prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Exportenav tjänster väntas öka med 8,. Totaltbedöms exporten av varor och tjänster öka med närmare 7,i volym 1984.Prognosen innebär en relativt måttlig ökning mellan första och . Importenav varor ökade starkt . Ökningen var i huvudsak hänförligtill de bearbetade varorna och sammanföll med en betydande ökning av deninhemska efteifrågan. Ökningenvar ca 1/större än vad som var att vänta med hänsyn filltidigare observerade samband meUan import, efterfrågeutveckling ochrelativprisförändringar. "Överimporten" kan föras fillbaka på attefterfrågan på vissa importlunga investeringsvaror ökade förhåUandevis starkt. Trotsde två devalveringarna av kronan 1981 och 1982 har importinne-håUet i deninhemska förbmkningen inle minskat meUan 1980 och 1983. Likväl kan effekter påimportandelama av devalveringama spåras. tUlbaka har importensandel av efterfrågan uppvisat en trendmässig ökning med 1 ä 11/. Attimportandelen förblivit oförändrad innebär alltså isjälva verket en trendavvikelse. Flera faktorer har bidragit tiU allimportandelen inte reducerats i större utsträckning fill följd avdevalveringarna. För del första visar ekonome-triska skattningar alt importenspriskänslighet är lägre än exportens. Importens vamsammansätlning samtstrukturen i den inhemska produktionen ligger sannolikt till stor del bakom detta.För det andra har inte devalveringarna lett lUl att relafivpriset förskjutitsså starkt på importsidan som på .exportsidan. Exportörema tUl den svenskamarknaden har uppenbarligen av konkurrensskäl sänkt priset på den svenskamarknaden, relafivt andra exportmarknader, i nafioneUa valutor räknat. Fråndevalveringen 1982 fram fill slutet av 1983 begränsades sänkningen av delinhemska priset på bearbetade varor i förhållande till importpriset, mätt igemensam valuta, med . Jämförtmed bedömningarna i den preliminära nationalbudgeten har prognosemaför de importtunga efterfrågekomponenterna maskininvesteringar och vamexportreviderats upp. I linje härmed kan även importen fömtses tillta. Å andra sidanhar omsla.get i lagren, vilkas förändringar påverkar vamimporten förhållandevisstarkt, nu beräknats bli av mindre omfattning jämfört med vad somprognoslicerades tidigare. Medoförändrad importandel av den inhemska förbrukningen skulle därmedimportvolymökningen 1984 av bearbetade varor uppgå tUl . Det relativapriset för importerade bearbetade varor väntas bli ungefar oförändrat 1984.Eftersläpande effekter av den prismässiga konkurtens-kraftsförbättringenframför allt till följd av devalveringen 1982 beräknas emellertid verka idämpande riktning på importandelen motsvarande ca 11/av importvolymenbearbetade varor. Importen av bearbetade varor fömtses således öka med ca 91/2%1984. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 6 Importen av tjänster beräknas öka . Sammantaget väntas importen av varor och tjänster öka med6,i volym. HushåUens köpkraft sjönk 1983 med . Minskningen avden privata konsumtionen stannade emellertid vid 1,. Därmed fortsatte trendenmed fallande sparkvot. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna skuUesparkvoten därmed vara noll, dvs. hushåUen sparade ingenfing av sinainkomster. Noteras kan att tUl följd av bl. a. devalveringen ioktober 1982 förbättrades turistnettot kraftigt . Den inhemska privatakonsumfionen minskade därför . Konsumentprisstegringen uppgick under loppet av 1983 till9,. Nettoprisindex ökade emeUertid bara med 5,. SkiUnaden beror påökningar av indirekta skatter och minskningar av subventioner, vilka uppskattasha svarat för . Härav beräknas devalveringen hasvarat för av prisökningen. Prognosen avseende hushaUens reala inkomster ochkonsumtion bygger på uppskattningen att den genomsnittliga timkostnadsökningenför samtliga löntagare stiger . Visserligen lyder en preliminär bedömningav de träffade avtalen på en lönekostnadsstegring om 7,(kap. 6). DeekonomiskpoUtiska åtgärdema som redovisats ovan väntas emellertid dämpa