prop · G703131 · 1983-12-31 00:00:00 — Skogsmästarlinjen.Styrelsen vill understryka utredningens uppfattning om den betydelse skogsmästarutbildningen har i del skogliga utbildnings systemet, såväl atl läcka näringslivets behov som att ge vidareutbildnings- möjligheter för utbildade skogstekniker. Styrelsen finner det myc ket angeläget att skogsmästarutbildningen även i framliden huvudsakligen skall vara en vidareutbildning av skogstekniker och lar bestämt avstånd från att en förlängning av skogsteknikerlinjen skulle kunna ifrågasätta skogsmästarlinjen.- Styrelsenställer sig i princip positiv tik att även andra grupper änskogstekniker ska kunna beredas tillfälle atl utnyttja skogsmästamtbildningen somen vidareulbkdning.--------- Del bör överlämnas åt SLU attavgöra hur behörigheten ska utformas. Fråganom linjen ska definieras som en påbyggnadslinje eller som en allmän utbkdningshnjebör även lämnas öppen. Densenaste omläggningen av jägmästarutbildningen är ännu inte fullt genomförd ochdärför inte heller utvärderad. Uppfattningen är dock att principerna förutbildningens uppläggning i huvudsak är riktiga och bör bibehållas.- Styrelseninstämmer i utredningens bedömning atlmarknadsinriktningen håller en mycket hög kvalitet med den utformning den fåttunder de år den funnits. Det avslutande årets utbildning har en naturligförankring i i , då tyngdpunkten iundervisningen ligger inom detla ämnesområde. En bidragande orsak till den högakvaliteten är enligt styrelsens uppfattning även den omfattande externamedverkan som möjliggjorts genom den breda kontaktyta mot företag ochbranschorganisationer i den egna och angränsande regioner som upparbetats. Detär förmodligen inte möjligt att utan vissa svårigheter och ökade kostnadertillföra utbildningen en motsvarande kompetens vid en föriäggning till . Föriäggningen av det sistaåret till ger även möjlighet till väsent ligt större kontakter med ekonomisk forskning. Utöver den kontakt med ekonomisk forskning som finns i är den marknadsinriktade ekonomiska forskning som bedrivs såväl inom lanl- bmksvetenskapliga fakulteten som SIMS-gmppen relevant för marknads inriktningen. Lärare härifrån deltar även i undervisningen, vilket ytterliga re förstärker anknytningen.- Med de förslag till kompletteringar avseendesåväl utbildning som forskning, som framgår av det följande, förordar styrelsenall nuvarande förläggning av marknadsinriktningens andra år tik bibehålles. Styrelsenfinner alt del inom jägmästarutbildningen finns ett behov av enkunskapsuppbyggnad med en mer renodlad ekonomisk inriktning med tyngdpunkt iekonomisk analys. En fördjupning i form av ett differentierat utbud av kurserpå det ekonomiska området skulle kunna ge vissa studerande en profilering somskulle kunna läcka in en ännu delvis obearbetad del av arbetsmarknaden,nämligen ekonomisk verksamhet inom banker, försäkringsbolag, företag,föreningsrörelsen och offentlig utredningsverksamhet. Dessutom kan dettautgöra en god gmnd för forskarutbildning. ---- Styrelsenavser-- att överlämna åt linjenämnden atl närmare utredafömtsättningar för och uppläggning av ett kursutbud med utgångspunkt i . Styrelsendelar utredningens uppfattning alt en förstärkning av skogsteknik ochvirkeslära i är nödvändig. Motiven härför är bl. a. det slora behovet avteknik - och virkeslärekompelens i samordnade forskningsinsatser för regionalutveckling samt även behovet av en förstärkning av undervisningen i dessaämnen. Prop.1983/84:131 24 SkogsbiologiskutbUdning.