prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Planeringen av de statliga undersökningsfartygensutnyttjande skall enligl förslaget göras gemensamt av de berörda myndigheternavarvid en anpassning skall ske mellan undersökning och val av fartyg. framhåller i sitt remissyttrande attkraven på undersökningsfartygen är olika vid fiskeriundersökningar och vidallmän marinbiologisk forskning. Trålfiske och liknande aktiviteter är ettdominerande inslag i undersökningsverksamhet. För denverksamheten fordras fartyg med stor maskinstyrka, kraftiga vinschar,tråltrumma och god akustisk utrustning. Styrelsens fartyg är de enda i landetmed tillräcklig sådan utrustning. Undersökningsfartygen utanför styrelsens verksamhetsområdeär utrustade och byggda främst för näraliggande undersökningsområden och fördagsturer. De är bara i begränsad utsträckning möjliga att använda i styrelsensreguljära verksamhet. anser vidare att Argos och Thetis redanidag användningsmässigt är nationella resurser i den mening statskontoretavser. Andra än styrelsens forskare ges i slor utsträckning möjlighet attdelta på fartygens expeditioner. Enligt gällande bestämmelser om användningen avfiskeristyrelsens undersökningsfartyg skall fartygen företrädesvis användas istyrelsens och SNVs verksamheter på fiskets och vattenvårdens områden. Enligtfiskeristyrelsens bestämmande får i fartygens expeditioner även delta utanförstyrelsen verksamma vetenskapsidkare, som för sin forskningsverksamhet behövertillgång till undersökningsfartyg. Prop.1983/84:10 12 sådana myndigheter, institutioner och sammanslutningar,som för sin forskningsverksamhet behöver tillgång till undersökningsfartyg, attföre en viss dag inkomma med uppgifter härom. Styrelsen skall göra upparbetsprogram för fartygen. Innan programmet fastställs skall det remitteraslill de myndigheter m. fl. som kommit in med önskemål om deltagande i fartygensexpeditioner. Enligl minmening bör det vara möjligt att förbättra utnyttjandegraden av landelsundersökningsfartyg. Detta bör ske genom ett fördjupat samråd mellan presumtivaanvändare i ett utvecklat system med den inriktning som gäller förfiskeristyrelsens undersökningsfartyg. Hur utnyttjandet av fartygen i detaljbör organiseras och hur principerna för fördelningen av tillgängliga resursermellan användarna bör utformas avgörs bäst av berörda myndigheter i samråd medstatskontoret. Myndigheterna bör med utgångspunkt i vad jag här har anförtsålunda ta upp överläggningar om ett samordnat utnyttjande av fartygen. Medhänsyn till erfarenheter på området bör styrelsen på siktkunna svara för redarfunktionen för de flesta statliga undersökningsfartyg. Jaghar för avsikt att senare-återkomma till regeringen i denna fråga. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet I. . När det särskilt gäller frågan om avyttring av Thetis villjag anföra följande. Thetis kan f.n. inte utnyttjas rationellt. Både avarbetarskyddsskäl och av andra skäl är Thetis i behov av en ombyggnad. Ensådan ombyggnad skulle emellertid dra stora kostnader. Jag anser därför attfartyget bör avyttras och att i stället andra undersökningsfartyg, bl. a.inhyrda fiskeskepp, bör användas för de nödvändiga undersökningarna. Dettafömtsätter att Argos förses med bättre utrustning. Jag har för avsikt attåterkomma till denna fråga vid min anmälan till budgetpropositionen . Statskontoret har också ifrågasatt behovet av SNVsundersökningsfartyg . SNV har anfört i sitt remissyttrande att fartygetnu, jämfört med tidigare, utnyttjas i större utsträckning och delvis för andraändamål. Frågan om vilka fartyg som behövs för den samlade forskningenfår behandlas vid de överläggningar mellan berörda myndigheter som jag harförordat. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om odling av fisk och skaldjur samt om vissa resurser för marinforskning. 1983/84:10 13 1 Inledning ........................................................ .... I 2 Föredragandens överväganden ........................... ... 