prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — geologiska undersökning (SGU) SGU föreslär i anslagsframställningen förbergsstaten bl.a. följande. Pris-och löneomräkning m.m. . SGUhar inte redovisal nägol huvudförslag för bergsslaten. SGU framhåller atl enlilen myndighel som bergsstalen har begränsade möjligheler atl genomföra enivä-procentig besparing genom ralionaliseringar. En tillämpning avhuvudförslaget skulle enligl SGU innebära all prospeklering och lorvbrylningm. m. bromsas upp och försenas. Jag har vid min beräkningav bergsstatens medelsbehov ej fulll ut lilläm-pal huvudförslagel. Medel haräven lillförls frän anslaget D 1. geologiska undersökning: Geologiskkartering m. m. Därutöver harjag för expenser beräknat en engångsanvisning om54000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 74 Jag hemställer all regeringen föreslär all lill Bergsstaten förbudgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . Statens gruvegendomförvaltas sedan den av . Frän allfidigare ha avsell i huvudsak endasl gruv-räliigheler enligl gruvlagen (1974:342)och dess föregångare omfatlar nu nämndens förvaltning även andra lyper avmineralfyndigheler, bl.a. industrimineral. Nämnden, som beslutar i frågor omupplåtelse av gruvegendomen, svarar för all egendomen las lill vara på bästa säll och. där så är lämpligl.utökas. Utökningen sker huvudsakligen genom prospeklering. Nämnden skallsärskill följa ulvecklingen inom sill verksamhelsomräde och la inilialiv till ålgärder för all förbällradel ekonomiska ulbylel av gruvegendomen. Från budgelårel 1982/83har nämnden även fallat beslut om bidrag lill svenska förelag för prospekleringav vissa (SFS 1982: 580). Under budgelårel 1982/83 beviljade nämndenbidrag lill fyra projekl med ell lolall belopp om 9.2 milj. kr. beslöl höslen1982 (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) all anvisa 300 milj. kr. förell femärigl program för utökad prospeklering. Nämnden har av regeringen fåll iuppdrag alt svara för uppföljning av de projekl som beviljas medel. Nämndenskall också lämna förslag på hur del femåriga programmel skall forlsalla. Nämnden leds av enslyrelse på högst sju ledamöter. Inom nämnden finns två enheher, en förprospeklering, minerallekniska undersökningar och ekonomiska uivärdering samten för ekonomi och förvaltning. Anlalel anslällda var 13. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. 1982/83 Ulgift '60347738 Reservafion '7041193 1983/84 Anslag 61238000 1984/85 Förslag 38688000 ' Anslaget Statensgruvegendom: Prospeklering och brytvardhetsundersökningar. Frän anslagei beslridskoslnaderna för prospekleringsverksamhei, brytvardhetsundersökningar samtunder budgetåren 1982/83 och 1983/84 även statligt bidrag lill prospeklering avvissa . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 75 Den slora salsningen pä prospeklering som slaismakiernabeslulade om höslen 1982påverkar nämnden och dess verksamhet i flera avseenden. Den ökade prospekteringsverksamhelen i landel kommer all hårt belaslavikliga avsnill i enlreprenörsledet. Vidare kommer nämnden all som ansvarigmyndighel på prospekleringsområdel spela en cenlral roll i slalsmakiernasprogram för en ulökad prospeklering, vilket skärper kraven på organisationenför andra uppgifter än den egna prospekleringen. Mol bakgrund av della föreslår nämnden en besparing om3972 . på prospek-leringsanslagel.En sådan besparing innebär all prövningen av alla projekl måsle bli ulomordenlligl hård. Nämnden kommer även i fortsäUningen atl sökakompletterande finansieringsskällor för enskilda prospekleringsprojekt. Enannan möjlighel är all begränsa den egna insalsen i projekl genom all drivadessa i samverkan med andrainlressenler. I enlighel medriksdagens beslui (prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8. rskr 94) om vissa ekonomisk-polifiska ålgärder upphör stödformen bidrag för prospekleringav vissa . I min anmälan lill propositionen anförde jag alt med hänsyn till del anslrängda slalsfinansiella lägel bör enbesparing