prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — (budgelårel1981/82 12,5 milj. Av detta utgör 0,8 milj. kr. (/82 1,0milj. koslnader för daiordriften av delsystemet för riksredovisning. Statligt person- och adressregister I SPAR) beslutade att införa ettcentralt befolkningsregister, SPAR. I beslutet gjordes daiamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) lolalansvarig för SPAR, dvs. ävenregisleransvarig i dalalagens (1973:289) mening. SPAR togs 1978. Syftet med registret ärbl.a. aktualisering av adresser i andra personregister och urvalsdragningarför direkladresserad reklam för att därigenom begränsa behovet av andrabefolkningsregister inom såväl den statliga som privata sektorn med sädanaändamål. Bestämmelser om SPAR finns numera i 26-28 §Sdatalagen och i en särskild förordning (1981:4)om SPAR. Regleringen i dalalagen innebär bl. a. alt de som begär att fåuppgifter ur en myndighels personregister för ett sådant ändamål som kantillgodoses genom SPAR skall hänvisas till delta register. Uppgifterna i SPAR används för: - aktualisering,komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister, - kompletteringoch kontroll av personuppgifter i övrigl, - uttagav urval av personuppgift (urvalsdragning). Registret innehålleruppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd, medborgarskap, barn,taxerad inkomst, fastighelsinnehav m.m. Utvecklingen av SPAR har under det senaste åretalltmer koncentrerats lill att förbättra åtkomstmöjligheten lill SPAR via terminaler. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 97 F.n. äriransaktionsvolymen 10000 frågor per dag men den förväntas öka kraftigt denärmaste åren. SPAR utnyttjas av såvälden offentliga sektorn som av näringslivet, där banker och försäkringsbolagutgör en stor kundkrets. Stålens centrala löne- ochpersonaladministrativa syslem Statens löne- och pensionsverk (SPV) är huvudmanför statens centrala löneuträkningssystem (SLÖR) och personaladministrativainformationssystem (PI). SLÖR har funktioner för - löneberäkning,kontering av löneutgifter, framställning av lönespecifikationer till deanställda och överföring av uppgifter till utbetalande bank - beräkningav retroaktiv lön - framställningav utdata på ADB-media för samverkan med andra ADB-system - rutinför revisorer. Ca 350 myndigheter inomden civila statsförvaltningen är ihuvudsak obligatoriskt anslutna till SLÖR. Under /82uppgick antalet löneutbetalningar genom SLÖR till drygt 160000 st./mån. och deutbetalade nettolönerna till ca 700 milj. kr. Maskinell bearbetningsker vid datamaskincenlralens för administrativ databehandling (DAFA)driftställen och samt vid (UDAC).Mellan SPV och dess driftställen finns avtal som reglerar samarbetet.Syslemutvecklingsarbelet sker i sin helhet vid SPV med terminaler kopplade tillDAFA-Stockholm. Möjligheterna att överföra viss drift till SPV i harunder utretts i en förstudie och skall enligt nuvarande planer utredasvidare . PI är ett datorbaserathjälpmedel för SLÖR-anslutna myndigheter. PI sammanställer olika typer avpersonaladministraliva rapporter till myndigheterna. PI kan ses som ettkomplement lill SLÖR. Anslutningen lill PI är frivillig och systemet är liksomSLÖR avgifisfinansierat. Ijuli 1983 var 23 myndigheter med sammanlagt omkring55000 anställda anslutna lill PI. Slandardutdata från PIbestår av listor som indelats i ett antal utdata-block Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 98 Del är också möjligt alt beställa s. k.myndighetsspecifika utdata från PI. Ett antal myndigheter somanvänder SLÖR har i olika former arbetat med alt utveckla s. k.för- och eftersystem till SLÖR samt personaladministraliva ADB-system som kankomplettera och ersätta PI. SPV utvecklar tillsammans med DAFAoch UDAC ett för-och eftersystem (),som enligt nuvarande planer kommer att tas i provdrift . SPV har också ansvaretför pensionsberäkning och pensionsuibetalningar. För utbetalning av pensioner till statspensionärer finns ett särskiltADB-syslem (U-systemet). Systemet används i SPV:s verksamhet för maskinellutskrift av pensionsbevis samt för beräkning, samordning och utbetalning avpensionsförmåner (statligkompletteringspension, folkpension. ATP, bostadsstöd m. m.). Under år 1981uppgick utbetalningarna av de olika pensionsförmånerna till ca 12 miljarderkr., fördelat på ca 235000 pensionslagare. 