löneglidningen.Effeklema av det prisstopp som f n. råder, är det svårt att uppskatta, bl. a.med hänsyn tiU de dispenser som ofrånkomligen måste ges. Schablonmässigt harkonsumenlprisema antagits öka med under loppet av 1984. Detta impliceraratt konsumentprisindex kommer att ligga över motsvarande genomsnitt1983. Som framgår av nedanstående tablå väntas hushåUens realtdisponibla inkomster öka med 0,1984. Hushållens inkomster, privat konsumtion, sparande ochpriser Procentuella bidrag till real disponibel inkomst: -0,2 -0,2 -0,2 -0,7 Procentuell förändring Real disponibelinkomst Reallönesumma Real pensionssumma Privat konsumtion Sparkvot KPI genomsnitt 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 7 Viden bedömning av sparande och konsumtion måste hänsyn tas till kredilpolitikenoch hushållens låneefterfrågan. Erfarenhetsmässigt finns det ett samband mellangraden av stramhet i kredilpolitiken och hushållens finansiella sparande mättsom förändringen av finansiella tUlgångar minus skulder. En stram kreditpolitiksom medfört en minskad nettoutlåning tUl hushållen har som regel inneburit enförstärkning av det finansiella sparandet via återhåUsammare skuldsättning.Svängningarna i del finansiella sparandet kan mestadels återfinnas även iutvecklingen av netlosparandet och därmed sparkvoten. De kreditpolifiskariktlinjer som lagts fast av innebär otvetydigt en minskadkreditgivning fill hushållen, vilket torde innebära att hushållens finansiellasparande ökar. Andrafaktorer pekar mot fortsatt minskat sparande. Dit hör en förstärktkonjunktumppgång med ett förbättrat arbetsmarknadsläge, vilket kan medföra atthushållen bedömer den närmaste framtiden mer positivt . En fortsattdämpning av inflationstakten är också en faktor som normalt bmkar leda till ettminskat sparande. Köpkrafien av sparade tillgångar bevaras bättre och därmedkrävs ett mindre nominellt sparande. Sammantaget har denbedömningen gjorts atl hushållen använder det reala utrymme som beräknasuppkomma till ökad konsumtion. Den privata konsumtionen skulle därmed öka med0,. Kon-junkturinsfitutet har i sin bedömning, sekapitel 6, antagit en fortsatt minskning av sparandet även . bedömning ökar därmed konsumtionen med 0,. Utvecklingenav den offentliga sektorn beskrivs närmare i kapitel 9. Den offentligakonsumtionsvolymen väntas öka relativt långsamt . En fortsattminskning om fömtses inom den statliga sektom 1984, medan kommunernaväntas fortsätta att bygga ut verksamheten. Den kommunala konsumtionen bedömsöka med 1,i volym. Under1983 ökade sysselsättningen i den offentliga sektorn med ca 12000 personer.Huvuddelen av denna ökning berodde på en ökning av antalet sysselsatta iberedskapsarbeten, men även den underliggande sysselsättningen ökade. Denunderliggande statliga sysselsättningen ökade sålunda med 400 personer. Ikommunema ökade den underliggande, spontana, sysselsättningen med 2000personer. väntas en mindre nedgång i den statliga sysselsättningen. Iprimärkommuner och landsting fömtses en sysselsättningsökning om 15000-20000personer, merparten av denna ökning kan hänföras till olika typer avsysselsättningsskapande åtgärder såsom ungdomslag och beredskapsarbeten. Mellan1983 och 1984 väntas den underliggande sysselsättningen i kommunema öka med7000 personer (se avsnitt 5.2). Deinvesteringsstimulanser som föreslås i kompletteringspropositionen beräknas ökade offentliga investeringama med ca 550 mUj. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 8 Investeringssfimulansema gäller delstidigareläggningar av statliga byggnadsprojekt, dels utvidgning av ramama förlån och bidrag lUI allmänna samlingssalar, förbättring av boendemiljön,, daghem m. m. Bland de större byggnadsprojekten som tidigarelagts kannämnas posthus i (140 milj. och vägbygge (80 milj.kr.). Eftersom dessa projekt kommer atl hålla på och att det lid att starta projekten, kommer den kraftigaste stimulanseffekten undervintem 1984/1985. Av vidstående tablå framgår utvecklingen av den offentligasekloms finanser. väntas utgiflstaklen sjunka ytteriigare, så att deoffentliga utgiftema, mätt som andel av BNP, sjunker från 67,tUl 66,. Prognosen visar på att budgetunderskottet kommeratt minska både i nominella tal och som andel av BNP från 11,tiU . Som närmare beskrivs i avsnitt 9.5 fömtses den offentligasektom ha en relativt kraftig kontrakfiv effekt på samhällsekonomin under 1984.Effeklema uppskattas till av BNP, mätt i fasta priser, se avsnitt9.5. Effeklema är helt hänförliga tiU staten och huvudsakligen betingade av atttransfereringsutgifterna till företag och hushåll begränsats. a. fömtses enkraftig neddragning av induslrisubventionema från 7880 milj. kr. 1983 tUl 1890mUj. Jämförelse mellan BNP och offentliga sektorns inkomster,utgifter och budgetunderskott 19771984 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Procentuell förändring av offentliga sektoms -1,5 -1,6 -0,5 exkl. räntor Det statliga budgetunderskottet, miljarderkr. andel av BNP Skatter och avgifter som andel av BNPOffentliga utgifter som andelav BNP BNP, procentuell volymutveckling Bedömningen av utvecklingen har reviderats på någraområden jämfört med PNB. Statens sparandeunderskott blev ca 4 miljarder kr.mindre än tidigare beräknat, medan hushållens finansiella sparande försämradesi motsvarande omfattning. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 1:1 Finansiellt sparande 1983 och 1984 Miljarder kr., löpande priser -28,2 -49,3 -0,1 -10,0 Bytesbalans - 8 - 1 De realekonomiska kalkylema visar att denoffentliga sektorns finansiella sparande fortsätter atl utvecklas i positivriktning. Statsbudgeten stärks i den uppåtgående konjunkturen. Även AP-fondenberäknas öka sill överskott tiU följd av en gynnsammare avkastning på placerademedel, en dämpning av pensionsutbetalningarna saml de nya avgifterna till löntagarfonderna. Den totala offenfiiga sektorns finansiella sparande väntasförbättras med . Den offentligasektorns sparandeunderskoll skulle därmed uppgå till . Den trendmässiga förstärkningen av det finansiellasparandet i bostads-sektom samt de finansiella företagen beräknas fortsätta. Utvecklingeni ovanslående sektorer motsvaras emellertid inte fullt ut av ett minskatsparandeunderskott gentemot utlandet. Orsaken härtill återfinns inäringslivets investeringsuppgång. TiUsammans med en omsvängning frånlagerminskning fiU lagemppbyggnad innebär det att företagens finansieUasparande minskas. En fortsatt stark ökning av driftöverskotten gör emellertidatt förändringen blir tämligen måttlig. Företagen synes enligt nuvarandeberäkningar även 1984 bli en finansiell överskottssektor, dvs. någonnettoupplåning på kreditmarknaden kommer inte att erfordras. Del finansiellaöverskottet i företagssektorn torde dock komma att minskas under loppet av dennuvarande konjunktumppgången. Sammantaget uppvisar den finansieUa bUden enrelafivt posifiv utveckling. Det inhemska nettosparandet, dvs.nettoinvesteringama och bytesbalanssaldot, fömtses öka. Försörjnings- och bytesbalans 1984 förutses nu en ökning av den totala produkfionen,BNP, med 2,. Det innebär en marginell upprevidering jämfört med den prognossom gavs i den preliminära nationalbudgeten. Det är framför allt prognosemaför exporten och bmttoinvesteringama som reviderats upp. Jämför man den nuvarande konjunkturåterhämtningen medtidigare uppgångar framträder några karakteristiska drag, tabell 1:2. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell1:2 Bidrag frän olika BNP-komponenter till tillväxten 1972-1974,1978-1980,1982-1984 -0,4 -0,5 -0,8 -0,7 -1,5 -0,3 -0,2 -1,5 -0,3 -1,3 -0,1 -0,1 -2,2 -0,9 -0,2 -1,8 -1,4 -1,7 Bidragetfrån den inhemska efterfrågan, framför allt den privata konsumtionen, harhittills varit förhållandevis svagt. Först och in på 1985väntas en mer markerad förstärkning av konsumtionsefterfrågan. Serman på utvecklingen i industrisektorn, så vände industrikonjunkturen uppåt fr.o. m. tredje kvartalet 1982. Under de fem följande kvartalen ökadeindustriproduktionen med . Molsvarande