prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Tull- ochbeskattningsreglerna bör, enligt min mening, inte medföra alt del är förenatmed ekonomiska nackdelar all investera i jämfört med atl investera iell annat nordiskt land. Jag vill därför redan nu avisera alt jag, sedaninvesteringen är slutförd och beloppen har preciserats, kommer all föreslåregeringen att hos hemställa om ell särskilt avskrivningsanslag förall neutralisera dessa skattetekniska olikheter. Anslaget skall användas föratt reducera den investeringskostnad som har all förränta." Tekniken med särskildaavskrivningsanslag lillämpas inle längre. 1 stället bör det kapital som jagföreslär skall omvandlas lill statslån minskas med del aktuella beloppet, somenligl en skrivelse från den 1 Ijanuari 1983 uppgår till 7,4 milj.kr. Därvid har även 1.0 milj. kr. avseende tull och mervärdesskall för om- ochtillbyggnad av den första antennen i inräknats. Vidare föreslår jag allett nytt fasl statskapital bildas genom att vissa av fastighetersom kan anses ha ell marknadsvärde uppvärderas med 1 760 milj. kr. Statens kravpå överskoll bör baseras pä detta statskapital. Räntesatsen bör vara statensavkastningsränla. Med hänsyn till all statsbudgeten tillgodoräknas devärdestegringar pä fasligheter som uppkommit t. om. budgetåret1983/84 anser all verket skall få disponera uppkommanderealisationsvinster vid eventuella framlida fastighetsförsäljningar. Jag delardenna uppfattning. Dock bör dispositionen av realisationsvinster somöverstiger 20 milj. kr. underställas regeringens prövning. För tydlighetens skullvill jag påpeka all milt förslag inleinnebär nägon ändring av de beloppsgränser som gäller för ochregeringens prövning av fastighelsförsäljningar utan endast frågan om dispositionsrättentill eventuella realisalionsvinsler. I samband medomläggningen till del nyafinansieringssystemet bör också den nuvarande bindningen av tillstatsbudgeten ändras. Anslaget "Teleanläggningar m.m." ochinkomstposten "avskrivningar" bör utgå. Endast eninkomstpost för inlevererade medel erfordras i fortsättningen.Ränta på det nya statslänet bör redovisas som en finansiell kostnad iteleverket och under poslen ränteinkomster i statsbudgeten. Då det nuvarande anslaget utgår kvarstår sannolikt reservationer på anslaget. De anvisadeanslagsmedel som inle disponerats bör återföras lill statsbudgeten. Del börankomma på regeringen alt besluta om formerna för detta när beloppenpreciserats. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 156 4.3.6 Nytt anslag H I. Försvarsinvesteringar vidteleverket För investeringaravseende försvarsberedskap krävs även fortsättningsvis ett anslag. Detta börbenämnas "H I. Försvarsinvesteringarvid ". För /85föreslär jag att 11,0 milj. kr. anvisas för ändamålet. Medelsbehovel avserinvesteringar för reservlelefonnätet, förstärkta lokaler, radio,materielförsörjning i krig och ledning i krig. Beloppet skall inletillföras statskapitalet. Monopolgränsen anpassas lill den tekniskautvecklingen m. m. Enligl riksdagsbeslutetår skall - utifrån den av beslutade inriktningen avverksamheten - följa den tekniska utvecklingen och anpassa monopolgränsenefter denna. Delta innebär självfallet inte atl självt kan beslutaom grundläggande förändringar i monopolavgränsningen, t.ex. atl lägga vanligatelefonapparater utanför monopolet. Under /83 fattade verketbeslut om att överföra vissa modemer för dalahastigheter upp lill I 200 bils/slill konkurrenssektorn. Modemer för högre dalahastigheter har ansetts alltjämtböra höra till monopolområdet av tekniska skäl. Denna ordning lillämpas fr.o.m.den Ijuli 1983. I treårsplanen har anmält sin avsikt alt i enlighetmed intentionerna i riksdagsbeslutet pröva när utvecklingen motiverar ytteriigareinskränkningar i nu gällande monopolavgränsning. Enligt min mening är detangelägel att det därvid görs en noggrann prövning av de sociala ochregionalpolitiska effekterna av ändrade monopolgränser. Som en följd av 1980 ärs beslut inrättades ettsärskilt godkännandekontor