1 verksamheten använderSPV också ett särskilt ADB-syslem för registrering av tjänstematriklar(MAREG). Registrets ändamål är att lagra och bearbeta uppgifter som behövs föratt vid anslällningshavarespensionering räkna ul den slatliga tjänstepensionen i form av brultopension.Registrets uppgifter kan också användas för alt besvara frågor om pensionensstoriek m.m. vid framtida pensionering. Registeruppgifter finns f.n. för denpersonal som fått lön via SLÖR 1982-1983. Övriga statliga lönesystem skallenligt nuvarande planer konlinueriigt anslutas l.o.m. MAREG beräknaskomma att innehålla uppgifter om omkring 700000 personer i fullt utbyggt skick.För att MAREG skall bli fullständigt och kunna användas vid automatiskpensionsberäkning måste registret kompletteras med "historiska"pensionsuppgifter beträffande tiden före anslutningen till registret. Somhjälp till delta s. k. aklualiseringsarbele finns ett särskilt ADB-system. Dalaproduktionen försåväl U-systemel som MAREG sker på () dator iSundsvall. För inmatning av och åtkomst till uppgifter har SPV 25bildskärmsterminaler i kommunikation med RFV:s dator. Utbetalning sker genomöverföring av de uträknade pensionsbeloppen till . Kostnaden fördatorproduktionen hos RFV är ca 2,2 milj. kr. och förpersonkontoservicen ca 3,7 milj. kr. Dataproduktion föraktualiseringssystemet sker på en egen anläggning. Uträkning avpensionsförmånens storiek i samband med pensioneringen (pensionsbeviljande) hartidigare gjorts helt manuellt. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 99 har en viss automatisering införts. Vissa beloppräknas fram maskinellt och i en separat ADB-rutin skrivs pensionsbeslut förålderspensioner. Här avsedda rutiner skall enligl planerna vidareutvecklas ochockså anknytas till MAREG. 3 Vissa publikationer inom ADB-området I bilaga 2.1 redovisas enöversikt över del utredningsarbete på dataområdet som pågår eller harbedrivits under budgetåren 1982/83 och 1983/84 på uppdrag av regeringen. I följande redovisning avstatliga publikationer om ADB ingår ett urval av rapporter, återkommandepublikationer m. m. från (),() och statskontoret. Systemkalalog 81 -översiktlig information om försvarets datorbaserade informationssystem. Försvarets rationaliseringsplan 1983. "Struktur 90".Förslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa dalabehandling(FRI rapport nr 4. 10 myndighetersADB-verksamhet - styrning, kostnader m.m. (RRV dnr 1976:375). Utredning av vissa frågorrörande planering, styrning och samordning av ADB-verksamhet (RRV dnr 1978:248). Den statligarevisionsverksamheten - antal revisionskontor - ADB-revision (RRV dnr1980:1447). Beslut vidsystemutredning - rapport från projektgrupp bestående av representanter frånstatskontoret, DAFA och . Att gå igenom effekteroch göra kalkyler i en systemutredning (rapport 1980:4). Anslagsframställningenför /85 avseende reservationsanslaget XIII D2. Statliga ADB-system (rapport 1982:11). ADB-personal i statsförvaltningen (rapport1982:25). Handlingsprogram för deneffektivitelsstödjande verksamheten (rapport 1983:20). Statskontorets skrifterförtecknas i en årlig sammanställning (nr 1 i statskontoretsrapportserie). Prop.1983/84: 100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 100 Allmän del - som innehåller bl. a. förteckning över lagar,förordningar och myndighetsanvisningar saml centrala myndigheter och andraorgan för styrning och samordning av ADB. Prop.1983/84:100 Bilagal Gemensamma frågor 101 1 Översiktlig information .......................................................................... 37 1.1 Användningsområden ....................................................................... 37 1.2 Kostnader ......................................................................................... 41 1.2.1 ADB-kostnaderför den civila statstörvaltningen ................ 42 1.2.2 ADB-kostnader föraffärsverken ........................................... 43 1.2.3 ADB-kostnader förförsvaret ................................................ 43 1.3 Organisation........................................................................................ 45 1.3.1 ADB-drift - organisationm.m.................................................. 45 1.3.2 Systemutveckling -organisation .............................................. ..... 48 1.4 Utrustning........................................................................................... 49 1.4.1 Antal datorer m.m.................................................................... 49 1.4.2 Marknadsandelar för olikafabrikat på ADB-utruslning . 1.4.3 Behov av ADB-utrustning ..................................................... ..... 53 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system ....................... ..... 54 2.1 De ADB-användande myndigheterna ................................................ 54 Styrelsen för internationell utveckling .............................................. 57 Försvarsdepartementet ...................................................................... ..... 58 Armén .............................................................................................. ..... 58 Marinen ........................................................................................... ..... 58 Flygvapnet ...................................................................................... ..... 