prop · G703108 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag räknar således inle med någraytterligare kostnader för statsverket för detta ändamål. Detankommer på regeringen att, efter förslag från berörda myndigheter, inlämnaförteckning till över sådana objekt som bör ha av konventionenföreskrivet särskilt skydd. Jag avser att i annal sammanhang återkomma tillregeringen med.förslag i frågan. Jag har i denna fråga samrått med cheferna förutrikes- och försvarsdepartementen. 2.4Konventionen om skydd för världens kultur och naturarv 1972års Unescokonvention om skydd för världens kultur- och naturarv har somhuvudsyfte att skydda och bevara minnesmärken och värdefulla kultur- ochnaturmiljöer, betraktade både som en del av ett allmänmänskligt arv och som ennariondl tillgång. 1983/84:108 12 Dåkonventionen antogs av generalkonferens avstod från alt röstaför konventionen, liksom de övriga nordiska länderna. Orsaken till deltaställningstagande var framför allt en kritisk inställning till den fond somskulle inrättas genom konventionen. De svenska remissinstanser som yttrat sigöver konventionsförslagel var i övrigt i huvudsak positiva till dess innehåll. Efterhand som alltfler stater anslutit sig till konventionen (hade 78länder anslutit sig) har det dock framstått som svårförsvarligt att medsitt engagemang i internationella miljöfrågor står utanför denna. På förslag avforskningsrådsnämnden och svenska unescorådet gjordes en förnyad remiss våren1983 till berörda myndigheter m.fl., vilka samtliga tillstyrkte svensktriilträde till konventionen. De invändningar som tidigare rests beträffandefonden tillmäts inte längre någon avgörande belydelse. a.riksantikvarieämbetet framhåller att anslutningen till konventionen i förstahand måsle betraktas som en solidariletshandling med tredje världen. Från flerahåll, bl. a. forskningsrådsnämnden och , framförs ocksåförslag om sådana svenska objekt som skulle kunna införas på "världsarvslista". Avde övriga nordiska länderna har och redan anslutit sig tillkonventionen, medan förbereder en anslutning. Jagfinner att tiden nu är mogen för ett svenskt tillträde rill konventionen.Konveniionens föreskrifter om en världsarvskommitté och biståndsarbete med hjälpav fonden innebär en viss förstärkning av det internalionellamiljövårdsarbetet. Av värde är också konventionens ambition att behandla bådekultur- och naturmiljöer. Deprincipiella invändningarna mot skapandet av en ny internationell fond kan inte betraktas som hinder för en svensk anslutning, eftersom fonden redanfungerat . Svensk kulturminnes- och miljölagstiftningmotsvarar mer än väl vad som krävs för anslutning till konvenrionen. Jagförordar att det svenska bidraget till fonden, vilket högst kan uppgå rill enprocent av medlemsbidrag till , belastar samma anslag underåttonde huvudtiteln som medlemsbidrag till . Medel för dettaändamål har preliminärt beräknats budgetproposition (bil. 10, s.462). Övriga åtgärder vilka erfordras med anledning av tillträdet tillkonventionen bör vidtas av berörda myndigheter. Jag avser att i annatsammanhang återkomma till regeringen med förslag i denna del. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . 2.5Konventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högreutbildning i stater som hör till Europaregionen inom Regeringenbeslöt redan vid tillkomsten av konventionen om erkännande av studier, diplomoch examina avseende högre utbildning i stater som 1983/84:108 13 tillhörEuroparegionen inom , atl skulle underteckna konventionen.Ratifikationen, om vilken regeringen beslutat , innebär ettfullföljande av det svenska godkännandet. Jag anser att konventionen är eltnyttigt instrument i arbetet för att stegvis bygga ut samarbetet mellan deföredragsslutande staterna när det gäller att jämföra betyg och examina ochdärmed underlätta rörligheten för högskoleutbildade. Detta kan bl. a. fåbetydelse för invandrares möjligheter till arbete och utbildning. Jag vill i detlasammanhang erinra om vad jag anfört vid min anmälan av anslaget D 7. Vissasärskilda utgifter inom högskolan mm i årets budgetproposition (bil. 10, s.203) rörande behovet av en mer ändamålsenlig hantering av frågor rörandevärdering av utländsk högre utbildning. Under nämnda anslag har jag beräknatmedel till universitets- och högskoleämbetet för delta ändamål. Vad jag har anfört omkonventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högreutbildning i stater som hör till Europaregionen inom bör ges riksdagentillkänna. