prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Gynnsamma exportutsikter och förbättrad lönsamhetskulle innebära att industrins investeringar expanderar, men det höga realaränteläget kan även fortsättningsvisframförallt hämma de mindre företagens investeringar. En viss lageruppbyggnad beräknas ske under1984. Återhämtningen avden inhemska efterfrågan leder fill attimporten tar fart. antas den öka med . Med en betydligthögre exporttillväxt skulle därmed ett betydande bidrag till fillväxten kommafrån den externa balansen. Handelsbalansens överskott kan komma att öka till 45miljarder dollar och överskottet i bytesbalansen till 1984. En real BNP-tillväxt1983 på skulle med dessa utsikter följas av en tillväxttakt på 1984. En mycket låginflationstakt pä förutses . En ökad sysselsättning tordemotverkas av Ullväxten i arbetskraften. vilken kvinnornas växande deltagande bidrar, varförarbetslösheten sannolikt fortsätter att ligga pä en nivå strax . Förändring i volym, procent 3 1/2 3 1/2 3 1/4 -1/2 -0,1 -1/4 ' Förändring i % av föregående års BNP. Prop.1983/84:100 32 Under första halvåret1983 utvecklades den tyska ekonomin starkare än väntat. I motsats till tidigareåterhämtningsfaser kom tillväxtimpulserna till en början från deninhemska efterfrågan, medan en återhämtning av exporten inträffade först underhösten. Trots en mycket svag ökning av den reala disponibla inkomsten ökade denprivata konsumtionen med 3 1/till följd av neddragensparkvot och lägre räntenivå. Höjningen av omsättningsskatten med enprocentenhet till per torde också ha bidragit till en ökadkonsumtion genom att hushållen tidigarelade vissa inköp. Med en betydligtsvagare utveckling under den senare hälften av året kan den privatakonsumtionen sammanlagt ha ökat med . Också lageruppbyggnad gavett positivt bidrag till tillväxten . Som följd av entemporär investeringsbonus ökade vidare företagen sina investeringar imaskiner och utrustning, medan byggnadsinvesteringarna visade en svagutveckling trots stimulanser i form av investeringsbidrag och ett lägreränteläge. Efter en försvagning i de flesta efterfräge-komponenter började främst byggnadsverksamheten och exporten att visa entillväxt . /84 löper leveransfristen utför investeringsvaror, vilka gynnas av en temporär bonus, varför en ökning avleveransvolymerna torde ha inträffat 1983. Sammantagetkan de fasta investeringarna ha ökat med 1983. Denna siffrainkluderar en nedgång i offenfiiga investeringar med . Till följd av en svagefterfrågan på tyska exportmarknader minskade exporten av varor och tjänsternågot . De västtyska exportörerna kunde emellertid underandra halvåret dra nytta av den gynnsamma växelkursen för den tyska marken, denlåga kostnadsutvecklingen, en kraftig produktivitetsökning och den förbättradeinternationella konjunkturutvecklingen. En över året betydligt jämnareutveckling registrerades för importen. I kombination med en gynnsam utvecklingav terms-of-trade väntas handelsbalansens överskott ha nått samma storleksordningsom 1982, dvs. omkring 50 miljarder . Bytesbalansens överskott torde haslutat pä ca 10 miljarder . Den beskedligaåterhämtning som har ägt rum har inte i någon nämnvärd grad kunnatförbättra läget på arbetsmarknaden. Arbetslösheten låg på 8,attjämföras med 3,i genomsnitt 1980. Även förutses arbetslöshetenöka, och kan för året i genomsnitt komma att uppgå till . Finanspolitikensinriktning var fortsatt restriktiv då offentliga utgifterstagnerade i reala termer och offentliga investeringar minskade kraftigt. Tillföljd av en gynnsammare utveckling av både inkomster och utgifter än beräknatär det troligt att budgetunderskottet kommer att understiga detuppsatta målet på 41,3 miljarder motsvarande Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 33 2 1/av BNP. I budgetförslaget avses deoffentliga utgifterna växa med nominellt, dvs mindre än konsumentpriserna, som väntas öka . Nedskärningar om 7miljarder anses nödvän diga för att hållabudgetunderskottet på