prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt dessa är kooperationsutredningen oförhindrad att vidbehandlingen av kooperationens kapitalförsörjning även ta upp sådanaskattefrågor som hör samman med kapitalförsörjningen. F'råganom kooperationens associationsrättsliga ställning regleras genom lagen omekonomiska föreningar. Frågan om en eventuell ändring av denna lag togs inteupp direkfiv. Den har dock aktualiserats under uiredning.sarbeietsgång och därför anmälts till chefen för industridepartementet. Med anledninghärav har tilläggsdirektiv utfärdats.' Enligt dessa skallkooperationsutredningen söka klargöra vad som kan anses utgöra kooperationensegna förutsättningar inom det associationsrällsliga området. Med detta somutgångspunkt skall utredningen utforma förslag till lagstiftning om kooperativaekonomiska föreningar. Utredningensuppdrag spänner över ett vitt och i flera avseenden obearbetat område. Även omde ideologiska grunderna förkoojjerationenär väl kända är de teoretiskaförutsättningarna i flera viktiga hänseenden outvecklade. Till detta kommerockså att konkreta data om befintlig kooperation är svåröverskådliga ochbristfälliga. Med detta följer att en utvärdering av kooperationens resultatoch möjligheter stöter på betydande svårigheter. Motdenna bakgrund har utredningen i ett första utredningsskede lagt ned ettomfattande arbete på kartläggning och analys av den befintliga kooperationen.Detta har i huvudsak gjorts inom kooperationsutredningens sekretariat medbistånd från de koopjerativa organisationerna och med anlitande av bl. a.särskilt framtagen och bearbetad statistik. Resultatet redovisades iulredningens första delbetänkande, SOU 1979:62 Kooperationen i . Jämsidesmed kartläggningsarbetet tog utredningen initiativ till och engagerade ettantal forskare för studier av vissa särskilda kooperafiva frågeställningar Ätpol mag Äke uppdrogs sålunda 1977 att göra en studie om delöntagarägda företagens omfattning, struktur och problem i . Kartläggning av förekomst och några problemoch deras lösningar, lämnades lill utredningen i böljan av 1980. 'Se bilaga 1. 1983/84:84 71 Utredningen,som kontinuerligt följt arbete och dessutom deltagit i denförsöksverksamhet på detta område som bedrivits genom ochvissa regionala utvecklingsfonder, redovisade sina förelag i ett andradelbetänkande, SOU 1980:36, Arbetskooperation. I betänkandet ingårGabrielssonsslutrapport som bilaga. Betänkandet har remissbehandlats och föranlettproposition (1980/81:130, Industripolitikens inriktning m. och beslut avriksdagen. Fråganom det kooperativa förelagels, främst ekonomiska, särart Jämfört med detprivala och olTentliga företaget har pä utredningens uppdrag studerats avdocent slutrappion. Kooperativa förelag, en studie av detkooperativa företagets särart har publicerats som utredningens iredje delbetänkande(SOU 1981:54) har gjort ett par andra specialstudier på utredningensuppdrag. Kooperativ demokrati, är en jämförande studie avstyrelseformer och medlemsdeltagande i några kooperativa föreningar. Den harpublicerats som Forskningsrapporter 1979:2 från universitet.Statsvetenskapliga institutionen. Två vägar till Införande av ekonomisk demokrati. publicerasi departementsserien (Ds I 1981:13). Kooperationenssociala ansvarstagande har varit föremål för en särskild specialstudie somgjorts av fil kand Maj-Britl och ek . Kooperationen under socialt ansvar, finns stenci-lerad, Iutredningsarbetet har dessutom deltagit, enskilt eller i arbetsgrupper, eltantal experter, konsulter och sakkunniga. Detta har bl. a. gällt kooperationensindustriella verksamhet, olika kapitalfrågor, utrikeshandel,u-landsverksam-het, forskning och vissa lagstiftningsfrågor. En studie av ek drCarl och civ. , Kooperationens industrisektor i1980-talets , publiceras i departementsserien (Ds 1 1981:12). Idetta utredningens huvudbetänkande SOU 1981:60, Kooperauonen i .samhället, tassamtliga frågor som anmäldes i de ursprungliga direktiven upp till behandling.