prop · G70319 · 1983-12-31 00:00:00 — Utdelning från norskt aktiebolag till inhemska aktieägare beskattasendast i ett led, i aktieägarens hand med statlig inkomstskatt och hos del utdelandebolaget i form av inkomstskatt på bolagsvinsten. Vad gäller förmögenhetsbeskattningbetalar aktiebolag m.fl. 0,som förmögenhetsskatt till staten. Norskaaktiebolag är dock liksom fysiska personer skattskyldiga till en särskildkommunalskatt pä fast egendom. För utländsk aktieägare gäller, att källskali las ut med25% på bruttoutdelningen frän norska bolag, om inle dubbelbeskattningsavtalföreskriver lägre skattesats. Utdelning frän utländska bolag till mottagare iNorge är enligt norsk lag skattepliktig till såväl statlig som kommunalinkomstskatt. Den kommunala förmögenhetsskatten utgår efter enproportionell skattesats som kan variera mellan 0,4 och . Skattskyldigatill den kommunala förmögenhetsskatten är endast fysiska personer ochutländska bolag. Fysiska personer bosatta i är i princip skattskyldigaför förmögenhelstillgångar såväl inom landet som utomlands. Undanlag gällerdock som jag nämnt tidigare för vissa tillgångar, t. ex. fastighet ochrörelsetillgångar i utlandet. Fysiska personer är skattskyldiga till staten förförmögenhetstillgångar som överstiger 85 000 n. kr. i skatteklass O och I samt110000 n. kr. i skatleklass 2. Skatten är progressiv och skattesatsen uppgår ilägsta skiktet till 0,och i högsta till 1,. Prop.1983/84:19 140 Beträffande sjömän gäller en särskild sjömansskatt sompåförs i stället för de statliga och kommunala inkomstskatterna och avgiftentill skatteförddningsfonden. Sjömansskatten är en definitiv källskali somutgår på inkomst som förvärvas av sjömän genom tjänstgöring ombord på norsktfartyg. Lagstiftningen grirndar sig på gemensamma nordiska principer ochöverensstämmer i stort sett med beslämmelserna om svensk sjömansskatt. Vidarekan nämnas atl del finns en begränsad rätt all avräkna utländsk skatt påinkomst av personligt arbete utomlands från norsk skatt pä samma inkomsl, och rällatl vid beskattning i av inkomst eller förmögenhet som omkostnad resp.skuld dra av utländsk skatt på samma inkomsl eller förmögenhel, omskattelättnad inte kan ske pä grund av andra inierna regler eller enligtbestämmelser i dubbelbeskattningsavtal. 4 Avtalets och protokollets innehåll Avtalet är som jag nämnt tidigare uppbyggt pä grundval av . En rad avvikelser frän modellavlalet förekommeremellertid. Dessa är av både formell och materiell natur. De formellaavvikelserna är huvudsakligen betingade av att förevarande avtal är multilateraltmedan OECD-avtalel är utformat som en modell för bilaterala avtal. De materiella avvikelserna är i första hand föranledda avsärdrag i de nordiska staternas skatldagsliflningaroch i deras policy i frågaom dubbelbeskattningsavtal. Reglerna om beskattning av utdelning (arl. 10),realisationsvinst (arl. 13) och pensioner (art. 18) utgör exempel på sådanaavvikelser. Andra bestämmelser i förevarande avtal saknar motsvarighet i modellavlalet,t. ex. beskattningsreglerna i fråga om affärsverksamhet och anställning utanfören avtalsslulande stats kust (art. 21) saml om dödsbon (art. 24). Reglerna ombegränsning av beskattningsrätten (art. 26) är föranledda av avtaletsmultilaterala karaktär och saknas därför givetvis i modellavtalet. Ensärställning bland avvikelserna intar en del av bestämmelserna om förfarandetvid ömsesidig överenskommelse (art. 28). Åven dessa bestämmelser får ses motbakgrund av avtalels multilaterala karaktär. Slutligen har en del bestämmelsersom finns i några av de nuvarande bilaterala avtalen införts i detmultilaterala avtalet, t. ex. bestämmelser om möjlighet för de behörigamyndigheterna atl i vissa fall ingå särskild överenskommelse (art. 28 punkt3). Avtalsbestämmelserna har införts dels i själva avtalet och dels iprotokollet. Avtalet innehåller i princip de beskattningsregler och andrabestämmelser som gäller mellan samtliga nordiska stater, medan i protokollettagits in dels sådana bestämmelser som endast berör en del av staterna, t. ex.särregler som ansetts nödvändiga för att lösa skatteproblem som uppkommer mellantvå stater pä grund av alt staterna har gemensam landgräns, och dels vissatolkningsbestämmelser och andra 1983/84:19 141 bestämmelser som inte har den karaktär alt de ansetts börainföras i själva avtalet. Art. I anger på vilka personer avtalet tillämpas. Artikelnöverensstämmer i sak med modellavtal men har erhållit multilateralform. 