prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag anser i likhet med min företrädareatl en förbättring av studiestödet är en viktig del av en fortsatt salsning påFoU. Införandet av utbildningsbidrag som den huvudsakliga formen för studiestödför doktorander syftade lill atl göra studierna effektivare. De tendenser tillfragmentisering av utbildningsbidragen som UHÄ har påpekat bör enligl minmening motverkas. För att få stånd en relativt snabb förändring har regeringengenom beslut ändrat förordningen om utbildningsbidrag fördoktorander. Det huvudsakliga innehållet i förändringarna är följande. Utbildningsbidragskall normalt ledigkungöras som helt bidrag. Endast på begäran av denforskarstuderande skall bidragel kunna delas upp. Bidrag skall inle kunna utgåmed mindre än hälften av ett hell bidrag. F. n. kan bidraget utgå med lägst av hell bidrag. Demöjligheter som finns till förlängning av liden för innehav avutbildningsbidrag ändras från högst ett lill högsl . Detta innebär attförlängningsreglerna för utbildningsbidrag och för doklorandtjänsl kommer attöverensstämma. Enliglgällande regler får vidare en högskolestyrelse i vissa fall föreskriva altutbildningsbidrag endasl får utgå, om doktoranden ålar sig ässi- 1983/84:107 Bilaga 5 60 slenttjänstgöring.Del har framkommit atl denna bestämmelse har lillämpals generellt vid någrahögskoleenheter. Del bör med anledning härav erinras om att avsikten inle harvarit atl generellt koppla utbildningsbidrag och assistenlljänsl. Bestämmelsenhar således tillkommit för atl tillgodose behov av assislentljänslgöring vidvissa institutioner, inte för hela högskoleenheter eller fakulteter. Jaganser i likhet med UHÄ alt åldersgränsen 45 är bör upphävas, eftersom den synesdrabba kvinnliga studerande. En högre åldersgräns skulle principiellt kunnamotiveras men skulle beröra så få fall all jag inle är beredd atl förorda någonsådan gräns. Jag avser all ålerkomma lill regeringen med förslag till ändradebestämmelser. Jag förordar att regeringen inhämlar godkännande avatt beslämmelsen om en åldersgräns upphävs. Jagvill i annal sammanhang återkomma till frågan om de sociala förmånerna fördoktorander med utbildningsbidrag. SFShar vidare i en skrivelse anhållit dels att doktorander med hellutbildningsbidrag samt assislentljänstgöring skulle få rätt lill föriängningav bidragsliden motsvarande assistenltjänstgöringens omfattning, dels atldoktorand, som inle medgivits fortsatt bidrag, skulle kunna anföra besvärhäröver till UHÄ. Jaganser för min del alt en generell rätt till förlängning av bidragstiden fördoktorand assistenltjänslgöring inle kan medges. 1 så fall måsle detnuvarande studiefinansieringssyslemet ändras sä att utbildningsbidragreduceras även för den som har assistenltjänslgöring av denna omfattning.Däremot villjag framhålla alt en doktorand, som haft ovanligt betungandearbetsuppgifter som assistent, bör kunna medges förlängning av bidragstiden pågrund av särskilda skäl. Denna möjlighet föreligger nu sedan regeringenvidtagit de ovan redovisade ändringarna. Någon ytterligare ändring avbeslämmelserna är sålunda inle erforderlig. Beträffandefrågan om möjlighet att anföra besvär över beslut atl inle medge fortsattutbildningsbidrag finner jag problemen mer komplicerade. Visserligen finns det,som SFS anför, skäl att av rättssäkerhetssynpunkt medge den enskildedoktoranden besvärsrätl, men det kan ifrågasättas om en evenluellbesvärsinslans har förutsättningar att göra en sakkunnig bedömning av fall avdetta slag. Jag avser därför atl ta initiativ lill en undersökning av delproblem, som SFS tagit upp. Jaghar erfarit att del vid vissa inslitulioner föreligger svårigheler attrekrytera forskarbegåvningar lill doklorandstudier. Detta gäller bl.a.ma-temalikämnet. Jag finner alt dessa problem pä sikt är myckel allvarliga. Iflera undersökningar har rekryteringssvårighelerna påvisats och hänförts lillproblemen för de studerande atl få en godtagbar försörjningssituation../SR, TCO och SFS har framfört önskemål om införande