Även de tilläggsdirektiv nämnda skattefrågorna behandlas. Däremotberörs kooperationens associationsrättsliga ställning endast i den mån andraspecialfrågor motiverar detta. Den tilläggsdirektiv aktualiseradefrågan om ny lagstiffning på detta område kommer därför att behandlas i eltsenare belänkande. 1.3 Utredningens slutsatser och förslag 1.3.1Förutsättningar, mål och ålgärder Kooperationsutredningenredovisar inledningsvis i kap. 2, Kooperationens roll i samhällci. enorienterande beskrivning av kooperationens ställning i olika samhälleligaavseenden. Det konstateras härvid att den samlade svenska kooperationen svararför av den totala sysselsättningen och BNP. Särskilt inom industri,handel och bostadsförsörjning, där andelama är betydligt större, sp)elarkooperationen direkt en stor roll. Detta redovisas ytterligare i utredningenskartläggningsbetänkande. 1983/84:84 72 Utomden direkt mätbara näringspolitiska rollen kan särskilt kooperationensdemokratiska och sociala roller pwängieras. Kooperationen i harsammanlagl mer än två miljoner medlemmar, vilket innebär att ca två tredjedelarav landets hushåll har direki kooperativ ankn>ining. Vidare kan konstaterasatt det .inom kooperationen finns ca 100 000 förtroendeuppdrag. Också i andraavseenden, exempelvis försöijningspwlitiskt. handelspolitiskt ochbisiåndspoliliskt spelar kooperationen en väsentlig roll. Detkonstateras vidare i detta kapitel atl statsmaktemas och samhällets i övrigtinslällning till kooperationen i flera avseenden är oklar eller inkonsekvenl.Samtidigt som det slälls siirskilda förväntningar och krav på kooperationenhar de samhälleliga åtgärderna på bl. a. de ekonomiska, näringspolitiska ochforskningspolitiska områdena successivt kommit att innebära en diskrimineringav den kooperativa verksamheten. Detta har skett genom att beslutade åtgärderför utveckling och stöd till näringslivet ofta fatt en sådan utformning att deinte kunnat utnyttjas av kooperationen. Ikapitlet redovisas ocksä kooperationens egen syn på sin samhälleliga roll sådandenna framgår av målsättningar, program och andra uttalanden. Även omkooperationens målsättning inte i alla avseenden är klar och entydig kan det konstaterasatt den i regel speglar en,mycket ambitiös inställning till såväl sitt medlems-som samhällsansvar. Man vill i flera avseenden gå längre i fråga omsamhälleligt ansvarän vad gällande lagstiftning, avtal och praxis fastställerför näringslivel i allmänhet. Mol detta kan emellertid ställas attförutsättningarna vad gäller bransch- och marknadsstmktur, finansiella villkorsaml forsknings- och utvecklingsverksamhet i avsevärd grad begränsar kooperationensmöjligheter till profilering i enlighet med målsättningarna. Sammanfattningsvisredovisar utredningen också vissa egna principiella slutsatser omkoop)erationens roll i samhället och de åtgärder som motiveras härav. Dessaslutsatser går ur på att kooperationen utgör en värdefull del av svenskt samhällsliv.Särskilt i den aktuella ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingenerbjuder kooperationen en kompletterande och altemativ verksamhetsform som kanvara av stort värde i den kommande samhällsutvecklingen. En konsekvens avdetta är att samhället bör underlätta kooperationens verksamhet ochutveckling. Kooperationen är en speciell verksamhetsform som i vissa avseendenfömtsätter speciella villkor. Därav följer emellertid inte att kooperationenskall vare sig gynnas eller missgynnas i förhållande till andraverksamhetsfomier Även om specialvillkor således är nödvändiga skall villkorensammantagna för kooperationen ge samma betingelser som för andraföretagsformer. Motdenna bakgrund finner kooperationsulredningen särskilda åtgärder erforderliga närdet gäller information, utbildning och forskning om kooperation .samtutveckling av ny kooperation. Kooperationens kapitalförsörjning är ytterligareett viktigt område för åtgärder. Slutligen behöver även kooperationensinstitutionella villkor på främst de associationsrällsliga och skatlerältsligaområdena anpassas till