den målsatta nivån 37 1/2 miljarder motsvarande av BNP. Penningmängdensökningstakt har hållit sig omkring det uppsattamålintervallets övre gräns under en stor del av 1983. sjönk räntenivån,men till följd av högt ränteläge i och högre dollarkurssamt hög penningmängdtillväxt säg sig Bundesbankföranledd att höja lombardräntan frän till 5 1/. förutses enfortsatt konjunkturförstärkning i . Tillväxten väntas iförsta hand komma att stödjas av efterfrågan från exportmarknaderna. Denuppgång som har registrerats väntas fortsätta ochförstärkas. förutses en volymmässig exportökning om . Prognosenförutsätter att konjunkturuppgången i håller i sig och sprider sig meraallmänt till där merparten av den västtyska exporten avsätts. Till följd avskuldproblemen i uländerna,OPEC-ländernas dämpade import och den ekonomiska situationen istatshandelsländerna väntas inte dessa marknader komma att generera någontillväxt för den västtyska exportindustrin. Även importen beräknas växasom ett resultat av den konjunkturella förstärkningen och en volymmässig ökningom förutses. De inhemskaefterfrägekomponenterna, vilka burit upp återhämtningen av den västtyskaekonomin , väntas utvecklas mindre expansivt 1984. Undantaggäller för näringslivets byggnadsinvesteringar vilka beräknas öka med 4,ivolym jämfört 1983. Industrins maskininvesteringar väntas å andra sidanväxa långsammare än . Sammantaget förutses näringslivets fasta bruttoinvesteringarkomma att ökamed i volym. Aktuella företagsenkäter tyder på en fortsattåterhållsam inställning från näringslivet till nyinvesteringar. Här spelar deti flertalet branscher alltjämt låga kapacitetsutnyttjandet liksom de höga realräntornaen avgöranderoll. Ett förbättrat lönsamhetsläge, stärkt självfinansiering inom industrin liksomförväntningar om en förbättrad exportkonjunktur kan å andra sidan ge stödät rationaliserings- och ersättningsinvesteringar. Sammantaget gäller attinvesteringskonjunkturen i är svårbedömbar och utgör ettosäkerhetselement för den fortsatta ekonomiska uppgången. Bostadsbyggandet,för vilket alltjämt vissa stimulansåtgärder är i kraft, beräknas fortsätta, attöka relativt kraftigt eller jämfört är 1983. En viktig faktorbakom expansionen i bostadsbyggandet är förutom regeringens stimulansåtgärderde lägre nominella räntorna. Den privatakonsumtionen antas inte komma att lämna så tydliga bidrag till den allmänna ekonomiska tillväxten1984 som 3 1983/84. Prop.1983/84:100 34 Hushållens konsumtionsbenägenhet väntas dockpåverkas positivt av den mättliga prisstegringstakten samt av de lägre räntorna. Med oförändraderealinkomster och en fortsatt låg sparkvot kan nettoeffekten beräknas bli envolymmässig ökning av den privata konsumtionen om 1/. Den offentligasektorn väntas inte komma att lämna några tillväxtbidrag till den västtyskaekonomin 1984. Den strama finanspolitiken verkar dämpande på såväloffentliga investeringar som konsumtion samt innebär minskadetransfereringar till hushållen. Penningpolitiken väntas alltfort präglasav flexibilitet men ges en något mindre expansiv inriktning än . Handels- ochbytesbalanserna väntas generera överskott i ungefär samma storieksordningsom 1983, dvs 50 respektive 10 miljarder . Till bilden av fortsattstabilitet i den västtyska ekonomin hör vidare en oförändrat låg inflationstakt om ikonsumentprisledet och en beräknad ökningav industrins arbetskraftskostnader per producerad enhet om . Utgångsläget för ennågot mera markerad expansion av den västtyska ekonomin 1984 ter sig relativt gynnsamt. Vikfigareosäkerhetsfaktorer utgörs av deninternationella konjunkturuppgångens varaktighet och styrka som blir bestämmande för tillväxten i denväsUyska exporten liksom de alltjämthöga realräntorna och utvecklingen på valutamarknaderna. Totalproduktionenkan komma att växa med 2-2 1/1984. En tillväxt i denna taktberäknas endast i ringa grad kunna förbättra sysselsättningsläget. Arbetslöshetenväntas i genomsnitt för året uppgå till 2,4 miljoner, vilket innebär en