- Styrelsen finner--- att del finns behovav en gren med ytteriigare fördjupad biologisk kunskap med sikte inte enbart på forskarrekrytering utan även på en tikämpning inom skogs bruket och ställer sig därför positiv till skapandet av en sådan utbildning. ---- Styrelsen vill emellertid inte ta ställning till den närmare utform ningen ulan föreslår att detta ska överlämnas för en förutsättningslös prövning till SLU. 2.11Länsstyrelsen i : AUmänt. delar ut redningens uppfattning om att det är angeläget med ett utökat samarbete mellan och . Ett exempel kan vara utbild ningsområdet inhemsk energi som i utredningen föreslås föriäggas tik . Det är angeläget atl även vidareutbildningskurser för skogs tekniker och skogsmästare föriäggs tkl . Länssty relsen finner det glädjande att utredningen också tagit lokaliseringspoli tiska hänsyn genom att föreslå en utökning av verksamheten vid i . Skogsmästarlinjen.Skogsmästarutbildningen är värdefull för näringsli vet. De flesta som genomgår utbildningen erhåller också med lätthet arbete efter avslutade studier.--------------------------------- anser -i enlighet med utred ningen - att det är riktigt att satsa på en fortsatt utbildning av skogsmäs tare och att denna såsom hittiks skall bedrivas i . Utredningensförslag måste också dock ses som en "paketlösning". En avkortning av skogsmästarutbkdningenkan endast ske under förutsättning att en förlängd skogsteknikerutbildningkommer till stånd och all del nya skogsinstitutet placeras i Skinnskatteberg.Förändringar i utbildningen måsle genomföras så att det ges realistiskamöjligheter att rekrytera till skogsmästamtbildningen. 2.12 Skinnskattebergskommun: Allmänt. Vid (skogsmästar-)skolan arbetarca 30 personer årel om. Skolan är därmed kommunens åttonde största arbetsplats. Kommunens näringsliv domineras av skogs- och träin dustrin. -- Skogsmästarskolan är således ett bra bidrag till den diversi fiering av kommunens arbetsmarknad som så väl behövs för att minska känsligheten för stmktur- och konjunkturförändringar i skogs- och trä branschen. Skogsmästarskolanhar även stor betydelse för underlaget för centralor tens kommersiella service. Videlar helt utredningens uppfattning att verksamheten bör fortsätta och utökasmed skogsteknikerutbildning. En utökning bidrar till atl stärka kommunens rollsom skogligt centrum och tik att bredda arbetsmarknaden. Samarbetetmellan skogsmästarskolan och kommunen är gott. Kom munen har medverkat till anskaffande av såväl undervisningslokaler som bostäder tik eleverna. Vi är givetvis beredda att engagera oss i dessa frågor även fortsättningsvis om förslaget till skogsteknikemtbildning genomförs. ---- Kommunen betraktar för sin del utredningens förslag om avkort ning av skogsmästarlinjen och ökad skogsteknikerutbildning som en paket lösning. 2.13---------------------------------- Ragundakommun: Skogsteknikerlinjen. (avden) skogstekniska utbkdningen tillstyrkes av kommunen. Kommunenfår härmed också poängtera möjligheter till elevbostäder 1983/84:131 25 m.m.i elt tidigare ålderdomshem vilket även utredningen har noterat. ---- kommun konstaterar all utredningens förslag inne bär att 102 av 132 utexaminerade elever kommer atl utbildas i . Detta skulle medföra all norra rikshalvan ej erhåller tillräckligt med utbkdningsplatser för att uppnå balans i utbildningen mellan norra och södra rikshalvan. Kommunen finner det riktigt all de som skall erhålla sysselsättning i norra även utbildas där. Vid en eventuell utökning med ytterligare en kurs bör denna placeras i norra och då till . 2.14Lantbrukarnas riksförbund: Allmänt. Den ökade uppmärk samheten på del kombinerade jord-skogsbruksförelaget inom samtliga skogliga högskoldinjer under 70-lalet bör upprätthållas med hänsyn till en ökad efterfrågan av tjänster på detla område. Gemensamma investeringar för jord-skog och skogsbrukels betydelse i samhällsekonomin och direkt för skogsägaren ställer krav på delvis andra insikter än dem storskogsbru ket ställer.--- För föreningsrörelsen är de kooperativa idéerna och Föreningsrörelsen är för sin utveckling beroende av atlförtroendevalda och anställda är engagerade i dessa frågor. De relativt långakurser som ryms i högre skoglig utbildning ger utomordentliga förutsättningarför utveckling av nödvändiga insikter på området. Redan1975 larmade "del samlade skogsbruket" - bolagen, skogsvårdsorganisationer,domänverket och skogsägarrördsen - om akut brist på Utredningens förslag kan därför betraktassom en uppföljning av de noggranna behovsanalyser, som visade påstor brist inom skogsleknikerkalegorin. LRF tillstyrker således utökningen. Förskogsmästar- och jägmästarutbildningens del ansluter LRF till utredningensuppfattning att arbetsmarknaden tydligare behöver anvisa skäl till förändraddimensionering innan sådan prövas. Skogsteknikerlinjen.