kooperationens övriga fömtsättningar och mål. 1983/84:84 73 1,3.2Kooperationens utveckling Kooperationen och näringslivets utveckling, analyseraskooperationens utveckling, nuläge och framtidsfömtsättningar sett huvudsakligenfrån en näringspolitisk utgångspunkt. Den kooperativa industrin; handeln ochbo.stadsproduktionen diskuteras särskilt, men även övrig kooperation liksomförutsättningarna för ny kooperation behandlas. Allmänt konstateras altkooperationens målsättning för sin ekonomiska verksamhet i stor utsträckningöverensstämmer med statsmaktemas mål för den ekonomiska politiken. Denbefintliga koop)erationens medlemsanknytning ger dock en begränsad valfrihetbl. a. när det gäller "satsningen" på nya branscher. Ä andra sidanger den en störte närhet till primära och kvalitativa behov. Denkooperativa industrin svarar för av landets industrisysselsättning och13% av industriproduktionen. Inom livsmedelsindustrin är den kooperativaandelen dominerande. Sammanlagt sysselsätter kooperationen ca 165 000 personer.Av handeln år kooperationens andel . Andelen är störte inom detalj-och oljehandel och mindre inom specialvaru-sektom. Av de senaste årtiondenasbostadsproduktion svarar kooperationen för . Den kooperativa ekonomiskaverksamhetens andel växte fram till mitten av1970-talet. Därefter har en stagnafion inträffat, bl. a. sammanhängande med denallmänna ekonomiska stagnationen och stmklur-problem inom vissa branscher.Framtiden inrymmer problem för kooperationen i flera olika avseenden.Industrins branschinriktning är i allmänhet inte den som innefattas istatsmakternas satsning på expansiv exp)ortinriklad verksamhet. Storaomställningsproblem kvarstår med betydande kapitalbehov som följd. När detgäller handeln kommer den att präglas av en stagnerande privatkonsumtionsutveckling. Även här finns stora kapitalkrä-vande omställningsbehov.Även bostadsproduktionens framtid synes oviss. Kooperationens ställning påområdet är dock stark och synes kunna ytteriigare förstärkas. Sammantaget synes alltsåden etablerade kooperativa verksamheten stå inför betydande omställnings- ochutvecklingsbehov. En omprioriiering är nödvändig inom kooperationen. Samtidigtväxer intresset för en utbyggnad av både etablerad och ny kooperation samtkooperativ etablering på nya områden. har tidigare (SOU1980:36) föreslagit vissa åtgärder för atl främja arbetskooperation. Förslagenhar i stort sett följts vid beslut av statsmaktema. För att emellertid enbredare kooperativ utveckling skall komma fill stånd, omfattande både redanbefintlig och ny koopjerafion på olika områden, fordras konkreta åtgärder avstatsmaktema inom de områden som tidigare nämnts i kapitel 2. Det konstaterasemellertid också att kooperationen själv måste vara beredd att utifrån sin egenmålsättning ta ansvar för nödvändig omprövning av medel och former förverksamheten. Prop.1983/84:84 74 Ibetänkandets följande kapitel utvecklas och fördjupas analysen av kooperationensställning och betydelse. I kapitel 4, Kooperationens konsumeittpo-litiskabetydelse, behandlas sålunda den för konsumentkooperationen väsentligasterollen. Ikapitlet beskrivs hur kooferationen tidigt gjort betydande konsumentpolitiskainsatser, vilka utvecklats vidare jämsides medsamhällets åtgärder Vidare konstateras att de senaste årens kärvare ekonomiskaläge påverkat såväl kooperafionens som samhällets möjligheter att föra eneffekfiv konsumentpolitik. Detta som konsumentemas förhållandenförsämrats och således behovet av en kraftfull konsumentfwlitik förstärkts. Motdenna bakgrund anser kooperationsutredningen att kooperationenskonsumentpx)litiska roll är av sådan central samhällelig betydelse att denmåste fillmätas stor vikt när kooperationens allmänna förutsättningar ochvillkor utformas. Kooperafionenskonsumentpolifiska insatser redovisas, bl.a. med vissa kostnadsexempel,fördelade på konsumentinformation, pris- och konkurrenspolitik samtproduktpolitik. Direkta förslag till samhälleliga åtgärder lämnas inte. Kapitel5, Kooperationen och kapitalet, utgör