prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Beslut om irafiksäkerhetsfrämjande ätgärder vid plankorsningarföregås av samråd mellan de berörda parterna. I sammanhanget bör nämnasatl SJ med egna medel i betydande utsträckning bidrar lill en bättre säkerhetvid plankorsningarna. Den totala resursinsatsen vid Si under innevarandebudgelår beräknas lill ca 41 milj. kr. Den totala resursinsatsen för atl ökasäkerheten vid järvägskorsningar är således betydligt större än vad detstatliga bidragets storlek i sig visar. Mot den här bakgrundenföreslår jag atl under /85 utgår 13,9milj.kr. som stöd för irafiksäkerhetsarbetet vid järnvägskorsningar. I enlighet med principenatt staten skall stå för sådana kostnader som saknar motsvarighet hos SJ:skonkurrenter erhåller SJ särskild ersättning även för vissa andra kostnader förjärnvägskorsningar. Kostnaderna avser drift, underhäll och förnyelse avplankorsningar och vägskyddsanläggningar samt banlekniskl underhåll vidkorsningar mellan järnvägar och allmänna vägar. För innevarande budgetär utgårersättning med 33.4 milj. kr. Ersällningsbehovet för /85 uppgårtill 36,5 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 87 SJ erhåller förinnevarande budgetär HOmilj. i ersättning för att upprätthållalågprisprofilen i persontrafiken. Enligt beslut skall SJ inom ramenför bibehållen lågprisprofil, utveckla rabattsystemet sä attkapaciletsutnylljandet ökar ytterligare. Målet är att särskild kompensation förupprätthållande av lågprisprofilen skall behöva utgå som längst t. o. /87. SJ håller som jagtidigare redovisat nu på att utveckla ett nytt produktprogram förpersontrafiken och ett därtill knutet pris- och rabattsystem. Deltaproduklprogram tar dock lid att utveckla och kommer endast till en del allkunna genomföras t. o. m. /85. SJ hemställer därför attavtrappningen av ersättningen för bibehållen lågprisprofil genomförs medtyngdpunkt under senare delen av den treårsperiod under vilken ersättningentill SJ skall avvecklas. För /85 begär SJ att ersättning skallutgå med 125 milj. kr. Jag för min del anser detnödvändigt atl SJ vidtar åtgärder i sä snabb takt att man genom ökadetrafikintäkler kan kompensera en neddragning av den särskilda ersättningen ienlighet med beslut. Detta innebär ett ersättningsbehov /85 pä 105 milj. kr. För innevarande budgetärerhåller SJ vidare 100 milj. kr. i ersättning för ej kommersiellt motiveradepensionärs- och studeranderabatter. SJ hemställer att denna ersättning för1984/85 efter uppräkning till nämnda ärs prisnivå skall uppgå till 110 milj.kr. Jag ser f. n. inga skälalt ta bort stödet till pensionärs- och studeranderesorna. Rabattsystemet bördock även i detta avseende utformas sä att behovet av statligt bidrag minskarpå . Bidraget bör därför t. v. bibehållas på oförändrad nominellnivä och således utgå med lOOmilj. även /85 som ersättning till SJ för föriorade intäkter. Det sammanlagdamedelsbehovet för ersättning fill SJ för vissa tjänster under /85uppgår till 1 51 l,4milj. Beloppet skall inte föras till statskapitalet. - driftav det ersättningsberättigade bannätet I244,0 - förstärktbanunderhåll utanför riksnätet 10,0 - bibehållandeav vissa olönsamma stationer 2,0 - Irafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar 13,9 - vissaövriga koslnader för järnvägskorsningar 36.5 - fortsattarabattätgärder i persontrafik påjärnväg 205,0 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Ersättning tillstatens järnvägar för vissa tjänster för /85 anvisa eU anslagpä . att godkänna de av migförordade riktlinjerna för separatredovisningar och bidrag tilllänshuvudmännen vid nedläggning av järnvägstrafik i vissa fall. 1983/84:100 Bilaga 8 88 1982/83 Utgift 9000000 1983/84 Anslag 10400000 1984/85 Förslag 11500000 Från anslagetbetalas investeringar inom det ekonomiska försvaret. SJ har beräknalanslagsbehovet för /85 till 11,5milj. kr., en ökning i förhällande till innevarande budgetär med 1,1 milj. kr. Chefen för försvarsdepartementet har anmält bl.a. programplaner för det ekonomiska försvaret och därvid redovisal sin syn på delprogrammet Järnvägstransporter.Efter samråd har medelsbehovel för /85bestämts till 11,5 milj. kr. Beloppet skall inte föras till statskapitalet. Jag hemställer all regeringen föreslär atl lill Försvarsinvesteringarvid för /85beräkna ett reservationsanslag pä . 