inom tekniska avdelning för provning avprivatägda utrustningar som skall anslutas till telenätet. S.k. T-märkning somvisar alt saluförda produkter är godkända för anslutning har tillämpats sedanhösten 1981. Vidare inrättades besväröver avslagsbeslul efter den tekniska provningen. Nämnden har ännu inle haftnågot ärende alt ta ställning till. har beslutat atlöppna möjligheten lill extern provning som alternativ lill provning vidteleverkets laboratorier. Godkännandet kommer dock alltjämt alt utfärdas avteleverkets godkännandekontor. Till grund för godkännandet kan ligga ettmälprotokoll från ett externt laboratorium som bedöms ha erforderiig kompetensoch självständighet. I vissa fall kan delta underlag behöva kompletteras medandra mätningar eller funklionsprovas t.ex.mot kopplingsutrustningar i telenätet. Sädana funktionsprov kan i princip barautföras av . Fördelen med att anlitaexterna laboratorier är kortare handläggningstid om mätprotokollet ärtillfredsställande och minskad belastning pä laboratorieresurser.Detta är särskilt fördelaktigt när allt fler produkter kan anslutas tilltelenätet. 1983/84:100 Bilaga 8 157 Speciella önskemål om sekretess kan också lättaretillgodoses. Intresse för attutnyttja denna möjlighet bedöms vara störst hos utländska tillverkare, somvill lansera en produkt i , och hos svenska eller utländskatillverkare som vill få en produkt godkänd i flera länder. I bådafallen kan det vara praktiskt att vända sig lill en utländsk matplats. Den nya möjligheten införs frän den 1mars 1984. Det är också avintresse all notera atl beslut ligger väl i linje med det arbetesom pågår nordiskt och iniernalionelll med all försöka harmonisera godkännandeprocedurerna. 5.2 Effekterna av det nya taxesystemet blev som väntat har, päregeringens uppdrag, i en skrivelse redovisat de Irafikalaoch ekonomiska effekterna av det nya telefon-taxesysiemet. En redovisning avdessa bör lämnas till . Den 12januari 1983genomfördes en omläggning av taxorna för inländska telefonsamtal. Upprepadmarkering för lokalsamtal infördes som lidsdifferentierade taxor infördes för allainländska samtal. För lokalsamtalinnebar ändringen att ett markeringsintervall tillämpasmåndagar-fredagar . Under övrig lid är intervallet . För inländska rikssamtal höjdes avgifterna med igenomsnitt under vardagar08.00-12.00. Under vardagar förblev avgifternaoförändrade, medan avgifterna sänktes med i genomsnitt30%. För samtal till utlandet innebar omläggningen inte någonförändring. Syftet medomläggningen vai att åstadkomma en jämnare belastning på telefonnätet genomatt flytta viss del av trafiken från de hårt belastade förmiddagstimmarnamåndag-fredag till andra lider. Omläggningen skulle också ske inom ramen för oförändrade intäkter förteleverket. För atl mäta deirafikala effekterna av laxeomläggningen har dels specialmätningarutförts pä vissa särskilt ulvaida telefonstationer i landet, dels analyser gjorts avantalet fakturerade markeringar fördelade på olika abonnentkategorier. Del preliminäraresultatet visar att en kraftig omfördelning av trafiken i tiden och mellanabonnentkategorier har ägt rum, medan totaltillväxten i stort settförblivit oförändrad. Kategorin "vanliga abonnemang", dvs.huvudsakligen privata hushåll, har ett betydligt lägre antal samtalsmarkeringar eftertaxeomläggningen orsakat dels av överflyttning av trafik lill "rabatleradtid", dels av att bosladsabonnenlerna bibehållit vanan att huvudsakligentelefonera och . För"systemabonnemangen", dvs. näringsliv och förvaltning, däremot tyder en starkökning av samlalsmarkeringarna på all denna kundgrupp är mera okänslig för tidsvarierade taxor. Beträffandetaxeornläggningens effekter på intäkler är hittillsvarandeirafikmätningar ännu otillräckliga för atl en tillförlitlig bedöm- 1983/84:100 Bilaga 8 158 ning skall kunna göras. Bilden komplicerasdessutom av den höjning av markeringsavgiften från 20 lill somgenomfördes . Svårigheter uppslår härigenom alt åstadkomma enrenodling av taxeomläggningens effekter. preliminärabedömning är dock att taxeomläggningen, som avsett, inle kommer all påverkaverkels totala intäkter. 