58 Försvarets civilförvaltning ................................................................ ..... 58 Försvarets datacentral ..................................................................... ..... 59 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ............................................ ..... 59 Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 102 Statens väg- och trafikinslitut .......................................................... 62 Konjunkturinslituiet ......................................................................... ...... 64 Statens pris- och kartellnämnd ......................................................... 64 Bankinspektionen ........................................................................... ...... 64 Försäkringsinspeklionen ................................................................. ...... 65 Universitets- och högskoleämbetet ................................................. ..... 66 Lantbruksstyrelsen .......................................................................... ...... 68 ............................................................ .................. ...... 68 Slalens livsmedelsverk ...................................................................... ...... 68 för byggnadsforskning ................................................... ..... 71 geologiska undersökning ..................................................... 72 Styrelsen för teknisk utveckling ....................................................... 72 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 103 Marintekniska institulet ............................................................... .... 72 Datamaskincentralen för administrativ databehandling ......... .... 74 Statens löne- och pensionsverk .................................................. 74 och personalutbild ning .................................................................................................... 75 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (syslem) inomstatsförvaltningen 76 Rättsväsendets informationssystem (RI) ................................... 76 Polisväsendets system ............................................................... 77 ADB-system inom försvarsmakten m.m....................................... 79 ADB-system vid överstyrelsen för ekonomiskt försvar ......... 80 ADB-system inom den allmänna försäkringen ........................ 81 Bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren ...................................... 82 SJ:s ADB-verksamhet .................................................................... .... 83 ADB-verksamhet ..................................................... .... 85 ADB-system för folkbokföring och beskattning (RS/AFB) ... 86 Redovisningssystem för exekutionsväsendet () ............... 87 Informationssystem inom högskoleutbildning m.m................... 88 ADB-system inom arbetsmarknadsverket .................................. ..... 91 ADB-verksamhet inom ....................... 92 ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken ........................ .... 93 ADB-verksamhet inom domänverket........................................... .... 93 SCB:s statistiska informationssystem ....................................... 94 SystemS: Ett generellt ADB-redovisningssystem för statsför valtningen ...................................................................................... 95 Statligt person- och adressregister (SPAR) .............................. .... 96 Statenscentrala löne- och personaladministrativa system .,., 97 3 Vissa publikationer inom ADB-området ............................................. 99 Bilaga 3 tillbudgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Anmälantill statsbudgeten för /85 såvitt avser de kungl. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetär uppfört i statsbudgeten med10650000 kr. Jagförordar att anslaget förs upp med 11,2 milj. kr. i förslaget till statsbudgetför nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj.t Konungens och detKungl. Husets hovhållning för budgetåret1984/85 anvisa ett anslag av . 