1983/84:100 Bilaga 8 89 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningen inte ankommer på annan myndighet.Verksamheten skall bedrivas med huvudsaklig inriktningpå handelssjöfarten. Vid finns också en särskild enhet förhandläggning av ärenden som gäller landtransporier av farligt gods. Verksamheten är indelad i programmen Farledsverksamhet(anslagen El och E2), Farlygsverksam-het (anslaget E3) och Övrig verksamhet(anslaget E5). Farledsverksamheten exkl. isbrytning (fyrväsendel. lotsväsendetoch sjökartläggning m. och fartygsverksamhelen finansieras genom direktaavgifter och andra inkomster från handelssjöfarten. Den statliga isbrytningensom redovisas pä anslaget E2 och anslaget E5 ligger utanför handelssjöfartenskostnadsansvar. inkomsterkommer i allt väsentligt frän de statliga sjöfartsavgifterna - fyravgift,farledsvaruavgift och lotsavgift- och från försäljning av sjökort ochpublikationer. Dessa inkomster redovisas på särskilda inkomsttitlar påstatsbudgetens inkomstsida. Pä inkomstsidan under den avgifisfinansieradeverksamheten ingär vidare ersättning från chefen för marinen för militärsjökarlläggning, bidrag frän huvudtitel för fisketsandel av farledskoslnader och inkomster från uppdragsverksamhetoch uthyrning. fär också ersättning för fritidsbällrafikensandel av verkels koslnader inom fariedsverksamheten via anslaget E5. Övrig verksamhet.Den huvudsakliga inkomstkällan under anslaget E3. Fartygsverksamhet utgörs avstämpelskatter frän farlygsförsäljningar. Ekonomiskt resultat /83 inkomstersom är relaterade till fariedsverksamheten -fyr- och fariedsvaruavgifter,lotsavgifter och försäljning av sjökort - uppgick /83 lill348,2 milj. kr. och övriga inkomsler till 30,3 milj. kr. Mot dessa inkomsterskall ställas kostnaden för fariedsverksamheten exkl. isbrytning som /83 uppgick lill 355,9 milj. kr. Efter avskrivningar ochförräntningskrav innebär utfallet för /83 ett överskott på ca22,7 milj. kr. Resultatet innebär en kraftig förbättringjämfört med utfallet de två 1983/84:100 Bilaga 8 90 föregående budgetåren då förräntningskravet inteuppfylldes. Utfallet innebär dessutom en resultatförbättring pä ca 4 milj. kr.jämfört med den prognos som verket redovisade i sin anslagsframställning. Förbättringen förklaras enligt verketförutom av en allmän älerhällsamhel på kostnadssidan av all kapitalslockens tillväxt något överskattats och vidare nu tillämpade principen för beräkning av förräntningspliktigt kapital dens.k. affärsverksmodellen givit ett gynnsammare utfall än tidigare beräknat. Rcsiiliaibcräkningarför budgetåren 1983/84 och1984/85 bedömningav inkomslulvecklingen under budgetåren 1983/84 och 1984/85 utgär bl.a. från cnförväntad relativt gynnsam utveckling av den svenska utrikeshandeln. Samtidigtpekar verket på atl statsmakternas program för oljeersätlning ochenergipolitiska åtgärder i övrigl håller tillbakamineraloljeförbrukningen. Variationer i exporten och importen av mineraloljorhar slor betydelse för inkomsler. anmälde iförra årels anslagsframställning en höjning av fyr- och farledsvaruavgifternamed och lotsavgiften frän . På grund av del dårådande prissloppet senarelades laxehöjningarna till . Beroendeav senareläggningen höjdes farleds-varuavgiften för mineraloljor . /84 beräknar verket sin andel av inkomsterna frånsjöfartsavgifierna och frän försäljning av sjökort lill 362.8 milj. kr. Dettaberäknas ge ett överskott på ca 3 milj. kr. efter avskrivningar ochförräntningskrav. I kalkylförutsättningarna ingår dä en generell laxehöjningmed frän . har i enskrivelse till regeringen den 16september 1983 begärt all i enlighet med sin anmälan i anslagsframställningenfå höja sjöfartsavgifierna