prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Arbetslösheten har gått ned något i menhar fortsatt att stiga i , där nu 19 miljoner människor går utanarbete. Den kraftiga uppgången i den ekonomiska aktiviteten iFörenta Staterna är i stor utsträckning en följd av den ekonomiska politikensomläggning . genomfördes en kraftigpenningpoli-tisk åtstramning med snabbt ökande arbetslöshet och sjunkandeinvesteringar som följd. De skattelättnader och ökande försvarsutgifter som utgjortviktiga inslag i Reaganadministrationens politiska program har lett till storaoch växande budgetunderskott som i förening med en restriktiv penningpolitikvarit orsaken till det höga ränteläget i och utanför Förenta Staterna.Penningpolitiken har dock givits en mer expansivutformning. Den nominella räntan har härigenom kunnat nedbringas frän desstidigare extremt höga nivå. Den ligger dock kvar på en nivå som innebär enhistoriskt sett mycket hög realränta. Den aktivitetsuppgång som ägt rum under1983 får därför ses som ett resultat av att såväl finans- som penningpolitikenlagts om i expansiv riktning. Återhämtningen i har gett utslag i ökadsysselsättning och arbetslösheten har minskat något, från dennivå på som blev följden av den utdragna recessionen. I de större västeuropeiska länderna har finanspolitikenförblivit restriktiv, vilket bidragit till att hålla tillbaka den ekonomiskaaktiviteten. I beräknas bruttonationalprodukten haökat med i årstakt , en tillväxt som främstburits upp av den privata konsumtionen och bostadbyggandet. I Storbritannienhar tillväxten varit större än väntat och även där privata konsumtionen lämnat de största bidragen till efterfrå-geökningen.Även en lageruppbyggnad och en viss investerings- och exportökning harbidragit till en BNP-tillväxt som beräknas ha uppgått till i årstaktunder . Aktiviteten tycks dock ha dämpats de Prop.1983/84:40 11 I har aktiviteten hållitstillbaka av. den ekonomiska politiken som givits en starkt restriktivinriktning i syfte att begränsa underskotten i bytesbalansen och den statligabudgeten. Den japanska ekonomin har inte drabbats lika hårt avlågkonjunkturen som andra länder och en tillväxttakt om har kunnatupprätthållas . i är hardockden interna efterfrågan utvecklats svagt; har exporttillväxtenhållits tillbaka av en svag världshandel och av de handelsrestriktioner som nuriktas mot japansk export. Denuppgång som inletts i OECD-området kan förväntas fortsätta under återstoden avår 1983 och under är 1984 men uppgången kan i fråga om styrka komma att varierabetydligt mellan länderna. I kommer sannolikt den nuvarandemycket starka tillväxten att dämpas , bl. a. till följd avatt realräntan ligger kvar på en hög nivå. Om inga ytterligare räntehöjningarinträffar bör dock en tillväxttakt i den amerikanska ekonomin om kunnabibehållas . I förutsätts exporten lämna ettsuccessivt allt större bidrag till tillväxten, som den inhemskaefterfrågan sannolikt förblir svag. Tillväxten i bruttonationalproduktenkommer knappast att överstiga för året i genomsnitt. 1 FörbundsrepublikenTyskland antas en ökande export också medföra ökade industriinvesteringar. FörVästeu ropa i övrigt torde emellertid ett fortsatt lågt kapacitetsutnyttjandeoch höga realräntor hälla tillbaka investeringsutvecklingen. Den tillväxt somförutses i kommer på sin höjd att kunna hejda en vidare ökning avden extremt höga arbetslösheten. I förutses en förbättrad exporttillväxt under år1984 liksom en viss förstärkning av den interna efterfrågan. Tillväxten väntasöka från till . Tillväxten i OECD-området totalt beräknas bli år1983 och . Dessa bedömningar är emellertid osäkra pä flerapunkter. Detta gäller inte minst hur den ekonomiska politiken kommer attutformas. Det kan inte uteslutas att finansieringen av de stora och växandeamerikanska budgetunderskotten ånyo driver upp räntan i närkreditefterfrägan frän näringslivet åter ökar. Följden skulle bl. a; bli enytteriigare dämpning av uppgången i industriländerna med negativa konsekvenserför