prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Bidragen kan utgå i form av ellvisst belopp per bidragsberättigad individ, som en andel av kostnaden för enviss tjänst eller kan i vissa fall utgå i förhällande till bidragsmollagarensinkomst. Det styrande inslaget för volymen i ett sådanl system är framför alltde faktorer som ger antalet bidragsberälligade. - Beräkningen avutgifterna för arbetsmarknads- och näringspolitik i fasta priser har gjorts medutgångspunkt frän att inga större nya utgiftsåtaganden görs underlånglidsbudgelperioden. faller medel för lillfälliga insatser bortunder perioden. Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken i fasta priser harberäknats med utgångspunkt i den nivå som föreslogs för dearbelsmarknadspolitiska åtgärderna budgetproposition. Vidomräkningen till löpande priser har beaktats atl de olika anlagandebildernamedför olika stora behov av främst arbelsmarknadspolitiska insatser. Med utgångspunkt i beräkningarna av utgiftsutvecklingen ifasta priser beräknas utgiftsutvecklingen i löpande priser. Dessa beräkningargörs med hjälp av antaganden om den framtida utvecklingen av priser, löner m.m. 1 årels långtidsbudget redovisas beräkningen i löpande priser utifrån de tvåanlagandeslrukturer som redovisas i avsnitt 2.2. I regeringens åriiga anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar avseende budgetåret 198.5/86 sägs atl myndigheternaskall ulgå från och redovisa konsekvenserna av en real anslagsminskning på 10%under perioden 1985/86-1989/90. har molsvarandereala anslagsminskning lagts in i den beräkning för förvaltningsanslag som görsi löpande priser. Beräkningarna i långtidsbudgeten av inkomsterna grundarsig på antaganden om bl.a. lönesummans och prisernas utveckling.Inkomstskatter, socialavgifter och mervärdeskatt styrs bl.a. av utvecklingen avdessa variabler. Vidare har beslutade och föreslagna förändringar avskatteregler beaktats. Vad gäller punktskatter innebär långtidsbudgetmetodenatt skattesatserna antas ligga kvar i nominella termer, dvs. någon justeringav skattesatserna med hänsyn till prisutvecklingen har inte lagts in. I kapitlet om stalsutgiflerna redovisas den historiskautgiftsutvecklingen /79-1982/83 i fasta priser. Omräkningen till faslapri.ser har skett med index för prisutvecklingen för relevanta varor/tjänster. Syftet med långtidsbudgeten är all ge en bild avkonsekvenserna på statsbudgeten av fattade beslut och existerande regelsystem.För att genomföra beräkningar av utgifts- och inkomstutvecklingen krävsantagan- Prop.1983/84: 150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 12 den om den framtida utvecklingen av olika centralaekonomiska variabler. T.ex. krävs antaganden om befolkningsutvecklingen,antalet elever i skolan, antalet inskrivna barn i barnomsorgen etc. Förutomdessa antaganden om framtida volymutveckling, krävs även antaganden för pris-,löne- och ränteutvecklingen fram t. o. m. är 1989. Mot bakgrund av den stora belydelse somantagandestrukturen har för beräkningsresultaten redovisas i åretslångtidsbudget två olika beräkningar i löpande priser baserade på tvåschablonmässiga anlagandeslrukturer. Den ena belyser statsbudgetens utvecklingom löne- och prisstegringarna hälls på en låg nivå. I det andra alternativetredovisas utvecklingen i ett alternativ med betydligt högre pris- ochlönestegring. 1 detla alternativ antas den allmänna ekonomiska utvecklingenkomma att bli betydligt sämre än i alternativet med låga pris- ochlöneökningar. I långtidsbudgetens lågalternaiiv förutsätts alt limlöne-och lönesummeökningarna blir och att konsumentprisernastiger med . BNP-tillväxten antas bli . Vidare antas ensuccessivt sjunkande nominell räntenivå så alt realräntan under slutåret 1989uppgår till . I långtidsbudgetens högalternativ förutsätts alt de ärligaökningarna av timlön, lönesumma och priser uppgår till under åren1985-1989. BNP antas vara oförändrad som realräntanförutsätts bli högre än i lågalternativet, . Statsinkomsternas utveckling påverkas i hög grad av denekonomiska