från . Verkets inkomstberäkningarutgår vidare från all den s. k. Öresundsdeklaralionen, som ger svenska ochdanska fartyg i trafik mellan öresundshamnar befrielse från fyravgift, upphöratl gälla frän . Detta beräknas ge en inkomstökning på drygtI milj. kr. Med dessa förutsättningaroch en avgiftshöjning från beräknas inkomsterna /85 lill 383,4 milj. kr. Inkomsterna under anslaget är i verkelsbudgetförslag upptagna till 36,8 milj. kr. Mot detta skall ställassjöfartsverkels bruttoutgifier för farledsverksamheten exkl. isbrytning som ianslagsframställningen beräknas till 41 l.l milj. kr. Enligt huvudförslaget ärinkomsterna under anslaget upptagna till 34,5 milj. kr. och bruttoutgiftenberäknad lill 401,0 milj. kr. Del ekonomiska utfalletför den avgifisfinansierade farledsverksamheten för /83 innebaren kraftig förbättring jämfört med de tvä föregående budgetåren. Verkelsbedömningar indikerar ett visst överskott efter avskrivningar ochförräntningskrav även för innevarande 1983/84:100 Bilaga 8 91 Beräkningarna för /85visar däremot en under-förränlning på ca 4.0 milj. kr. Verket har dä bl.a.utgått från en generell höjning av sjöfartsavgifierna från den I januari1984 och med samma procenttal från . Såväl det nu bedömdaöverskottet för innevarande budgetär på ca 3 milj. kr. som underskottet /85 är båda av förklarliga skäl osäkra uppgifter. Oljeimportensförändringar har t.ex. stor betydelse för det ekonomiska resultatet. Konjunkturutvecklingenoch den allmänna kostnadsutvecklingen är andra faktorer av betydelse. Regeringen har i annatsammanhang uttalat riktlinjerna för den ekonomiska politiken. viktigtinslag är bl. a. all minskainflationen. Mot den bakgrunden har regeringen medgivit enhöjning av sjöfartsavgifierna från . Den lägrehöjningen jämfört med verkels föreslagna innebär emellertid inte något avstegfrän kravet på full kostnadstäckning för farledsverksamheten exkl. isbrytning.Det inkomstbortfall del här blir fråga om, ca 4 milj. kr., kommer i första handall reducera del överskott som nuvarande prognoser visar. Regeringensinflationsbekämpning och en positiv trafikutveckling är andra förhållanden somkan bidra till att gällande kostnadsläckningskrav nås under /84trots den lägre avgiftshöjningen. Med gällande inkomst-förutsättningar är detemellertid enligt min mening nödvändigt för verket att ha en skärptuppmärksamhet på den fortsatta resultatutvecklingen och vid behov vidtalämpliga besparingsåtgärder för att klara resultatet för innevarande budgetär.Del inkomstbortfall den nägot lägre avgiftshöjningen ger för budgetåret1984/85 harjag beaktat i mina följande anslagsberäkningar. Jag vill i sammanhangetockså nämna atl den s. k. Öresundsdeklaralionen, som ger svenska och danskafartyg i trafik mellan öresundshamnar befrielse från fyravgift, beräknas bliupphävd . Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 1982/83 Utgift 325504000 - 1983/84 Anslag 346054000 1984/85 Förslag 366380000 Från anslaget betalas dendel av utgifterna under programmet Farledsverksamhet som hänför sig tillfarledsulmärkning, radionavigering, lotsväsendet, sjökartläggning och vissakoslnader inom sjöräddningsväsendet. Vidare betalas från anslaget bl. a.utgifterna för administration hänföriig till fariedsverksamheten. För /83anvisades 343,3 milj. kr. till Farledsverksamhet exkl. isbrytning. Till verketsdisposition ställdes 337,6 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 8 92 hänger samman med den koslnadsavlastning somföljer av atl verket fr. o. m. tillämpar samma princip förberäkning av förräntningspliktigt statskapital som affärsverken. Trotsavtalsenliga löneökningar på 7.4 milj. kr. blev utfallet pä anslaget ca 12milj. lägre än del disponibla beloppet. Det gynnsamma utfallet förklarastill slor del av atl kapitalkostnaderna blev lägre än beräknat beroende på,dels en underskattning av kapitalkoslnadsavlaslningens effekter, ca 3 milj.kr., dels all vissa förskjutningar inträffat på investeringssidan. Därtillkommer allmänna