1 2.1 Utgångspunkter ......................................... I 2.2 Odhng av fisk och skaldjur ............................. 2 2.2.1 Allmänna överväganden ....................... ... 2 2.2.2 Tillståndsprövning ............................... ... 5 2.2.3 Forskning och utbildning .......................... ... 5 2.2.4 Fisksjukdomsbekämpning ........................ ... 7 2.2.5 Statligt stöd tillodlingsföretag ............... ... 8 2.3.1 laboratorier ................... ... 9 2.3.2 Fiskeristyrelsensundersökningsfartyg ...... II 3 Hemställan .................................................... . 12 Prop.1983/84:10 Bilaga 6 Anmälantill proposition om svensk havsresursverksamhet Somen följd av de växande anspråk som riktas mot våra havsområden blir, somframgått av vad chefen för industridepartementet har anfört,konflikterna mellan olika utnyttjandeintressen allt påtagligare. Konflikternaär särskilt uttalade i de kustnära havsområdena. Behovet av avvägningar mellanolika intressen och en mer genomtänkt samordning av olika havsanknutna verksamheteri syfte att bättre hushålla med havsresurserna har därigenom ökat. a. en vidareutveckling av planeringen för vissa delar av våra havsområden.Härvid är sambanden mellan åtgärder som vidtas på land och i angränsandehavsområden vikfiga att uppmärksamma. 1sitt förslag till övergripande program framhåller delegationen för samordningav havsresursverksamheten (DSH) att hög prioritet bör ges åt bl. a. fortsattutveckling av delprogrammet kustplanering. 1proposifion 1972:111 bilaga 2, som låg till grund riksdagsbeslutom den fysiska riksplaneringen, påtalades bl. a. angelägenheten av att ägnamiljöstörningarna i havet ökad uppmärksamhet. De uppgifter om miljösituationenoch utsläppskänsligheten i olika kust- och havsområden som redovisades ipropositionen låg bl. a. till grund för de riktlinjer som föreslogs förlokalisering av miljöstörande industri vid våra kuster. Frågor om kunskapsunderlag beträffande naturförhållandena i havet ochanspråken på olika havsområden behandlades somett led i arbetet med att utveckla den fysiska riksplaneringen. 1 proposition1980/81:183 om fortsatt fysisk riksplanering framhölls att det är angeläget attDSH i samråd med länsstyrelser och kommuner i kustlänen överväger behovet avåtgärder för att få till stånd en bättre I 1983/84. Prop.1983/84:10 2 hushållning med havsresurserna. Frågor om havsresursernasutnyttjande och skydd bör vidare enligt propositionen inordnas i denfortlöpande planerings- och beslutsprocessen, främst på lokal och regionalnivå. Formerna för att i den fysiska planeringen behandla olikahushållningsfrågor rörande havet behöver enligt propositionen vidareutvecklas ien försöksverksamhet. Som ett led i arbetet med att fullfölja riktlinjerna i denfysiska riksplaneringen har länsstyrelserna till regeringenredovisat aktuella planeringsfrågor. Några länsstyrelser har bl. a. påtalatbehovet av planering av kust- och havsområden. I sitt yttrande överlänsstyrelsernas redovisningar pekar DSH på att den kustplanering som hargenomförts bara i liten omfattning har behandlat vattenområdenas användning ochatt det är angeläget att planeringen av våra kustområden vidareutvecklas. DSH har med stöd av medel från inletten försöksverksamhet i några kust- och havsområden. Försöksverksamhetenbehandlar frågor om hur vattenområden kan behandlas i den fysiska planeringenoch om prövningssystem och ansvarsförhållanden vad gäller havs-anknutenverksamhet. Arbetet sker i samverkan med kommuner och länsstyrelser i trekustområden i landet, nämligen i , och Kävlingekommuner samt kommun. En utgångspunkt för försöksverksamheten äratt kommunernas planering för havsområdena så långt som möjligt skall kunnasamordnas med markanvändningsplaneringen och att den skall kunna ske i deformer och utnyttja de instmment som används i markanvändningsplaneringen.Resultaten av föröksverksamheten avses bli redovisade till bostadsdepartementetunder . DSH studerar också hur miljöbeskrivningar för etthavsområde kan utformas och vilka