investeringsutvecklingen och sysselsättningen. Vidare skulle en anpassningav växelkurserna till underliggande ekonomiska förhållanden försväras.Skuidproblemen skulle förvärras för mänga och tvinga dem till hårdaanpassningsåtgärder med ytterligare efterfrågebortfall i världsekonomin somföljd. Även utan ytterligare räntehöjningar är den finansiellautvecklingen problematisk. Det är alltjämt ovisst huruvida finansiella resurserunder det närmaste året kommer att kunna göras tillgängliga för skuldtyngdaländer i tillräcklig utsträckning för att klara deras akuta betalningsproblem.Oviss- 1983/84:40 12 hetengäller både omfattningen av de privata bankernas utlåning och utlåningskapacitetenhos internationella organisationer som ochVärldsbanken. Stor osäkerhet råder ocksåom växelkursutvecklingen och i synnerhet dollarns utveckling. De växandeunderskotten i handels-och bytesbalans talar å ena sidan fören sjunkande dollarkurs. En fortsatt hög eller höjd räntenivå i FörentaStaterna och fortsatt politisk oro i världen kan å andra sidan innebära attdollarkursen hålls uppe. Ett påtagligt hot mot en stabilåterhämtning av väridsekonomin kommer från de starka inslagen av protektionismsom gjort sig gällande . En rad olika ingrepp, ofta av öppetGATT-stridig natur, har vidtagits för att begränsa konkurrensen i såväl kris-som tillväxtbranscher. I den mån denna utveckling inte bryts kan väridshandelnoch därmed produktionsuppgången bromsas upp. I fråga omoljeprisutvecklingen har osäkerheten minskat något. De olje-producerandeländerna har lyckats anpassa sitt utbud, av olja till den rådande lågaefterfrågan, vilket gjort att oljepriset i stort sett legat fast. Den ledigaproduktionskapaciteten är omfattande och lagren är fortfarande så stora att dettorde vara rimligt att räkna med fortsatt prisstabilitet. Krigstillstånd elleravspärrningar kan dock snabbt förändra bilden. Det finns såledesanledning att sätta vissa frågetecken för hur bestående den inleddaåterhämtningen är. Det är därför utomordentligt viktigt att den ekonomiskapolitiken i industriländerna nu inriktas på att säkra en kraftig och stabiluppgång. För att detta skall kunna uppnås krävs att en bättre internationellsamordning av politiken kommer till stånd och att varje land vid utformningenav sin ekonomiska politik tar vederbörlig hänsyn fill dess verkningar på andraländer. Uppenbart är att en bättre avvägning mellan finans- ochpenningpolitiken i skulle kunna åstadkomma en rimligare ränte-och växelkursutveckling och därmed bidra till att uppgången förstärks ochstabiliseras. Länder som har en låg inflation och en stark bytesbalans börockså kunna ha ett utrymme för en mindre restriktiv ekonomisk politik ochdärmed främja en ökad tillväxt. Med en lägre ränta och förbättradetillväxtutsikter skulle två viktiga villkor vara uppfyllda för att deninvesteringsuppgång skall komma till stånd som måste ta vid om återhämtningenskall bli bestående. Prop.1983/84:40 13 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1982-1984 3 1/2 4 1/2 3 1/2 2 1 1/2 1 1/2 3 1/4 1 1/4 - totalt -0,4 21/4 3 Den svenska ekonomin Läget för den svenska industrin har förbättrats under år1983. Orderingång och produktion har ökat. Produktionsökningen berorväsentligen på en god exportkonjunktur, men även orderingången frånhemmamarknaden har förbättrats. Framgångarna på exportrriarknaderna förklarastill en del av den allmänt förbättrade internationella konjunkturen menhuvudsakligen av den svenska industrins väsentligt förbättrade konkurrensläge. Den snabba exporttillväxten har medfört att handelsbalansenutvecklats betydligt gynnsammare än väntat. t. o. m. septembervisar handelsbalansen ett överskott om . Det bör docknoteras att den gynnsamma handelsbalansutvecklingen delvis är av tillfällignatur. Exporten av råvaror, fartyg och petroleumprodukter har sålunda ökatbetydligt snabbare än övriga varor. Denna utveckling kommer antagligen inteatt hälla i sig framöver. Det är rimligt att räkna med en mer dämpad