av ytterligaredoktorandljänster. UHÄhar i en rapport redovisat en bearbetning av uppgifter om 1983/84:107 Bilaga 5 61 doktorandernas studiesituation, baserad på statistiskacentralbyråns (SCB) forskarutbildningsregister. Av denna rappori framgår bl. a.all yngre doktorander inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet, vilkainle haft någon studiefinansieriiig, i myckel ringa omfallning har avlagtdoktorsexamen. Vidare framgår det all doktorander med någon lyp av studiestödhar fullföljt sina studier i jämförelsevis stor utsträckning. För egen del anser jag det utomordentligt väsentligt atlstudiefinansieringen lillförs sädana resurser alt högskolan kan rekrytera deforskarbegåvningar som behövs. bör den silualionen eftersträvas alldoklo-randerna kan ges försörjning direkt vid antagningen. En rad av de problemsom man från olika håll pekat på när del gäller del nya studiefinansieringssyslemetskulle lättare kunna lösas genom ell ökal utnyttjande av doktorandljänster medmöjligheter lill en flexibel reglering av tjänsternas innehåll vad avser bl.a. fördelning på egen ulbiidning och instilulionsijänslgö-ring. Jag ämnardärför ta initiativ till en översyn av systemet med sikte på förändringar idenna riklning. Utbildningsbidragen ulgår f. n. med /män. Jag min beräkning av berörda anslag nu enbari beräknat koslnader moisvarandelöneomräkning för de assislenttjänster som finns kvar från det lidigare .studiefinansieringssyslemet. Jag vill även i delta sammanhang la upp frågan omplacering av doktorandljänster hos sektoriella FoU-organ eller andramyndigheler. Enligt nu gällande bestämmelser skall doklorandtjänsl, sominrättas av en myndighet som disponerar egna FoU-medel. alllid placeras vid enhögskoleenhet efter medgivande av slyrelsen för enhelen. Enligl min mening böremellertid tjänsten direkl kunna placeras vid berörd myndighel, om delta ärlämpligl. Jag förordar således att sådan doklorandtjänsl, som har inrättats avmyndighel som disponerar särskilda medel för forskningsändamål, efterregeringens medgivande får placeras vid myndigheten. Jag har i frågor rörande forskarutbildning m. m. samråttmed chefen för . Med hänvisning till vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen föreslår 1. alt godkännavad jag har förordai i fråga om upphävande av åldersgräns för erhållande avutbildningsbidrag för doktorander. 2. atlgodkänna.vad jag har förordat i fråga om placering av doktorandljänster. skickade ut enförfrågan angående internationellt forskarutbyte till vissa myndigheler,däribland UHÄ och Prop.1983/84:107 Bilaga 5 62 UHÄ remitterade skrivelsen tillhögskoleenheter med fasta forskningsresurser. Dessa ombads redogöra för de avtal, stipendier och övriglutbyte som gör del möjligt för svenska forskare och forskarstuderande altforska i andra länder samt för utländska forskare och forskarstuderande allbedriva forskning i . Redogörelsen skulle också innehålla uppgifter omhur dessa möjligheler utnyttjades och de problem som eventuellt sammanhängermed della utbyte. Del inkomna materialet ger inle en fullständig bild avforskarutbytets omfattning och inriklning, eftersom uppgifterna fränhögskoleenheterna inte är heltäckande. Utbytet mellan svenska högskoleenheteroch utlandet förefaller vara omfattande. Svaren från högskoleenheterna lydervisseriigen på alt även allmänna konlakter forskare emellan i form avdeltagande i konferenser m.m. ibland har redovisats. Dessa är naturiigtvis oftaen förutsättning för all ett utbyte av forskare skall kunna inledas. Mångainslitulioner uppger alt de planerar att ulöka ulbylel av forskare ochforskarstuderande med andra länder. Totalt redovisas ca 60 formaliserade avlal.Del framgår av materialet atl en mycket lilen del av del faktiskaforskarutbytet äger rum på grundval av dessa avtal. Förutom högskoleenheternas eget forskarutbyte med utlandetfinns program, stipendier, avlal m. m. vid andra forskningsorgan samt vidSvenska institutei (SI). Dessa omnämns i högskoleenheternas redogörelser främslnär det gäller finansiering