av 25 milj. kr. göras på nämndensprospekleringsanslag. Jag framhöll därvid atl nämnden genom sin aktiva medverkan i programmet för ulökadprospeklering bör erhålla rimligkompensation för besparingen. Nämndens medverkan i programmel är av stor vikl och bör kunna underiättasamarbelsprojekt inom prospekleringsområdel. Med hänsyn lill behovel av en långsiktig planering av nämndensverksamhet bör, liksom vad gällerinnevarande budgetär, ell bemyndigande atl göra fleråriga åtaganden ges. Jag förordar därför all regeringeninhämlar bemyndigande all under budgelären 1984/85-1987/88 falla beslut om prospeklering som innebär ålaganden omhögst . för budgetåret1985/86, . för /87 och . Med hänvisning lillvad jag anfört hemställer jag alt regeringen föreslår 1. atl bemyndigaregeringen all under budgelären 1984/85-1987/88 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för slalens gruvegendom verksamhet som innebär ålagandenom högst . för budgelårel 1985/86, . för budgelårel1986/87 och . för budgelårel 1987/88, 2. alllill Statens gruvegendom: Prospektering m. m. för budgelårel 1984/85 anvisa ell reservafionsanslag av 38688000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Statens gruvegendom: Egendomsförvaltningm.m. Från anslaget bestridskoslnaderna för nämndens för slalens gruvegendom kansli samt för förvaltningav statens gruvegendom. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Nämndenför Före stalens draganden gruvegendom -1-1 000 000 Nämnden föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Nämndenhar under de senasle åren fält ett alll slörre engagemang i strävandena allstimulera och effektivisera den totala prospekteringsverksamhelen i landet. Deutökade och delvis nya arbetsuppgifterna har ökat belastningen påhandläggarsidan inom den adminislrativa enheten. För vissa rutiner införs f. n.databehandling dessulom sköts delar av nämndens ekonomi- ochpersonaladministration av kammarkollegiet. Trols detta kvarstår ett behov avpersonalförstärkning på den adminislrativa enheten. Även den gemensammakanslifunktionen som f. n. endast har en tjänst är i behov av enpersonalförslärkning. För en tjänst som byråsekrelerare saml en assistenlljänsl4-240000 kr. För näsla budgetär börmedel för nämndens egendomsförvallning beräknas enligl huvudförslagel. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag alt regeringen föreslår atl till Statensgruvegendom: m.m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Delegalionen för samordning avhavsresursverksamhelen skall enligl sin inslmklion (1979:34, ändrad 1981:593)verka för samordning av svensk verksamhel som innefattar nyttjande, skydd ellerutforskande av havet eller som annars har anknytning till havet. Delegationenskall också verka för au havsresursverksamhelen såväl vid myndigheler ochorganisationer som inom svenskt näringsliv främjas och stöds. Del åliggerdelegationen särskill atl utarbeta ett förslag till program för svenskhavsresursverksamhei saml lämna underiag för regeringens och myndigheternasställningstaganden i frågor som rör utnyttjande eller skydd av havet. 1delegationen ingär representanter för samhällsintressena och olika fackområden.Hos delegationen finns ett kansli, som är föriagl till . Beräknad ändring 1984/85 -t-89 000 -14000 -17000 Delegationen jörsamordning av havsresursverksamheten Delegalionen föreslår i sinanslagsframslällning bl. a. följande. Del föreskrivna huvudförslagetinnebär en minskning med . En sådan besparing faller väsentligen påanslagsposten utredningar eftersom delegationens verksamhel är sådan allmöjligheierna all genom ralionaliseringar göra besparingar är myckelbegränsad. Till följd av resursbegränsningarhar delegalionen inle kunnal fullgöra sin uppgift all fortlöpande samla in ochförmedla information om havsresursverksamhelen inom och ulom landel. Av sammaskäl har delegalionen inle heller kunnal bedriva aklivileler i väsenlligomfallning för främjande av inlernalionellt samarbete på havsresursområdet. I det förslag lillövergripande program för svensk havsresursverk samhet som delegalionen ularbelat har delegalionen pekat på ell anlal delområden som bör aktiveras genom samverkan mellan myndigheter. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 78 forskningsorgan och förelag. För gemensamma utrednings-,forsknings-och utvecklingsarbeten på dessa områden begär delegalionen en ökning avanslagsposten ulredningarmed I . Vid min anmälan lillpropositionen 1983/84: 10 om svensk havsresursverksamhei framhöll jag att vi i vår strävan atl stimulera lill en forlsall ekonomisk tillväxt i vårl land måsle utnyttja alla möjligheter lill en effektivareresursanvändning. Havsresursområdet är i många avseenden ett obearbetatverksamhetsfält. Insalser pä della område bör kunna bidra till alt öka sysselsättningen och stärka vår ekonomi.Delegationens uppgift all främjahavsresursverksamheten och verka för effektivare insalser inom verksamhetens olika delområden genom bl.a. rådgivning, informationsspridning och övergripande långsiktig planering ärdärvid av stor betydelse. För attge delegalionen möjlighet att bättre utföra dessa uppgifter bör den ges ulökade resurser för sinuiredningsverksamhei. I den nämnda propositionenförordade jag därför atl inom ramen för särskill anvisade medel för havsinduslriell kompetensutvecklinghögsl . skall av-sältas förbl. a. en utökad utredningsverksamhet vid delegationen. Med utgångspunkt i huvudförslagel och med hänvisning tillvad jag anförl och lill sammanställningen hemsläller jag all regeringenföreslår all tillDelegationen för samordning av havsresursverksamhelen för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet harväslväridens lolala energianvändning minskat sladigl. minskadeOECD-ländernas energikonsumtion med ca 3,. Orsakerna till delta var bl.a. den svaga ekonomiska tillväxten, enfortsatt låg aktivitet inom energiintensiva sektorer inom induslrin och enfortsatt effektivisering av energianvändningen. ökade utvecklingsländernasin energikonsumtion med ca 3,. innebär sammantaget en lotal minskningav världens energianvändning med . I första hand är delanvändningen av pelroleumprodukler som minskar. Användningen av kärnkrafl ochvallenkrafi har ökal . Energianvändningen i har under1980-lalels början följl samma mönsler som i övriga induslrinalioner. Mellanåren 1980 och 1982 minskade vår energianvändning med sammanlagl . har gjorl en bedömning av energianvändningens ulveckling under år1983 och dessutom en prognos för är 1984. Denna visar all energianvändningen år1983 har minskal med drygl från föregående är. Av följande labell framgårockså energianvändningens fördelning pä olika seklorer , 1983 och1984. Bostäder, service m. m. Förändring från föregåendeär, % ' TWh (terawattimme) = 1miljard kilowattimmar. -Inkl. bunkring för utrikes sjöfart. -4,9 -1,3 Inom industrin haroljeanvändningen under de senasle drygl lio åren minskal från ca /år lillca /är. Huvuddelen kan anlas bero på energibesparingsälgärder, vissövergäng lill inhemska bränslen saml slruklurella förändringar. Vad belräffartransportsektorn har Iransporlrådel i en rappori redovisal all dengenomsnillliga bensinförbrukningen för nya personbilar har sjunkil med 7,5%under perioden 1978-1982. Under är 1983 förefaller den tidigare snabbaminskningen alt ha bromsals och förbrukningen verkar öka någol. I sammanhangetkan nämnas de överenskommelser som har träffats mellan iransporlrådel ochbilleveranlörerna och som innebär alt den genomsnillliga bränsleförbrukningenför nya personbilar reduceras och beräknas bli ca 0,82-0,permil, mol f.n. ca 0,87. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Bensinförbrukningen tenderar f.n. all öka någol.Della kan bero på all hushällens resande f. n. ökar efler en nedgång undernågra år. Som framgår av tabellenhar sektorn bostäder, service m.m. sänkt sin energianvändning kraftigl.Dessulom ändras förbrukningsmönslrel. Av netlovärmebehovel är 1983 svaradefjärrvärme för och elvärme för saml enskilda pannor av olikasloriek för . Oljeberoen-del inom uppvärmningsseklorn är jämförtmed för lio är sedan. Andelen nyproduceradelägenheler i flert'amiljshus som ansluls lill fjärrvärme är medan70% av de nybyggda småhusen förses med eluppvärmning. Oljeberoendel inomIjärrvärmesektorn var drygl . Del har minskals genom bl. a.ulnylijande av elpannor, värmepumpar och faslbränslepannor. hari befintliga småhus ca 55 000 värmesysiem konverlerals frän oljeeldning fillvallenburen elvärme, vilkel är en kraftig minskning jämförl med . med alt denlolala energianvändningen har minskal har en förskjulning skell mellan olikaenergislag. Användningen av oljeprodukler har minskat, samlidigi somanvändningen av elenergi har ökal. 1 följande labell med uppgifter hämtade frånstatens energiverk åskådliggörs förändringarna i bränsleanvändningen ochelanvändningen , saml den beräknade förändringen mellanåren 1983 och 1984. Bostader, service m. m. -9,6 -4,4 9,0' 11,0' -1,9 ' Avkopplingsbara elpannormoisvarar lotall av ökningen. Hur den totala energitillförseln fördelar sig påprimära energislag framgår av följande uppställning med uppgifter hämtade fränslalens energiverk. Kol,koks Lutar, ved, avfall Vallenkrafi (brutto) Kärnkrafl (brutto) Nelloimport av el = 1 milj. lonolja. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 81 Användning ochtillförsel av energi har således minskat de senasle åren. En svag ökningförulses emellertid bl. a. som en följd av en förväntad högreekonomisk lillväxl. Oljekonsumlionen vänlas emellertid forlsalla all minskanågol. Prognosen för är osäker både vad gäller lolalenergianvändning och oljekonsumlion, delvis beroende på all ulfall ännu inleär fulll känl. Oljans andel i energiförsörjningen var ca 52 %5,vilkel kan jämföras med del uppsalia målel . belyder all koslnaderna för den svenskanettoimporten av olja, som uppgick till ca , utgör en oacceptabelbelastning för landets ekonomi ochhandelsbalans. Oljeersällningspolitiken måste därför fullföljas medkraft. I riksdagensenergipoliiiska beslut ingick riktlinjer för ett samlatenergihushållningsprogram för 1980-lalel. Med ledning av erfarenhelerna av vidlagnaenergihushållningsålgärder och ulifrån bedömningar av behovel avändrad inriklning av ålgärderna kommer programmet all ses över är 1985.Underlag för denna översyn utarbetas f. n. av statens energiverk och vadgäller energisparprogrammet för befinllig bebyggelse - av statens råd för byggnadsforskning. Del är emellertid angeläget allhushållningsålgärderna - inle minsl sådanasom avser skölsel och underhäll - redan nu inlensifieras. Delta betonas också i det program för förbättring avbostadsbeståndet (prop. 1983/84:40bil. 9, BoU 12, rskr 95) som har beslutat om. Programmet ger även möjlighet alt utföra störreenergihushållningsåtgärder som inte är lönsamma atl vidta separat men som blirekonomiska om de samordnas med andraombyggnadsålgärder m. m. Det är därför ett villkor för statligt stöd till underhäll och reparationer alt sådana samordningsmöjligheterlas lill vara. Enligl lagen(1977:439) om energiplanering skall kommunerna i sinplanering främja hushållningen med energi och verka för en säker och tillräcklig energiförsörjning. Vidare åliggerdel kommunerna bl.a. all hålla enakluell plan för all minska oljeanvändningen i kommunen. Planen skallvara besluiad av kommunfullmäklige. Oljeersällningsdelegalionen(OED) har haft i uppdrag atl bl. a. analysera dessa planer ochlämna förslag lill ålgärder för att bidra lill all nä nationellt uppställda mål inom energiområdet. OED och statens industriverk (SIND)har i en gemensam rapport (SIND 1983:3) Redovisning och analys av kommunernas oljereduklionsplaner konslaleral bl.a. all kommunernas planer för oljeersätlning stämmer väl överens med de mål som regeringenoch riksdag har lagl fasl. Följande labell visar hur den minskade oljeanvändningen fördelar sig pä olika ålgärder enligldels slalsmakiernas mål, dels kommunernas planer. 