2 anges vilka skatter som omfattas av avtalet. Till skillnad frän modellavlaletomfattas inte skatter som utgår på sammanlagda beloppet av företagslöneutbetalningar. Delta är i enlighet med praxis i gällande svenska bilateralaavtal. Uppräkningen i punkt 3 av de olika staternas skatter avser förhållandenavid avtalets undertecknande. Uppräkningen är uttömmande. Avtalet kan emellertidkomma alt gälla även senare införda skatter om dessa är av samma eller ihuvudsak likartat slag som de uppräknade (punkt 4). Enligt punkt 5 tillämpasavtalet inte i något fall i fråga om särskild beskattning av vinst på lotterieroch vadhållning. Åven skatter på arv och gåva ligger utanför avtaletstillämpningsområde. har emellertid särskilda bilaterala avtal för atlundvika dubbdbeskaUning av arv eller kvarlåtenskap med , ochNorge. Avtalet med kan tillämpas även beträffande gåva. I art. 3 definieras vissa uttryck som förekommer iavtalet. Definitioner förekommer även i andra artiklar i avtalet. Sålundadefinieras t. ex. uttrycket "fast driftställe" i arl. 5 samlullrycken "uiddning", "ränta" och "royalty" i deartiklar som behandlar beskattningen av dessa inkomstslag (arl. 10, 11 och 12).Enligt art. 3 punkt I a) omfattar uttrycken "","", "", "" och"" även del område utanför resp. stats territorialvatten sombrukar betecknas "kontinentalsockeln". Beträffande , Finlandoch utesluts vissa angivna områden, över vilka dessa stater harsuveränitet, från avtalets tillämpning. Dessa bestämmelser överensstämmer meddem som gäller i nuvarande bilaterala svenska avtal med dessa stater. Förevarandeavtal kan emellertid med stöd av bestämmelserna i art. 30 utvidgas till atlomfatta även de undantagna områdena. Sådan utvidgning avses kunna göras genomdiplomatisk notväxling utan att avtalet behöver ändras. Beträffande del finskalandskapet förekommer motsvarande bestämmelser i nuvarande svensk-finskadubbelbeskattningsavtal [SFS 1977:812, art. 3 punkl I a) och art. 28 punkt I]. Bestämmelserna får ses mot bakgrundav de särskilda problem som uppkommit i fråga om beskattningen av åländskasjömän som är anställda ombord på svenska fartyg. Jag får i denna del hänvisatill det protokoll som upprättats mellan och om ersättning förbortfall av kommunalskatt i vissa fall (SFS 1978: 698) och till vad dåvarandedepartementschefen anförde i samband med alt protokollet förelades riksdagenför godkännande (prop. 1977/78: 18). Genom notväxling den 5 och den 21 oktober1977 utvidgades det svensk-finska avtalet till alt omfatta landskapet den finska kommunalskatten. Meningen är atl förevarande avtal skallutvidgas på motsvarande sätt sedan överenskommelse träffats i de frågor somrör kommunalbeskattningen pä . 11 1983/84. Prop.1983/84:19 142 Behörig myndighet i är enligt punkt I g)finansministern eller den myndighet som fär i uppdrag att handha frågor rörandeavtalet. Frågor som rör tillämpningen av gällande bilaterala avtal och somenligt avtalen skall handläggas av behörig myndighet i , prövas av riksskatteverkel.Om ärendet emellertid bedöms vara av särskild betydelse eller annars av sådanbeskaffenhet att del bör avgöras av regeringen, skall dock riksskatteverkelmed eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. Jag anser alt motsvarandeförfarande bör gälla vid tillämpningen av förevarande avtal. 