prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Arbelarskyddsfonden intar en hell dominerande ställning somforskningsstödjande organ inom arbetsmiljöområdel. FoU med relevans förarbetsmiljön bedrivs såväl inom traditionella forskningsdiscipliner, t.ex.medicin och kemi. som inom flera seklorsforskningsomräden. Dessutom stödsarbetsmiljöforskning av en rad andra meddsbeviljande organ. t.ex.forskningsrådsnämnden, slatens råd för byggnadsforskning, styrelsen för lekniskulveckling och forskningsråden inom utbildningsdeparlemenletsverk.samhetsområde. Forskning, som är särskilt inriklad mol arbetsmiljö- ocharbelslivspro-blem. bedrivs såväl vid frislående forskningsinslilul som vidlandels högskolor, t.ex. tekniska högskolan i och . Vid sidan av arbelarskyddsstyrelsens forskningsavdelning, som ärlandels största , bedrivs sådan forskningäven vid t.ex. landstingens yrkesmedicinska kliniker och försvarels forskningsanstalt.I detta sammanhang bör också arbelslivscentrum nämnas. Centret inrättades år1977 som ett fristående inslilul med uppgift all bedriva forskning kringmedbestämmande i arbetslivet och arbelslivsfrågor i övrigl. Inom ramen för sin förvaltningsrevision harriksrevisionsverket (RRV) granskal (RRV rapport 1982:38) styrningen avarbetsmiljöforskning. Granskningen har omfattat arbetarskyddsfondensfinansiering av forsknings- och ulvecklingsarbete samt forskningsverksamhetenvid arbelar- 1983/84:107 Bilaga 7 6 Tillsammans svarar dessa organ förhuvuddelen-av de resurser som satsas på arbetsmiljöforskning. Revisionenhar bl.a. utmynnat i förslag om en mer akfiv, långsikfig slyrning avmedelsanvändningen inom arbetsmiljöforskningen. Arbetarskyddsfonden har till uppgift att stödja sådanforskning och ulveckling saml ulbiidning och informalion som rör arbetsmiljö,medbestämmande och arbelslivsfrågor i övrigl. Arbelarskyddsfondens verksamhet finansieras genom ensärskild arbetarskyddsavgift som f.n. utgår av den lotalalönesumman. Fondens intäkter beräknas för /84 uppgå till ca 470milj. Jag vill framhålla all endasl en mindre del av dessa medel, ,slår till förfogande för beslut i fondens slyrelse om FoU-insalser. Arbelarskyddsfondens instruktion (1971:803. ändrad senasl1983:947) ger fonden möjlighel att initiera och stödja FoU-verksamhet inom helaarbetsmiljö- och arbetslivsområdet. För atl få underiag för beslut om fördelningav FoU-medel lill olika områden har styrelsen för fonden tillsatt särskildaprogramgrupper. I dessa ingår företrädare för bl.a. arbetsmarknadens parter,forskningsinstitutioner, experter från arbelarskyddsslyrelsen och andramyndigheter, företag m.fl. organ. Den närmare inriktningen av gruppernas arbeteanges i särskilda direkliv som faslställs av fondens slyrelse. Flertaletdirektiv anger två huvuduppgifter för grupperna, nämligen alt karllägga FoUinom ett verksamhetsområde samt att ularbeta förslag (program) för prioriteringinom området. Arbetsmarknadens parters inflytande över prioriteringen av FoU påkort och lång sikt garanteras sålunda av den representation de har iarbelarskyddsfondens slyrelse och i de särskilda programgrupperna. Arbetssättetgaranterar på motsvarande sätt ell inflytande från forskningen. Värdet av deolika intressenternas inflytande kan inte nog understrykas. Såväl arbetsmarknadens parter som statsmakterna har varitöverens om alt arbetarskyddsfonden bör lägga stor vikt vid sådana FoU-insalsersom kan leda lill praktiska resultat i arbetslivet. Denna målsättning finnsockså uttryckt i arbetarskyddsfondens instruktion. Tanken är alt deerfarenheler som har vunnits skall kunna komma dem lill godo som dagligenutsätts för problem och risker i arbetslivet. kan avbeviljade anslagsmedel hänföras till olika former av åtgärdsinriklade projekt,såsom utvecklingsarbete, eliminationsteknik. praktiska försök, referensanläggningarm.m. Jag ser positivt på de insalser som gjorts från fondens sida under senareår för att inrikta FoU-verksamheten mot praktiskt lillämpbara projekl. Inom prakliskl tillämpbar FoU på arbetsmiljöomrädet