6 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 82 Minskad oljeanvändning tillår 1990 (Jämförl med ) Slalsmakiernas mål Kommunernas planer (exkl. storstäderna) Värmepumpar m. m. Remissinstanserna hardelade uppfattningar om slutsatserna och möjligheterna att uppnåoljeersällningsmålen, bl. a. med hänvisning lill den varierandekonkreliseringsgraden i kommunernas planer. De är eniga om behovet av bällresamordning inom kommunerna av planering för energilillförsel ochenergihushållning. samlai synsätl på energifrågorna omfallande såvälproduklion och disiribulion som användning är en nödvän-dighel för eiieffeklivi resursutnyttjande. Ett förslag som syftar till en utvecklad kommunalenergiplanering är f.n. under utarbetande inom regeringskansliel. Arbelel skeri en särskild grupp med represenlanler för berörda deparlemenl. har nyligenbeslulal om rikllinjer för den framlida energiskat-lepoliliken (prop. 1983/84:28, SkU 9, rskr 96). Genom skalleändringar bör vid behov en vissrealprisslegring på oljeprodukter åstadkommas. Skatten på kol bör - genometappvisa höjningar - fr. o. m. är 1985 vara ca hälften av skatten på olja.Skatten pä nalurgas bör vara ca ire fjärdedelar av skallen pä olja. Vidaregäller all vid skallehöjningar pä bensin skallen på moloralkoholer skall höjasmed hälften av denna. SkaUen på motorgas bör höjas i etapper avskallen på bensin. Beslutet innebär också atl inhemska bränslen skall undantasfrån mervärdeskatt och från förmäns-beskattningen vid inkomsUaxeringen. Den lolala konsumtionenav olja i väriden forlsälier all minska. sjönksåledes konsumfionen lill 2819 milj. lon. bedöms eflerfråganpä olja i väriden ulanför sialshandelsländerna minska med ungefär 65 milj.lon. Produktionen av råolja iväriden minskade . Mellersla Öslern bidrog är1982 endasl lill den lolala väridsproduklionen av olja. Av Väsieuropasräoljeförsörjning svarade för och Mellersta Öslern för50%. Viktigaste ursprungsområdetför den totala svenska oljeimporten på drygl 24 milj. lon varVästeuropa med en andel på . Denna import bestod av dels färdigaoljeprodukler från kontinentala raffinaderier, dels råolja från Nordsjön.Värdemässigt uppgick den svenska importen av råolja och oljeprodukler år 1982lill sammanlagl drygl . Exporten uppgick samma är lill ca 8miljarder kr. moisvarande nära 5 milj. lon. Oljeproduklerna svarade för 18,2%av del lotala värdet av varuimporten är 1982. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 83 Hur leveranserna förnågra uivalda pelroleumprodukler (100-tal m) utvecklats mellan åren 1960 och1982 framgår av följande sammanslällning. 2 125 1 154 3 597 5 860 33489 3 782 2093 24786 4675 2 327 22740 4712 2 277 Källa: Oljemarknaden SPK1983: 3. gick 35,6%av samtliga oljeprodukter till fastighelsuppvärmning medan iransporlsekiornförbrukade 34,, induslrin 25,ochkraftproduktionen (I 1982:01) lade fram betänkandet (SOU 1983: 19) Den storaomställningen - en analys av de internationella energimarknaderna.Remissbehandlingen har avslutats . Slalens energiverk har analyseralde i verksamma raffinaderiföre-lagens uivecklingsbelingelser ochredovisal resulialel i rapporten i omvandling (1983: 1). Utredningen och rappori kommer allbehandlas i den proposifion om vissa oljefrågor som avses föreläggas riksdagenunder . 1 värmeverk och kraftvärme verk förbrukades drygl 0,35 milj. lon kol , vilket vårenfördubbling jämförl med . Förär 1983 beräknas användningen av kol ivärmeverk och kraftvärmeverk uppgå lill mer än 0,7 milj. lon. Det senasle årelhar beslut fattals om all uppföra ett 10-lal nya koleldade anläggningar. Densvenska importen av ångkol uppgick är 1982 lolall lill 1,3 milj. lon. Kolelförulses svara för av energiförsörjningen . beslulade våren1983 all en kolmiljöfond skulle inrällas (prop. 1982/83: 100 bil. 14, N U 22,rskr 166) för all underiälia invesleringar i modern renings- ochförbränningsteknik. Fonden inrällades den och finansieras med enavgift på olja om . Genom fonden kan slöd lämnas lill invesleringar i reningsanläggningareller modern förbränningsleknik vidkoleldade anläggningar med högsl av merkoslnaden jämförl med konventionellleknik. Under våren 1983överlämnade projekl