export avdessa varor, som importen på nytt tar fart i takt med att deninhemska eftertrågan ökar. Även omden gynnsamma exportutvecklingen delvis kan förklaras av tillfälliga faktorer,har exporten av bearbetade varor, som svarar för ca 75%avden totalavaruexporten, likväl utvecklats gynnsamt . Svensk industri hargjort betydande marknadsandelsvinster. Dessa andelsvinster kan i huvudsakåterföras på devalveringen , som gjort det möjligt för svenskaföretag att sänka sina relativa exportpriser och att även i andra avseendenstärka sin konkurrensposition. Andelsvinsterna innebär emellertid att endast endel av de stora andelsförluster som svensk industri gjorde nu haråtertagits. 1983/84:40 14 För bytesbalansen som helhet förutses etl underskott år1983 på , vilket innebär ungefär en halvering av detunderskott som förutsågs i kompletteringspropositionen , (tabell 3). Även om orderingång och produktion vänt uppåt, tar detavsevärd tid innan en motsvarande uppgång kan noteras i industrisysselsättningoch investeringar. Normalt får man räkna med att det tar åtminstone fråndet att industriproduktionen börjar öka till dess alt sysselsättningen ökar.Mot bakgrund av den långdragna konjunkturavmattning som rått har många företagen avsevärd ledig kapacitet som först måste utnyttjas innan man nyanställerpersonal och bygger ut kapaciteten. Vissa positiva tecken förindustrisysselsättningen kan emellertid redan nu noteras. Nedgången isysselsättningen har bromsats upp och antalet varsel om personalinskränkningarligger på en klart lägre nivå än . Konsumentprisstegringen ligger mätt över på . Även om detta pä sikt är en alldeles för snabbprisstegring innebär den ändock en lägre ökningstakt än vad som förutsågsenligt de prognoser som presenterats tidigare. Devalveringens genomslag pä importprisernaoch de höjningar av indirekta skatter som skett förklarar till en del varförprisstegrihgslakten fortfarande ligger över omväridens. Den inhemska efterfrågeutvecklingen har varit svagare änvad som förutspäddes , främst till följd av alt minskningen i denprivata konsumtionen och lagerneddragningen tycks bli kraftigare än väntat. Mellanförsta och sjönk den privata konsumtionenmed . Mot bakgrund av den uppskattning som kan göras av hushållensinkomster , tyder det på en markerad uppgång i hushållenssparande. förutses den privata konsumtionen minska med . Även investeringsuivecklingen har blivit svagare änväntat, det gäller såväl näringslivets fasta investeringar sombosladsinvesteringarna. Investeringarna i forskning, utveckling ochmarknadsföring har dock legat på en hög nivå. Utvecklingen av den offentligakonsumtionen ligger emellertid i linje med prognoserna. Av den kommunalakonsumtionsökningen pä drygt 2,förklaras av ökadeberedskapsarbeten och huvudmannaskapsförändringar. Arbetsmarknadslägel har varit kärvt . Antaletsysselsatta har visserligen ökat, men har antalet personer iarbetskraften ökat, varför arbetslösheten har legat på en hög nivå. Motbakgrund av de åtgärder som vidtagits bör emellertid en förbättring ske motslutet av året. Den utblick mot är 1984 som jag nu skall redogöra för ären preliminär bedömning av den ekonomiska utvecklingen . 1budgetpropositionen kommer jag all redovisa en mer fullständigprognos. Prop.1983/84:40 15 Detbör vara möjligt att uppnå en relativt god tillväxt i densvenska ekonomin. Investeringsverksamheten bör komma igång och en viss ökningske av den privata konsumtionen. Till följd av en fortsatt god exportutvecklingbör vidare bytesbalansunderskottei kunna reduceras ytterligare. Under loppetav bör också sysselsättningsläget kunna förbättras. Möjligheternaatt nå denna ljusare ekonomiska utveckling beror emellertid på om pris- ochkostnadsstegringarna kan hållas tillbaka så att konkurrenskraften bevaras. Ikompletteringspropositionen redovisades kalkyler över den svenska ekonominsutveckling vid olika löne- och prisstegringstakter. Även om dylikaberäkningar naturligtvis alltid innehåller ett mått av osäkerhet varslutsatsen