tillväxten, eftersom en ökad produktion pä lång sikt normalt innebären ökad sysselsättning och reallöneökningar och därmed sannolikt även ökadkonsumtion. Dessa faktorer påverkar statsinkomsterna på olika sätt. Den ökadesysselsättningen och löneutvecklingen påverkar främst inkomsterna fråninkomstskatt och lagstadgade socialavgifter, medan den ökade konsumtionenfrämst påverkar mervärdeskall och punktskatter. Utvecklingen under 1970-lalelvisar på dessa samband. första hälft ökade statsinkomsterna ifasta priser rned till följd av dels höjda skattesatser, dels denekonomiska tillväxten. kom inkomsterna realtsett att stagnera, eftersom den avlagande ekonomiska tillväxten under senaredelen av innebar alt statsinkomsterna realt sett inte nämnvärtkunde öka vid oförändrat skalletryck. Framställningen i det följande är i huvudsak uppdeladefter statsbudgetens uppställning av statsinkomsterna på statsbudgeten. Deinkomstslag som särskilt belyses är: skalt på inkomsl, realisationsvinst ochförmögenhet (inkomstskatt) som dessutom delals upp i fysiska och juridiskaperso- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 13 ners skall; lagstadgade socialavgifter samt indirektaskatter. Inkomsterna under dessa inkomstslag svarar för av de totalastatsinkomsterna. har stora förändringar inomföretagsbeskattningen ägl rum. Dessa förändringar kommer direkt eller indirektatt påverka inbetalningen av olika slags skatter från juridiska personer. Attberäkna förelagens skatteinbetalningar till statsbudgeten överlånglidsbudgelperioden är behäftat med betydande svårigheter närskattereglerna förändras. I avsnittet om inkomstskatt belyses därför deförändringar som beslutals eller föreslagils och de konsekvenser somdessa har för beräkningen av skalt från juridiska personer. Beräkningarna utgår från de tvä olika alternativ för pris-och löneutvecklingen som tidigare presenterats. Resultaten sammanfattas i ettsärskilt avsnitt. Avslutningsvis redovisas brulloomslutningen på budgetens inkomstsidaför alt belysa de slora avdragsposier (utgifter), som redovisas överinkomstsidan på statsbudgeten. Regeringen har föreslagit (prop. 1983/84: 167) ensamordnad och månatlig uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter.Förändringen avses träda i kraft den . Förslaget innebär attuppbörden av källskali för sex av årels månader kommer all tidigareläggas enmånad jämfört med nuvarande syslem. kommer uppbörden avarbetsgivaravgifter likaledes atl senareläggas en månad. Den sammanlagda nettoeffekten blir emellertid attkällskatt och arbetsgivaravgifter flyter in snabbare till statsbudgeten än vadsom nu är fallet. Detta kommer långsiktigt att stärka statsbudgeten på grund avden räntevinst som därvid uppstår. Under genomförandeåret dvs. 1984/85 uppkommer också en betydande engångsförstårkning avstatsbudgeten eftersom uppbördstekniken leder till alt inkomster från fleruppbördsterminer ftyier in till statsbudgeten än vad som är fallet vid ellordinärt uppbördsår. 3.2 Inkomstskatt för fysiska personer Avgörande för inkomstskattens utveckling är de antagandensom görs rörande skattesatser, avdragsmöjligheter och skatteunderlag.Skatteunderlagets storlek bestäms som tidigare nämnts huvusakligen av löne-och sysselsättningsutvecklingen inom ekonomin. Av betydelse för beräkningarna av inkomstskatt överlångtidsbudgetperioden är den inkomstskattereform, som under våren 1982beslutades av . genomförs reformen successivt.När reformen är fullt genomförd skall marginalskattesatsen - vid en antagenkommunal skattesats om - uppgå till högst för merparten avinkomsttagarna och del skattemässiga värdet av underskoilsavdragen begränsastill även för inkomsttagare med högre marginalskatt. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 14 Den statliga inkomstskatten består för fysiska personer avett grundbelopp och ell tilläggsbelopp. Skatteskalan för grundbeloppetvarierar från till . Tilläggsbelopp tas enbart ul på inkomsteröver 16 basenheter och utgår efler en progressiv skala som samma årvarierar från i första skiktet (.) till i högstaskiktet (). Den särskilda begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde åstadkoms genom att tilläggsbeloppet tas ut på inkomstenföre underskoltsavdrag. har basenheterna avriksdagen fastställts till . har i beräkningarna antagits all basenheterna justerasmed hänsyn till konsumentprisernas utveckling. Kostnaden för reformen har beaktats i beräkningarna ochinnebär således att inkomstutvecklingen reduceras. Avsikten är alt koslnadernaför reformen i sin helhet skall finansieras. har en allmänlöneavgift på införts för atl finansiera kostnaden för reformens förstasteg. Den allmänna löneavgiften beräknas på samma avgiftsunderlag som delagstadgade socialavgifterna. 1 långtidsbudgetens kalkyler har antagits atllöneavgiften ligger kvar på en nivå om . Till en del finansierades kostnaderna för genomförandet avdet andra steget genom höjda energiskatter. Genom beslutet om basenheten föråren 1984 och 1985 (prop. 1983/84:69, SkU 17, rskr 107, SFS:1047-1050) redu cerades kostnaderna för marginalskattereformen jämfört med om tidigare beslut om skalleultag hade gällt. Ett visst finansieringsbehov kvarstår dock när reformen genomförts i sin helhet. Hur denna finansiering skall ske har inte beslutals och någon finansiering har inte heller lagts in i långtidsbudgetberäkningarna. Beräkningarna över inkomstskattens utveckling överlånglidsbudgelperioden bygger pä de senast kända förändringarna inominkomstskattesysle-mets område. 1 det följande skall kortfattat redogöras förnågra mer betydelsefulla förändringar som skett mellan åren 1983 och 1984.Till dessa förändringar kommer även det beslut om basenheten för åren 1984 och 1985 som tidigare redovisats. Allemanssparandet som träder i kraft den I april 1984innehåller två olika sparibrmer: sparande på rikssparkonlo i bank ochaktiesparande i kapilalsparfond. Högsta tillåtna månadsinsältning är 600 kr.Del totala sparandet är maximerat till . Avkastning ochvärdestegring på sparade medel är under obegränsad lid befriade från inkomstskatt.Under år 1984 utgår en särskild bonusränta på i båda sparformerna. En ändrad realisalionsvinslbeskallning på s. k. äldreaktier har införts. Vid användning av schablonmeloden får för försäljningar somskett efter anskaffningskostnaden bestämmas till (tidigare ) av försäljningspriset. Eftersom den skattepliktiga vinsten vidförsälj- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 15 ning av äldre aktier är blir vinsten (tidigare ) av försäljningspriset. En tillfällig skärpning av förmögenhetsbeskattningen harbeslutals. Skatteuttaget höjs genomgående med en procentenhet i alla skikt vid1984 års taxering. Därutöver sänks gränsen för skattefrihet från 400000 kr.till . Den lillfälliga skärpningen av skatteuttagetskall enbart gälla vid taxering och beräknas leda till en inkomstförstärkningpå ca 900 milj. kr. Ulövernämnda förändringar i inkomstskattesystemet föreligger ett flertal ytterligarebeslut om förändringar jämfört . För en mer utförlig redovisninghänvisas till inkomstberäkning till denna proposition(bilaga 1.3) och till budgetpropositionen (prop. 1983/ 84: 100, bil. 3.3 Inkomstskatt för juridiska personer Skattelagstiftningen år komplicerad och förändrasfortlöpande. På företagsbeskattningens område har en rad förändringargenomförts. Dessa förändringar medför alt osäkerheten vid beräkningar avstatens inkomster på dessa inkomstslag ökat. Osäkerheten består bl.a. i atl deolika regelförändringarna verkar i olika riktningar, vilket innebär att svårigheteruppslår alt bedöma storleken på nettoeffekten av gjorda regeländringar. I ellförsök att visa hur förändringarna påverkar statsbudgeten lämnas här enredogörelse för de viktigare åtgärder inom företagsbeskattningens område, sombeslutats. Den faktor som har störst betydelse för statsinkomsternas utvecklingpå är emellertid utvecklingen av företagens lönsamhet som i sin turi hög grad påverkas av den ekonomiska utvecklingen i stort. Den lagstiftning som här kommer att behandlas är lagen omvinsidel-ningsskalt (prop. 