4 ger reglerför var en person skall anses ha hemvist i avtalets mening. Artikelnöverensstämmer i sak helt med modellavtal men har fått multilateralform. En noggrann definition av uttrycket "fastdriftställe" är av avgörande betydelse för beskattningen av inkomst avrörelse. Ett företag i en stal som bedriver rörelse i en annan stat fårbeskattas i denna stat endast om företaget har fast driftställe där (art. 7).Innebörden av uttrycket fast driftställe har betydelse även för tillämpningenav den s.k. 183-dagarsre-geln i art. 15 punkt 2. En definition av uttrycket"fast driftställe" finns i art. 5. Artikeln följer hell motsvarandebestämmelser i modellavlalet. Trots den mycket noggranna definitionen kommer artikelnerfarenhetsmässigt med all sannolikhet att ge upphov till ett stort antal lolkningslvis-ler.Del är naturligtvis inte möjligt atl förutse och inom ramen för ett avlalreglera alla de situationer som kan uppkomma vid tillämpningen av artikeln. Ellpar fall som vållat svårigheter i praktiken har dock reglerats i punkt I avprotokollet till avtalet. 1 båda fallen gäller det tolkningen och tillämpningenav tolvmånadersregeln i arl. 5 punkl 3. Det första fallet avser den situationdä ett företag i en stal bedriver byggnads-, anläggnings- ellerinstallationsarbete i en annan stal på flera platser och verksamhetenvid någon eller några av dessa platser, men inle alla, pågår mer än tolvmånader. I det andra fallet gäller det elt företag i en stat som har flera påvarandra följande byggnads-, anläggnings- eller installationsarbeten i en annanstat och den sammanlagda tiden för verksamheten överstiger . I bådafallen kan de behöriga myndigheterna i de inblandade staterna försöka att genomöverenskommelse avgöra om sådana platser tillsammans utgör fast driftställe iden andra staten. Bestämmelsen får ses som en utfyllnad av bestämmelserna omfast driftställe i art. 5. Liknande bestämmelser finns i det svenska avtaletmed (SFS 1977:75, punkl III i protokollet till avtalet). Bestämmelser om beskattning av fast egendom har tagits ini art. 6. Punkterna 1-3 och 5 överensstämmer med ÖECD:s modellavtal men harfått multilateral form. Bestämmdsema i punkterna 4 och 6 har införts pä finsktinitiativ. De tar särskilt sikte på en i vanlig form för dispositionsrätttill bostadslägenhet, nämligen innehav av aktie i bostadsaktiebolag. Liknandebestämmelser finns i gällande avlal mellan och . 1983/84:19 143 Art. /reglerar beskattningen av rördseinkornst. Bortsettfrån den multilaterala formen är artikeln identisk med motsvarande artikel i . Inkomst av rörelse som elt förelag i en stal bedriver i en annanstat fär beskattas i sistnämnda stal endasl om rörelsen bedrivs från fastdriftställe där. Beträffande uttrycket "fast driftställe" hänvisastill redogörelsen för art. 5. I nuvarande dubbelbeskattningsavtal mellan ochNorge finns särskilda bestämmelser om beskattning av rörelseinkomst för företagvars verksamhet avser uppsättning och underhåll av spärrstängsel för renarlängs den svensk-norska (SFS 1972:35, art. I6§§ 2 och 3).Motsvarande bestämmelser har tagils in i protokollet till förevarande avtal,punkt 11:1 och 4. Samma regler gäller i förhållandel mellan och (punkt 3). I gällande svensk-danska dubbelbeskattningsavtal finnssärskilda beskattningsregler i fråga om rörelseinkomst som förvärvas i sambandmed byggandet och driften av fasta förbindelser över (SFS 1974:27, art.21 punkt I). Motsvarandebestämmelser har tagits in i protokollet till förevarande avtal, punkt III: 1. Fast driftställe-principen i art. 7 vid beskattning avrörelseinkomst tilllämpas inte i fråga om inkomsl av sjöfart och luftfart iinternationell trafik. I enlighet med internationellt vedertagna regler, vilkaåterspeglas i modellavtal, gäller här i stället att inkomsten beskattasendast där företaget har sin verkliga ledning (art. 8). Förevarande avtal haremellertid i punkt I försetts med en kompletterande beskattningsregel för detfall då den stal där företaget har sin verkliga ledning inte är förelagetshemviststat. Regeln innebär i sådant fall att företagets vinst beskallas endasli företagets hemvislstal i den mån den stat där den verkliga ledningen finnsinte kan utnyttja beskattningsrätten enligt huvudregeln i punkt I. Följande exempel kan illustrerabestämmelserna. Ett rederi