entydig. Endast en låg pris- och lönestegringstakt gör det möjligtatt hävda den ekonomiska politikens centrala mål. Mot den bakgrunden har jagkalkylmässigt antagit en lönekostnadsökning om totalt . Enlönekoslnadsökning av denna storieks-ordning bör göra det möjligt att få nerinflationen till nivån under loppet av 1984. Vidare skulle dennakostnadsökning göra det möjligt för företagen att hålla sina relativaexportpriser oförändrade och därmed kunna göra ytterligare andelsvinster påsåväl export- som på hemmamarknaderna. Vad gäller utrikeshandelnväntas marknaden för bearbetade varor växa i volym. Med det anlagandejag gjort om den interna kostnadsutvecklingen och företagensprissättningsbeleende bör en exportiillväxt för bearbetade varor om varamöjlig. För den totala exporten av varor och tjänster väntas en volymtillväxtom . Den goda exportutvecklingen i kombination med att importen förutsesöka relativt måttligt, trots en markerad ökning av den inhemska efterfrågan,medför en fortsatt förbättring av bytesbalansen. Bruttoinvesteringarnaförutses minskningar öka något i volym. Industriproduktionenvärnas öka i volym. Den ökning av kapacitetsutnyttjandet som noteratsi år bör således fortsätta. har också företagens lönsamhet kraftigtförbättrats. Detta bör sammantaget leda till att industrin börjar bygga utkapaciteten nästa är. För lagerinvesteringarnas del förutses en kraftigomsvängning mellan och . I takt med att efterfrågan ochproduktion stiger, ökar också företagens behov att bygga upp såväl insats- somfärdigvarulager. Även den privatakonsumtionen bör kunna öka något 1984. Den gynnsamma prisutveckling som kartuppnäs vid den löneökning som antagits medför att hushållens reala inkomsterkan väntas öka . Vid denna bedömning har hänsyn tagits till debudgetförstärkande åtgärder som föreslås. När det gäller denoffentliga sektorn väntas denna sammantaget fortsätta att öka i volym 1984. Denstatliga konsumtionen väntas minska något. Prop.1983/84:40 16 grundkalkylför den kommunala sektorn pekar mot en volymökning på 1,. I min bedömning harjag emellertid också tagit hänsyn till den sysselsättningsökning som kan väntasnär verksamheten med s.k. ungdomslag kommer igång. Angåendekommunernas ekonomiska läge vill jag framhålla att det är ljusare än vadtidigare bedömningar pekade på. De kommunala bokslut för som nuföreligger visar på en konsolidering för den kommunala sektorn. Preliminärakalkyler för visar ett gynnsamt finansiellt läge under förutsättningatt kostnadsutvecklingen kan hållas nere. En sysselsättningsökning kan ocksåförutses och kommunalskattehöjningarna synes bli mycket begränsade. Jag vill i detta sammanhangnämna att jag kommer att ta ' initiativ till överläggningar medrepresentanter för kommuner och landsting om den kommunalekonomiskautvecklingen . Sammantagetbedömer jag att den totala produktionen, BNP, kan väntas öka med nästaår. Även vid en förhållandevis god produktivitetstillväxt bör därför detunderiiggande sysselsättningsläget förbättras. Denna bedömning stämmer ocksåmed den bild som framkommer i länsarbetsnämndernas rapporter. Industrisysselsättningenbör av kraftiga minskningar kunna öka. Den privatatjänstesektorn, med närmare 1,5 miljoner sysselsatta och därmed densysselsättningsmässigt mest betydande sektorn i samhällsekonomin, väntasfortsätta att expandera relativt kraftigt. Kommunerna väntas, som nämnts,fortsätta att öka sysselsättningen. Läggerman därtill effekter av de sysselsättningsåtgärder som regeringen nyligenföreslagit bör arbetslösheten, trots ett ökande arbetskraftsutbud,kunna minska påtagligt under nästa är. Vadgäller den finansiella utvecklingen i ekonomin, vill jag framhålla att dencentrala uppgiften för penning- och kreditpolitiken förblir att begränsa denlikviditetsökning i näringslivet som budgetunderskotten ger upphov till. Enbetydande del av statens upplåningsbehov måste således täckas utanförbanksystemet i företag och hushåll. Statensupplåning har blivit så stor att en allt större