Kol-Hälsa-Miljö sin slutrapport till regeringen. Slutsatser av rapporten, dess omfattandeunderlagsmalerial, remissvaren saml andra undersökningar avses las upp i enproposition om vissa kolfrågor . Förberedelser pågår fören introduktion av naturgas i sydvästra höslen 1985 på grundval avleveranser från , del s. k. Sydgaspro- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 84 1 oklober 1983 ingicks en överenskommelse mellanslalen och de dåvarande delägarna i - , och Lundskommuner saml - i syfte alt säkra genomförandet av projektet. I enlighet medöverenskommelsen, som har godkänls av i;prop.1983/84:47, NU 10, rskr 125), har slalen trätt in som hälften-delägare i . redovisade förslag lill huvudslräck-ning för en rörledning förtransitering av nordnorsk naturgas lillkontinenten. Rapporten har remissbehandlals under höslen 1983. Vatlenfallsverkel har fått regeringensuppdrag all i viss omfallning fortsätta förprojekteringsarbetet. Flera ålgärder harvidtagits för all öka användningen av inhemska bränslen.Ett antal anläggningar för eldning med sådana bränslen har päbörjals elleruppförts . Stöd har lämnals dels av oljeersällningsfonden (OEF), dels avstatens energiverk fr. o. m. den 1 juli1983. Det särskilda stödet till torvanläggningar har givit goda resultat. fanns det lolall sexlorveldade anläggningar i landel. har närmare 50 nya anläggningarbeviljais slöd. Dessulom finnsinneliggande ansökningar för ylleriigare ell lio-lal anläggningar. besluladevåren 1983 om ålgärder bl.a. för alt öka användningen av inhemska bränslen i (prop. 1982/83: 120 bil. 6, NU38, rskr 306). För fastbränsleanläggningar kan slöd med högsl av invesleringskoslnaden lämnas om anläggningarnabeslälls års ulgång.Vidare fick i uppdrag all lillsammans med länsslyrelsen i Norrbotlens län ulredaförutsättningarna för ett regionall bolag för produktion och tillförsel avfasta bränslen i della län. harnyligen beslutat (prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124) om ett fortsatt stöd föråtgärder för att ersätta olja samt för investeringar inom energiområdet.Stödel är inriktat på projekt som leder lill all olja snabbi ersälls med inhemskabränslen. Projekl som avser ulveckling av hela syslem, i.ex. fränbränsleutvinning lill förbränning priorileras. Slödel ulgår i treolika former, nämligen lånegarantier, bidrag och villkorliga bidrag(utfästelse om bidrag). Stödel omfattar liden juni1987. Regeringen uppdrogvåren 1983 ål skogsslyrelsen och statens induslriverk all gemensamlutreda effeklerna på skogsinduslrins virkesförsörjning av en ökad användningav skogsråvara för eldningsändamål. Uppdragel redovisades irapporten (SIND PM 1983:9) Ökad användning av skogsråvara - nya möjligheler och konsekvenser.Av rapporten framgår all en ökad användning av ved för eldning kan förenas med ell skogspoliliskl mål alt öka tillgängen avbarrvirke. Arbelel medinlroduklion av alternativa drivmedel forlsälier i enlighel med den redovisningsom gavs i budgeiproposilionen 1983 (prop. 1982/ 83: 100 bil. 14, NU 33, rskr 280). Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 85 De svenskakraflförelagen har genom konlrakl försäkral sig om leveranser av uran under större delen av1980-talel. Största delen av uranet kommerfrån . beredskapslager av anrikat uran har byggts upp. Av den beräknade totala produktionen avelektrisk energi i under är , beräknas vattenkraften ha svarat för och kärnkraften för37%, dvs. Kraftulbytel med de nordiska grannländerna resulterade i en nelloimport av ca5 TWh. Tio kärnkraftblock är f. n. i kommersiell drift. De s. k.ånggeneratorerna, som finns i anläggningar av tryckvatlentyp, har under år 1983byggls om i blocken och . Före ombyggnaden fick på grund av ettkonsimktionsfel i ånggeneratorn drivas effekt. Trots delta uppvisar de svenska kärnkraftblocken en vid eninternationell jämförelse myckethög medellillgänglighet. Tillgänglighelen var och under förslå . och seplember 1983 överiämnades de bådavindkraftpro-totyperna om 2 MW resp. 3 MW till statens energiverk.