har hemvist i men den verkliga ledningen finnsi . Rederiet har även ett fast driftställe i . Enligt huvudregelnskall rederiels hela vinst beskattas i medan och avstårfrån sin beskattningsrätt grundad pä hemvist resp. fast driftställe. Sverigekan emellertid enligt intern skatlelagstiflning endast beskatta den del avrederiels inkomst som är hänförlig till rörelse bedriven i . Huvudregelninnebär således att den inkomst som är hänförlig till verksamheten i ochDanmark blir obeskattad. Supplemenlärregdn innebår att får beskatta deninkomst som är hänförlig till verksamheten i och . Inkomsten fårdäremot inle till någon del beskattas i . I punkt IV:I i protokollet till avtalet gessärskilda regler för beskattningen i , och av inkomst somförvärvas av (). Punkl V i protokolletinnehåller ytterligare undantag frän huvudregeln i art. 8 punkt 1. Om sjöfarts-eller luftfartsföretag har flera delägare med hemvist i olika nordiska staterkan beskattningsrätten under vissa villkor delas upp mellan hemviststalerna. Prop.1983/84:19 144 Art. 9 ger myndigheterna möjlighet att ändra vinstförddningenvid vissa transaktioner mellan företag med intressegemenskap. Artikeln överensstämmeri princip med ÖECD:s modellavtal men utformningen av punkt 2 ansluter tillnuvarande bilaterala avtal. Artikelns bestämmelser har för svensk del belydelsevid tillämpningen av 43 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370). Beslämmelserna om beskattning av utdelning i art. 10ansluter till de principer som gäller enligt modellavtal.Skattelagstiftningarna i de nordiska staterna är uppbyggda efler sinsemellan istort sett enhetliga linjer. I flera hänseenden föreligger dock vikliganationella avvikelser. Detta gäller inte minst i fråga om principerna förbeskattning av bolagsvinst och utdelning. Del har därför inte varit möjligtatt uppnå enhetliga beskattningsregler i avtalet i fråga om utdelning.Beträffande skattesatsens höjd i källslaten gäller som huvudregel, i enlighetmed ÖECD:s modellavtal, atl skallen inle får överstiga eller, i vissa fallav utdelning mellan bolag, av utdelningens bruttobelopp (punkl 3).Beträffande utdelning från bolag i får sistnämnda skattesats enligt punkl4 höjas till i den mån utdelningen dragits av från det isländska bolagels inkomslvid beskattningen i . Som framgått av redovisningen för isländsk skatlelagstiflninginnehåller denna regler för att lindra den ekonomiska dubbelbeskattningen avutdelad bolagsvinst. Utdelad vinsl fär dras av vid bolagets beskattning, dockhögst med elt belopp motsvarande av aktiekapitalet. Liknande bestämmelserfinns somjag nämnt tidigare i norsk skatlelagstiflning. Avdragsrätten gälleremellertid här endasl statsbeskattningen. Så länge denna avdragsrätt finnskvar, har enligt punkt 5 rätt atl la ut källskatt på utdelningen medhögst i stället för högst . Enligt 54 § kommunalskattelagen är utdelning mellansvenska bolag i regel undantagen från beskattning hos del mottagande bolaget. Ipraktiskt taget samtliga svenska dubbelbeskattningsavtal har dennaskattefrihet, med de villkor som gäller för skattefrihet för utdelning mellansvenska bolag, utvidgats till atl avse även utdelning från bolag i den andraavtalsslutande staten. Liknande bestämmelser och avtalspraxis gäller även inågra av de övriga nordiska staterna. I punkt 8, första stycket, finns en sådanskallefrihetsregd. Eftersom bestämmelserna om skattefrihet i dansk skatlelagstiflningdirekt avser även utdelning från utländska bolag, måste bestämmelsen utformasnågot annorlunda såvitt gäller utdelning till danskt bolag (punkl 8, andrastycket). I svenska dubbelbeskattningsavtal har reglerna omskattefrihet för utdelning ibland försetts med ytteriigare villkor [se t. ex.avtalen med (SFS 1966:554), art. 25 §5, och med Nederiänderna (SFS1968:771), art. 26§6]. Villkoren hänger samman med de holdingprivilegier ochandra skaltefrihetsregler som gäller enligt lagstiftningarna i dessa stater förbl. a. utdelning från utlandet. 