5.3 Inget Jörslag angående holagshiUlning har undervåren 1983, på regeringens uppdrag, redovisat sin bedömning av framlidakonkurrenssituation och konsekvenserna i olika avseenden av om blir bolageller inte. Verket har föreslagit all övertors lill bolag den Ijuli 1984.Av redovisning framgår atl den tekniska och marknadsmässiga miljönför förändras under 1980-talel. Nya produkter och tjänster kommerall tillhandahållas i konkurrens med andra företag. Produkter inommonopolsekiorn bedöms komma alt genomgå en stagnerande volymutveckling medanlillväxipro-duklerna finns inom konkurrenssekiorn. Del ökande konkurrensinslagei skärper kraven påteleverkets konkurrensförmåga. har framhållit all del inle finnsanledning att förändra verkels hittillsvarande strategi med egen tillverkningoch därmed sammanhängande produktutveckling. För all fullfölja strategin krävsdock, enligt , all verket gör stora utvecklingsinsatser och all Teliär konkurrenskraftigt i fråga om produktion och produktförnyelse. Endast på delviset kan behålla sin strategiska roll för och verket därmedbibehålla sin oberoende ställning gentemot andra leverantörer. haranmält all man, om blir bolag, avser all lägga utvecklingsuppdrag hosTeli pä 25 milj. kr. under tre är för utveckling av en ny generationterminaler och system. Enligt förbättras också sysselsättningslägetinom genom en sådan insats för produktutveckling tillsammans med ökadeansträngningar för atl sälja produklion även till andra än , iSverige och utomlands. Verkets bedömning är dock att minskningar avpersonalstyrkan ändå inte kan undvikas. De tekniska ochmarknadsmässiga förändringarna på teleområdet innebär delvis nyaförutsättningar för samarbetet mellan och LM (LME). Detgemensamma utvecklingsarbetet har hittillshuvudsakligen avsett framtagning av en ny generation publika teleslalioner.Både och , liksom många andra tele- och dataföretag, inriktaremellertid i ökande utsträckning sina resurser på lerminalområdel och på systemför s.k. kontorsautomation. Utvecklingen inger vissosäkerhet om det framtida samarbetets utformning. och har också i engemensam skrivelse lill regeringen tagit upp denna fråga. Regeringen harbeslutat att förulsältningarna för del fortsatta samarbetet mellan televerketoch LME nu bör klarläggas av en särskild förhand- Prop.1983/84:100 Bilaga 8 159 Därvid bör även möjligheterna lillsamarbete mellan och andra parter klariäggas. Uppgiften skallutföras i nära kontakt med de berörda centrala arbetstagarorganisationerna. Förhandlingsmannen bör enligt sina direktivinleda sill arbete med all orientera sig om de diskussioner som f. n. försmellan och eller andra företag. Förhandlingsmannen bör klarläggapå vilka områden ömsesidiga fördelar kan uppnäs genom ett samarbete. Han bördärvid undersöka förutsättningarna för samarbete inte bara i fråga omutveckling också i fråga om produklion, försäljning, installation ochunderhäll av hård- och mjukvara avseende telemateriel. Förhandlingsarbetet böromfatta befintlig och planerad verksamhet såväl i som utomlands. Överläggningarnaskall också klarlägga i vilka organisatoriska former samarbetet i olikaavseenden bör ske. Arbetet skall bedrivasskyndsamt. Frågan om framlida verksamhetsform bör inte slutligt avgörasförrän resultatet av överiäggningarna föreligger. Jag kommer därför all senareåterkomma lill regeringen i denna fråga. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår atl 1. ta del av vad jag haranfört om finansieringen av verksamhet, 2. bemyndiga regeringen allmedge alt finansierar icke konkurrensulsalta abonnentutrustningarvia , 3. bemyndiga regeringen altfastställa ram för garantiåtaganden gentemot , 4. godkänna den föreslagnaformen för finansiell styrning av och utvecklingen av verkelsräntabilitet och soliditet under budgetåren 1984/85-1986/87, 5. godkänna televerketsinvesteringsplan för budgetåren 1984/85-1986/87, 6. bemyndiga regeringen attbesluta om höjningar av aktiekapitalet i , 7. bemyndiga regeringen allbesluta om aktieförvärv som görs av , 8. godkänna alt televerketsstatskapital per omvandlas lill ell amorleringsfritt statslånpä del sätt som jag har redovisal, 9. godkänna vad jag haranfört om ett nytt statskapital, 10. godkänna vad jag haranfört om televerkels rätt all disponera realisationsvinster vidfaslighetsförsäljning, Frop.1983/84:100 Bilaga 8 160 11. till Försvarsinvestcringarvid för budgelårel 1984/85 anvisa ett reservationsanslag på11 , 12. ta del av vad jaghar anfört under avsnittet Övriga frågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 161 Under littera I tas sammanlagt upp 18 anslagvarav anslagen I l.-I 5. och I 18. avser transportrådets verksamhet. 16.-18.statens meteorologiska och hydrologiska institut, 19.-111. slalens väg- ochtrafikinslitut och 112:-114. statens geotekniska institut. 1982/83 Utgift 12626000 1983/84 Anslag 13 800000 1984/85 Förslag 14482000 () ärförvaltningsmyndighet för vissa uppgifter rörande trafikplanering,energihushållning och totalförsvarsplanering inom transportsektorn, stöd lillkollektivtrafiken, transportstöd för och saml päyrkestrafikområdet. TPR svarar även för kanslifunktionen för buss- ochtaxivärderingsnämnden samt kolleklivtrafiknämnden. TPR leds av en styrelse. I styrelsen ingärgeneraldirektören och sju ledamöter som utses av regeringen och som företräderriksdagen och näringslivet. TPR är organisatoriskt indelat i tvä enheter. TillTPR är knutet en rådgivande delegation för beredskapsplanering m.m. Vidarefinns inrättat en samrådsgrupp för yrkeslrafikfrägor samt en referensgrupp förhandikappfrågor. TPR:s arbetsuppgifter på yrkestrafikområdel ärdelvis avgifisbelagda. Inkomsterna redovisas pä statsbudgetens inkomstsida ochberäknas uppgå till nära 2 milj. kr. för nästa budgelår (1982/83 1,7 milj.kr. TPR har i sinanslagsframställning redovisal en plan enligt huvudförslaget, som innebär enbesparing pä sammanlagt 10 procenl . en nedskärning av verksamheten inom energihushållning,handikappanpassning av kollekliva färdmedel och drivmedelsransonering. Vidareförutsätter planen att kanslifunktionen för riksfärdljänsten överfors lillTPR. TPR har analyserat konsekvenserna av ennedskärning enligl huvudalternativet. Analysen visar atl på energiområdet ärmöjligheterna begränsade atl genomföra informationskampanjer, projektoch modelltillämpningar. Nedskärningar kan därmed få lill följd att antingeninformations- eller projektverksamheten lidvishelt omöjliggörs eller atl utbytet av verksamheterna blir bristfälligt. Ennödvändig förutsättning för alt riksda-11 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 162 gens uppställda sparmål för energi skall kunnatillgodoses är därför enligt TPR all minst oförändrade resurser förenergihushållning kan påräknas under kommande verksamhetsår. Huvudalternativet innebärvidare atl en personalminskning sker på området för drivmedelsransonering. TPRkonstaterar här att redan nuvarande personalsituation med endast trehandläggartjänster för att vidmakthålla och utveckla drivmedelsransoneringen ärbesvärande. Alternativet lill ransoneringsberedskap utgörs främst av ökadberedskapslagring som innebär höga kostnader. TPR bedömer därför att en godransoneringsberedskap är ett betydligt.mera lönsamt alternativ för samhället. Huvudalternativetsförslag atl flytta kanslifunktionen för riksfärdtjänsten till TPR bedömsdäremot ge en statsfinansiell besparing. Med hänsyn till de arbetsuppgifter ochden organisation som TPR redan har på handikappområdet anges att förslagetinnebär en naluriig och rationell integrering av olika myndighetsuppgifter. När det gällerbesparingar har TPR vidare fört fram ell förslag utöver vad huvudalternativetstipulerar. Förslaget innebär att uppgiften all handlägga bidraget tillgymnasieelevernas skolresor överiors från centrala sludiestödsnämnden lillTPR. Genom alt TPR redan handhar olika stöd till kollektivtrafiken kan därmedenligt TPR en förenklad administration uppnås vilket ger