--- (LRF)tillstyrker---- att skogstekniker linjen förlängs med en termin. Detla särskilt som denna termin föreslås omfatta utbildning i arbetsledning och rådgivning. Skogsmästarlinjen.- Attskogsmästarlinjen - den tredje kategorin -kan behållas förefaller LRF välmotiverat utifrån ambitionen alt förse näringenmed personal med anpassad kompelens. Jägmästarlinjen.---- Utredningenföreslår en flyttning av marknads inriktningens sista år till . Med hänsyn till att denna kurs fungerar väl med de villkor som lokaliseringen till ger och alt LRF är angelä gen om denna utbildning ställer sig LRF negaliv till detta förslag, främst på grund av behovet av en nära samverkan med . Den föreslagna förstärkningen i inom området skogsteknologi ser LRF positivt på. LRFvill i sammanhanget också framhålla de övergripande ekologiska och ekonomiskasamband som finns mekan de aredla näringarnas högre utbildningar som inle undernågra omständigheter får negligeras. Skogsbiologiskutbildning.-- Utredningens förslag till utbildnings- modell för skogsbiologisk forskning anser LRF angelägen. Det är angelä get all följa upp vilka effekter användningen av ny teknik i skogsbruket får för ekosystemet. Utvecklingsplanen och utredningen berör dessa samband och LRF understödjer bestämt inrättandet av en forskningsförberedande utbildning, som kan stärka våra insikter på dessa områden. Förslagethar dessutom styrkan av atl utveckla det samband mellan de aredla näringarnasom LRF även i andra sammanhang vill tydliggöra. 1983/84:131 26 2.15Tjänstemännens centralorganisation: AUmänt. längekrävt en sammanhållen översyn av samtliga dessa linjer. Det är enligt TCOsuppfattning otillfredsställande att studieorganisation, lokalisering, dimensioneringm. m. för de okka linjerna, som hittiks skett, behandlas i skildasammanhang och ulan samordning. (har)endast i begränsad utsträckning varit utgångspunkt för den gjorda översynen, vilkel TCO beklagar. Utredningenkonstaterar atl det är få skogstekniker och skogsmästare som går jägmästariinjen. Alt av detta dra slutsatsen all de saknar intresse är inte korrekt. Anledningen till nuvarande förhållande är den bristande samordningen mellan jägmästariinjen och såväl gymnasieskolans skogs brukslinje som teknikerhnjen och skogsmästarlinjen. Utredningen har allt för lättvindigt berört frågan studiegång från gymnasieskolans skogsbmks- linje till jägmästarlinjen.- Detav utredningen föreslagna antalel elever, 120 vid de statliga skolorna och 24 i Gammelkroppa, bör vara tillfyllest för all läcka behovet inom skogsbmket. Speciella åtgärder är dock nödvändiga för att förse och främst dess inland med utbildade skogslekniker. TCO förutsätter att denna fråga beaktas då slutlig stäkning tas tik lokaliseringen. ---- Intagningen tik jägmästarutbkdningen höjdes 1980 till 60 från tidi gare 40 platser. TCO anser att utredningens egen argumentation klart visar på skälen att återgå till 40 intagningsplatser. Skogsteknikerlinjen.- TCOtillstyrker förslaget om förlängning av skogsleknikeriinjen.Emellertid är en ytterligare förlängning önskvärd, bl. a. för alt getillräckligt djup i de nämnda ämnena men också med hänsyn till att en modern skogsteknikemtbildningkräver betydande inslag av yrkesinriktad datakunskap. Skogsmästarlinjen.