ökning med 100000 i förhållande till 1983 - en förbättring av läget i sä måtto att ökningstakten tydligt haravtagit. Förändring i volym, procent -2,2 -1,1 -5,4 3 1/4 5 1/2 -1,1 1 1/4 Förändring i % av föregående års BNP. Den restriktivainriktning av den ekonomiska politiken, som infördes i samband med devalveringen av francen ijuni 1982, har fortsatts under 1983.1 mars1983 devalverades francen ånyo. vidtogs ytteriigare åtstramandeåtgärder i form av höjda indirekta och direkta skatter med Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 35 målet att reducera handelsbalansens underskott och dämpainflationstakten till vid årets utgång. Mål fastställdes om en begränsning avunderskotteti statsbudgeten till av BNP 1983 och 1984. Vissa lättnader infördes iföretagsbeskattningen för att sfimulera företagens investeringar. Trots den restrikfiva ekonomiska politiken drogs inte denprivata konsumtionen ner , då hushållen reagerademed att minska sitt sparande. De ekonomisk-politiska åtgärderna antas ha nättsin fulla effekt först under årets senare hälft. En betydligt svagareutveckling torde ha ägt rum så att ökningen av den privatakonsumtionen för helåret kan ha begränsats till 1/. Företagens fasta investeringar tordeha fallit med jämfört med föregående är. Förväntningarna om endevalvering ledde i böljan av året till en importökning samt enlageruppbyggnad. Denna utveckling vändes fill det motsatta från årets andrakvartal, varefter importen har fallit i takt med den minskade inhemskaefterfrågan. Den förbättrade konkurrenskraften innebar att exporten böljade attta fart efter devalveringen och kan ha ökat i årstakt underårets senare hälft. En betydande förbättring har ägt rum i den externa balansen. Handelsbalansensunderskott beräknas för helåret ha slutat pärunt jämfört med 1982, och bytesbalansens underskott kan ha minskat till45 miljarder franc 1983 frän 1982. Konsumentprisernas ökningstakt kommer vid årets sluttroligen att ha överstigit att jämföras med regeringens mål om . Trots sjunkande sysselsättning har arbetslösheten kunnat hällasrätt stabil på av arbetskraften genom insatta stödåtgärder. Under1984 väntas en försämring, då arbetslösheten kan komma att närma sig . Finanspolitiken väntas ha en fortsatt dämpande effekt påden inhemska efterfrågan 1984. Mot senare hälften av året antas dock denprivata konsumtionen böljaöka på nytt. Faktorer som väntas bidra till en sådan ökning är en sjunkande inflafionstakt och en fortsatt nedgång isparkvoten. Mot bakgrund av ettförbättrat vinstläge för företagen och en förstärkt internationell konjunkturkan de privata investeringarna också komma att öka under den senare hälften av året efter ett fall . Däremot torde en fortsattnedgång vara att vänta för byggnadsinvesteringarna till följd av högt ränteläge. Med en nedgång också i offentligainvesteringar skulle de totalafasta investeringarna komma att sjunka . De offentliga utgifterna beräknas realt sett ökamarginellt 1984. Den exportökning som ägt rum väntasfortsätta . Gradvis kommer dock troligen dekonkurrensfördelar som vunnits genom devalveringarna att urgröpas. Den dämpadeinhemska efterfrågankommer att hålla tillbaka importtillväxten, som dock väntas ökagradvis över året. En väsentlig förbättring är att vänta för handelsbalansen, vars underskott kankomma att stanna vid 15 miljarder Prop,1983/84:100 36 Också bytesbalansens underskott väntas minskakraftigt till omkring 10miljarder franc. Efter en real stagnation 1983 kantotalproduktionen komma att växa 1/1984. Förändring i volym, procent - 1/4 -2,1 ' Förändring i % av föregående års BNP. I Storbritannienvände konjunkturen men tillväxttakten var svagfram . Trots det positiva bidraget från Nordsjöoljanväxte BNP endast med 2 1/1983. Bostadsbyggande, privat konsumtionoch upphörande lagerneddragningar var de efterfråge-komponenter somfrämst bidrog till den ökande aktiviteten i näringslivet. Trots att den disponibla inkomsten istort sett legat stilla de senaste tvä