av forskarkontakterna mellan och utlandet.Man anser sig synnerligen beroende av det ekonomiska slöd som kan erhållas fråndessa organ. omfattande internationellt forskarutbyte äger rum,dels på informell basis, dels genom avtal rnellan högskoleenheter,insfitutioner, forskningsråd m.fl. Dessulom finns planer för alt öka utbytet.Det gäller t. ex. STU:s avsikter alt avsätta avsevärda belopp för atlfinansiera forskarstuderandes och yngre forskares vistelser i ullandel. Delgäller vidare NFR: s begäran i anslagsframställningen för /85 omytteriigare medel för internationellt forskarutbyte och : s planer påsamverkan med del franska forskningsrådet Centre national de la recherchescienlifique. Det gäller inte minsl på många håll vid högskoleenheterna. Del största problemet alt fä till slånd ett ökalinternationellt forskarutbyte synes vara av ekonomisk arl. Som lidigareframhållits uppger högskoleenheterna atl de är mycket beroende av medelutifrån för alt finansiera utbytet. Det gäller inte enbart atl kunna skickaegna forskare och forskarstuderande'utomlands ulan också att kunna la emotutländska forskare eller utländska forskarstuderande. I det senare fallet kan bristpå handledarresurser vara avgörande. Enheterna anser sig således saknatillräckliga egna resurser för att öka utbytet. Bristen på egna medel vid högskoleenheterna för altfinansiera svenska forskares vistelser utomlands framgår ocksä av att de möjlighelersom de 1983/84:107 Bilaga 5 63 externaorganen, t.ex. NFR, MFR, SI och KVA erbjuder ofta utnyttjas maximall.Eflerfrågan är långt slörre än tillgången. Inte barahögskoleenheterna ulan även SI och Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA) angerproblem av ekonomisk arl. SI framhåller alt antalet slipendier ål ulländskaforskare för forskning i minskar år eftersom kostnaderna ökarsnabbare än anslagen. Vidare saknar SI komplement till stipendierna, t.ex.resebidrag. IVA påpekar att dess totalkostnader för öststats- och Kinaulbylelkonstant överskridit del av beviljade beloppet. Såväl IVA som SIframhåller bristen i alt särskilda resurser saknas för att finansieraforskarutbyte med ett ur forskarsynpunkl så viktigt land som . IVA:skarlläggning av forskarutbytet inom verksamhetsområde visade från svenska institutioners sida skulle vilja ha ett ökat stöd jusl fördella ändamål. Forskarutbytet med USAsynes vara omfattande av materialet att döma. Av IVA: s kartläggning drar ocksåSTU slutsatsen atl utbytet borde öka med industriländer med annat språk änengelska, t.ex. , och . Ävenom bristen på ekonomiska resurser framställs som del viktigaste problemet vadbeträffar forskarutbytet mellan och andra länder, framför allt förhögskoleenheternas egna initiativ och möjligheter, framkommer även andraproblem. Vissa av dessa problem har med tjänstekon-struklioner ochbefordringssystem atl göra. SLU pekar på svårigheten att med bibehållen lön förlängre lid få förlägga en forskares verksamhel lill en utländsk institutionutan regeringens medgivande. framhåller atl exempel pådirekta byten av ijänsler med utländskt universilel finns men att sådanaarrangemang ofta innefattar praktiska problem. Meritvärdering avutlandsverksamhet är ett annat problem. Föregen del får jag anföra följande. Ett särskilt problem avekonomisk arl är den jämförelsevis höga direkta inkomstbeskattningen i Sverige.Detta har klara olägenheter från forskningens synpunkt. Som statsrådet har framhållit i inledningen har regeringen tagit initiativ i dennafråga genom atl bemyndiga chefen för all tillkalla en särskildutredare med uppgift all skyndsaml föreslå särskilda former för beskattning avhögl kvalificerade utländska forskare med lillfällig anställning i . Många av de problem somomnämns är främsl frågor för högskoleenheterna själva. Högskoleenheterna kanavsätta medel för forskarutbyte inom ramen för sina anslag. Det finns inteheller några formella hinder all föriägga tjänstgöring utomlands för svenskaforskare, alt inrätta fonder för forskarutbyte eller atl för forskarstuderandesom innehar utbildningsbidrag eller doklorandtjänsl förlägga sludier ocharbele ulomlands. Likväl anser jag det angelägel alt genom särskilda insalserstimulera ell ökal utbyte. 