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen alt godkänna om skydd förkulturegendom i händelse av väpnad konflikt saml konventionensrilläggsprolokoll, om skydd för världenskultur- och naturarv, delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag anfört beträffande 3. utvecklingen inom . 4. svenska unescorådets organisation och 5. konventionen om erkännande av studier, diplom ochexamina rörande högre utbildning i stater som hör till Europaregionen inomUnesco. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1983/84:108 14 Stadga för organisation för utbildning,vetenskap och kultur Antagen i och ändrad avgeneralkonferensen vid dess andra, tredje, fjärde, femte, sjätte, sjunde,åttonde, nionde, tionde, tolfte, femtonde, sjuttonde, nittonde, tjugonde ochtjugoförsta möten. Regeringarna i de fördragsslutande staterna förklarar påsina folks vägnar att eftersom krigen har sitt ursprung i människornassinnen, måste försvaret av freden också byggas upp i människornas sinnen; att okunnigheten om andra folks liv och seder genommänniskosläktets hela historia varit en allmän orsak till den misstänksamhetoch den misstro mellan folken som alltför ofta medfört atl osämja dem emellanlett till krig; att det stora och fruktansvärda krig som har slutatgjorts möjligt genom förnekandet av de demokratiska principerna om människornasvärde och jämlikhet samt ömsesidig respekt och genom att i deras ställe, medutnyttjande av okunnighet och fördomar, sätts läran om människors och rasersbristande jämlikhet; att spridandel av kultur samt mänsklighetens fostran tillrättvisa, frihet och fred oupplösligen hör samman med människovärdet och utgören helig plikt, som alla nationer måste uppfylla i en anda av ömsesidighjälpsamhet och omsorg; samt att en fred som är grundad uteslutande på politiska ochekonomiska överenskommelser mellan regeringar ej kan bli en fred som vinnerfolkens enhälliga, varaktiga och uppriktiga anslutning, och att fredenföljaktligen för att bli bestående måste grundas på mänsklighetensintellektuella och moraliska solidaritet. Av dessa skäl är de fördragsslutande staterna, vilka trorpå fullständiga och lika möjligheter till utbildning åt alla, på elt obehindratsökande efler objektiv sanning saml ett fritt utbyte av åsikter och kunskaper,eniga i sin föresats att utveckla och öka förbindelserna mellan sina folk isyfte att skapa ömsesidig förståelse samt sannare och fullständigare kunskap omandra folks liv och seder. Därför upprättar de härmed Förenta nationernasorganisation för utbildning, vetenskap och kultur i syfte att genommellanfolkligt samarbete på utbildningens, vetenskapens och kulturens områdenfrämja internationell fred och mänsklighetens gemensamma välfärd, för vilkasyften organisation vilka dess stadgaproklamerar. Organisationens ändamål är atl bidra till fred och säkerhet genom attmed hjälp av utbildning, vetenskap och kultur befordra samarbetet mellan folkeni syfte atl främja den allmänna aktningen för rättvisa och laglighet, för demänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, ulan åtskillnad medavseende på ras, kön, språk eller religion, som stadgatillförsäkrar världens folk. 1983/84:108 15 För att förverkhga detta ändamål skall organisationen a) genom alla masskommunikationsmedel medverka i arbetetför atl främja folkens kännedom om och förståelse för varandra och i detta syfte rekommendera lämpliga internationella överenskommelser för att befordra fritt utbyte av tankar i ord och