1 förevarande avlal har skattefrihetsregelninte försetts med sädana villkor. Undantag gäller dock i fråga om utdelningfrån 1983/84:19 145 danskt bolag (punkt 8, tredje stycket). Av redovisningenför dansk skattelagstiftning framgår atl utdelning från utlandet till ettdanskt bolag i vissa fall inle blir beskattad i . I den män delta ärfallet och den mottagna utdelningen vidareuldelas till annan stat föreliggerinte sådan kedjebeskattning av bolagsvinsten som skaltefrihetsregeln i punkt 8avser alt förhindra. 1 fråga om utdelning frän danskt bolag till bolag i annannordisk stat gäller dårtör, liksom enligt arl. 10 punkt 4 i nuvarande avtalmellan och , ytterligare två alternativa villkor för skattefrihetenhos det mottagande bolaget i den mån i denna utdelning ingår annan utdelningsom del danska bolaget mottagit från bolag i stat utanför det nordiskaavtalsområdet. Det första villkoret [punkt 8, tredje stycket a)] är atlutdelningen från sistnämnda bolag beskattats i . I sådant fall gäller skaltefrihetsregelni första stycket. Har utdelningen från del ickenordiska bolaget däremoi inlebeskattats i gäller skaltefrihetsregeln för denna del endast omutdelningen från det icke-nordiska bolaget hade varit skattefri hos detmottagande bolaget om delta bolag direkt hade innehaft aktierna i del icke-nordiskabolaget [punkt 8, tredje stycket b)]. Situationen kan illustreras med följandeexempel. Ett svenskt bolag har elt helägl dotterbolag i . Del danskabolaget har i sin tur ett dotterbolag i . Utdelningen från detbrittiska bolaget till det danska beskallas inte i . Det mottagnabeloppet vidareuldelas till det svenska moderbolaget. Del första villkoret ipunkt 8, tredje stycket a) är alltså inte uppfyllt. Om emellertid aktierna idet brittiska avtalet innehafts direkt av det svenska bolaget och inte via detdanska, kunde utdelningen från det brittiska bolaget ha varit skattefri iSverige på grund av beslämmelserna i art. XXIII punkt (3) i det svensk-brittiskadubbelbeskattningsavtalet (SFS 1968:769). Villkoret i punkt 8, tredje stycketb) för skattefrihet för utdelningen frän det danska dotterbolaget är dåuppfyllt. Om i exemplet det danska bolaget i stället har ett dotterbolag i enstat med vilken inte har dubbelbeskattningsavtal, t. ex. ,kan fråga uppkomma om villkoret i punkl 8, tredje stycket b) är uppfyllt omutdelning hade skett direkt från till det svenska bolaget och isådant fall hade förklarats vara skattefri efter ansökan om dispens enligtpunkt 5 av anvisningarna till 54 § kommunalskatlelagen. Enligt min mening ärvillkoret inte uppfyllt i ell sådant fall. Frågan om skattefrihet skall kunnaavgöras av beskattningsmyndighel genom en direkt tillämpning av förevarandeavtal eller med stöd av regler i annat dubbelbeskattningsavtal. En annantolkning skulle innebära krav på prövning av en hypotetisk ansökan om dispens,något som får anses uteslutet. Även i fråga om utdelning från isländskt bolaggäller visst undantag från bestämmelserna om skattefrihet för utdelning (punkt8. fjärde stycket). Jag nämnde tidigare att isländskt bolag har rält att vidinkomstbeskattningen i göra avdrag för utdelad vinst med högst ettbelopp motsvarande av aktiekapitalet. 1 den mån sädani avdrag skett ochutdelningsmottagaren Prop.1983/84:19 146 har hemvist i annan nordisk stat behöver denna stat inteundanta denna del av utdelningen från beskattning, eftersom nägon kedjebeskaltningssitua-tioninle föreligger. Enligt art. 10 punkt 5 i gällande svensk-danskadubbelbeskattningsavtal kan de behöriga myndigheterna komma överens om altinstitutioner, som på grund av sitt ändamål är undantagna frän skatt påutdelning i sitt hemland, skall vara fria från källskali på utdelning i denandra staten. har träffat en sådan överenskommelse med danskmyndighet avseende sex uppräknade danska institutioner.Motsvarande bestämmelser med bemyndigande finns intagna i punkt 9 i förevarandeavtal. Art. 10 punkt 4 i modellavtal föreskriver att debegränsningar i källslalens beskattningsrätt till 5 resp. som gäller enligtpunkl 2 i artikeln inte behöver iakttas om utdelningsmottagaren