konflikter ett utnyttjande av vårahavsområden för energiproduktion skulle medföra. Inom ramen för regeringens uppdrag att utreda formerna förden fysiska riksplaneringens kunskapsförsörjning utreder f. n. statensplanverk, i samråd med bl. a. DSH och () formernaför en samordnad insamling, bearbetning och redovisning av kunskaper om utnyttjandeoch skydd av havs- och kustområden. Jag vill i detta sammanhang också peka påSNVs kustzonen - bedömnings-gmnder för planering. Arbetetavses utmynna i bl. a. redovisningar om hur sådan generaliserbar kunskap somerfordras för att bedöma olika ingrepps effekter på olika havsmiljöer tas fram,sammanställs, analyseras och redovisas på ett för den fysiska planeringenanpassat sätt. 1983/84:10 3 DSHhar - som jag nämnde inledningsvis - i sitt förslag till övergripande programför svensk havsresursverksamhet gett prioritet åt bl. a. frågor som rör kust-och havsplanering. DSH pekar på att formerna för att i den fysiska planeringenbehandla havsområdena är outvecklade och att våra kunskaper om havet ärbristfälliga. DSH lämnar mot denna bakgrund förslag till åtgärder som börvidtas och anger att vissa studier redan har påböljats. DSH har sålunda som jagtidigare har nämnt inlett en försöksverksamhet i samråd med centralamyndigheter, berörda länsstyrelser och kommuner för att utveckla former ochmetoder för havsplanering. DSHframhåller att det finns behov av samlade redovisningar av kunskaperna omkust- och havsområdena för att ge underlag för bedömningar i angelägna frågorom hushållning med resurserna i dessa områden. DSH pekar på att det bl. a. ärviktigt att vidmakthålla och utveckla de kunskaper och erfarenheter som byggtsupp i arbetet med den fysiska riksplaneringen. DHS framhåller vidare att det ärangeläget att kunskapsbristerna närmare analyseras och att en redovisning skerav vilka kompletteringar som i första hand bör komma till stånd. DSHanför att det i vissa fall kan medföra problem att gränserna mellan kommunernainte är fastlagda ända ut till territorialgränsen. DSH föreslår därför attfrågan om kommunernas gränser i havsområdena ut och att gränsernasuccessivt fastställs. Remissinstansernaär i stort sett positiva till DSHs förslag. Flera instanser instämmer i attdet är angeläget att påböija ett arbete med kust- och havsplanering men anförsamtidigt att planeringen bör begränsas till områden för vilka det finns ettklart behov av sådan planering, dvs. till områden där konflikter föreliggereller kan fömtses. Remissinstanserna instämmer också i DSHs bedömning att detär angeläget att utveckla metoder och former för denna planering. Fleraremissinstanser konstaterar också att kunskapema om havet är bristfälliga imånga avseenden. () och de länsstyrelser och kommuner som kommenterat fråganom gränsdragning mellan kommunerna i havet instämmer i DSHs förslag att dennafråga behöver ut. 1likhet med vad DSH och flertalet remissinstanser har anfört anser jag att enplanering av våra kust- och havsområden är angelägen, särskilt i de kustnäraområdena och i vissa andra områden med starka exploateringsintressen. I ensådan planering är det viktigt att uppmärksamma de ömsesidiga sambanden mellanåtgärder som vidtas på land och i havet. Jag har i det förslag till ny plan ochbygglag som f. n. behandlas i lagrådet framhållit 1983/84:10 4 attden fysiska planeringen av vattenområden inte kan ses som en frånmarkplaneringen fristående planeringsform utan att den måste integreras i sammaplaneringsprocess, dvs. i första hand i den kommunala planeringen. 