bild; b) genya impulser till folkupplysning och till spridande av kultur genom alt på medlemsstaternas begäran samarbeta med dem vid utbyg gandet av deras verksamhet på utbildningen område, genom att inleda samverkan mellan nationerna för atlgradvis nå idealet, som är jämlikhet i utbildningsmöjligheterna för allamänniskor utan hänsyn till ras, kön eller ekonomiska och sociala skillnader, genom att föreslå lämpliga utbildningsmetoder för attförbereda barnen i alla länder för de förpliktelser som friheten medför; c) vidmakthålla, öka och sprida kunskap genom att bevara och skydda världens arv av böcker,konstverk samt historiska och vetenskapliga minnesmärken och genom attanbefalla berörda nationer erforderliga internationella överenskommelser, genom att främja internationellt samarbete inom allagrenar av intellektuell verksamhet bland annat genom utbyte av personer,verksamma inom utbildning, vetenskap och kultur samt genom utväxling avpublikationer, föremål av konstnärligt och vetenskapligt värde samt annalinformationsmaterial, genom att inleda internationellt samarbete för att ställamaterial som är tryckt och offentliggjort i elt land till förfogande för allafolk. I syfte att bevara självständigheten,ulsprungligheten och den frukt bärande mångsidigheten hos medlemsstaternas kulturer och utbildnings- syslem får organisationen inte ingripa i frågor som väsentligen faller inom vederbörande stats egen jurisdiktion. Medlemskap i medför rätt tillmedlemskap i enta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur. Med förbehållför villkoren i det avtal mellan denna organisation och Förenta nationernavilkel skall träffas i enlighet med artikel X i denna stadga kan stater som ej är medlemmar avFörenta nationerna på förslag av styrelsen beredas tillträde som medlemmar iorganisationen genom beslut av generalkonferensen, fatlat med två tredjedelarsmajoritet. Territoriereller grupper av territorier som inte är ansvariga för upprätthållandet avsina internationella förbindelser kan av generalkonferensen med tvåtredjedelars majoritet av de närvarande och röstande medlemmarna beviljastillträde som associerade medlem.mar, sedan ansökan inlämnats för ett sådantterritorium eller en sådan grupp av territorier av medlem eller annan myndighetsom är ansvarig för deras internationella förbindelse. Arten och omfattningenav de associerade medlemmarnas rättigheter och skyldigheter skall fastställasav generalkonferensen. Medlemmar avorganisationer, som är avstängda från utövandet av de rättigheter ochprivilegier som medlemskapet i medför, skall på Förentanationernas begäran avstängas frän de rättigheter och privilegier sommedlemskapet i denna organisation medför. Medlemmar avorganisationen som utesluts ur upphör automatiskt all varamedlemmar av denna organisarion. 1983/84:108 16 6.Varje medlemsstat i eller associerad medlem av organisationen kan utträda urdenna genom underrättelse ställd till generaldirektören. Sådan underrättelseskall träda i kraft det år som följer dåunderrättelsen gavs. Sådant utträde skall inte i något fall påverkaskyldigheter av ekonomisk natur gentemot organisarionen den dag då utträdet ägerrum. Underrättelse om utträde av associerad medlem skall ges på dess vägnar avmedlemsstat eller annan myndighet som är ansvarig för dess internationellaförbindelser. Organisationenomfattar en generalkonferens, en styrelse och ett sekretariat. Generalkonferensenbestår av representanter för organisationens medlemsstater. Varje medlemsstats regering utser högst fem delegater, som väljs efter samråd med vederbörande nationella råd, om sådant finns, eller med organisationer och institutioner inom utbildning, vetenskap och kultur. fastställer allmänna riktlinjerför organisationens arbete. Den fattar beslut om de program som underställtsden av styrelsen. sammankallar, när den bedömerdetta vara önskvärt och i enlighet med de regler som den utfärdar, staternatill internalionella konferenser om utbildning, vetenskap och kultur