kostnadsbesparingar och atl inkomsterna under anslaget frånbl.a. sjömätningsuppdrag och uthyrning blev nära 3 milj. kr. större än budgeterat. Brullokostnaden förverksamheten /85 under anslaget Farledsverksamhet exkl.isbrytning beräknas av lill 411,1 milj. kr., vilket är en ökning jämfört med innevarandebudgetär pä 35,7 milj. kr. Pris- och löneomräkningen inkl. kapitalkostnader uppgår enligl verket till 30,0 milj. kr.Intäkterna under anslaget beräknas lill ca 36,8 milj. kr. varav 26,9 milj. kr.avser ersättning för vissa fritidsbåtkostnader från anslaget E5. Övrigverksamhet, 4,1 milj. kr. ersättning för militär sjökarlläggning. bidrag från jordbruksdepartementels huvudtitel avseende fiskels andel avsjöfartsverkets koslnader för fariedsverksamheten och resterande 1.2 milj. kr.intäkter från uthyrning och viss uppdragsverksamhet. Efter avdrag för intäkterunder anslaget blir anslagsbelastningen för /85 enligtsjöfartsverkets förslag 374.3 milj. kr. alt jämföra med 346.1 milj. kr. I verkets besparings-alternativ uppgår anslaget lill366.5 milj. kr. 1 verkels förslag ingårresursförstärkningar pä sammanlagt 8,4 milj. kr. Den alldeles övervägande delengäller sjökartläggningen. Verket begär 6,8 milj. kr. för dubbelbemanning avsjömätningsfarlygen och dessutom atl sjökarlläggningen undantas frän entvåprocentig besparing (ca 0,9 milj. framhåller liksomtidigare år alt den allt övervägande delen av vatten inte är ekolodadeutan endast mätta med gammaldags handlod. finns enligt verketstora områden där mätningar är utförda pä . De f. n. fyrasjömätningsfarlygen är enligt verket dyra i drift och den tid pä året dåeffektiv sjömälning kan utföras är förhållandevis kort. Verket menaratt detärav största vikt att fartygen kan utnyttjas under hela den ljusa delen avmätsäsongens . Detta går enligt verket inle med endast en besättning.Beroende bl.a. på arbetstidsbestämmelser kan med en besättning endast ca 30 avmätsäsongens utnyttjas. Försöksvis har under ett par är tillämpatsett system med dubbla besättningar. Erfarenheterna är enligt verket goda. Förmätningssäsongen 1983 har ett nytt arbetstidsavtal träffats som möjliggör dennya bemanningsformen. redovisari sin anslagsframställning kostnaderna för sjömätningsfarlygen relaterade tillolika bemanningsalternativ och fartygens Prop.1983/84:100 Bilaga 8 Kommunikation.sdepartementet 93 Kostnaden för all loda med t.ex. anges till ca . med en besättning och ca 600 kr.med dubbla besättningar. För det andra storasjömätningsfarlygel -är motsvarande kostnader I . resp. ca 400 kr.Sjöfartsverket drar den slutsatsen frän sitt material att "en övergångfrån optimal användning av nuvarande anslag till anslag ökat fördubbelbemanning skulle för de fyra fartygen sammantagna ge en produktionsökningmed ;. Kostnadsökningen stannar vid ". De ökadesjömätningsresullaten bedöms kunna tas om hand genom utnyttjande av automationi utvärderingsarbetet och alltså utan ytterligare medelstilldelning. En ytterligare väg allöka sjömätningsproduklionen är enligl verket atl sätta in fler fartyg.Sjöfartsverket hur emellertid med hänsyn till dagens ekonomiska läge inleansett det realistiskt atl föreslå nyanskaffning av sjömälningsfartyg denärmaste åren. Däremot las medel upp för tvä ledar-motorbåtar i verkelslånglidsplan för investeringar i slutetav planeringsperioden. Även med en föreslagen ökning av anslagsnivänmed 6,8 milj. kr. för dubbelbemanning av sjömätningsfarlygen kommer behovet avsjömälning enligl verket inle alt vara läckt på mycket . Någon reguljärsjömätning utanför farledsområdena kommer inte atl kunna ske inom överskådligframlid. För att mot den bakgrunden något förbättra det hydrografiskaunderiaget avser utnyttja en ny flygfotoleknik. Försök genomfördessommaren med flygfotografering av östgöiakusten. Kostnaderna beräknas vidfull drift lill ca . Eftersom åtgärden i första hand kommerbätsporlen tillgodo föreslär verket alt ersällning för verksamheten inräknas iden ersättning verket får för fritidsbällrafikens kostnader inomfarledsverksamheten under anslaget E5. 