finnsenligl min mening en potential för atl främja svensk exportindustri. Prop.1983/84:107 Bilaga 7 7 denkompelens som finns när del gäller all tidigt beakta arbelsmiljöaspek-ter iindustriell produktutveckling och planering. En ökad export av arbetsmetoder,redskap och maskiner som är ändamålsenligt utformade även frånarbelsmiljösynpunkl liksom kunskap om produktionsteknik, produktionsutrustningoch arbetsorganisation bör således vara möjlig. Även inom områdeteliminationsteknik/personlig skyddsutrustning m.m. är svenskl kunnande framståendeoch bör kunna gagna vår exportindustri. Vidsidan av prakliskl, åtgärdsinriklade insalser stöder arbetarskyddsfonden ävenkunskapsutvecklande forskning av mera långsiklig karakiär. Sektorsorganen hargenom det av fattade forskningspolitiska beslutet (prop. 1981/82:106,UbU 37, rskr 174) ålagts ett ansvar för långsiktig kunskapsuppbyggnad inomresp. För arbelarskyddsfondens del innebär della att styrelsenför fonden, inom ramen för sina samlade FoU-resurser, måste väga behovel avlångsiktig kunskapsuppbyggnad mol annan FoU-verksamhet. Arbetarskyddsfondenhar inom vissa FoU-områden successivt samlat projektvisainsalser till mera sammanhållna forskningsprogram. En slutfördprogramrapport för områdel toxikologi är ett exempel på detta. Jag ser mycketpositivt på denna utveckling. Jag delar också fondens bedömning att sädanasammanhållna programsatsningar är särskilt lämpliga inom de områden däravsikten är all slödja långsiklig kunskapsuppbyggnad. Avde projekl som arbelarskyddsfonden stöder ulförs ca hälften inomuniversitet och högskolor. Fonden planerar all även i fortsätlningen föriäggaen stor andel av sin bidragsgivning till projekt som bedrivs vid universileloch högskolor. Bidragsgivningen avser främst forskningsinsatser av långsiktigkaraktär. Jag stöder denna målsättning, vilken också ligger i linje med deövergripande rikllinjer för forskningspoliliken som statsrådet redovisal. Delta slag av insatser avser i första hand bidrag till ijänsleroch ulruslning vid högskolorna och innebär sålunda ell icke oväsenlligilillskoll lill högskolans basresurser för arbels-livsforskning. För dennärmasle ireårsperioden kan man, bl.a. med slöd av redan inledda program ochakluella programförslag, räkna med all fondens slöd lill långsiklig forskningvid högskolan kommer all molsvara koslnaderna för minst ett 30-lal tjänster. Närdet gäller den närmare inriktningen av arbelarskyddsfondens FoU-verksamhel ochfördelningen av resurser på olika forskningsområden vill jag hänvisa lillfondens långsikliga planering som redovisas i en bilaga lill delta protokoll.Där konstaleras bl.a. all frågor som hänger samman med dalorisering,automatisering och införande av ny teknik f.n. ägnas stor uppmärksamhet avarbelarskyddsfonden. Jag vill i dettasammanhang erinra om det särskilda utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljöoch arbetsorganisation vid utnyttjande av datorer och mikroelektronik iarbetslivet som arbetarskyddsfonden startade år t2 1983/84. I saml.Nr 107. 1983/84:107 Bilaga 7 8 1982 på initiativ av LO, TCO och SAF. praktiskt utvecklingsarbete och försöksinvesteringar direkt iproduktionen i samband med alt ny leknik introduceras i näringsliv ochförvaltning. Utvecklingsprogrammet beräknas pågå under fem är. Det arbelar inomen lotal resursram om 54,5 milj. kr. Genom riksdagsbeslut (prop. 1981/82:123,AU 29, rskr 376) har regeringen bemyndigats att låta fonden disponera 35 milj.kr. för programmel, vilka hos fonden har avsatts för medbestämmande- ochstyrelserepresenlantulbildning. Vidare har 15 milj. kr. anvisals från fondenskapitalbehållning. Därutöver lillförs arbelarskyddsfonden under enIreårsperiod med början /83 sammanlagt 4,5 milj. kr. frånstatsbudgeten för all främja forskning och försöksverksamhet kring alternativasysiemulvecklingsmodeller. I proposilionen (1978/79:119, UbU 44, rskr 391) om vissafrågor rörande forskning och forskarutbildning föreslogs bl.a. attlöntagarorganisationerna skulle fä ett ekonomiskl