ökning 1972-1973 och 1978-1979uppgick tiU . Kapacitelsulnyttjandeti industrin låg vid konjunkturbotten 1982 på en historiskt sett redkordlågnivå. Ökningen sedan vändpunkten har hitfills varit svagare än vid uppgångarna1972-1974 och 1978-1979. Konsumtions-och investeringsutvecklingen i den offentliga sektorn har kommenterats ovan. Vadgäller näringslivets investeringar, som redovisas närmare i kap. 7, kanframhållas alt industriinvesteringama minskade med 3,i volym 1983.Maskininvesteringama vände uppåt , medanbyggnadsinvesteringarna fortsatte att minska. Investeringsutvecklingenär främst beroende av kapacitetsutnyttjandet och räntabiliteten på kapitalet.Räntabiliteten har förbättrats markant . Ytterligareförbättringar kan emotses . Förhållandet mellan avkastningen på realtoch finansiellt kapital har svängt, så att avkastningen på realkapital nu klartöverstiger räntabUiteten på finansiella tillgångar. Vidare harkapacitetsutnyttjandet ökal påtagligt under loppet av 1983. Industriproduktionen väntas öka med . Meddessa fömtsättningar har industrins investeringar beräknats öka ivolym 1984. En avsevärd ökning fömtses för såväl maskin- sombyggnadsinvesteringarna. Lagerinvesteringamainom industrin fortsatte att minska . kom emellertid totalt sett en lagerökning tUl stånd. Ökningenomfattade lagren av insatsvaror och varor i arbete medan fardigvamlagren drogsned ytterligare. Lagerökningen1984 fömtses emellertid bli av mindre omfattning än vad Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 11 Import, varor och tjänster Bruttoinvesteringar Näringslivet därav: Industri Statliga mynd. 0. affärsverk' Kommuner Bostäder 127344 58 326 18 252 17499 23 864 27655 -1,1 -3,4 2,1 -2,5 -4,7 -1,0 -0,4 -7,7 -0,1 -1,6 -3,2 2,6 -1,1 -0,9 Export, varor och tjänster 1983 redovisas en del av investeringar som investeringar inäringslivet. Justerat för detta skulle volymutvecklingen bli resp. 2,. Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. somförutsågs i den preliminära nafionalbudgelen bl. a. med hänsyn tiU alt lagrenfortfarande bedöms som för stora av många företag.Ökningen av lagren av insatsvaror samt lagren av varor i arbete beräknas drasupp under loppet av 1984. För fardigvamlagren fömtses en fortsatt minskningunder i stort sett hela 1984. Ikapitel 5 ges en detaljerad beskrivning av sysselsättningsprognoserna för 1984.Arbetskraflsutbudet väntas öka med ca 20000 personer, mellan 1983 och 1984.Genom att arbetskraftsutbudet var relativt svagt vintem 1983/1984 innebär detemellertid ändock ett betydande tillskott under loppet av 1984. Eftersomantalet sysselsatta fömtses öka med 35 000 personer, väntasarbetslösheten minska . Arbetslösheten mätt mellan genomsnittslägena1983 och 1984 skulle därmed kunna reduceras från 150000 tUl ca 135000 personer.Sysselsättningsökningar väntas inom industrin, den privata tjänslesektom ochinom den offentliga sektom (avsnitt 5.2). Trotsupprevideringen av exportprognosen 1984 blir bidraget från utrikessektomväsentligt mindre än 1983. Det beror, som nämnts ovan, på den kraftigaimporttillväxt som fömtses. Handelsbalansen väntas ändock visa än störte överskott1984. Bytesbalansen förbättras därmed ytterligare. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 12 Tabell 1:4 Bytesbalans 1982-1984 Export varor, fob Import varor, cif (inkl. restpost och korr.) 4 200 -21000 Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 13 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1984 Nedanframgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställs inom (FiD) resp. (Kl). Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster -0,2 'Lagerförändring i % av föregående års BNP. Inomfinansdepartementet utarbetas kapitel 1, 2, 5 och 9. Konjunkturinstitutetskriver kapitlen 3, 4, 6, 7, 8 och 10. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 17 2 Den internationella utvecklingen' 2.1 Allmän översikt TUlväxteni industriländernas samlade BNP 1983 beräknas ha uppgått fiU 2 1/4%.Visseriigen var lUlväxlen koncentrerad till ett mindre anlal länder, men dettagenomsnitt för industrivärlden innebar ändå en avsevärd förbättring jämfört medde senaste årens stagnation. Omsvängningen var i själva verket än mer markerad,och BNP i induslriländema beräknas sålunda ha ökat ; från fjärdekvartalet 1982 till Qärde kvartalet 1983 efter en minskning om ett årtidigare. Somframgått av beskrivningen i den preliminära nationalbudgeten var det främsttill följd av en ökad privat efterfrågan som tiUväxten 1983 kom till stånd,medan resursförbrukningen i offentlig sektor fortsatte att utvecklas i dämpadtakt. En viktig orsak till ökningen av den privata konsumtionen var denavtagande inflationstakten; fömtom att realinkomstema därmed stärktes, bidrogden lägre inflationen tiU atl åtminstone de korta nominella räntesatserna kundefaUa, och sannolikt var det dessutom en bidragande orsak tiU att hushållenssparande minskade. Sänkta skatter i t.ex. spelade också enroll för konsumtionsefterfrågan, och en del av konjunkturomsvängningen varhänförlig fill omslaget i lagerinvesteringarna. Bostadsinvesteringarna gav ettbetydande tillskott till ef terfrågan i efter att tidigare hafallit avsevärt. Mer överraskande i detta tidiga skede av konjunktumppgångenvar den förhåUandevis starka utvecklingen av industriinvesteringama, särskilt iNordamerika och . Tillväxtenvar emellertid som nämnts ojämnt fördelad mellan industriländerna.Konjunkturförslärkningen har sålunda hunnit olika långt och varit olikaomfattande i skilda delar av industrivärlden. Den starka efter-frågetillväxteni riktade sig även i hög grad mol import från andra delar avvärlden. Denna importtUlväxt förstärktes ytterligare av den stigandedollarkursen. Särskilt , och andraostasiatiska länder kunde därigenom påtagligt öka sin export. I genomsnitt förde västeuropeiska länderna var tiUväxttakten 1983 dock beskedlig. TiU betydandedel får detta tiUskrivas den aUmänt åtstramande finanspolitiken i flertaleteuropeiska länder. Arbetslösheten fortsatte därför att öka och även den totalasysselsättningen i föU . Konjunktumppgångeni industrivärlden hade begränsade effekter på tillväxten i utvecklingsländerna1983. I de oljeexporterande ländema gick den ekonomiska akfivileten tillbakaför , och i övriga 'Kapitlet är utarbetat inom . 2 1983/84. 1 saml.Nr 150. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1981- BNP i %' De sju stora ländei na -2,4 5 1/4 -0,1 -0,1 2 3/4 -1,3 2 1/2 -0,3 -1,3 1 1/2 -4,2 -0,7 2 3/4 3 1/2 -0,6 -0,5 2 1/2 -1,1 1 1/4 -0,8 -1,6 -1,2 -0,1 -0,1 1 1/2 -0,0 -0,4 3 3/4 BNP, priser och växelkurser. Preliminärt utfall.Finansdepartementets bedömning. utvecklingsländerfortsatte tillväxten i en oförändrad takt om ca 1 1/. Stora skiUnader förelågmeUan olika utvecklingsländer, men i åtskiUiga länder innebar lUlväxten sänktinkomst per invånare. I särskilt de afrikanska och latinamerikanska ländernaframtvingade svårigheterna atl finansiera bytesbalansunderskotten och destigande kostnadema härför drastiska nedskamingar av den inhemska efterfråganoch andra åtgärder i syfte att dra ned importen; i genomsniU gick BNP tUlbaka1983 i och . Resultatet blev påtagligt, och för de ickeoljeproducerande länderna sammantagna halverades bytesbalansunderskottet från1981 fiU 1983. De stigande räntekostnaderna på de utestående skulderna, främstp.g.a. den höga doUarkursen, stäUde emeUertid ökade krav på exportintäkter tiUdessa länder för att finansiera en given mängd import. Detta motverkade dengynnsamma effekten på bytesförhåUandet av stigande råvampriser. Under loppet av1983 steg råvampriserna exklusive olja i genomsnitt , mätt i SDR. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 19 BNP-tillväxt och bytesbalanssaido i utvecklingsländerna19801984 1980 1981 1982 1983 1984 Bytesbalanssaido, mrd $ -16 -56 - 8 -50 Även de oljeexporterande utvecklingsländerna stramade åt -om än av mindre tvingande skäl än de akuta betalningssvårigheterna i övrigautvecklingsländer - den ekonomiska politiken som följd av de lägre exportintäkterna;köpkraften hos oljeländernas exportinkomster beräknas inte ha varit störte 1983än . Sedan den preliminära nationalbudgeten presenterades harutsikterna till en förstärkt intemationeU konjunktumppgång 1984 underbyggtsytterligare. Förbättringen av det ekonomiska klimatet i harbefästs och kan komma att ge impulser till högre tillväxt i andra delar avvärlden. Inte minst positivt i den hittillsvarande utvecklingen är attaktiviletshöj-ningen haft så begränsade effekter på inflationstakten och attinvesteringama utvecklats så relativt sett starkt. Konjunktumtvecklingen iEuropa har visat sig ge upphov till något snabbare tillväxt än man tidigareförmodade. Vid en förstärkt icke-inflationisfisk fillväxt i industrivärldenblir dessutom de skuldtyngda ländemas problem mindre akuta, och en högre efterfrågankan därmed komma att genereras i dessa länder. Hur varaktig konjunkturförbättringen kan bli är emeUertidfortfarande osäkert, inte minst därför att den tidigare recessionen varit såutdragen. Återhämtningen i induslriländema är fortfarande obalanserad, både vadavser dess geografiska fördelning och sammansättningen av efterfrågan. Det ärännu ovisst om pris- och kostnadsutvecklingen bringats under långsiktigkontroll, och många stmkturella problem kvarstår. Inriktningen av ocheffekfiviteten i den ekonomiska politik som kommer att föras i de tongivandeländema är ett viktigt osäkerhetsmoment. Likaså ger de beslående högarealräntoma aiUedning till oro, och de växelkursrelationer som uppkommit undersenare år återspeglar inte genomgående förefintliga skillnader ikonkurtenskraft mellan ländema. Utvecklingen i Förenta statema förblir av centralbetydelse för de globala ekonomiska utsikterna . Snabbheten i tillväxtendär har givit upphov till oro för att den ekonomiska politiken snart måstestramas åt för att undvika en överhettning som riskerar att omintetgöra deframgångar som vunnUs i inflationsbekämpningen. De korta räntesatsema har haften viss uppåtriktad tendens , antydande en ökande stramhet påkreditmarknaden. Brottet i dollarkursens uppgång kan också vara ett Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 20 Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling De sju stora länderna teckenpå begynnande förändrad tUltro tUl placeringar i dollartillgångar. Avgörandeför inflationsutvecklingen är emellertid att det federalabudgetunderskottet kan nedbringas. Det finns skäl att befara att diskussionenom hur detta bäst bör ske inte kommer att leda tUl konkreta resultat som fåreffekt . De realt expansiva effeklema av underskottet motverkas dåav att finansieringen av underskottet har kontrakliva effekter genom att drivaupp ränteläget och underblåsa inflationsförväntningarna. Det växandebytesbalansunderskottet ställer därtill krav på ökat utländskt kapitalinflödesamtidigt som det leder tUl en nedåtriktad press på doUams värde. Förväntningarnaom en nedgång i doUarkursen har successivt förstärkts . Efter entoppnotering har doUarn fallit mot flertalet andra valutor.Skulle doUarn fortsätta att deprecieras under innevarande år, bör utrymmet ökaför i första hand penningpolitiska lättnader i t. ex. , även om denamerikanska räntenivån skulle stiga något. En fortsatt högt värderad dollar,vilket torde fömtsätta just en hög amerikansk räntenivå, kan å andra sidanförlänga de positiva reala effeklema på exporten från andra länder tUl Förentastatema. Oavsett dollarkursens utveckling torde nettostimulansen från Förentastaterna visavi andra länder bli mindre 1984 . I ochCanada har lUlväxten legat på resp. varit högre ängenomsnittet för industriländerna, och den torde kunna bli lika snabb även1984. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 21 IJapan och förefaller det som om inflationstaktendämpats på ett mera bestående sätt. I båda länderna är finanspolitiken hårtinriktad på att reducera budgetunderskottet, i första hand genom begränsningarpå utgiftssidan medan man söker undvika ökat skattetryck.