1 enlighet med den medelstilldelning som gällerför innevarande budgetär kommer alt vara upplagd. Avsikten är allde medel som frigörs genom uppläggningen, ca 1,8 milj. kr., skall användas föralt öka utnyttjandet av övriga enheter. Medges inle en anslagsökning för dubbelbemanningär det enligt verket mer naturligt alt försälja möjligt.Enbart kapitalkostnaderna för fartyget uppgår till 1,0 milj. kr. Atthälla fartyget upplagt ytterligare ell budgelår är i ett ansträngt läge enliglverket inte ekonomiskt försvarbart. Skall en tvåprocentig besparing tillämpasför /85, ca 0,9 milj. kr., kan det enligt verket ligga nära tillhands alt ta delta från de resurser som frigörs från . Förutom den begärda resursökningen fördubbelbemanningen av sjömätningsfarlygen lar verket upp 1,5 milj. kr. förberedskapsanpassning av kustradion och . för en tjänst som redaktörtill redaktionen för utsändning av navigationsvarningar. Beredskapsanpassningenav kustradion avser ersättning till för vissalotalförsvarsmotiverade investeringar i kustradioslalionerna. 1983/84:100 Bilaga 8 94 I sitt budgetförslagredovisar verket besparingar på ca 5,1 milj. kr. 1 huvudförslaget tillkommer ca0,9 milj. kr. Den största besparingen gällerlotsväsendet. Det är i det sammanhanget enligt verket fråga om cn nödvändiganpassning lill sjöfartens ändrade struktur och servicebehov. Inom lotsväsendetfinns f.n. en inte obetydlig överkapacitet. Antalet fariygsanlöp i svenskahamnar har minskal under en lång följd av år. har en successiv ökningskett i storleken hos fartygen. utmärkande drag i utvecklingen har ävenenligl verket varit atl en ökande andel av trafiken faller på syd- ochvästkusten medan ostkustens trafikandel minskar. Genom samordning inom ochmellan lotsplatser samt ökat utnyttjande UV tekniska hjälpmedel beräknaspersonalsiaten kunna minskas med 26 tjänster 1984/85, i samtliga fall genomnaturlig avgång. Besparingen uppgår lill 4,5 milj, kr. Ingen lolsplals kommerall helt avbemannas. förutsätter all nuvarande servicenivå ihuvudsak kan upprätthållas. Verket räknar vidare med alt spara ca 0,3 milj. kr.i drift- och underhållskostnader genom utbyte av två lotsbålar mot en ny. \nom fyrväsendet beräknarverket besparingen lill ca . Under den kommande femårsperiodenplanerar verket att bygga om totalt 250 fyrar. Avsikten är i första hand altansluta fyrarna via sjökabel till del allmänna eldistributionsnäiei. På fyrardär detta ej är ekonomiskt försvarbart knyts förhoppningar till all användasolpaneler och vindgeneratorer. Genom ombyggnadsprogrammet räknar verket medall spara energi, och kunna minska farlygsbesöken för energitillförsel. På siklräknar verket med all spara in fartyg och därutöver kunna minska denfartygsbundna energilillförseln. Den besparing verket tar upp för budgetåret1984/85 gäller enbart energikostnaderna. Inom delprogrammetsjöräddning redovisas en nedskärning med . avseende ersättningen tillteleverket för vissa radiotjänstkosinader åt sjöfarten. uppgifteri farledssystemel är att verka för en effektiv och säker framkomlighet försjöfarten. En samtidig restriktion vid avvägningen av olika åtgärder försäkerhet och iransporlelfektiviiet är kravet pä kostnadstäckning. Denaffärsmässiga inriktningen kräver fortlöpande insalser i rationaliserande ocheffektiviserande syfte för all därigenom kunna begränsa behovet avavgiftshöjningar. Verkels egen programförklaring därvidlag - som jag allmäntkan instämma i - innebär atl inkomsterna i högre grad än tidigare blir styrandeför kostnadsutvecklingen och atl nivån på nödvändiga avgiftshöjningar liggerinom ramen för en ren inflalionsupp-räkning. Del gynnsamma ekonomiskaresultatet under /83 har bl.a. sin förklaring i genomfördarationaliseringar och att olika möjligheter Prop.1983/84:100 Bilaga 8 95 lill besparingar tillvaratagils i den löpandeverksamheten. Stora rationaliseringsvinster har kunnat görasinom fyrväsendet och lotsväsendet. Genom anskaffning av tvä nya fartyg har treäldre