en beskrivning och analys avkooperationens kapitalfrågor. Utom en allmän bakgrund redovisas och analyseraskooperationens finansiella ställning samt kapitalproblem särskilt vad gällerdet egna kapitalet. Även kooperationens skattefrågor behandlas. Vidareredovisas vissa beräkningarom kooperationens kapitalbehov . Motbakgrund av utredningens allmänna slutsatser om önskvärdheten frånnäringspolitisk, social och demokratisk utgångspunkt att främja utvecklingen aven livskraftig kooperafiv företagssektor, men också utifrån den i detta kapitelgjorda analysen, föreslår utredningen en rad åtgärder. Dessa avser såvälkooperafionens interna kapitalbildning som tillförseln utifrån av kollekuvtkapital. Förslagen syftar sammanlagt till att jämställa kooperafionenskapitalförsörjning med andra företagsgruppers. DEnkelbeskattning införs för den del av insatsräntan som överförs till Q Denlagstadgade reser\fondsavsättningen höjs från av årets överskott.För avsättning dämtöver upp fill medges avdragsrätt. Denna avsättning skall skefill en kooperativ kapitalfond. D Möjlighet öppnas för uppskjuten beskattninggenom nedskrivning av viss delav medlemmarnas stadgeenliga insatsbetalningar. medlemmari Jordbruks-, skogsbruks-, trädgårds- och fiskekooperafiva n Möjlighettill skattefondsparande införes, inledningsvis för den konsu- mentkooperafivasektoms medlemmar i form av s. k. garantikapital och Prop.1983/84:84 75 eftererforderligt ytterligare beredningsarbete för övriga kooperafiva organisationersmedlemmar. Härvid bör även sparande i B-insatser komma i fråga. DEtt statligt specialinstitut -fonden för kooperativt egenkapital- inrättas föratt göra kollekfivt kapital tillgängligt för kooperafionen som riskbärandeegenkapital (B-insatser). Till fonden anvisas 400 milj. kr. DGenom ändring i föreningslagen möjliggörs att s. k. B-insatser införs iekonomiska föreningar för egenkapitalinsatser även från andra än medlemmar,bl. a. för kapital från fonden för kooperafivt egenkapital. Olikareservationer har lämnats beträfTande förslagen i kapitel 5. Mot förslagetavseende höjd avsättning till reservfond har ledamöterna avgett en gemensam reservafion. Mot förslaget till uppskjutenbeskattning har ledamöterna lämnat två skildareservafioner. Vidare har reserverat sig mot förslaget om fonden förkooperafivt egenkapital. Även ledamoten särskilda yttrande berör enfråga inom kapitel 5. 1kapitel 6, Kooperativ verksamhet under sociah ansvar, belyses hur kooperativverksamhet fungerar i ett socialt perspektiv. Det konstateras härvid attkooperationen tillför den ekonomiska verksamheten ett individuellt och sociahengagemang som berikar samhället i flera avseenden. Som exempel nämns dekonsumenlpoliliska insatserna samt regionala, boendesociala, kulturella,folkbildande och biståndspwlitiska insatser. Idetta sammanhang diskuteras också gränsdragningen mellan kooperativt ochsamhälleligt socialt ansvar. Därvid tas även frågan upp om "ekonomiskkompensation" för kooperationens "extra" sociala insatser.Utredningen uttalar i detta sammanhang att någon bestämdgränsdragningmtllan vadsom pä detta område är samhällelig uppgift och kooperativ inte är möjlig.Samhället och dess organ bör vara öppna för samverkan med kooperationen ochtillvarata de möjligheter fill sociala insatser som kan ske genom kooperativverksamhet. Någon viss form av "ekonomisk kompensation" till Justkooperativ verksamhet som sådan förordas inte. Liksom när det gällerkooperationens konsumentpolifiska insatser framhålls dock att kooperationenssociala roll bör beaktas när kooperationens allmänna villkor utformas ochfastställs. 