1982/83 Utgift 13 542628 1983/84 Anslag 13424000 1984/85 Förslag 14027000 används av konungen ochsom representations- och kontorslokaler. a. riksmarskalksämbetet, ståthål-larämbetet, husgerådskammaren ochBernadottebiblioteket inrymda. Vissa delar av visas även förallmänheten. I 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 3 2 slottbegagnas av konungen som bostad och visas för allmänheten, slottutnyttjas för vetenskapliga konferenser m, m. används som bostad förprominenta personer från utlandet, vilka är den gäster.Gripsholms slolt utnyttjas som museum och för utställning av en.del av svenskastatens porträttsamling. visas för allmänheten. Föranvändningen av hela kronoegendom finns en samarbetsgrupp, tillkallad av i Västmanlandslän med representanter för bl. a. , domänverket, kommunen ochlandstinget samt Ridfrämjandel. disponeras sedan är 1966lill större delen av . De två övervåningarna i slottethar dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. OcksåTullgarns slott är upplåtet för visning. Under detta anslagavlönas f.n. ca 70 lönegradsplaceradeanställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvärd och tolv för lokalvård.Härtill kommer ett tiotal arvodister med uppdrag av deltids- ellerbisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidare vissa övergångsvis utgåendepensionsunderstöd till tvä förmånstagare samt andra omkostnader än förfastighetsunderhåll av de kungl. har- i anslutning till en framställning frän ståt-hållarämbetet - hemställt att14027000 kr. anvisas för driften av de kungl. slotten under nästa budgetär. Trots stigande krav påvisningsservice och omvårdnad vid slotten har budgetarbetet inomståthållarämbetet i enlighet med regeringens anvisr ningar för myndigheternasanslagsframställningar bedrivits med utgångspunkt i alt söka finna möjligheterlill reella besparingar. I syfte attanpassa verksamheten till nya behov och bedriva verksamheten så rationelltsom möjligt har ståthållarämbetet undersökt vilka besparingsmöjligheter somföreligger sedan hänsyn tagits till avtalsenliga löneökningar samt stigandelokalkostnader och allmänna omkostnader. 1 enlighet med anvisningarna innebärståthållarämbetets förslag att anslaget minskas realt. Medelsbehovet för driftav de kungl. slotten framgår av följande sammanställning: 1983/84:100 Bilaga 3 8..5 000 -1- 65 000 Föredragandensöverväganden Jag godtar riksmarskalksämbetels förslag till anslag för nästabudgelår. Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill De kungl.slotten: Driftkostnader för /85 anvisa ett förslagsanslag av14027000 kr. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 3617529 3903 000 3 958000 Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhåll och vård av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungl. slotten som tillhör statenmen disponeras av konungen, att vetenskapligt bearbeta samlingarna samt attgenom skrifter och visningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet ochforskare. Dessutom förvaltar husgerådskammaren de Bernadotteskafamiljestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samtadministrerar . Slutligen biträder husgerådskammaren vid tillfällig möblering för representation o.dyl. Under detta anslagavlönas ca 30 lönegradsplacerade anställda. Härtill kommer tre arvodister meduppdrag av deltidskaraktär. har i anslutning till en av kungl. husgerådskammaren gjord framställning -hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisas ett anslagav . En förstärkning avhusgerådskammarens resurser är enligt kammaren synnerligen angelägen ochvälmotiverad, både vad avser dess utåtriktade verksamhet och vården av deförvaltade samlingarna. Mot bakgrund av regeringens anvisningar för budgetåretavstår husgerådskammaren emel- Prop.1983/84:100 Bilaga 3 4 lertid från att nu aktualisera sina tidigare framfördaoch vissa nytillkomna önskemål om personalförstärkningar med följande undantag:Det ytterst betydelsefulla konserveringsarbetet av fanerade möbler, som bedrivsinom kammarenssnickarverkstad, fordrar en kontinuitet och en kunskap som inte utan vidare kan hämtas utifrån. Det ärdärför nödvändigt att en ny befattningshavareges tillfälle till inskolning. Medanledning av den nuvarandesnickarmästarens förestående pensionsavgång anhåller husgerådskammaren om medel av engångskaraktär /85 och 1985/ 86 för en snickare (. 1 enlighet medanvisningarna innebär husgerådskammarens förslag att anslaget minskas realt. Medelsbehovet undernästa budgetår framgår av följande sammanställning: Beräknad ändring 1984/85 Min beräkning av förslag till anslag för nästabudgetår framgår av sammanställningen. Jag har därvid inte beräknat någrasärskilda medel för den tillfälliga personalförstärkningen. Jaghemställer att regeringen föreslår husgerådskammaren för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Vid bifall tillmina förslag till medelsberäkning för nästa budgetär kommer förstahuvudtitelns slutsumma för /85 att uppgå till . Detta betyder en ökning i jämförelsemed det för /84 anvisade beloppet med . Prop.1983/84:100 Bilaga 3 Register A. Kungl. 1 Hans Maj:tKonungens och det Kungl. B. Kungl. 