1983/84: .M). FiU 20. rskr 98, SFS 1983:1086-1091,1105). reglerna om sänkt bolagsskattesats, begränsning av utrymmet för lagernedskrivningoch inbetalning på särskilt investeringskonto samt avskaffandet av detsärskilda forskningsavdraget (prop. I98.V84:64, SkU 14. rskr 98. Vidare har en proposition angåendekooperationens kapitalförsörjning framlagts för . Huvudprinciperna för beskattning av rörelse är följande.Inkomst av rörelse skall beräknas efter bokföringsmässiga grunder. Detlainnebär bl.a. att hänsyn vid inkomstbeskattningen skall tas till värdet avfordringar, skulder och lager m. m. Inkomster och utgifter skall påverkarörelsens resultat del år de belöper på. De flesta kostnader som har direktsamband med den verksamhet som bedrivs är avdragsgilla i rörelsen. Skattereglerna anger vilka värden de resultatpåverkandeposterna i balansräkningarna lägst får tas upp till. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 16 balansposterna högst får tas upp till. Vid beskattningenmåste således del bokföringsmässiga resultatet anpassas till skattereglerna.När företagets bokföringsmässiga vinst på detta sätt justerats och avdragdessutom gjorts för investeringsavdrag och andra slimiilansavdrag m. m. återstården beskattningsbara inkomsten. På delta underlag beräknas sedan skatten medutgångspunkt i den skattesats som gäller för resp. förelagsform. Lagernedskrivning och sänkt bolagsskatt De nya reglerna tillämpas på räkenskapsår som påbörjasefter utgången av är 1983, dvs. i normalfallet fr. o. m. taxering.Bland motiven till lagstiftningen kan särskilt framhållas skillnaden mellannominellt och faktiskt skatteuttag. Den svenska företagsbeskattningenkännetecknas nämligen av en hög nominell skattesats - för aktiebolag avvinsten -och ett lågt faktiskt skatteuttag. Atl der faktiska skatteuttaget ärlågt beror på att lagstiftningen givit företagen möjlighet atl genom olikaboksluisdisposilioner och slimulansavdrag uppskjuta eller hell undgå beskallningför en betydande del av den verkliga vinsten. Lagändringen innebär ett steg motett stabilare skatteunderiag genom att basen för skalteuttagel breddas. De gällande reglerna för lagernedskrivninginnebär att lagret, enligt den s. k. huvudregeln, vid beskattningsårets utgångfär tas upp till lägst ett belopp av av lagrets anskaffnings- elleråteranskaffnings-värde efler avdrag för inkurans. Nedskrivning får således skemed högst . För den som yrkal avdrag för avsättning till resultalutjämningsfondär varulagernedskrivningen begränsad till . Vid sidan av huvudregeln finnstvå s. k. supplementärregler. Dessa regler får inte användas när avsättning hargjorts till resultalutjämningsfond. De nya reglerna innebär altnedskrivningsmöjligheterna begränsats till resp. . Begränsningen avutrymmet för lagernedskrivning gäller även vidtillämpningen av supplementärregel 1. Däremot påverkas inte supplementärregel11 och inle heller reglema för nedskrivning av fastigheter, pågående arbetenoch värdepapper. De genomförda begränsningarna i nedskrivningsrätten gällersamtliga kategorier av näringsidkare. som basen för skatteuttagen breddas sänksskattesatsen vid taxering till statlig inkomstskatt för aktiebolag, sparbanker,föreningsbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsbolag från till 32%.Nedsättningen av skattesatsen omfattar endast nu nämnda företagsformer och ärsåledes inle allmän. Genom åtgärden kommer samma skattesats att gälla föraktiebolag och ekonomiska föreningar. Del kommunala skatteunderlag för juridiska personer somfår tillgodoräknas har tidigare begränsats till för primärkommunerna, 80%för församlingarna och för landstingskommunerna av faktiskt skatteunderlag.Regeringen har i en proposition (1983/84: 133) föreslagit att den kommunalabeskattningen av juridiska personer helt skall upphöra fr. o. m. . Dettamedför att statsbudgeten erhåller en schabloniserad "kom- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 17 munalskalteinkomst", vilken kan uppskattas till ca2,som annars skulle betalas ut till den kommunala