1 detarbete som pågår inom med en natuiTesurs-lag övervägsgenerella bestämmelser om hushållning med naturresurserna, inbegripet havetsresurser. Avsikien är att en departementspromemoria skall remitteras.Under hösten 1984 räknar jag med att samordnat lämna förslag till propositionom en plan- och bygglag, en natutresurs-lag och följdändringar i annanlagstiftning. SomDSH och flera av remissinstanserna har konstaterat är formerna och metodernaoutvecklade för att i samhällsplaneringen behandla hushållningsfrågor som rörhavet. Även kunskapsunderlaget beträffande havsområdena är i flera avseendenbristfälligt. Framför allt behöver problem och konflikter när det gäller skyddoch utnyttjande av olika kust- och havsområden analyseras och eventuellaåtgärdsbehov övervägas. Avvad jag nu har sagt framgår att föreliggande underlag inte är tillräckligt föratt nu närmare ange former för och innehåll i en planering av våra' kust- ochhavsområden. För detta behöver den av mig tidigare nämnda försöksverksamhetensom bedrivs av DSH föras vidare. Det är också angeläget att närmare analyserade anspråk som riktas mot havsresursema och vilka behov av skyddsåtgärder somfinns för att bättre klarlägga inom vilka områden konflikter föreligger ellerkan fömtses. Frågor om kunskapsunderlag är härvid av stor betydelse. Jagfäster därför stor vikt vid den av mig tidigare nämnda utredningen omkunskapsförsöijningen beträffande havsresurserna som bedrivs i samarbetemellan statens planverk, DSH och SNV. Vadbeträffar de av DSH påtalade oklarhetema beträffande gränsdragningen mellankommunerna ut till territorialgränsen vill jag anföra följande. Iindelningslagen (SFS 1979:411) finns bestämmelserom fömtsätt-ningarna för attändringar i den kommunala indelningen skall få göras och om förfarandet vidsådana ändringar. Om osäkerhet råder beträffande gränsen för en kommuns områdefår regeringen förordna om gränsens rätta sträckning (9 kap 2 §).Kammarkollegiet är utredningsmyndighet. För några havsområden har gränserredan fastställts och för vissa områden har förslag upprättats av berördalänsstyrelser. Kammarkollegiet bereder f. n. dessa förslag och avser vad jaghar erfarit att underställa förslagen regeringens prövning.Denna ordning bör självfallet tillämpas också för övriga havsområden allteftersom behov uppkommer att bestämma gränserna. Jaganser sammanfattningsvis att DSH i sitt redovisade program har behandlat frågorom planering av våra kust- och havsområden på ett fillfredsställande sätt. Detfortsatta utvecklingsarbetet vad gäller formerna och metoderna för kust- ochhavsområdenas behandling i fysisk planering och kunskapsförsörjningen för denfysiska planeringen kan sålunda ske i 1983/84:10 5 överensstämmelsemed vad DSH har anfört. Med hänvisning till detta och till det reformarbete sompågår med ny lagstiftning för plan- och byggfrägor och frågor omnaturresurshushållning samt till pågående utredningsarbete omkunskapsförsörjningsfrågor m. m. avser jag f. n. inte föreslå att någraytterligare initiativ tas från regeringens sida inom bostadsdepartementetsansvarsområde. Jaghemställer att regeringen ger tillfälle att ta del av vad jag haranfört om behovet av planering för våra havsområden och kunskapsunderlagethärför. 1 Inledning......................................................... .... 1 1.1................................................................. Denfysiska riksplaneringen 1 1.2................................................................. Pågåendeverksamhet 2 2 DSHs förslag .................................................. 3 3 Föredragandens överväganden ............................ 3 4 Hemställan ..................................................... .... 5 Prop.1983/84: 10 Bilaga 7 Sammanfattningar av förslagen, remissammanställningarsamt vissa redogörelser m.m. för havsresursverksamheten Sammanfattning av delegationens för samordning avhavsresursverksamheten (DSH) förslag till övergripande program, Svenskhavsresursverksamhet 1982 (DSH 1982:1) Syftet med framtagandet av ett övergripande program försvensk havsre-sursverksamhel är, enligt DSHs mening, främst: - all påvisaproblem och möjligheter inom havsresursverksamheten, - alt ge förslagtill regeringen avseende effektivisering och utveckhng avhavsresursverksamheten, speciellt med avseende på samverkan stat-forskningsorgan - näringsliv, samt - att genom debreda perspektiv som programmet förmedlar ge berörda myndigheter ochforskningsorgan underlag för och impulser till utveckling av verksamheten