- TCOtillstyrker förslaget. TCO anser även att dennuvarande skogsmästarskolan bör kunna utnyttjas för specialkurser av skiftandeslag, dels för fortbildning av vidareutbildning av skoglig personal, dels föryrkesutövare inom andra områden som behöver skoglig kompetens. Vad särskiltgäller lärare inom det skogliga området är det angeläget att kunna få del avvissa kurser som ingår i jägmästarlinjen. Jägmästarlinjen.En huvudfråga för utredningen har varit atl se över möjlighetema atl ge jägmästarutbildningenen mera teoretisk grundläggande naturvetenskaplig inriktning på bekostnad avden specifikt skogliga. Skogsmästarlinjen skulle därmed bli en med jägmästarlinjenparallell men mer praktiskt yrkesinriktad högskolelinje. TCO ser betydandefördelar i en sådan utveckling med hänsyn till det stora behovet avnaturvetenskapligt inriktad forskning inom skogssektorn. Detta är den naturligautvecklingen om nuvarande rekryteringsväg bibehålles. Utredningen konstaterardock att "om jägmästarutbildningen ges en mera teoretisk inriktning fårsannolikt jägmästarna svårare att konkurrera med skogsmästarna om platserna inomdet egentiiga skogsbmket". TCOfinner argumentationen anmärkningsvärd men möjligen förståelig mot bakgrund avden stora dominansen av jägmästare i utredningens expertgrupp och vid de skoloroch bland de arbetsgivarföreträdare utredningen rådfrågat. Utredningensutgångspunkt bör rimligen inte vara att den ena yrkesgruppen skall kunnakonkurrera ut den andra utan atl finna en avvägning av de olika utbildningarnasinriktning som svarar mot samhällets behov och som skaparutvecklingsmöjligheter för den enskilde. Mot denna bakgrund vill TCO också sedet faktum att utredningen inle enkgt TCOs mening levt upp till direktivenskrav att underiätta för studerande från de kortare utbildningarna att fortsättai de längre. 1983/84:131 27 2.16Centralorganisationen /SR: i4//wäMr. fråganvilken kompelens inom det skogliga området som samhällsutvecklingen ochutvecklingen inom skogsnäringen kommer atl kräva , har utredningenemellertid enligt /SR:s mening inle belyst tillräckligt. De enkäter påvilka utredningen säger sig grunda sina förslag är bristfälligt redovisade.Utredningen berör vidare alltför flyktigt frågan om vilkenarbetsmarknadsutveckling som kan förutses i gränsområdet till det skogligaområdet och för de sektorer av arbetsmarknaden som ligger utanför skogsbmketmen med anknytning lik detta. Bland områden som kan utveckla en störreefterfrågan på skogligt utbildade kan nämnas naturvårds- och miljöområdena,samhällsplaneringen och energiområdet. Denya krav på utbildningarna inom det skogliga området som utveck lingen inom denna och andra sektorer kan ställa går utredningen inte närmare in på. Man konstaterar bara att jägmästarutbildningen ger en vid kompetens som är användbar inom fler yrkesområden än rent skogliga. Utredningen borde enligt /SR:s mening ha gjort försök att analysera dessa frågor mer ingående. Medtanke på de stora pensionsavgångarna föreslårutredningen att dimensioneringen av utbildningen ökas genom atl en skogsteknikerkursmed åriig antagning av 30 studerande förläggs till . /SR kantillstyrka förslaget. Lokaliseringenav utbildningen bör enligt /SR:s mening förena största möjliga flexibilitetmed ett effektivt resursutnyttjande. Detta talar för en koncentration avutbildningarna till färre orter. Utredningen har inte föreslagit någraförändringar i syfte alt komma tik rätta med nuvarande otillfredsställandesituation, vilkel /SR anser vara en stor brist i betänkandet.Regionalpolitiska hänsyn får enligt /SR inte gå ut över omsorgen omutbildningens kvalitet på det sätt som skett med de skogliga utbildningarna. Skogsteknikerlinjen.--- /SRtillstyrker samtliga förslag beträf fande skogsteknikemtbkdningen. En förlängning av utbildningen är enligt /SR:s uppfattning väl motiverad med hänsyn till arbetsmarknadens krav. Delär också tillfredsställande alt kravet på förpraktik slopas för skogsteknikerutbildningen(liksom för skogsmästamtbildningen). Därmed undanröjs, som utredningenpåpekar, ett hinder för kvinnor som vill söka till dessa utbildningar. Skogsmästarlinjen.--- Behovetav den mellannivå som skogsmäs tarutbildningen utgör har, som utredningen redovisar, från en del håk ifrågasatts. Mot bakgmnd av utredningens förslag om en föriängning av skogsteknikerutbildningen och en förkortning av skogsmästamtbildningen bör enligt /SR:s mening frågan om antalet nivåer inom den postgym nasiala skogliga utbildningen närmare analyseras. Därvid bör hela frågan om organisationen av fortbildning och vidareutbildning för skogstekniker belysas ytteriigare. Del är angeläget att en särskild beredning av utredning ens föriag i delta avseende görs inom innan regering och riksdag lar ställning. Jägmästarlinjen.