden av bestämmelserna om avgiftsförbudoch av vissa andra bestämmelser av intresse i sammanhanget har uppfattats påolika sätt. a. mot bakgrund av det ekonomiska läget vill vissa kom- Prop.1983/84:169 19 muneratt elever i gymnasieskolan och komvux genom avgifter eller på annat sättsjälva skall bekosta främst vissa läroböcker. Grundvux, komvux och SSVbör, liksom och gymnasieskolan, enligt min mening i princip varakostnadsfria för eleverna. Undantag bör dock göras för läroböcker, arbetsmaterial,skrivmaterial och därmed jämförliga hjälpmedel inom komvuxoch SSV. Kommunernabör få besluta att eleverna i komvux själva skall svara för kostnaderna försådana hjälpmedel. En sådan möjlighet för kommunerna överensstämmer med denordning som i praktiken tillämpas inom gymnasieskolan. För SSW bör regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer få besluta motsvarande. 4.4Slopande av elevområden inom komvux m. m. Mittförslag: Systemet med elevområden för komvux slopas. Vuxna skall ha rätt att imån av plats tas in i komvux enligt gällande behörighets- och urvalsregler,oavsett i vilken kommun utbildningen anordnas. Även när det gäller grundvuxskall en sökande kunna få utbildning i annan kommun än hemkommunen. Sökande sommycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i hemkommunen skall dockinte kunna kräva att få gå i en annan kommuns grundvux eller komvux. Komvux-utredningensförslag: Vuxna skall ha rätt till intagning i komvux enligt de allmännabehörighets- och urvalsregler som gäller oavsett i vilken kommun kursenanordnas (se betänkandet s. 162). Remissinstanserna:En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget att slopa elevområdena.Göteborgs kommun är tveksam. Eftersom staten inte timmässigt ger kommunernakompensation för elever utanför den egna kommunen, drabbas större kommunersinvånare, hävdar . kommun menar att förslaget är till fördelför den enskilde men knappast för alla kommuner. Då kostnaderna drabbarhemkommunen bör, enligt , också denna kunna påverka var utbildningenfår genomföras (se bil. 2 avsnitt 8.1). Skälför mitt förslag: Variationerna i fråga om vilka komvux-kurser som erbjuds ärstora mellan olika kommuner. Nuvarande bestämmelser om elevomräden tillämpasinte strikt. 1 synnerhet vuxna som arbetar i en grannkommun har ofta bättretidsmässiga möjligheter att delta i komvux-kurser i denna kommun än ihemkommunen. Huvuddelen av kostnaderna för utbildning inom komvux är statliga.Som en allmän princip bör därför gälla att utbildningsmöjligheterna för vuxnainte begränsas till det kursutbud som finns i den egna kommunen. Skälen fördetta förstärks ytterligare Prop.1983/84:169 20 om den regionala samverkan, som jag föreslår i detföljande, kommer till stånd. Motsvarande rätt att tas in i utbildning oavsett var denanordnas bör gälla i fråga om grundvux, även om det troligen inte kommer attvara lika vanligt att grundvux-deltagare söker sig utbildning på längre avståndfrån bostaden. Principen kan emellertid inte gälla utan undantag. Den som mycket väl skulle kunna delta i samma slagsutbildning i hemkommunen bör inte kunna kräva att få gå i en annan kommuns komvuxeller grundvux. Det är denna andra kommunen som får ta ställning till omsökanden skall tas emot där. Hemkommunen bör dock höras i ärendet bl. a. medhänsyn till att den kan bli skyldig att betala s. k. interkommunal ersättningtill utbildningskommunen. Som jag återkommer till i det följande (avsnitt 4.5)bör rätt till interkommunal ersättning inte föreligga om eleven mycket välskulle ha kunnat delta i samma slags utbildning i hemkommunen och denna avråttden andra kommunen från att ta emot eleven eller inte hörts i ärendet.