besparingarför statsförvaltningen. TPR har vidare i sin anslagsframställningföreslagit följande: Kompensation för pris-och löneökningar med . En samlad prognos förpersontrafikens utveckling fram med fördelning på resändamäl ochtransportmedel. För detta ändamål begärs en engångsanvisning om ,avseende koslnader för databearbetning, metodik- och analysarbete. För att kunna möta del ökade behov av utbildning som behövsför att myndighetens personal skall kunna klara av de ralionaliseringsåtgärdersom krävs och ges möjlighet atl la sig an förändrade arbetsuppgifter beräknasen engångsanvisning om . Utökade insalser inomdel ekonomiska försvaret för sammanlagt . som en engångsanvisning. Merparten av medlen föreslås an vändas för all fortsätta utvecklingen av ett nytt system för drivmedelsran sonering (). Vidare ingår i förslaget utbildning av beredskaps planläggande och krigsplacerad personal hos civilbefälhuvare och länssty relser (. ), en studie av sårbarhetsfrågor inom åkerinäringen m, h. t. utvecklingen av datoriserad iransporiplanering och ledningssystem (.) samt produktion av dalalistor med fordonsuppgifier anpassade för liinsslyrelsernas krigslransportplanläggning (. TPR har vidare i sambandmed sin anslagsframställning redovisatregeringsuppdraget alt följa bränsleförbrukningen för nya personbilar. TPRanger all nedgången i den genomsnillliga bränsleförbrukningen i nya bilar nuhar bromsals upp och all förbrukningen 1983 lorde komma att ligga på Prop.1983/84:100 Bilaga 8 163 ungefär samma nivå som 1981 och 1982. TPRbedömer dock att utvecklingen ännu inte ger anledning förvänta annat än atl demål som uppställts av om bränsleförbrukningen kommer att kunnauppfyllas. När del gäller TPR:sbesparingsförslag kommer jag under behandlingen av anslaget I 4. föreslå attriksfärdljänsten permanentas och att TPR övertar de uppgifter som skötsav . Förslaget innebär atl den nuvarandeadministrationen för riksfärdljänsten kan reduceras och atl vissa kvarvarandekoslnader för personal och expenser övertlyttas lill TPR. Jag har förutsatt alldessa merkostnader avräknas anslaget I 4. Vad gäller TPR:s förslagom en överflyttning av handläggningen av statsbidraget till gymnasieeleversskolresor frän centrala sludiestödsnämnden till TPR vill jag erinra om allbidragels utformning behandlats av (prop, 1982/83:129, SfU1982/83:25, rskr 1982/83:386). Jag har mot denna bakgrund, i samråd med chefenför , bedömt att TPR:s förslag bör bli föremål förytterligare överväganden inom . Jag anser vidare all blandTPR:s reformönskemål är det angeläget alt en samordnad prognos kan tas framöver persontransporternas utveckling. Som jag framhöll i 1983 årsbudgetproposition fordrar en ändamålsenlig trafikplanering all ett konsistentplaneringsunderlag finns på trafikområdet i form av översikter och prognoser.TPR har under innevarande budgetår färdigställt en godstransporlprognos förutvecklingen fram till är 2000. Jag finner det lämpligt alt TPR även lar framen prognos över persontrafiken. I sammanhanget vill jagerinra om atl iransporlforskningsdelegalionen (TFD) sedan några år tillbakastöder ett omfattande FoU-projekt om interregionala personresor vid Umeåuniversitet. Metodarbetei i detta projekt avses bilda en viktig grund för TPR:sprognosarbete. Jag anser alt finansieringen av det föreslagna prognosarbeletböi* kunna ske inom den samlade ram som f. n. avsälis för prognos- ochmelodikarbete inom TFD:s och TPR:s verksamhetsområde. Jag förutsätter här, ilikhet med vad som varit fallet vid utarbetandet av godstransportprognosen, allen nära samverkan kommer till stånd mellan TPR och irafikverken. Jag avstyrkerdärmed att TPR tillförs extra resurser över anslaget och förutsätter atlfinansieringsfrågan blir löst i samverkan mellan inom befintligaramar. Jag bedömer även TPR:sförslag om ökade insatser för personalutbildning som angelägel. Skall TPRkunna svara mot uppställda krav på såväl besparingar, rationaliseringar som nyaoch förändrade arbetsuppgifter krävs en kompetent personal. Jag anser dock allbehovet i huvudsak bör genom interna omprioriteringar inommyndighetsanslaget. 