1kapitel 7, Kooperationen och demokratiseringen av näringslivet, konstaterassammanfattningsvis att kooperationen är positiv till en utveckling i demokratiseranderiktning. Skilda intressebakgrunder gör dock situationen olika för konsument-respekfive producentkooperationen. Skillnader av annat slag ligger bakomgränsdragningen mellan den kooperafiva medlemsdemokrafin ochföretagsdemokratin. Slutligen konstateras också att efterkrigstidens tillväxt-och strukturutveckling fört med sig vissa problem för den demokra-fiskaftinkfionen. Prop.1983/84:84 76 Utredningenframhåller att kooperationens positiva inställning till den ekonomiskademokrafin i sig innebär att en utbyggnad av kooperationen främjarnäringslivets demokratiska utveckling. Dessutom kan kooperationen medverka iutvecklingen av modeller för ekonomisk demokrati som kan påverka dendemokratiska utvecklingen även inom andra sektorer. I dessa avseenden kankooperationen spela en betydelsefull roll utveckling. Ikapitlen 8 och 9, Kooperationen och den internationella handeln ochKooperationen och u-landsbiståndet, lämnas en beskrivning och analys avkooperationens engagemang på dessa områden. Först redovisas densvenska kooperationens import och export av varor. Härvid konstateras attsärskilt konsumentkooperationen fill avsevärd del är beroende avutrikeshandeln. KF:s import motsvarar exempelvis av föreningamasförsäljning och exporten av den egna produktionen. Oljekooperationensimport motsvarade av försäljningen. Den svenska kooperationen spelar enledande roll i det intemationella kooperativa samarbetet genom Inter-Coop ochNordisk Andelsforbund, NAF. av KF:s import sker via Inter-Coop ochytteriigare via NAF. Gemensam nordisk produktion sker genom NordtendochNordchoklad. Även på det lantbmkskooperafiva området finns utrikeshandel ochintemationellt kooperativt samarbete festan i mindre omfattning. Utom kooperationensutrikeshandel diskuteras även kooperafionens relationer till och möjlighetermed hänsyn till det multinationella företagandet. De multinationella företagen,MNF, innebär vissa risker för kooperationen och de strävanden denna står förNär det gäller konsumentkooperationen kan en utveckling av MNF medföra attprisbildning, produktutformning, marknadsföring och konsumentinformation,varuförsörjningen och den demokratiska funktionen kan få en utformning sommissgynnar konsumenterna. För lantbmkskooperationen bedöms riskerna främstgälla oligopolistisk prissättning på fömödenheter, effekterna på Jordbmketsstrukturutveckling och bristande insynsmöjligheter. Sammantaget synesutvecklingen av MNF inte uppfattas som något aktuellt hot mot kooperationen.Från samhällelig synpunkt är bedömningen av MNF:s effekter delad. Liksomkooperationen är en kompletterande och korrigerande faktor för nationell handelsynes kooperationen kunna sp)ela samma roll inom den internationella handelnoch sålunda i vissa fall balansera MNF:s eflfekter. När det gällerkooperadonens u-landsbistånd sker detta genom kooperationensgemensamma organ, , . Verksamheten, som undersenare tid dragit en kostnad av ca 15 milj. kronor , finansieras till ca20 % genom insamlingar och anslag från kooperationen och resten genom anslagfrån det statliga . Målet fördel kooperativabiståndet är att främja utvecklingen av demokratiskt förankrade, självständigaoch utvecklingsbara kooperativa organisationer, som kan sjjela en dynamiskroll i u-ländemas ekonomi. 1983/84:84 77 genomolika kanaler, dels direkt till utbildningsprojekt i u-ländema, dels tillIntemationella Kooperativa Alliansen, , dels också till utbildningsprojekt iSverige för ufiändska kooperatörer. Vissalagstiftningsfrågor på skatteområdet tas upp i kapitalavsnittet, kapitel 5. Ikapitel 10, Kooperativ lagstiftning, lämnas en översikt av i huvudsak denassociationsrättsliga lagstiftningen som reglerar den kooperativa verksamheten. Den kooperativaverksamhetsformen regleras i huvudsak genom lag om ekonomiskaföreningar För bostadskooperationen och föreningsbanksrörelsen finns docksärskild lagstiftning. Förslag till ny föreningslag framlades 1976. Efterförslagets remissbehandling beslöts att någon proposition till ny lag inteskulle framläggas i avvaktan på resultatet av kooperations-utredningens arbete.Däremot har vissa ändringar gjorts lag. Kooperationsutredningenhar enligt sina urspmngliga direktiv inte haft till uppdrag att framläggaförslag till ny lag om ekonomiska föreningar. Utredningen