ellerspridning av kunskaper. Icke-stalliga konferenser om samma ämnesområden kansammankallas av generalkonferensen eller av styrelsen i enlighet med dessaregler. Vid antagandet av förslag, som skall underställasmedlemsstaterna, skall generalkonferensen skilja mellan rekommendationer tillmedlemsstaterna och internationella konventioner, som underställsmedlemsstaterna för godkännande. I förra fallet är enkel majoritet tillräcklig;i senare fallet erfordras två tredjedelars majoritet. Varje medlemsstat skallunderställas sina behöriga myndigheter rekommendationer eller konventioner inomett år efter avslutandet av den generalkonferens vid vilken de antagits. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel V, punkt5 c) bistår generalkonferensen nationerna med råd från synpunkter somrör utbildning, vetenskap och kultur på frågor, som hör under ,på de villkor och del sätt som de båda organisationernas behöriga organ kommeröverens om. tar emot och behandlar derapporter som översänts till organisationen av medlemsstaterna beträffande åtgärdersom vidtagits med anledning av de rekommendationer och konventioner som anges ipunkt 4 ovan eller, om den så beslutar, analytiska sammandrag av dessarapporter. Generalkonferensenväljer ledamöterna i styrelsen och utser på för slag av styrelsen generaldirektör. Prop.1983/84:108 17 8 a)Varje medlemsstat har en röst i generalkonferensen. Beslut fattas med enkel majoritet utom i de fall då denna stadga eller generalkonferen sens arbetsordning föreskriver två tredjedelars majoritet. Med majoritet avses flertalet av närvarande och röstande medlemmar. b) En medlemsstat är inte röstberättigad i generalkonferensen om detsammanlagda bidragsbelopp som den ännu ej erlagt överstiger del sammanlagdabidragsbelopp som den skall erlägga för del innevarande året och närmastföregående kalenderår. c) kan dock bevilja en sådan medlemsstat rösträtt, omden är övertygad om att underlåtenheten att betala beror på omständigheterutanför medlemsstatens kontroll. 9 a)samlas till ordinarie möte . Den kan samlas till extra möte om den själv fattar beslut om detta eller om den sammankallas av styrelsen eller på begäran av minst en tredjedel av medlemsstaterna. b)Vid varje möte bestämmer generalkonferensen platsen för nästa ordinarie möte.Platsen för extra möte väljs av generalkonferensen, om denna har sammankallatmötet, eller i annal fall av styrelsen. Generalkonferensenantar sin egen arbetsordning. Den väljer vid varje möte en president och övriga funktionärer. Generalkonferensentillsätter de speciella och tekniska kommittéer och andra biträdande organ som kan vara nödvändiga för dess syften. Generalkonferensenser till att allmänheten får tillträde till dess möten med förbehåll för sådana bestämmelser som den meddelar. På förslag av styrelsen och efter beslut med tvåtredjedelars majoritet samt med förbehåll för vad arbetsordningen föreskriverkan generalkonferensen som observatörer vid särskilt angivna konferensmöteneller sammanträden med någon av dess kommittéer inbjuda representanter försådana internationella organisationer som avses i artikel XI, punkt 4. När styrelsen har godkänt åtgärder för samråd medsådana internationella icke-stalliga eller halvslalliga organisationer på detsätt som avses i artikel XI,punkt 4, skall dessa organisationerinbjudas att sända observatörer rill generalkonferensens och desskommissioners möten. Utanhinder av bestämmelserna i punkt 9 a) i denna artikel skall generalkonferensen hålla sill tjugoandra möte under det tredje året efter sitt tjugoförsta möte. ArtikelV Styrelsen A. Sammansällning Styrelsen väljs avgeneralkonferensen bland medlemsstaternas delegater och består av femtioen ledamöter,som var och en företräder regeringen i den stat där han är medborgare.Generalkonferensens president har ex officio säte i styrelsen såsom rådgivandemedlem. 