sektorn.För alt kompensera kommunerna för skattebortfallet som blir följden av ensådan reform kommer särskilda bidrag att utgå . Regeringen avseratt lägga fram förslag om de ändringar i bl.a. kommunalskattelagen(1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt som föranleds av denslopade kommunala taxeringen. Eftersom syftet med att slopa den kommunalabeskattningen av juridiska personer inle är att ge skattelättnader förföretagen krävs i detta sammanhang att den statliga skattesatsen höjs. De statligt beskattningsbara inkomsterna för juridiskapersoner kan uppskattas till ca . En sänkning avskattesatsen från till medför en reducering av statsskatten med 1,6miljarder kronor. Effekterna av de ändrade reglerna för lagernedskrivning ärsvåra att uppskatta. Ökningen av skatteunderiaget påverkas av en rad faktorersåsom storieken av befintliga reserver, ökad lagerhållning, ökade avskrivningarpå inventarier och avsättningar till investeringsfonder. Uppskattningsvis lederförändringarna vad avser lagernedskrivning och skallesals inte till all staiensinkomster från juridiska personer förändras i någon större omfattning av dessaskäl. Enligt lagen (1982:1185) om inbetalning på särskiltinvesteringskonlo är aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker, varshuvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk, fastighelsförvaltning ellerrörelse, skyldiga atl betala in av vinster till spärrade,räntelösa konton i . Understiger årsvinsten 1 milj. kr. behöverinsättning inte göras. Företag har rält till avdrag vid inkomsttaxeringen förvad som betalats in på särskilt investeringskonlo under förutsättning alt ettlika stort belopp sätts av till en särskild investeringsfond. Inbetalning påsärskilt investeringskonlo skall göras senast den dag då företaget är skyldigtatt lämna allmän självdeklaration, dvs. De flesta större företag har emellertid uppskov med inlämnandetav deklarationen, vilkel medför att inbetalningarna till investeringarna tillinvesteringskonlo inflyter jämnt fördelat detla halvår t.o.m. maj underlaxeringsåret. Medel som innestår på särskilt investeringskonto ärspärrade från inbetalningsdagen. får utbetalning iprincip endast ske om beslut har meddelats atl företaget skall eller får ta sinsärskilda investeringsfond i anspråk. Tillståndsgivningen är i storutsträckning delegerad till statens industriverk (SIND). SIND får sålundaefter ansökan medge att ett företag tar i anspråk sin fond för byggnadsarbeten,arbeten på markanläggningar, arbeten i skogsbmk saml avskrivning avinventarier. Efter ivåårsperiodens utgång har alla företag räll att återfå detinbetalade 2 1983184. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 18 Därvid skall en mot återbetalningen svarande delav fonden tas upp som skattepliktig intakt. Genom beslut har lagen om inbetalning påsärskilt investeringskonlo förlängts till alt avse även vinster.Avsikten med förlängningen är alt stimulera företagens investeringar fr.o.m. år1985. Under förlängningen gäller i princip samma regler som . Som ovan nämnts medför inbetalningen på särskiltinvesteringskonto i princip avdragsräU vid laxeringen. Ä andra sidan skallbeloppet tas upp till beskallning när del återbetalas. Resultatet blir såledesatt beskattning uppskjuts. Avdragsrälten medför ati både det statliga ochkommunala skatteunderlaget minskar med uppskattningsvis5 miljarder kronor . För beräkningarna av inkomsterna underlångiids-budgetperiodeii saknar emellertid dessa regler större belydelse.eftersom det minskade skatteuttaget i början av perioden kompenseias av etthögre skatteuttag mot slutet av perioden. Förskjutningen i tiden avskatteinbetalningen innebär dock att staten gör en ränteförlust eftersomupplåningsbehovet temporärt ökar. Lagen om sårskilt forskningsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt upphör att gälla års taxering. Enligt lagenhar skattskyldiga haft rätl till ett särskilt forskningsavdrag.Avdragsrälten har baserats på företagets lönekostnader för FoU-arbete ochföretagels förvärv av forskningsresultat från andra företag. Avsikten medlagstiftningen var att stimulera företagens insatser för forskning ochutveckling. Vissa utredningar lyder dock på att forskningsavdragethuvudsakligen fungerat som en skatlesubvention för FoU-intensiva förelag.Lagstiftningen har upphävts eftersom den stimulans till forskning och utvecklingsom avdraget skulle leda till bättre ansågs kunna tillgodoses genom riktadeinsatser. 