slöd ur arbetarskyddsfondenför forskningsini-tierande verksamhet. Medlen skulle enligt propositionen kunnaanvändas av organisationerna bl.a. för att ularbeta forskningsprogram ochkunskapsöversikter. Ingen begränsning i fråga om ämnesval ellerforskningsinriktning skulle gälla för denna verksamhet. Del ingär ifondens uppgift enligl instruktionen att slödja arbetstagarorganisationernasforskningsini-lierande verksamhet. Ijuni 1983 beslutade regeringen atl 5 milj.kr. skulle utgå ur fonden för denna verksamhet. Sammanlagt har därmed 15 milj.kr. ställts till löntagarorganisationernas förfogande för detta ändamål. Genom slödet, som är av allmän forskningspolitiskkarakiär, får organisationerna förbättrade möjligheter atl komma in i denplanerande och initierande processen pä ett tidigt stadium. Krav och behov,uppslag och idéer från stora avnämargrupper kan på delta sätt kanaliseras tillforskningsvärlden. Arbetsmiljölagens övergripande syfte är att skapa enarbetsmiljö som är så bra som möjligt från såväl fysisk som psykisk synpunkl.Arbelarskyddsverket har sektorsansvaret inom detta breda område. Detta fordraringående kunskaper om arbetsmiljöproblem samt om samband mellan arbelsmiljöfaktoreroch ohälsa. Egna resurser för forskning är en förutsättning för att verketskall kunna fullgöra sitt sektorsansvar på arbetsmiljöområdel. Detta synsättlåg till grund för beslutet all inordna det arbetsmedicinskainstitutei som en avdelning inom arbelarskyddsslyrelsen. Styrelsensforskningsavdelning är landets cenlrala för avdelningens verksamhet beräknas uppgå lill ca 77 milj. /84. Avdelningens verksamhel finansieras till övervägande delgenom statsbudgetmedel. Direkta forskningsanslag från bl.a. arbetarskyddsfondentill enskilda forskare vid avdelningen svarar för Prop.1983/84:107 Bilaga 7 9 ca10% av finansieringen. Regeringen släller dessutom medel urarbetarskyddsfonden till slyrelsens förfogande för s.k. särskilda /84 disponerar styrelsen 12,7 milj. kr. för sådana projekt.Mellan 50 och 60 % av dessa medel fördelas till projekl inomforskningsavdelningen. Forskningsavdelningensarbele bedrivs i löpande kontakt med arbetslivet. Kontakten medtillsynsavdelningen vid slyrelsen ger impulser lill forskning om akluellaproblem i arbetslivet. Vidare utgör den ulbiidning som slyrelsen årligenanordnar för personal inom företagshälsovården en viklig kontaktyta mellanforskare vid forskningsavdelningen och personal som har kunskap om ocherfarenhel av risker och problem i arbelslivet. En uppgift förforskningsavdelningen är atl bislå med forskningsinsatser som underlag förstyrdsens föreskriftsarbete. En annan viklig uppgift är atl så tidigt sommöjligl upptäcka och påvisa nya hälsorisker i arbetsmiljön samt kartläggasamband mellan olika arbelsmiljöfaktorer och ohälsa. Del innebär altarbelsmiljöforskningen i tiden ofta måste ligga före föreskriftsarbetel närdet gäller att uppmärksamma nya problem. Enligt min mening är denna typ av merlångsikliga forskningsinsatser nödvändiga för att författningsarbetet skallkunna ulvecklas pä sikl och vara i linje med akluella arbelsmiljöproblem.Forskningsavdelningen har hären belydelsefull uppgift. De resurser som slyrelsendisponerar för forskning kan av nalurliga skäl inte läcka alla forskningsbehovinom arbetsmiljöomrädet. Slyrelsen har i sin anslagsframställning /85 uttalat atl den typ av forskning som har väsentligbetydelse från hälsosynpunkt i första hand måsle prioriteras. Prioriteringarnamåsle göras med hänsyn till såväl skadefrekvens som skadornas svårighetsgrad.Satsningarna bör enligl styrelsen också koncentreras lill de områden där denegna forskningen kan göra sig gällande inom och utom landel. Slyrelsen har, pågrundval av den akluella och den förväntade risksitualionen, prioriteratföljande problem och forskningsområden under den närmasle femårsperioden:Belastningsskador, lungskador på grund av luftföroreningar, metoder förtestning av cancerframkallande ämnen och ämnen som kan skada och arvsanlag,eliminationsteknik samt arbetsorganisation