årenhar den privata konsumtionen ökat kraftigt. Hushållens sparande har falUt frånöver av inkomsterna fill 1983. En lättare kreditmarknad ochavskaffande av regleringen av avbetalningshandeln förklarar delvis denna utveckling.Inflafionstakten har sjunkit frän till . har importen ökatmed , som exportvolymen beräknas ha ökat , trots ett fall i den effektiva pundkursenmed och . Undervåren 1983 återhämtades sedan halva falletför pundet. Bytesbalansöverskottet på torde härigenom komma att reduceras till 1miljard pund 1983. Industriproduktionen har ökat relativt långsamt, med 1 -2 %1983. Arbetslösheten har fördubblats och låg senhösten 1983strax under 3 miljoner personer, vilket motsvarar12,av arbetskraften. En begränsad minskning har noterats underslutet av . Den brittiskanationalräkenskapsstatistiken över ger en osäker bildav den ekonomin. Från användningssidan är Ullväxten avsevärt högre (3%jämfört med ) än mätt frän produktionssidan (något ).Beräkningarna frän produktionssidan brukar anses pålitligare i kortsiktsanalyser. Ettväsentligt bidrag till den sjunkande inflationstakten var de låga Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 37 löneavtal som träffades i 1982/löneuppgörelseinnebärande i ökad timlönekostnad för industrin 1983. Trots en kraftigproduktivitetsförbättring torde detta innebära att den relativa arbetskostnaden perproduceradenhet försämrats med någon procentenhet jämfört med konkurrentländerna. Finanspolifiken har varit restriktiv under fiera är meddet överordnade målet att få ned inflationstakten. De instrument som använtshar varit att hålla den offentliga sektorns lånebehov nere och begränsapenningmängdens ökning. Den stigande arbetslösheten har motverkat besparingarna. Den långsiktigamålsättningen är ett upplåningsbehov för den offentliga sektorn på motsvarande2 1/av BNP. För /83 beräknas utfallet till 3 1/av BNP. /84 (med böljan ) bedömdes upplåningsbehovet till (2 1/av BNP). Efter parlamentsvalet presenterade regeringen ettsparpaket på och därutöver försäljning av aktier i stafiigaföretag. 1 regeringens höstrapport och har upplåningsbehovet äter reviderats upp ochväntas nu bli ca , dvs oförändrat 3 1/av BNP. För det kommande budgetåret ärmålsättningen att komma ned till 8 miljarderpund (2 1/av BNP). Besparingar har bl a aviserats inom försvaret och när detgäller stöd till bostadsbyggande och statliga industrier. Även skattehöjningar har angetts som enmöjlig väg. Penningmängdsmålenjusterades ner i marsbudgeten med en procentenhet från till att gällafrån . Till attbörja med låg den engelska tal kraftigt över dessa gränser men är penningmängdsökningen nere i deövre delarna av intervallen. För detmera långsiktiga perspektivet har målen satts till . har även sedelmängden (MO) börjatmälsättas. Avgörande förutvecklingen är hur inflationen blir. fanns tydligaförväntningar om en viss stegring i prisökningstakten, som förefaller mindresannolik. En fortsatt låg inflationstakt på kan bidra till enpositiv reallöneutveckling som behövs för att hälla den privata konsumtionen uppe.Ytterligare fall i sparandet är knappast sannolikt. Finanspolitiken tordeannars verka kraftigt återhållande pä den inhemska efterfrågan. Investeringarna väntasförsätta att öka både för företag och vad gäller bostäder. Företagen kan väntasvara försiktiga med att bygga upp sinalager. Exporten av varor och tjänster torde komma att förbättras genomkvardröjande effekter av konkurrenskraftsförbättringen under tidigare är menimporten väntas öka i samma takt och ge ett oförändrat svagt positivtbytesbalanssaido. Bruttonationalprodukten kan i så fall väntas fortsätta att öka med , vilketemellertid inte torde vara Ullräckligtför att minska den höga arbetslösheten . 