---- Utredningenfinner att den nuvarande jägmäs tarutbildningen är väl anpassad till de arbetsuppgifter som jägmästare ställs inför och all principerna för utbildningens uppläggning därför bör gälla även i fortsätlningen. /SR delar denna uppfattning. utbildningsplan för jägmästarlinjen tillämpas . Det är ännuför tidigt att utvärdera utbildningen och de effekter på arbets- Prop.1983/84:131 28 marknadensom den kan få. Utbildningens nuvarande dimensionering - 60 platser bör därför behållas oförändrad i avvaktan på utvärderingen. Jägmästarutbkdningenär en bred utbkdning med möjlighet tkl specialisering. Utredningen anser altdet är önskvärt att i utbildningen ge mer metodträning och yUeriigare övning avförmågan att analysera och strukturera problem. /SR instämmer i dennabedömning. Dådet gäller lokakseringen tik instämmer /SR i utredningensbedömning. /SRstöder också utredningens förslag, att undervisningsresurser i ämnenavirkeslära och skogsteknik byggs upp i . Detta är angeläget, då huvuddelenav de studerande annars kommer att sakna direktkontakt med dessa ämnen. På siktbör huvuddelen av förädlings- och marknadsforskning samt utbildning inomämnesområdet förläggas till . SkogsbiologiskUtbUdning.-- Förslaget att inrätta en särskild skogs biologisk utbildning är, som utredningen också påpekar, inte en fråga enbart för skogsfakulteten. För att en sådan utbildning skak kunna anord nas krävs att det finns ett arbetsrnarknadsbehov. Den utredning av frågan, som föreslås få i uppdrag atl göra, bör göras gemen samt av UHÄ och SLU med beaktande av dimensionering och inriktning av motsvarande utbildningslinjer på UHÄ-området. I samband med ett ställningstagande till frågan om en ny utbildning bör man också beakta den redan existerande skogliga utbildningen vid . Om en biologutbildning enhgt utredningsförslaget skulle inrättas anser /SR att dimensioneringen av jägmästarutbildningen bör ses över. 2.17Landsorganisationen i : AUmänt. LO har från Svenska Skogsarbetareförbundeterhållit synpunkter vilka LO också instäm mer i. SvenskaSkogsarbetareförbundel ställer sig bakom de förslag som utred ningen framlagt.- Attantalet platser för skogsteknikerutbildningen skall öka med 30 ställer förbundet heller inte sig avvisande till, detta med hänsyn till att nuvarande kader av skogstekniker synes ha en något sned åldersfördelning med ell stort antal personer på den högre åldersskalan. Emellertidfinns ingenting nämnt i sammanfattningen om den urspmngliga basen för ak högreskoglig utbildning, nämligen den skogliga gymnasieskolans dimensionering.Skogsarbetareförbundet fömtsätler att den tvååriga skogliga gymnasieskolankommer att gmndutbkda huvuddelen av de personer som senare kommer in på högre skogligutbildning. Skogsteknikerlinjen.- Närdel----- gäller skogsteknikemtbkd- ningensutökning och denna utbildnings förläggning till bör detta vara del alternativ som ur flera synpunkter är atl föredra. Dels finns redan både lokaler och utmstning i som innebär att en del' kostsamma investeringar inte behövs, vilket måsle bli fallet om skogmästarutbildningen skulle ha flyttats till . Dels slipper man också undan de kostnader som hör samman med de arbetsmarknadsmäs siga åtgärder som alltid måste vidtas när en utbildningsinstitution upphör eller flyttas.-- Enproblematisk fråga är, enkgt vad förbundet anger, att de elever som antas till skogsteknikerutbildningen anses ha otillräckliga kunskaper i matematik.-- Vidareställs krav på kunskaper i engelska och det är tveksamt om 1983/84:131 29 avgåendeelever från gymnasieskolan har haft möjlighet atl förvärva de erforderligakunskaper i dessa båda ämnen som behövs för inträde i skogsteknikemtbkdningen.Här måsle möjligheter skapas för atl eleverna genom kompletterande kurser isåväl matematik som engelska skall kunna bli tillräckligt rustade för att ulansvårighet kunna tillgodogöra sig utbildningen vid skogsteknikerskolan. Jägmästarlinjen.