del måste ske på marknadenutanför banker och försäkringsinstitut och villkoren måste anpassas därefter.Den svenska penningmarknaden har utvecklats snabbt och staten kommer även ifortsättningen att vara en mycket stor låntagare på marknaden. Åtgärder haräven vidtagits för att öka hushållens andel av budgetunderskottens finansieringoch för att åstadkomma längre löptider för statsupplåningen. Här bör särskiltnämnas de förändringar som gjorts för att bredda marknaden förpremieobligationer, introduktion av statsskuldväxlar med 24 månaders löptidsamt introduktionen av oprioriterade statsobligationer, riksobligationer, med enlöptid på 3 Vj år och mer. Regeringen har vidare föreslagit ett nytt sparsystemför hushållen, del s. k. allemansparandet, som avses bli infört den 1 aprilnästa år och som då skall Den ena av de båda sparformer somföreslås ingå i allemanssparandet, det s.k. rikssparkontona, är utformade såatt hushällens sparande kanaliseras via bankerna till ochdärmed bidrar till att täcka en - låt vara mindre - del av statsupplåningen. Trots den bytesbalansförbättring som förutses för nästaår, kommer alltjämt stora krav att ställas pä den statliga utlandsupplåningen.Det kommer vidare alltfort att krävas ett relativt högt ränteläge i såatt en god balans i de privata kapitalrörelserna kan upprätthållas. Import, varor och tjänster -0,2 -4,1 -17,3 -5,0 Statliga myndigheter och affärsverk -2,0 -2,1 -6,1 -0,3 -2,5 -1,8 Export, varor och tjänster Lageromslagi förhällande till föregående års BNP. Export av varor, fob Import av varor, cif -16,7 2 1983/84. 1983/84:40 18 4 Politik för full sysselsättning och låg inflation Regeringenhar i en rad sammanhang, bl. a. i kompletteringspropositionen ,framhållit att det är av avgörande betydelse för våra möjligheter att lösa deekonomiska problemen att den inflationsutveckling, som präglat , bryts. En lägre prisstegringstakt är nödvändig för att den förbättring avdet svenska näringslivets konkurrenskraft, som åstadkoms genom Qoläretsdevalvering och den åtföljande omläggningen av den ekonomiska politiken, inteskall urgröpas. Effekternaav olika prisstegringstakter i den svenska ekonomin under de närmaste årenbelystes utföriigt i en särskild bilaga till årets kompletteringsproposition(Svensk ekonomi 1984 och 1985, bilaga 1.2 till prop. 1982/ 83: 150).Slutsatserna av den analysen är att en fortsatt snabb inflationsutveckling viaett kraftigt höjt nominellt kostnadsläge skulle leda till att svensk produktionånyo börjar tappa marknadsandelar på både export-och hemmamarknaderna. Ensnabbare kostnadsstegring skulle även kraftigt undergräva kommunernasmöjlighet att expandera sin verksamhet och därmed öka sin sysselsättning,eftersom deras inkomster i stort sett redan är givnaav skatteutfallet . Därtill skulle pensionärernas disponiblainkomster reduceras avsevärt mer vid en högre inflation, eftersomuppräkningen av basbeloppet för är given. Den svagareinkomstutvecklingen för hushållen, som skulle bli följden av en högreinflation, skulle medföra en sämre utveckling även för den privatakonsumtionen. Med en försvagning av efterfrågan från såväl den inhemskaekonomin som den internationella marknaden skulle produktionen utvecklasmycket svagt och en ökning av arbetslösheten därmed bli oundviklig. Viden lägre nominell kostnadsutveckling men med antagande om samma realatimlöneutveckling blir den ekonomiska utvecklingen avsevärt mera positiv. Vidde antaganden som gjorts i detta scenario med förhållandevis låga pris- ochlönekostnadsökningar bevaras det svenska konkurrenskraftsläget, den svenskavaru- och tjänsteproduktionen expanderar på såväl export- som hemmamarknadernaoch skapar via ett ökat kapacitetsutnyttjande underlag för den nödvändigainvesteringsökningen. Enlägre kostnadsutveckling ger utrymme för en större sysselsättningsvolym i denkommunala sektorn. Pensionärernas högre realt disponibla inkomster ikombination med en högre real lönesumma skapar utrymme för en starkarekonsumtionsutveckling. Den