i samband med ny teknik. De avstyrelsen föreslagna prioriteringarna saml de överväganden som redovisats somgrund för dessa synes, enligt min mening, vara väl avvägda och motiverade. Enligl styrelsen innebärden skisserade forskningsinriktningen till viss del behov av ökade ekonomiskaresurser för rekrytering av forskare med kompetens inom prioriterade områden.Med hänsyn till svårigheten atl tillgodose nya forskningsinsatser med befinlligkompelens anserjag emellertid att styrelsens behov att nyrekrytera forskarefår tillgodoses successivt i takt med möjligheterna omdisponeringar inomtillgängliga resursramar. 1983/84:107 Bilaga 7 10 Forskningsdelegationenvid styrelsen, som påbörjat sin arbete, kommer enligt min mening alt kunnamedverka till en breddning av styrelsens beslulsunderiag när del gällerforskningsverksamhetens ulformning, inriklning och prioritering. Delegalionenbör ocksä kunna förbättra förutsättningarna för samordning mellan styrelsensforskningsverksamhel och den forskning som bedrivs vid universitet ochhögskolor, de yrkesmedicinska klinikerna samt forskningsinstitut som ärverksamma inom arbeismiljöom-rådet. Forskningsavdelningen ärlandels enda tbrskningsinsiiiution med ell uttalat ansvar förarbetsmiljöfrägor. Flera av avdelningens forskare verkar inom forskningsområdensom inte alls eller endasl i ringa ulsträckning finns företrädda inomuniversitet och högskolor. En viklig uppgift för avdelningen är därför altbevaka den långsikliga kompeiensuppbyggnaden inom arbelsmiljöforskningensdelområden. Del gäller säväl för alt kunna fylla avdelningens eget behov avkompetens som för atl öka kunskapen om och intresset för arbetsmiljöfrågor inomuniversitet och högskolor. Pä både utbildningens ochforskningens område förekommer ell samarbete mellan arbelarskyddsslyrelsen ochhögskolan. Professorer och laboratorer vid forskningsavdelningen medverkar ihögskoleutbildningen, främsl forskarutbildningen. Medverkan beslår iforskaihandledning säväl av den egna personalen som av doktorander inomhögskolan. Jag ser mycket posilivl på de insatser som hargjorts frän styrelsens sida för atl öka antalet doktorander inom avdelningensämnesområden. Samarbete med högskolanförekommer ocksä i många av de ca 200 projekt som forskningsavdelningen driver.Arbetsmiljöproblem är ofta så sammansatta all de förutsätter samverkandeinsatser från skilda forskningsområden för all fruktbärande resultat skallkunna åstadkommas. Jag har med tillfredsställelse kunnal konstatera attsamarbele mellan forskare från olika ämnesområden förekommer i ungefär hälftenav de projekl som bedrivs vid avdelningen. och detekniska högskolorna är de forskningsorgan som avdelningen främst samarbetarmed. Forskningsavdelningens filial i har på moisvarande säll ettomfallande samarbete med universilelel i . Arbelslivscentrumär en cenlral forskningsinstitution med inriktning på frågor som rörarbetslivets demokratisering och arbelslivsfrågor i övrigl. Centret tillkom somett led i reformarbetet inom arbetslivets område. Det bildades sommedbestämmandelagen irädde 1977. Forskningen vid centretbedrivs inom alla seklorer på arbetsmarknaden. Projekten avser exempelvisstrukturförändringar, arbetsorganisation och produktionssystem,datoranvändning, jämställdhet m.fl. arbelslivsfrågor. Prop.1983/84:107 Bilaga 7 Arbetsmarknad.sdepartcmentet II Genomprojekten får man vid centret cn långsiktig och problemorienterad teori- ochmetodkunskap i frågor om inflytande, yrkesroller, organisation ocheffektivitet. Enbärande idé i medbestämmandelagen är att de anställdas kunskaper och engagemangskall las lillvara för atl utveckla produktionen av varor och tjänster. Genomett utvecklat medbestämmande kan ökad effektivitet uppnås såviil i offenlligsom i privat verksamhel. I samlliga medbeslämmandeavial på arbclsmarknaden understryksockså all de anslällda är en viktig resurs i strävandena att förbättra ocheffeklivera verksamhelen. Verksamhelenvid arbelslivscentrum har enligt min mening slor betydelse när det gäller