1983/84:107 Bilaga 5 64 Flera instanser har betonat viklen av atlforskarstuderande och unga forskare får möjlighet lill internationellakontakter genom vistelser utomlands. Det torde vara väsenfiigt mycket lättareför forskare, vilka varit verksamma ell par år, dels atl få särskildastipendier, resebidrag m. m. som SI, forskningsråd m.fl. delar ul, dels attinom ramen för projekl få medel för vistelse utomlands. Vidare lorde det ocksåvara lällare för etablerade forskare att söka stipendier utomlands. För altstimulera högskoleenheterna lill ett ökat forskarutbyte föreslår jag mot dennabakgrund alt . Jag återkommer härtill under anslaget Vissasärskilda ulgifter för forskningsändamål. Medlen bör främst avseforskarstuderande och yngre forskare. Forskarstuderande förutsätts då uppbärautbildningsbidrag eller inneha doklorandtjänsl. Bidragel skall således avsemerkostnader söm uppkommer i samband med utlandsvistelse. Medlen bör ocksåkunna användas för särskilda koslnader i samband med alt svenskahögskoleenheter lar emol utländska gästforskare. Vid användningen av medlen bör hänsyn las lill de resursersom STU kommer att anvisa för internationellt forskarutbyte inom det tekniskaornrädet. Jag har i årels budgelproposilion (prop. 1983/84: 100 bil.10) under anslaget Kulturellt utbyte med ullandel föreslagil bl. a. enavsevärd höjning av anslaget lill . De medel som jag härföreslår för forskarutbyte bör därför i första hand avse andra länder än USA.Frankrike, och är exempel pä länder som enligl niin meningsärskill bör beaklas i utbytesverksamheten. I övrigt vill jag hänvisa till vad statsrådet anfört i inledningen. Chefen för kommer senareatl behandla frågan om internationellt forskarutbyte inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Jag övergår nu till atl behandla de frågor om jämställdhetmellan kvinnor och män inom forskningen som aktualiserats avjämställdhetskommitléns förslag i betänkandet (SOU 1983:4) "Om hälften vorekvinnor ". har i dessa frågor samrätt med statsrådet . betänkande avlämnades i januari1983. Det har remissbehandlals. Sammanställningar av kommilténs förslag och avremissyttrandena bör fogas till prolokollel i detta ärende som bilaga 5.2. beslöl 1982 (UbU 37, rskr 397) med anledning avproposilionen 1981/82: 106 om forskning m.m. atl jämslälldhetsforskning skulletillhöra de prioriterade forskningsområdena. I detta sammanhang betonadesvikten av fler kvinnliga forskare, varvid en hänvisning gjordes till jämställdhetskommitténsarbete. Jag vill inledningsvis anmäla atl jag ansluter mig tillden målbeskrivning 1983/84:107 Bilaga 5 65 förjämställdhetsslrävandena inom forskningen som kommittén angivit och som fållremissinstansernas slöd. "Målelär inte jämslälldhel på männens villkor, ulan balans i forskarmiljön och isjälva forskningen, sä all del kvinnliga perspektivet får påverka bådearbetsförhållandena och forskningens innehåll. Delta gäller all forskning, inlebara jämslälldhetsforskning. Åtgärder ulifrån skall ses som ett stöd förförändringar inifrån, från universitet och högskolor och från forskarnasjälva." I belänkandel harjämställdhetskommillén lämnai en fyllig redogörelse för de kvinnliga forskarnassituation saml ell flerlal förslag lill förbättringar av både de kvinnligaforskarnas villkor och kvinnoforskningens organisation. UHÄ har framhållit attbelänkandet bör få slor spridning och andra remissinslanser har påpekat attbetänkandet borde kunna användas i samband med informalion och utbildning ijämställdhetsfrägor. Jag ansluter mig till vad dessa remissinstanser anförl. Ibetänkandet dokumenteras bl.a. kvinnornas svårigheler inom forskningen ochforskarutbildningen samt den kvinnliga underrepresentationen på högreforskartjänster. Förall få till stånd en mindre könsuppdelad arbetsmarknad anserjag all det krävsgenomgripande insatser för att främja otradilionella