inomrespektive sektor. Prioriteringarna inom förslaget till övergripande programför svensk havsresursverksamhet utgår från värderingar av behov, möjligheter,resurser m. m. Basen för värderingarna i förslaget är enligt DSH samhälletsbehov. Samhällets anspråk på svensk havsresursverksamhet rörprimärt utvecklingen på såväl kort som lång sikt av: - de egnahavsområdenas nyttjande och skydd, - internationelltsamarbete rörande havens nyttjande och skydd, och Insatsområden och program inom havsresursverksamheten börsålunda värderas med utgångspunkt i havsresursverksamhetens möjligheler allstimulera samhällsutvecklingen inom ovan angivna områden. För vissa områden, där det bedöms ändamålsenligt,utarbetar DSH i samverkan med berörda intressenter förslag till program församhällets och näringslivets instanser. Programmet skall enligl instruktionanpassas till ändrade förutsättningar (rullande program). Program för visst område av havsresursverksamheten utgörsi DSHs förslag av: - dels en programförklaring innehållande Områdesöversikt, med kortfattad beskrivning av samhälletsresurser, problem, behov och möjligheter Översiktlig plan (för alt nå uppställt mål), - dels en programplan för konkreta insatser, i förstahand organisatoris ka, personella och finansiella åtgärder jämte konkreta målsättningar lör större projekt, gemensamma för samverkande organ. I 1983/84. Prop.1983/84:10 2 inom programplanen skapar successivt underlag för enförbättrad programförklaring, som i sin tur ger klarare riktlinjer förarbetena inom programplanen o. s. v. Programförklaringarna för de olika områdena kan sedansammanställas och utgör då sammantagna det övergripande programmet för svenskhavsresursverksamhet. Innebörden av begreppet enligt ovan kan förtydligas irelation lill det vedertagna begreppet projekt på följande sätt. Enligl DSH avser program verksamheter av merendels störreomfattning, vilka inte är a priori avgränsade till tid och resurser. Del kantillhöra programmets syfte alt bl. a. klarlägga resursbehoven och att härur draslutsatser l.ex. om de åtgärder som från samhällets sida kan vara påkalladeför del aktuella områdets utveckling i önskad riktning. Programplanerna är idenna mening öppna lill formen. Ett program kan inrymma ett eller fleraprojekt. Programmens uppgift är enligt DSH främst att stimulera och stödja -inte styra. Projekt avser verksamheter som syftar till att behandlavissa frågor inom bestämda lider och inom ramen för anvisade resurser.Projektplanerna är i denna mening stulna till formen. Som bakgrund till sitt förslag till övergripande programanger DSH bl.a. följande. Användandet av havet och havsbotten omspänner ett stortanlal delvis konkurrerande intressen - sjöfart, fiske, sjöförsvar, rekreation,vattenbruk (odling av fisk, skaldjur och alger), utvinning av olja, naturgasoch , som recipient m.m. Det framtida utnyttjandet medför stora avvägningsproblemsom kräver främst fördjupade kunskaper, framsynthet och vidgat samarbete såvälnationellt som internationellt. Nyttjandet av havet och dess resurser har under de senastedecennierna varit föremål för stark utveckling och stora förändringar.Ändringar i de internationella handelsbetingelserna genom bl.a.sjöfartsutvecklingen har skapat problem inom vissa äldre näringsgrenar. Detsnabbi växande behovet av havet som råvarukälla har skapat nyanäringsmöjligheler. De ökande föroreningarna i havet utgör ett hot, om vilketman ännu har myckel bristfälliga kunskaper. 1 finns havsrelaterade näringar som varit etableradesedan århundraden tillbaka. Det finns också näringar som ännu inte fåttfotfäste inom landet. Till de förra hör i stort sett endast skeppsbyggeri,sjöfart och fiske. Av dessa har skeppsbyggeriet reducerats drastiskt. Detsvenska handelstonnagel har halverats och fisket stagnerat. Till de näringarsom ännu inte fått fotfäste inom landet hör offshoreverksamheten. Den ärexpansiv och passar i en del avseenden svenski näringsliv myckel väl somkompensation för bortfall i äldre branscher, men rymmer väsentligaanpassningsproblem. Inom våra egna kust- och havsområden är naturtillgångarnaännu mycket bristfälligt undersökta och möjligheterna att genom vattenbrukutveck- Prop.1983/84:10 3 la de levande resurserna tämligen outnyttjade. Det föreliggerenligt DSH ett angeläget behov alt bättre utnyttja de möjligheter som haveterbjuder och att tillsammans med andra länder ta ett långsiktigt ansvar förmiljöproblemen. Dessa frågor rör för svensk del stora värden, inte minst närdet gäller sysselsättning samt bytesbalans med omvärlden. 