totala produktionen blir högre och ger underlag fören starkare sysselsättningsutveckling. Genom den lägre inflationstakten skapasdärmed förutsättningar att reducera arbetslösheten och återupprätta den fullasysselsättningen. Detta mål uppnås som bytesbalansen förbättraslångsiktigt. Desamband, som i denna analys klarlagts mellan inflation och syssel- Prop.1983/84:40 19 sättning,visar att en procentenhets högre inflationstakt under de båda närmaste årenleder till en sysselsättningsnivä som är 15000 20000 personer lägre änvad som annars skulle ha varit fallet. Vid de strukturella obalanser somkännetecknar den svenska ekonomin blir därmed en sänkning av inflationstaktendet viktigaste medlet för att uppnå det övergripande målet om fullsysselsättning. En sä låg inflationstakt som möjligt är bl. a. av detta skälett viktigt inslag i en framgångsrik fördelningspolitik. Regeringenangav i kompletteringspropositionen sin strategi för att bekämpa inflationen.Eftersom inflationen är ett sammansatt fenomen med en rad olika drivkrafter ärdet nödvändigt att utforma en anti-inflationspoli-tik som verkar påflera plan. Avavgörande betydelse frän inflationssynpunkt är den inhemska kostnadsutvecklingen.1983 års avtalsrörelse innebar att löntagarna accepterade devalveringen ochinte kompenserade sig för den reallöneminskning som är nödvändig omdevalveringen skall bli framgångsrik. Flera faktorer bör årsavtalsrörelse verka i positiv riktning frän prisstabilise-ringssynpunkt.Sänkning av inkomstskatten gör det möjligt att uppnå en given real löneökningefter skatt vid lägre nominella bruttolöneökningar. Avtalen för år 1983innehåller inga prisklausuler och det s. k. överhänget torde bli av måttligstorlek. Föratt mot/erka JTaskhalsar i produktionen och bristande flexibilitet harregeringen förelagt en rad förslag om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Ett viktigt inslag i detta åtgärdspaket är ett nytt system för stödtill industrins nyrekrytering av arbetskraft samt åtgärder för att stimuleraredan anställda till vidareutbildning. Genom dessa åtgärder bör bristen påarbetskraft, och i synnerhet yrkesutbildad arbetskraft, komma att lindras ochen stabil expansion inom industrin underlättas. Underinnevarande år gäller ett system med obligatoriska fondavsättningar av avårsvinsten enligt lagen (1982:1185) om inbetalning på särskiltinvesteringskonto. Detta system bidrar till att dämpa inflationstrycket ochstimulera investeringarna inom näringslivet. Systemet bör därför förlängas tillatt gälla även vinster. Regeringen har också aviserat förslag tillomläggning av bolagsskatten i syfte att minska inlåsningseffekterna och ökakapitalets rörlighet mellan olika företag. Beträffande virkesutbudet liggerskogsavverkningen pä en sådan nivå att skogsindustrins behov av virketillgodoses. För att motverka att den situation i fråga om råvarubrist somunder konjunkturuppgången 1979-1980 blev en restriktion för produktion ochexport ånyo uppkommer måste åtgärder vidtas. Ett arbete med den inriktningenpågår inom . Ettannat viktigt inslag i kampen mot inflationen är att bryta de rådandeinflationsförväntningarna. En betydande roll när det gäller att skapa ochförstärka inflationsförväntningar spelas av det utbredda tillämpandet olika avindex, där prissättningen kopplas till den historiska inflationen. 1983/84:40 20 framhölli kompletteringspropositionen kan indexering ses som ett försök att skydda denaktuella inkomstkällan från urholkning på grund av inflationen. Den kan därvidspela en viktig social roll när det gäller att skydda särskilt utsatta grupper,som inte själva kan påverka sina inkomster. Men tenderar en utbreddanvändning av indexering att driva på pris-och lönespiralen. Särskiltproblematiskt från inflationssynpunkt är det när inflationstakten, som ärfallet, bromsas in. Då kommer tillämpandet av indexeringsklausuler, som byggerpå en högre historisk inflationstakt, att bidra till att bevarainflationsförväntningarna och inflationstrycket.