har elt fastdriftställe eller en stadigvarande anordning för utövande av fritt yrke i källslatenoch utdelningen har verkligt samband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivsfrån driftställefdler anordningen. Motsvarande bestämmelse finns i förevarandeavtal i punkt 2. Bestämmelsen har emellertid formulerats om med hänsyn tillavtalets multilaterala form. Bestämmelserna i punkt III: 1 i protokollet kanbli tillämpliga på utdelning som beskattas enligt förevarande punkt. Punktenhar berörts vid redogörelsen för art. 7. Enligt punkt 3 a) får källskallesatsen vid utdelningmellan bolag i regel inle överstiga av utdelningens bruttobelopp. Dennabegränsning gäller dock inte om utdelningsmottagaren är t.ex. "personsammanslulning".Med hänsyn till all detta ultryck har olika innebörd i de olika staterna haruttrycket definierats i punkt II. Beskattningen av ränta regleras i art. 11. Sådan inkomslbeskattas endast i inkomsttagarens hemvislstal (punkt I) om inle den fordran för vilken räntan betalas harverkligt samband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivs från fast driftställeeller stadigvarande anordning som inkomstlagaren har i källslaten (punkt 2).Beträffande utformningen av denna punkt får jag hänvisa till vad jag nyssanförde i fråga om motsvarande bestämmelse i arl. 10 punkl 2. Bestämmelserna ipunkt III: I i protokollet kan bli tillämpliga på ränta som beskattas enligtförevarande punkt. Jag får i denna del hänvisa till min redogörelse för art. 7.Art. 11 överensstämmer i övrigt i sak med motsvarande bestämmelser i . Royalty beskattas enligt art. 12 endast i inkomsttagarenshemviststat (punkt I) om inteden rättighet eller egendom i fråga om vilken royaltyn betalas har verkligtsamband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivs från fast driftställe ellerstadigvarande anordning som inkomsttagaren har i källslaten (punkt 2).Beträffande utformningen av denna punkt får jag hänvisa till vad jag tidigareanfört i fråga om motsvarande bestämmelse i art. 10 punkt 2. Bestämmelserna ipunkt III: I i protokollet kan bli tillämpliga på royalty som beskattas enligtförevarande punkl. Jag får hänvisa till 1983/84:19 147 min redogörelse för arl. Art. 12 överensstämmer iövrigt i sak med motsvarande bestämmelser i moddlavtal. Från finsk sida framfördes under förhandlingarna önskemålom att avtalet borde medge källslaten rätl alt ta ut skatt efter en begränsadskattesats på s.k. industriell royalty. De övriga stalerna molsatte sigemellertid en sådan bestämmelse. Enighet nåddes om alt förhandlingar i fråganskulle tas upp om enligt dubbelbeskattningsavtal med flertalet av deandra industrialiserade medlemsstaterna i skulle tillerkännas rält atl taut skatt på industriell royalty som betalas från . häromfinns i punkt VI iprotokollet. I art. 13 finns regler om beskattning avrealisationsvinst. Vinst pä grund av överlåtelse av fast egendom får i enlighetmed modellavtal beskattas i den stat där egendomen är belägen (punkt I). Bestämmelsen i punkt 2 har införtspå begäran av . Beträffande bakgrunden till bestämmelsen får jag hänvisatill min redovisning av bestämmelserna i art. 6 punkterna 4 och 6. Punkt 3överensstämmer i sak hell med motsvarande bestämmelse i modellavtal. Beslämmelsernai punkl III: 2 i protokollet kan bli tillämpliga på vinst som beskallas enligtförevarande punkt. Beträffande bakgrunden till bestämmelsen får jag hänvisatill min redogörelse för art. 7. Vinst på grund av överlåtelse av skepp ellerluftfartyg beskattas enligt punkt 4, första meningen, i avtalet endast i denstat där företaget har sin verkliga ledning. Beträffande punktens andra mening färjag hänvisa till min redogörelse för motsvarande bestämmelse i arl. Vid redogörelsen för reglerna ominkomstbeskattning av sjöfarts- och luftfartsföretag i art. 8 punkl I nämndejag även att vissa specialregler, innebärande uppdelning av beskattningsrätten,tagits in i avtalet för de fall då sådant företag har flera delägare medhemvist i olika stater (punkt V i protokollet).