yrkesval, som på sikl kanleda lill en utjämning, även inom forskningen. Vårl samhälle är dominerat avmän och styrs av mäns värderingar. Vi behöver ökad kunskap bl. a. om hurkvinnor och män skall kunna uppnå jämställd-hel. Därför behövs forskning om hurbåde kvinnors och mäns attityder kan utgöra hinder för att uppnå reelljämställdhet. Jämställdhetsforskningen kommer sannolikt även i fortsättningenatt vara kvinnoinriklad, eftersom vi hillills har saknat kvinnoperspektivetinom forskningen. De flesla som är intresserade av forskning medkvinnoperspektiv är kvinnor. Det finns sålunda ett samband mellan atl antaletkvinnliga forskare ökar och atl forskningsfältet ulvidgas till atl omfalla ävende områden där kvinnoperspektivet nu saknas. Även om alla de insatser,som skulle behövas, inte kan komma lill slånd , villjag här peka påvissa ålgärder, som kan stimulera jämställdhetsforskningen och därmed pä siklförbättra möjligheterna all uppnå jämställdhet för kvinnliga forskare. Jag villocksä här peka pä atl antalet kvinnliga forskarstuderande numera har ökat ävenrelalivi; kvinnorna ulgör nu ca en tredjedel av alla forskarstuderande. Före1980 var andelen kvinnor ca en Qärdedel. Kommitlénhar angett några förslag i syfte atl stimulera flickor och kvinnor all söka siglill forskning, t.ex. all ge slöd och uppmuntran lill flickor och kvinnor somhar gjorl otradilionella utbildningsval och att regelbundet anordnarekryteringsseminarier inom högskolan för all intressera kvinnliga studerandeför forskning. Jagvill i delta sammanhang anknyta till vad statsrådet 5 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 66 anförti inledningen om betydelsen av all förhållandena i utbildningssystemetpåverkar intresset för forskning och forskarutbildning. Del är synnerligenangeläget all barns och ungdomars nalurliga kreativitet och nyfikenhet påomvärlden las lill vara och slirnuleras i skolarbetet. Närdet gäller rekryteringen lill forskning anserjag atl insatser behövs inom bådeskolan och högskolan. Flickor måste få minsl lika mycket slöd och uppmuntrannär del gäller bl.a. alt slimuleras till inlresse för bl.a. leknik ochnaturvetenskap. Här vill jag också peka på de viktiga insatser förrekryteringen som görs av FRN i samband med informalion om forskning till barnoch ungdom. Inom högskolan bör man la vara på begåvade kvinnliga studerande,som visar intresse och fallenhet för forskarutbildning. Denmiljö som möter en kvinnlig forskare är i allmänhet präglad av manligavärderingar. I betänkandet avslöjas den dolda diskrimineringen av kvinnor. Förkvinnliga studerande kompliceras dessutom ofta forskarutbildningen av alt devanligtvis måste använda mer tid för barnomsorg än manliga studerande gör.Flera undersökningar har också visal alt kvinnliga studerande bemöts annorlundaav och därför får svårigheter i kontakterna medde mantiga handledarna. Sammantaget finner jag atlde faktiska och omedvetna mönster som utmynnar i negativa attityder mol kvinnormåste bearbetas och brytas. Genom att öppet diskulera och ompröva de faklorerinom forskningen och forskarutbildningen, vilka på olika sätt diskriminerarkvinnor, skulle vi kunna skapa en öppnare och mer givande forskningsmiljö förbåde kvinnor och män. Jag har, när jag behandlade avsnittet Forskarutbildningenpekal pä atl handledningen i forskarutbildningen måste slimuleras och att detbl. a. ankommer på UHÄ atl verka för alt handledarulbildning kommer till slånd.Det är väsentligt all sådan utbildning innefattar information omjämslälldhelsproblematiken. Jaghar även i samband med vad jag anförl om effektiviteten i forskarutbildningenbetonat fakulteisnämndernas ansvar och uppgifter i detta sammanhang. Hit hörockså atl övervaka alt rekryteringen av kvinnliga forskare slimuleras. Jaghar också tidigare anmäll alt jag, med hänsyn till risken atl kvinnligaforskare kan diskrimineras, avser att föreslå regeringen alt bestämmelsen omåldersgränsen, , för erhållande av utbildningsbidrag, skall upphävas. Jagvill i detta sammanhang erinra om all