2 Riiisdagen 1983/84. Prop.1983/84:108 18 Vid valet avstyrelseledamöter skall generalkonferensen söka välja in personer som ärsakkunniga inom konst, humanistisk eller annan vetenskaplig forskning samtutbildning och informationsspridning och som har erforderlig erfarenhet ochskicklighet för att fullgöra de administrativa och verkställande uppgifter somåvilar styrelsen. Hänsyn skall också tas till olika kulturformer och tillrättvis geografisk fördelning. Inle mer än en medborgare i sänder från enmedlemsstat får ha säte i styrelsen, generalkonferensens president dockoräknad. Styrelseledamöterna tjänstgör frånavslutningen av det möte med generalkonferensen som valde dem fram tillavslutningen av det andra ordinarie möte med generalkonferensen som följerefter delta val. De kan inte väljas om för ännu en period.Generalkonferensen skall vid vart och ett av sina ordinarie möten välja detantal medlemmar som krävs för att fylla vakanser som uppstår vid slutet avmötet. 4. a) Om en styrelseledamot avlidereller avsäger sig ledamotskapet, utses en ersättare för honom för återstoden avhans period av styrelsen efter nominering av regeringen i den stat som denföregående ledamoten företrädde. b) Den regering som nominerarersättaren samt styrelsen skall la hänsyn till de i punkt 2 i denna artikelnämnda faktorerna. c) När särskildaomständigheter inträder vilka, enligt den företrädda statens övervägda mening,gör det oeftergivligt att dess företrädare byts ut, även om denne inte lämnarin sin avskedsansökan, vidtas åtgärder i enlighet med bestämmelserna i a) ovan. 5 a) Styrelsen upprättar generalkonferensens dagordning.Den granskar organisationens arbetsprogram samt därtill hörande budgetförslag,vilkel underställs den av generaldirektören i enlighet med punkt 3 i artikel VI och lägger fram dessa inför generalkonferensentillsammans med de rekommendationer som den anser önskvärda. b) Styrelsen är, efter bemyndigande avgeneralkonferensen, ansvarig för genomförandet av det program som antagits avkonferensen. I enlighet med generalkonferensens beslut och med hänsyn tillomständigheter som uppstår mellan två ordinarie möten skall styrelsen vidtaalla nödvändiga åtgärder för att se till att generaldirektören effektivt ochrationellt genomför programmet. c) Mellan generalkonferensensordinarie möten kan styrelsen fullgöra uppgiften alt vara rådgivare åt Förentanationerna i enlighet med artikel IV, punkt 5, närhelst det problem i vilket råd begärs redan behandlatsprincipiellt av konferensen eller när dess lösning ligger i konferensensbeslut. Styrelsen avgerförslag till konferensen om att ta upp nya medlemmar i organisationen. Med förbehållför generalkonferensens beslut antar styrelsen sin egen arbetsordning.Styrelsens funktionärer väljs bland dess ledamöter. Styrelsensamlas till ordinarie möte minst två gånger och kan kallas till extramöte av ordföranden, på dennes eget initiativ eller på begäran av sexstyrelseledamöter. Styrelsensordförande framlägger på styrelsens vägnar, med eller utan egel yttrande, förgeneralkonferensen vid varje ordinarie möte de rapporter om organisationensverksamhet, som generaldirektören är skyldig att upprätta i enlighet medbestämmelserna i artikel VI, punkt3 b). Prop.1983/84:108 19 Styrelsenvidtar alla erforderliga åtgärder för samråd med represen tanter för internationella organisarioner eller med sakkunniga i frågor som faller inom styrelsens verksamhetsområde. möten kan styrelsen inhämta rådgivan de yttranden från i rättsfrågor som uppstått inom organisationens verksamhetsområde. Ävenom styrelseledamöterna företräder sina respekrive regeringar utövar de befogenheter som delegerats till dem av generalkonferensen på hela konferensens vägnar. Utanhinder av bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel skall a) styrelseledamöter, som valts föregeneralkonferensens sjuttonde möte, tjänstgöra till slutet av den period förvilken de valdes. b) styrelseledamöter, som före generalkonferensenssjuttonde möte i enlighet med bestämmelserna i punkt 4 i denna artikel valts avstyrelsen såsom ersättare för medlemmar som valts , vara valbara förytterligare fyraårsperiod. Sekretariatetbestår av en generaldirektör och erforderlig personal. Generaldirektörenväljs av generalkonferensen på förslag av styrel sen för av , på de villkor som konferensen fastställer, och kan omväljas. Generaldirektören är organisationens högste tjänsteman. 