1 finns ett stort antal myndigheter, industrieroch forskningsorgan som i större eller mindre utsträckning deltar ihavsresursverksamheten. Många engagemang har av naturliga skäl tillkommitoberoende av varandra - svensk havsresursverksamhet uppvisar i många avseendenen splittrad bild. Behovet av alt samordna och effektivisera svensk havsresursverksamhetär enligt DSH påtagligt. 1 Program, prioriteringar, m.m. DSH föreslår att program inom följande områden avhavsresursverksamheten prioriteras: - utforskning ochtillståndskontroll av havet, - arktisk teknik, - teknik förutforskning och tillståndskontroll av havet. DSH redovisar förstudier och inledande arbeten samtföreslår vissa åtgärder avseende: - kust- ochhavsfiske, - svensktdeltagande i internationellt samarbete, - materialbeständigheti marin miljö, - miljöskydd ochteknik, - teknik förutvinning av energi från havet, - teknik förbrytning och utvinning av från havet. DSH redogör även för den naturvetenskapligahavsforskningen i samt den havsindustriella utvecklingen inom vilkenDSH lämnar Jör-slag till strategi, stödformer, undervisning, forskning, praktiksaml marknadsföring av statlig kompetens. Slutligen skissar DSH sin egen framtida roll inomhavsresursverksamheten samt föreslår årliga resurstillskott. En planering för kust- och havsområden bör syfta lill atti erforderlig utsträckning dra upp riktlinjer och reglera utnyttjande för olikaändamål i Prop.1983/84:10 4 planer, kartor, beskrivningar och beslämmelser på olikadelaljeringsnivå. Planeringen kan behöva innefatta anspråk på ett vattenområdesutnyttjande i själva ytan, i vattenmassan, på bottnen och jordmassan därunder.Ansvaret för genomförandet av planläggningen bör så långt del är möjligt liggapå kommunerna, som i den kommuntäckande fysiska planeringen i ökad utsträckningbehöver beakta utvecklingsmöjligheter och hushållningsproblem beträffandekust- och havsområdena. Nuvarande planeringsinstrument och styrmedel behöverkompletteras för att ge kommunerna möjlighet att påverkavattenanvändningsfrågorna genom den kommunala fysiska planeringen. Planeringenbör ges politisk förankring. Förutsättningar bör skapas för att de intentionersom uttrycks i planeringen blir vägledande för skilda myndighetersbeslutsfattande. En förutsättning för en sådan utveckling är att den kommunalaplaneringen bedrivs i nära samarbete med andra berörda kommuner, med länsstyrelser,berörda statliga sektorsmyndigheier och andra vikliga intressenter. Ikustplaneringsprogrammet ställer DSH upp följande mål för verksamheten: - att utvecklametoder och former för havsresursfrågornas behandling i den fysiska planeringenoch att genomföra erforderliga kompletteringar eller ändringar i befintligaregelsystem och administrativa rutiner, - att samordnainsamling och bearbetning av kunskaper och erfarenheter som rörresurshållningen i kust- och havsområdena för att ge statsmakterna möjlighetatt följa utvecklingen, och - att få tillstånd fortlöpande analyser av de problem och frågor som rör havsresursernasnyttjande och skydd saml mot bakgrund därav redovisa överväganden och behov avåtgärder med avseende på långsiktig hushållning av havsresurserna. För att uppnå kustplaneringens syften föreslår DSH att ettantal studier eller projekt inom två programområden successivt genomförs. Detgäller dels utveckling av metoder och former för fysisk planering i kustvattenoch havsområden, dels utveckling av system för kunskapsuppbyggnad i svenskakust- och havsområden.