atlulifrån mänskliga förutsättningar ulveckla leknik och arbetsorganisation på ettsådant sätt atl en hög effektivitet uppnås. På arbetsplatserna kan forskare ochanslällda i nära samarbele formulera kraven på produktionsmiljön. Nya metoderoch forskningsresultat kan bli till förebilder för förändringar på andraarbetsplatser. Arbetslivscentrum har ett stort anlal projekt där forskareoch praktiker, såväl arbetsgivare som anställda, söker finna vägar allförändra arbetslivel i riklning mol ökad effektivitet i enlighet medmedbestämmandelagens intentioner. Undersenare år har ledningsfrågor och arbclsorganisatoriska frågor kommit att intaen central roll i debatten om näringslivets och den offentliga sektornsförnyelse. En strävan är bl.a. alt motivera de anställda alt la större ansvarför de uppgifter som organisationen har att utföra. Service har i dettasammanhang blivit ett nyckelord. Jagvill i della sammanhang nämna alt arbetslivscentrum f.n. gör en översyn avcentrets framtida forskningsinriktning. Enligt min mening har arbetslivscentrumen naluriig roll vad gäller forskning, ulveckling och ulbiidning kring frågorom den offentliga sektorn, dess uppgifter och organisation. Arbetarskyddsfondenhar sedan sin tillkomst finansierat forskning inom arbetstidsområdet.Sammantaget finns genom svensk och internationell forskning omfattandekunskaper på arbelstidsområdel. Dessa kan tillvaratas vid åtgärdsinrikladestudier av och försöksverksamhel med nya former av arbetslidssyslem. Det ärenligt min mening viktigl att de erfarenheler som härigenom vinns successivtutvärderas. Genom försöksverksamhel inom såväl den privata som den offentligasektorn bör man kunna komma fram till arbetslidssyslem. som bättre än i dagtillgodoser såväl medicinska, fysiologiska och sociala krav som krav på ett brautnyttjande av lokaler och ulruslning. Alt initiera och följa sådanförsöksverksamhet är en viktig uppgift för delegalionen (A 1974:09) förarbetslidsfrågor (DELFA). Delegalionen har genom tilläggsdirekfiv våren 1983fått vidgade uppgifter med bl.a. ökad inriktning på ekonomi, sysselsättning och Prop.1983/84:107 Bilaga 7 12 jämställdhetmellan kvinnor och män. Huvuduppgiften för delegationen är att öka kunskapernaom arbetstider samt att ta fram underlag för och stimulera till debatt. DELFA:suppgift när del gäller forskning rörande arbetstider är alt skapa överblicköver den verksamhel som pågår, initiera forskningsprojekt och utredningar samtalt stimulera till praktiska försök , inom arbetstidsområdet. Delär här naturligt att samverkan sker mellan DELFA och arbetarskyddsfonden idess egenskap av huvudfinansiär när del gäller medicinska, fysiologiska ochsociala aspekter på arbelslidsforskningen. Fonden har i sin verksamhetsplan förperioden fram till /86 pekat på att undersökningar av vissaobekväma och oregelbundna arbetstidsföriägg-ningar är angelägna. Debattenom arbetsdelning har blivit alltmer intensiv i under del senaste året.Det är en viktig uppgift för DELFA alt belysa frågeställningar kringarbetstiden som ett eventuellt medel i sysselsältningspoliliken. Ett förstasteg har lagils i och med alt delegationen har låtit utföra en studie av denhittills förda debatten om arbetsdelning i landet. DELFA har kunnal konstaleraatt kunskaperna om bl.a. effekier på sysselsättning Och ekonomi avarbetsdelning är myckel bristfälliga. Jag anser det därför väsentligt att deninternationella forskningen på området följs och att även svenska studiergenomförs. Somexempel på andra områden som närmare bör studeras och analyseras kan nämnastendensen till längre arbetstider för deltidsanställda saml frågor rörandeflexibla livsarbelslider inkl. flexibla pensionsregler ocharbetstidsförkortningar. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle atl ta del av vad jaganfört om den arbetsmarknadspoliliska forskningen saml arbetslivs-ocharbetsmiljöforskning. Invandringentill efter har haft djupgående samhälleligakonsekvenser. Insikten om detta har vuxit fram efler hand i de politiskaorganen, inom förvaltningen och hos allmänheten. Det var emellertid försl under1960-lalel som de första insatserna gjordes på invandrarforskningens område.De rörde framför allt invandringens nationalekonomiska ochsysselsättningsmässiga effekter samt invandrarnas levnadsförhållanden. Efterhandhar invandrarforskningen kommil all ulvidgas lill all omfatta 1983/84:107 Bilaga 7 13 sludier inom ett flerlal samhällsvetenskapliga ämnen såsomdemografi, sociologi, socialantropologi, statsvetenskap, ekonomisk historia.Trols begränsade resurser kännetecknas forskningsområdet av en relalivi snabbulveckling både i fråga om inriklning och metoder. Förutom att företrädare förolika velenskapliga discipliner har initierat och genomfört olika projekt harsektorsorgan och slatliga utredningar haft slor belydelse för ulvecklingen.framför allt genom att initiera och finansiera forskning. Till sin karaktär är invandrarforskningen sådan att denförutsäller ett omfattade internationellt erfarenhetsutbyte. Samarbete mellanforskare från invandrings- och utvandringsländer har vtirit nödvändigt för attgenomföra många projekl. Som nämnts hedrivs invandrarforskningen inom ett stortanlal ämnesområden. Behovel av en överblick över forskningen har alltmer gjortsig gällande. gjorde expertgruppen för invandringsforskning (numeradelegationen fA 1983:03] för invandrarforskning, EIFO) en förfrågan hosmyndigheter och organisationer om vilka frågor inom invandrarforskningen somdessa ansåg vara av särskilt intresse. Svaren har bildal underlag för denprioriteringsdiskussion som finns redovisad i EIFO:s skriftserie, nr 23,Invandringsforskningen i . Enligl denna redovisning bör fem områdensärskilt uppmärksammas. Dessa områden är arbetsmarknad och ekonomi, ulbiidningoch språk, hälso-, sjuk- och socialvård, politik och förvallning samlmigrationsrörelsers effekt pä befolkningsutvecklingen. Från diskrimineringsulredningens (A 1978:06) sida harframhållits behovet av forskning rörande etniska relationer generellt,särskilt anlropologisk forskning kring kulturelll samspel och kullurellförändring, forskning från olika ulgängspunkler rörande fördomar ochdiskriminering samt orsakerna lill dessa fenomen. Högskolemyndigheterna har yttrat sig över förslagen. Delframgår av yttrandena att det finns ett betydande intresse för forskning kringinternationell migration och etnicilet vid olika institutioner viduniversiteten i . Samtliga sektorsorgan har också uttryckt slort inlresseför satsningar inom invandrarforskningen med anknylning lill organensverksamhetsområden. Nära nog samtliga samhällsvetenskapliga och humanistiskaämnen finns också representerade bland de forskare som gör eller som har förklaralsig villiga att göra sådana forskningsinsatser. Del är därför enligl min meningangeläget alt ange de forskningsområden som från samhällets synpunkt börprioriteras. Härvid bör hänsyn tas till såväl sektorsorganens priorileringarsom forskarnas intressen och övrig kunskapsutveckling inom de olikadisciplinerna. Delegalionen för invandrarforskning har fortsatt denprioriteringsdiskussion som påbörjades av expertgruppen. Resultatet kommerenligt vad jag har erfaril alt redovisas . 1983/84:107 Bilaga 7 14 Förekomsten av ett stort anlal angelägna forskningsuppgifteroch det förhållandet att ElFO:s prioriteringsdiskussion alltjämt pågår medförbetydande priorileringssvårigheter. Med hänvisning till vad som kommilfram av diskussionen och av vad jag har anfört lidigare vill jag emellertidframhålla några forskningsområden, som förtjänar särskild uppmärksamhet underplaneringsperioden. Invandrarforskning måste bygga på en mångfacetterad ochuiföriig sta-tistisk-demografisk kunskap. Forskningen inom detta fäll bidrarmed viktigt underlag för planeringen av samhällsservice inom ett flertalområden men också för politiska bedömningar inför åtgärder som rör regleringenav invandringen och inom det minoritetspolitiska fältet. Kulturyttringar och etnisk pluralism berör väsentligasamhällsförhållanden sotn aktualiserats av invandringen.