det åligger myndigheterna all utarbetajämslälldhetsplaner. De tjänsler inom högskolan och forskningsråden som äravsedda företrädesvis för forskningsverksamhet är professor, doceni,forskarassistent och forskare. Kvinnornas andel pä dessa tjänster är låg.Enligt min mening bör högskolemyndigheterna ange tidsbestämda mål för andelenkvinnor på dessa tjänster. Delhar inte funnits nägon särskild organisation inom högskolan 1983/84:107 Bilaga 5 67 har dock påinilialiv av kvinnliga forskare bildats forum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning på var och en av universitetsorterna saml i . I Uppsalabenämns forumverksamheten centrum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning.Verksamheten har tillförts medel frän anslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna. Jämslälldhelskommitlén har framfört förslag till enorganisation för jämslälldhetsforskning innefattande bl.a. flera tjänster somprofessor och docent. För min del villjag framhålla följande. Jämställdhetsforskning är ell relativt nytttvärvetenskapligt forskningsfält, där olika organisatoriska former prövas förall successivt etablera forskningen. De flesta remissinstanserna, bl.a. UHÄ,häri sammanhanget prioriterat docenttjänster ulan bundenhet till vissl ämne.Under anslaget kommerstatsrådet all beräkna medel för forskartjänster ijämställdhets-forskning. Pä de orter där tjänsterna placeras bör en samverkanmed resp. forumorganisation äga rum. Medel bör härutöver liksom hitfills även i fortsättningen ulgå för jämslälldhetsforskning vid universiteten frånanslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna, att fördelas till resp. forum/centrumför kvinnliga forskare och kvinnoforskning. har även behandlat frågan om hurKvinnove-lenskaplig tidskrift i fortsättningen skall tillgodoses i ekonomiskthänseende. Jag har erfarit atl denna tidskrift, somjag finnervärdefull, får bidrag från stödel till kulturtidskrifter, från UHÄ och frånHSFR. Eftersom rådet har funnil möjligheter till ett utökat stöd, utgår jagfrån att tidskriften skall kunna finansieras forsällningsvis. Del ankommer på högskolemyndigheterna atl prövajämställdhetskommitténs övriga förslag lill organisatoriska förändringar. Jagavser därför att överlämna betänkandet saml remissammanställningen till UHÄ förhandläggning. Sammanfattning av budgetförslag för forskning ochforskarutbildning m.m. Medel för forskning och forskarutbildning kommer vidbifall lill mina och slalsrådel förslag att fördelas påföljande sätt. Rättelse: S. 68. ändringar i sifferkolumnerna. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 68 Medel för forskning och forskarutbildning underfakullelsanslagen fördelade på orter. Tekniska högskolan i 118 Högskolan för lärarutbildning i 2 Medel för forskning och forskarutbildning fördelade på fakulteter (molsv. milj, kr. Forskningsråd m. m. - kungl.biblioteket m. m. För anslagen lill forskning och forskarutbildning har UHÄbegärt en prisomräkning med 10.6 7c. Jag har i enlighet med vad som tillämpatsför motsvarande ändamål för statsbudgeten i övrigt beiäknat ca 7 7c församtliga utgiftsslag utom för bokinköp där jag har beräknal en prisomräkningom 14 7r. I löneomräkning har UHÄ för reservalionsanslagen lillfakultelerna 1983/84:107 Bilaga 5 69 samt till temaorienterad forskning begärt . för följande avtal: Avtal om anställningsvillkor för vissa statligaläkare m.fl. (ABL). Avtal 1983 om löner fr. o.m. Avtal om beräkning av avlöningsförmåner för tidfr. o. m. m.m. Avtal om löner för statstjänstemän m.fl. (ALS1983), ändringar av TFU. L-ATF för liden - . I årelsbudgetproposition har räknats méd vissa besparingar till följd avförvaltningsralionalisering under anslagen lill grundläggande högskoleutbildning.Ralionaliseringar av motsvarande omfattning skall givelvis göras i fråga om denförvallning som bekostas från anslagen lill forskning och forskarutbildninginom högskolan. De medel som därvid frigörs skall-användas för forsknings- ochforskarulbildningsändamål inom resp. fakultet (molsv.