1 De kungl. slotten: Driftkostnader 3 Kungl.husgerådskammaren Totalt för kungl. Bilaga 4 till budgetpropositionen 1984. Tilljustitiedepartementet hör polis- och åklagarväsendet, , deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen,hyres- och arrendenämnderna, rättshjälpsnämnderna, de allmännaadvokatbyråerna, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas avjustitiekanslern, , datainspektionen, bokföringsnämndenoch brottsskadenämnden. svarar förberedning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Utgifterna inom justitiedepartementetsområde beräknas under /85 komma att öka med 605,9 milj. kr. till8 564,3 milj. kr. Deförslag till anslag inom område som läggs fram /85 präglas av stor återhållsamhet. Anslagen inom departementetsområde har i allmänhet beräknats med utgångspunkt i de s.k. huvudförslagen.Vissa insatser föreslås för att möjliggöra en intensifierad kamp mot främst denekonomiska brottsligheten, narkotikakriminaliteten och våldsbrotten. Huvuddelen av verksamheten inomjustitiedepartementets verksamhetsområde avser uppgifter som direkt ellerindirekt regleras genom lagstiftning. Myndigheterna har begränsade möjligheteratt själva påverka verksamhetens omfattning. Denna bestäms ytterst till stordel av brottsutvecklingen och inom de olika delområdena av sådana faktorer somantalet anmälda brott, mängden anhängiga mål och dessas svårighetsgrad samtinom kriminalvården av antalet utdömda frihetsstraff och strafftidernas längd. Anslagenhar, utom såvitt gäller läns- och distriktsåklagarmyndigheterna, beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget. Inom polisväsendet prioriteras även ifortsättningen främst kampen mot narkotikabrottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten. 1 1983/84. 1983/84: 100 Bilaga 4 2 gällernarkotikabrottsligheten kommer i annat sammanhang särskilda insatser attföreslås. Medel har i budgetpropositionen beräknats för dessa särskildasatsningar. I propositionen föreslås vidare att resurserna inom polisväsendetfördelas om så att ytterligare 50 polismän sätts in i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Detföreslås att 200 aspiranter får tas in på . I en särskild proposition om polisensorganisation m.m. föreslås ett antal reformer som skall genomföras den 1 juli1984. Som ett led i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten tillförs åklagarväsendet tolv nya tjänster för åklagare och fyratjänster för revisorer bakgrund av den ökande våldsbrottsligheten förstärksresurserna med ytterligare fem åklagartjänster. Deallmänna domstolarnas arbetsläge har varit ansträngt på grundav att antalet mål och ärenden fortlöpande har ökat. har ökningenvarit särskilt markant i hovrätterna. Kammarrätterna har en högarbetsbelastning. De har mot den bakgrunden tilldelats vissa resurser. Anslaget minskas med vad som följer avden pågående avvecklingen av den tillfälliga förstärkningsorganisationen ilänsrätterna. Beläggningenpå kriminalvårdens anstalter har fortsatt att öka under /83.Genom de ändrade bestämmelser för villkorlig frigivning som har trätt i kraftden skall den som har en strafftid understigande i principfriges villkorligt när halva tiden har avtjänats. Reformen beräknas minskabeläggningstrycket vid kriminalvårdsanstalterna under en övergångstid. Med hänsyn tillbeläggningsutvecklingen föreslås inte någon tillämpning avhuvudförslaget för kriminalvårdsanstalterna och frivården utan en vissresursförstärkning på anstaltssidan. Utbyggnaden åv lokalanstalter fortsätteri enlighet med den av godkända principplanen för förändringar inomlokalan-staltsorganisationen. F.n. byggs nya lokalanstalter i , ,, , och . Nya anstalter har projekterats iSigtuna, och . Dessa projekt har tillförts byggnadsstyrelsensprojektreserv och kan igångsättas inom ramen för beslut om tidigareläggning avstatliga byggnadsobjekt i dessa regioner. 1983/84: 100 Bilaga 4 3 Förändringarnainom område i förhållande till /84framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. A, m, m. F. Rättshjälp m, m. G, Övriga myndigheter 1983/84: 100 Bilaga 4 t Anmälan till statsbudgeten för /85 såvittavser verksamhetsområde Justitiedepartementetsvarar för beredningen av lagstiftningsärenden på många områden avsamhällslivet. Först och främst bör nämnas grundlagarna. Departementethandlägger också i övrigt en viktig del av den lagstiftning som reglerar deenskilda medborgarnas förhållande till staten och andra offentliga organ. Hithör bl.a. strafflagstiftningen och reglerna om förfarandet vid våra domstolar.Ett annat betydelsefullt område är lagregler om enskildas inbördesförhållanden, t.ex. inom familjerätten, köprätten och upphovsrätten. Jagämnar i detta avsnitt beröra några av de viktiga lagstiftningsärenden som äraktuella. När det gäller straff rättsområdet kommer jag att behandla aktuellalagar och lagförslag i det följande avsnittet om åtgärder mot brott. I detta sammanhang vill jag särskiltframhålla att det kärva ekonomiska läget alltjämt påverkarlagstiftningsarbetet. 1 första hand får detta till konsekvens att lagstiftningen måste utformas så att man i möjligaste månundviker att belasta staten och kommunerna med ökade kostnader. 1 vissa fallkan det också bli nödvändigt att genomföra lagändringar i syfte att åstadkomma angelägna besparingar.