underhällsdryga och mindre rationella lotsdistrikisfarlyg kunnatutrangeras. Dessutom har ett mindre arbelsfarlyg kunnat säljas. Inomlotsväsendet har den minskande fartygstrafiken och även omstruktureringen avtrafiken mellan olika kuslavsnilt gett utrymme för rationaliseringar. Genomökad samordning av verksamheten inom och mellan lotsplatser saml ökatutnyttjande av teletekniska hjälpmedel har servicenivån kunnat bibehållas istort sett oförändrad som personal kunnat frigöras genom naturlig avgång.De senaste årens nyanskaffningar av rationella lotsbålar har också bidragittill besparingarna inom lotsväsendet. Antalet lotsbålar har kunnat minskas medett trettiotal enheter med bl.a.minskade underhållskostnader som följd. Den inkomstulveckling somkan överblickas motiverar fortsalla krav pä rationaliseringar och besparingar iverksamheten. Som framgår av verkels anslagsframställning gäller den störstabesparingen för /85 lotsväsendet. öppnas nyarationaliseringsmöjligheter pä sikt inom fyrväsendet genom detfyrombyggnadsprogram verket har börjat genomföra. Som jag framhöll redan iförra årets budgetproposition måste även möjligheterna tilleffektivitetsvinster genom organisatoriska förändringar och samverkan medandra myndigheter prövas. Även om sådan samverkan redan bedrivs inom vissaområden, del gäller t.ex. inom och mellan hamn ochsjöfartsverket i fråga om trafikcentralen i , återstår del viktigasammanförandet av och lill en gemensam organisation. I enlighet med mittförslag i förra årets budgetproposition har ett sådant organisationsarbetepåbörjats. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag den 26 maj 1983en särskild utredare, justitieombudsmannen , atl utarbeta ellorganisationsförslag. Med hänsyn lill all utredaren fick sitt uppdrag relativtsent är del min bedömning nu att ell organisalionsförslag kan vara färdigtförst . Jag övergår nu lill altredovisa mina ställningstaganden lill anslagsframställning föranslaget Fariedsverksamhel, exkl. isbrytning för budgelårel 1984/85. hur i sill förslag beräknatbrullokostnaden för järleds-verksamheten, exkl. isbrytning till ca 411,1 milj.kr., vilket innebär en ökning med ca 35,7 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetär. Förutom kompensation för löne- och prisstegringar inkl.kapitalkostnader som verket beräknar till ca 30,0 milj. kr. ingår eninvestering på 1,5 milj. kr. för beredskapsanpassning av kustradion ochvolymökningar på drygt 6,9 milj. kr. I brullokostnaden ingår också 2,3 milj.kr. för främst upprustning av Baggenssläket som emellertid anslagsmässigtbelastar anslaget E5. Jag kommer därför all la upp den fråganvid min föredragning Prop.1983/84:100 Bilaga 8 96 av det anslaget. Jag kommer även all la upp denföreslagna beredskapsanpassningen av kuslradion under anslaget E5. Eftersomdet rör sig om en tolalförsvarsmotiverad åtgärd bör kostnaden enligt min meninginte belasta handelssjöfarlen. Besparingarna i verkets förslag uppgår lill ca5,1 milj. kr. I huvudförslaget tillkommer en besparing inom sjökartläggningenpå ca 0,9 milj. kr. När del gäller verkelsprisomräkning harjag i huvudsak inget all erinra. Den delen av prisomräkningensom gäller ersättningen lill radiotjänstkosinader återkommer jagsärskilt till. Beträffande löneomräkningen skall tillägg göras med ca 1,8milj. för s.k. L-ATF-åtgärder 1983. Den resursförstärkningsjöfartsverket begär för sjökarlläggningen för nästa budgetär, 6,8 milj. kr.,innebär i princip en upprepning av yrkandena i förra åretsanslagsframställning. Såväl verkets resursökninesalternativ som huvudalternativlar sikte på all utnyttja befintliga resurser på bästa sätt. I verketsbudgetförslag är ambitionen all samtliga tillgängliga fartyg skall utnyttjas. Iverkets huvudförslag är utgångspunkten atl bör försäljas om interesurser kan medges för dubbelbemanning. Jag tolkar verkels alternativa förslagbeträffande sjökartläggning på så sätt atl en mer långsiktig ambitionsnivå börläggas fast. Under /83disponerade tre sjömälningsfartyg.