1 en proposition som förelagts (prop. 1983/84:107) föreslås därför bl.a. att ett särskilt bidragssystem införs lör attfrämja forsknings- och utvecklingsarbetet hos de mindre och medelsioiaföretagen. Enligt RRV:s prognos beräknas del sammanlagda statligaskatteunderlaget öka med ca till följd av lagändringen. Vinstdelningsskatten skall tillföras de fonder som skallförvaltas av de fem löntagarfondstyrelserna. Till dessa fondstyrelsersförvaltning förs också en del av tilläggspensionsavgiflen som höjts med 0,2procentenheter . Underlaget för vinstdelningsskalten beräknasför varje förelag för sig och besläms av taxeringsnämnden i samband med denåriiga laxeringen. Vinstdelningsskatten kommer att tas ut fr. o. m. 1985 årstaxering eller - såvitt gäller förelag med brutna räkenskapsår - fr. o. m.1986 års taxering. Vinstdelningsskalten las ut av svenska aktiebolag, svenska Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 19 ekonomiska föreningar, svenska sparbanker och svenskaömsesidiga ska-deförsäkringsanslaller. Undantagna är dock bl.a.livförsäkringsbolag och bostadsrättsföreningar. Vinstdelningen omfattar svenskaaktiebolag m. m. oavsett om de bedriver verksamhet i eller utomlands.Omvänt gäller alt utländska personer som bedriver verksamhet i omfattasav vinstdelningen endast om verksamheten bedrivs genom ett svenskl dotterbolag. Till grund för vinstdelningsskatten ligger företagetsreala vinst över en viss nivå. Hänsyn tas således till infiationen. Beräkningen av vinsldelningsunderlaget sker i tre stegenligt följande: I Statlig beskattningsbar inkomsl + Skattemässiga avdrag (kommunaiskalle-, förlusl-,investerings-, exportkredit- samt Anneli- och andra utdelningsavdrag) + Avsättning till lagerreserv, resultatutjämningsfond o.d.(minuspost om reserven minskals) - Årels beräknade statliga och kommunala skatt = NOMINELLT RESULTAT II - Årets inflalionslal multiplicerat med värdet påvissa tillgångar (monetära tillgångar, lager, maskiner och inventarier vidårets början) samt årets nominella resultat och nyemitterat kapital - Extra inflalionsavskrivning på byggnader ochmarkanläggningar + Årels inflationstal multiplicerat med skulderna vidårets början (inkl. investeringsfonder) = REALT RESULTAT III - Fribelopp (av lönesumman alt. .) Utgångspunkt för beräkningen är den till statliginkomstskatt beskattningsbara inkomsten. Avdrag somi stimulanssyfle medges vid sidan av egentliga kostnadsavdrag - t. ex.investeringsavdrag - får inte minska beskattningsunderlaget. Medgivetförlustavdrag läggs till eftersom förlusten i vinstdelningssystemet beaktasredan under förluståret. Skattemässiga avdrag och vissa bokslutsdispositionerfår inte heller påverka vinstberäkningen. Eftersom vinstdelningen endast skallavse den del av vinsten som återstår efter bolagsskatt får däremoi den påbeskattningsåret belöpande inkomstskatien dras av. För att underlättaberäkningarna av årets inkomstskatt föreskrivs atl denna skall anses utgörasumman av av den statligt beskattningsbara inkomsten och av dekommunall beskattningsbara inkomsterna. Genom dessa beräkningar erhålls ett nominellt resultat. Ivinstdelningssystemet skall sedan vinsten korrigeras på grund av inflationenvarför beräkningar enligt steg 11 behöver vidtas. Prop.1983/84: 150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 20 Inflationskorrigeringen sker genom användandet av enindexserie grundad på KPI. Genomgående utnyttjas de ingående balansvärdena.För maskiner, inventarier och fordringar (inkl. kassa- och bankmedel) görs ettavdrag molsvarande värdet av tillgängen vid årels ingång multiplicerat medförändringen i penningvärdet.