---- på jägmästarutbildningen också före slår en något förstärkt inrikning mot forskarkompetens har förbundet inget att erinra emot. 2.18----------------------------------- : AUmänt. SALF ställer sig i principbakom förslagen i föreliggande skogsutbildningsutredning. Detbör inte ankomma på () att ensamma göraarbetsmarknadsbedömningar som grund för det framtida behovet ochdimensioneringen av jägmästamlbildningen. För atl få en allsidig och objektivuppföljning av arbetsmarknadsläget och behovet bör flera intressentertillsammans med SLU ta del i delta arbete, exempelvis arbetsmarknadens parter. Beträffandeutbildningens lokalisering kan framhållas atl hänsyn bör tas till de krav somframförts om en utjämning av intagningen så alt instkutet vid skulleerhålla ett högre anlal studerande. Motivet för dessa krav är svårigheten attrekrytera till ledigförklarade tjänster i landets norra delar, vkket vi trorskulle underlättas om flera utbildade från angränsande delar av landet fannsatt tillgå. 2.19------------------------------------------- : AUmänt. skogsbruketfaller inom Skogs- och () område, har SAFöverlåtit till SLA all avge yttrandet. Utredningensförslag--- vilar dock inte på ingående försök alt bedö ma den framlida utvecklingen inom skogsnäringen t. ex. av arbetsmetoder och bmkningsformer. Sådana framtidsbedömningar skuke behövas som ledning vid val mellan olika insatser eller ändringar av utbildningen som efterfrågas i dagslägel. Vitycker dock att utredningen i övrigt tagit lämplig hänsyn till ändrade fömtsättningar och till skogsbrukets behov. Vi kan därför samtycka till förslagen.--- Uppdelningenpå tre nivåer och nuvarande lokalisering bör behållas tills vidare. Det är bra attskogsmästarutbildningen får tveklös status som vidareutbildning för skogsleknikeroch inle som alternativ till skogsteknikemtbkdningen. Skogsteknikerlinjen.- Detär riktigt all skogsföretagen efterlyser arbetsledaremed god utbildning i personalledning. Förslaget att tillföra teknikerlinjen enkvalificerad sådan utbildning hälsas därför med tillfredsställelse. Förslagetatt förlänga teknikerlinjen med en årskurs men förutsätta atl skogsmästarskolanrekryterar flera skogstekniker innebär alt antalel tekniker och skogsmästaresom utexamineras ökar med tillsammans 15 ä 20 . Det är möjligl att dennarelativt blygsamma ökning av antalet visar sig otillräcklig. I så fall börockså utbildningsresurserna vid Gammelkroppaskogsskola utnyttjas till fullo. matematik)är berättigat. Givetvis borde elever i skogsbruksskolorna som avser alt utbildasig till skogstekniker då också få möjlighet tillägna sig malematikkunskapernai skogsbruksskolan. Prop.1983/84:131 30 måstetkl får emellertid inte inkräkta på den yrkesinriktade utbildningen. Om så måsleske är det bättre att eleverna i fråga får tillägna sig matematik-kunskapernautanför skogsbmksskolan. Skogsmästarlinjen.Vi vill- betona värdet av specialistutbildning Denna utbildning bör också innefatta speciell utbildningför personer som avser aU starta egen verksamhet inom skogsbruk ellerangränsande områden. Förelagarulbildning saknas inom skogsbmket. Jägmästarlinjen.Vi tillstyrker åtgärder som samlar den utspridda jägmästarutbkdningen till enplats. Detta får dock inte bli självändamål. Varje förändring i den riktningenmåste innebära att åtmistone kvaliteten på utbildningen bevaras. 2.20Skogsindustriernas samarbetsutskott: Allmänt. Det är med till fredsställelse vi konstaterar att utredningen står enig i alla vikliga bedö manden och förslag. Prognoserom framlida behov av utbildad personal på olika nivåer blir i en föränderligskogsnäring osäkra. Till osäkerheten bidrar också förändringar inom samhälleti övrigt. kan emekertid acceptera utredningens beräkningar av behovet avutexaminerade på olika nivåer och därpå grundade förslag.