3a) Generaldirektören eller en av honom utsedd ställföreträdare deltar ulanrösträtt i alla möten med organisationens generalkonferens, styrelse ochkommittéer. Han utarbetar förslag till åtgärder att vidtas av generalkonferensenoch styrelsen, samt ett utkast till arbetsprogram för organisationen medtillhörande budgetförslag, vilka skall underställas styrelsen. b)Generaldirektören upprättar och överlämnar till medlemsstaterna och styrelsenperiodiska rapporter om organisationens verksamhet. Generalkonferensenfastställer de perioder som skall täckas av rapporterna. Generaldirektören tillsätter sekretariatetspersonal i enlighet med personalföreskrifter som godkänns avgeneralkonferensen. Med hänsyn till att högsta standard ifråga om integritet,duglighet och tekniskt kunnande bör säkras i första hand, skall anställningenav personal ske på så bred geografisk bas som möjligt. Generaldirektörens och personalens uppgifter är avuteslutande inlernalionell karaktär. Generaldirektören och personalen skallvid fullgörandet av sina åligganden inte begära eller la emot instruktionerfrån någon regering eller från någon myndighet utanför organisationen. De skallavhålla sig från varje handling som kan menligt inverka på deras ställning sominlernaliondla tjänstemän. Vaije stat, som är medlem av organisationen,förbinder sig att respektera den internationella karaktären hos generaldirektörensoch personalens uppgifter och att ej söka påverka dem vid fullgörandet av derasuppdrag. Ingenting i denna artikel skall utgöra hinder förorganisationen alt ingå särskilda överenskommelser inom ramom inrättande av gemensamma tjänster och anställning av gemensam personaleller om inbördes utbyte av personal. Prop.1983/84:108 20 Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 i denna artikelskall den av styrelsen nominerade och av generalkonferensen utseddegeneraldirektören tjänstgöra av . Vaijemedlemsstat vidtar åtgärder som är lämpliga med hänsyn till dess särskildaförhållanden för atl med organisationens verksamhet samordna sina viktigasteorgan för utbildning, vetenskap och kultur, i första hand genom att bilda ettnationellt råd bestående av representanter för regeringen och dylika organ. Narionella rådeller nationella samarbetsorgan, där sådana existerar, tjänstgör som rådgivandeorgan åt sin delegation till generalkonferensen samt åt sitt lands regering ifrågor som rör organisationen. De tjänstgör som förbindelseled i alla frågor avintresse för organisationen. På begäran aven medlemsstat kan organisationen ge i uppdrag åt en tjänsteman inomsekretariatet att tillfälligt eller permanent tjänstgöra hos denna stalsnarionella råd för alt biträda vid dess arbete. Varje medlemsstat skall och på det sättsom skall fastställas av generalkonferensen, avge rapporter till organisationenom lagar, förordningar och statistik rörande sina institutioner och sin verksamhetpå utbildningens, vetenskapens och kulturens område samt om de åtgärder somvidtagits med anledning av de rekommendationer och konventioner som avses iartikel IV,punkt 4. Budgetenhandhas av organisationen. Generalkonferensengodkänner sluUigt budgeten och bestämmer storleken av medlemsstaternas bidrag,med förbehåll dock för vad som kan stadgas i del avtal med Förenta nationernasom avses i artikel X. Generaldirektörenkan med styrelsens medgivande motta gåvor, legat och understöd direkt frånregeringar, offentliga eller enskilda institutioner, föreningar ochprivatpersoner. Organisarionen skall anknytas tillFörenta nationerna såsom ett av de fackorgan som anges i artikel 57 i Förentanationernas stadga. Anknytningen skall ske genom ett avtal med Förentanationerna i enlighet med artikel 63 i dess stadga.