1983/84:100 Bilaga 8 164 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (+ 437000) (-1-437000) För åtgärder inom detekonomiska försvaret harjag, efter samråd med chefen för försvarsdepartementet,godtagit TPR:s förslag. Detta innebär att sammanlagt . bör anvisas somen engångsanvisning saml . för drift- och förvaltningskostnader. Med hänvisning till vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att till Transportrådetför /85 anvisa ell förslagsanslag på . Transportstöd för m. m. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslaget gestransportstöd för att utveckla näringslivet och minska de kostnadsmässigaölägenheter som följer med de stora avstånden i de norra delarna av landet. Transportstödet är ettfraktbidrag i efterskott lill förelag. Bidrag lämnas för järnvägs- ochlandsvägstransporter i yrkesmässig trafik. Del gäller transporter av dels varorsom förädlats inom stödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissajordbruks- och livsmedelsprodukter som härrör från stödområdet, dels råvaror ochhalvfabrikat som anskaffas av företag i stödområdet inom vissa bestämdanäringsgrenar. Transportstödet lämnasmed avnettofraklkostnaden beroende på transportsträckans längd och var denbidragsberättigade verksamheten ligger inom stödområdet. Behovet av bidragsmedelär beroende av dels de stödberätligade transporternas omfattning, delstransportkostnadernas förändringar. Med utgångspunkt i ell medelsbehov av 182milj. för är 1983 och med en av 1983/84:100 Bilaga 8 165 konjunklurtorhållandena betingad volym- ochkostnadsökning om sju resp. beräknar TPR anslagsbehovet till 202milj. för /85. Regeringen har motbakgrund av regionalpolitiska beslut .1982 (prop. 1981/82:113, AU 1981/82:23, rskr 1981/82:388) tillkallaten parlamentarisk utredning (I 1982:05) för all ta fram underlag för deframtida regionalpoliliska stödinsatsernas inriktning och omfattning.Utredningen har bl. a. i uppgift att avväga stödinsatser mellan generellaregionalpolitiska medel, som exempelvis transportstödet, och seleklivaregionalpoliliska medel. Utredningen skall arbeta skyndsamt och vara klarsenast . Jag anser mot dennabakgrund att transportstödet tills vidare bör lämnas enligt de bidragsreglersom gäller . Jag förutsätter här att TPR, med bibehållen kontroll avväsentliga kostnadspäverkande variabler, fortsätter sitt arbetet med att sökaförenkla och schablonisera bidragsgivningen. När det gäller stödetsfinansiering harjag, efter samråd med chefen för industridepartementet, funnitdet lämpligt att stödet, liksom för tidigare budgetår, delvis avräknas mot denregionalpolitiska beslutsramen under fjortonde huvudtiteln. Sålunda harjagbedömt att .37 milj. kr. bör avräknas mot denna ram. Detta motsvarar denberäknade kostnadsökningen under bidragsärel 1984 som orsakats av 1982 årsregionalpolitiska beslut om ett förstärkt transportstöd. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Transportstödför m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag på202000000 kr. 1982/83 Utgift 55400000 1983/84 Anslag 62500000 1984/85 Förslag 47000000 Från anslaget gesstatsbidrag för trafiken till och från . Transportstödet omfattar såvälperson- som godsbefordran i fäijetrafiken pä och är inbyggt i den taxasom tillämpar. Vidare ges från anslaget ett bidrag tilltransportföretagen för att täcka de merkostnader som inte kompenseras av det s.k. Gotlandstillägget. För persontrafikeninnebär stödet att priset för en färjeresa är anpassat till priset för enandraklassbiljett på tåg för motsvarande färdsträcka. De olika formerna av stödtill godstrafiken innebär att transportförmedlingsföretagen och med demsamverkande transportföretag kan tillämpa samma taxa i Gotlandstrafiken som förövrig inrikestrafik i landet. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 166 För /85har TPR beräknat medelsbehovet till 57 milj. kr. Härav avser 52 milj. kr.underskott i verksamhet och 5 milj. kr.