har dock övervägtfrågan om laglig reglering av samverkan mellan ekonomiska primär- ochsekundärföreningar, den s. k. koopjerativa federationen. Härvid har det dockvisats att frågan är alltför komplicerad för att kunna lösas isolerat. Genom detidigare (s. 14) redovisade tilläggsdirektiven kommer utredningen att utarbetaförslag till ny lagstiftning på detta område. En lagstiftning som skall baseraspå kooperationens egna fömtsättningar Ikapitel 11, Kooperativ utveckhng. tas slutligen en rad utvecklingsfrågor upptill behandling och förslag till åtgärder i anslutning härtill. De frågor somdiskuteras är kooperativ information, forskning, utbildning och utveckling samtorganisalionen av ett slöd till dessa. a. att kunskaperna om kooperationens egenskaper, omfattning,slmktur och problem är bristfälliga och svårigheterna att finna tillräckligadata om kooperationen stora. Även forskningen om och utvecklingen avkooperativ teori, teknik och tillämpning är obetydlig och otillräcklig.GenereUt setl är de tillgängliga samhälleliga resurserna för kooperativinformation, utbildning, forskning och utveckling mycket små Jämfört med desamhälleliga resurser som står till andra företagsformers förfogande. Kooperationsutredningenfinner därför, dvs. av rättviseskäl, men också därför att som visatskooperationen i flera avseenden kan tillföra näringslivet och samhället iövrigt ett positivt altemafiv fill lösning av vissa samhälleliga behov ochproblem, att vissa utvecklingsåtgärder bör vidtas för att främja kooperationen.Sålunda föreslås att: DResurser ställs till förfogande och andra behövliga åtgärder vidtas så att denkooperativa företagsformen blir jämställd med andra i gmnd- och gymnasieskolansamt i den samhälleliga näringspolifiska informationen D En koopeiativ årsbok meddata om kooperationen ges ut Prop.1983/84:84 78 DInom ramen för befintligt forsknings- och utbildningssystem byggs upp enkontinuerlig forskning och undervisning om kooperationen Inledningsvisutarbetas ett särskilt kooperafivt forskningsprogram byggt på samverkan mellan olika forskningsinstitutioner DForskningen finansieras på sedvanligt sätt genom forskningsråden. Dessutomanvisas medel fill vissa särskilda forskartjänster samt för vissa sekretariats-och samverkansfunktioner Berörda högskolemyndigheter börvidta åtgärder för uppbyggnad av undervisning om kooperativ ekonomi ochverksamhet Samhälleliga organ skallregelmässigt överväga kooperativa lösningar av aktuella oinisationsfrågor DInitiativ tas och resurser avdelas för en bred kooperativ försöks- ochutvecklingsverksamhet Ett organ - rådet förkooperativ utveckling- bildas för att med olika medel stödja den kooperativautvecklingen pä olika områden Erforderliga medel, ca 15 milj.kr, ställs till förfogande. Av resursbehovet bör 2,5 milj. kr kunna täckas avbefintliga anslag och 5 milj. kr anvisas som ett engångsanslag. Motförslaget om ett stalligt-kooperativt samverkansorgan - rådet för kooperativutveckling- har ledamöterna avgett två skildareservationer. 1983/84:84 79 Lagom ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1951:308) omekonomiska föreningar dels att17 § 1 mom., 18, 41, 43 och 48 §§ 1 mom., 71 och 88 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas nya beslämmelser, 6a §, 16b§ och 17 § 4 mom., av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Om kapital skall kunna tillskjutas även av andra änmedlemmarna, skaU detta anges i stadgarna. Sådana tillskott sker iform avB-insatser. Stadgarna skall innehålla uppgift om vem som får göra sådanainsatser, om insatsernas storlek och om det belopp som de sammanlagt högsl fåruppgå tdl. B-insatser får inte skjutas till med högre belopp än hälften av deinbetalda medlemsinsatserna. I stadgarna skall vidare anges i vad mån B-insatser medförrätt till utdelning och tid del i tillgångarna vid föreningens upplösning. Den som har skjutit till kapdal i form av B-insals harrätt att återfå insatsen , under förut-såtlning att han skriftligensäger upp beloppel iför\'äg.