1983/84:100 38 Förändring i volym, procent 1982 1983" 1984" 2 1/2 1 1/4 -0,4 ' Förändring i % avföregående års BNP. " Tillväxten i den danskaekonomin var bland de högsta i OECD-området, 3,, vilket berodde päen stark inhemsk efterfrågan. Förutom ökningar i offentlig och privatkonsumtion bidrog investeringarna i olje- och gasproduktionen i tillden jämförelsevis höga tillväxten. Emellertid medförde den höga inhemskaefterfrågan i kombination med recessionen i omvärlden att externabalans ytterligare försämrades. Inflationen steg och arbetslösheten ökade trotsden högre efterfrågan. Den tillträdande regeringen antogett ekonomiskt program för att åstadkomma ökad aktivitet i den utlandskonkurrerandesektorn och för att vända den negativa utvecklingen när det gälldesysselsättningen och underskottet i bytesbalansen. Den ekonomiska politikeninriktades på att begränsa tillväxten i den offentliga sektorn för attdärigenom friställa resurser för den privata sektorn och minska det snabbtstigande statliga budgetunderskottet. Vidare annonserades inkomstpolitiskaåtgärder för att nedbringa löne- och prisstegringarna. ingickstvååriga löneavtal som för höll sig på den av regeringenanbefallda 4-procentsnivån. De återhållsamma löneökningarna i kombination medsänkta energipriser och lägre importpriser medverkade fill ensänkning av infiationen - från 1982 fill 1983. Härigenom harinflationsförväntningarna sjunkit och räntan har kunnat sänkas betydligt fråndrygt till ca. Den lägre räntenivån har bidragit fill ökabostadsbyggandet. Neddragningar i privat och offentlig konsumtion har medfört enkraftig åtstramning av den inhemska efterfrågan. Däremot har den externaefterfrågan positivt bidragit fill en markant förbättring av handelsbalansen.Underskottet i bytesbalansen beräknas ha minskat från ca 19 miljarder danskakronor 1982 till ca 1983. Besparingarna inom denoffentliga sektorn har drabbat sysselsättningen negativt och har bidragit tillatt arbetslösheten stigit till . Investeringarna i olje-och gasproduktionen i , som legat på en hög nivå, drogs nedkraftigt . I gengäld har den övriga industrins investeringaråterhämtat sig och pekar på en stabil uppgång. De samlade privatainvesteringarna beräknas emellertid ha blivit oförändrade jämfört med åretföre till följd av denskiftande sammansättningen. Penningpolitiken har till skillnad från finanspolitikenvarit expansiv och medfört en hög ökningstakt i penningmängden. Det kraftigaräntefallet har dock kunnat förenas med bibehållen stabil växelkurs för den danska kronan.Regeringens målsättning är att minska budgetunderskottet och sänkainflationstakten med oförändrad växelkurs. I budgeten föresläs förstärkningar med ca 10 miljarder danskakronor med hjälp av såväl skatte- ochavgiftshöjningar som besparingar. Med regeringens övriga budgetantaganden(rörande räntenivå och växelkurs) skulle därmed underskottet (inklusivenettoräntebetalningar) kunna hållas på ungefär oförändrad nominell nivå - ca 60 miljarder danskakronor. Den andra hörnpelaren iregeringens ekonomiska program - inkomstpolitiken - innehåller dels suspension av löneindexeringsklausuler och delsdeklarerade utrymmen för löneökningarna. Utsikterna för den danska ekonomin 1984 blir i hög gradberoende av exportefterfrägan eftersom den inhemska efterfrågan hålls tillbaka genomenhård åtstramningspolitik. Den största delen av tillväxten beräknas således komma fränexporten, som gynnas av ett förbättrat konkurrensläge till följd av uppbromsningeni löne- och prisökningarna. Importökningen bör mot bakgrund av den svaga inhemskaefterfrågan bh ytterst svag och härigenom beräknas underskottet i bytesbalansenminska ytterligare - till ca eller av BNP.Inflationstakten beräknas komma ned ytterligare och konsumentprisökningen blica jämfört med . Sysselsättningen väntas ytterligare försämras och arbetslösheten beräknas komma att uppgå till . Osäkerheten om den internationella ränteutvecklingenmedför att den danska regeringens prognoser om budgetunderskott och bytesbalans är svåra att bedöma.Danmarks stora utlandsskuld gör nämligen att ränteutgifterna i högutsträckning belastar underskotten både i budgeten och bytesbalansen. Iett längre perspektiv ter sig möjligheterna till en avgörande förbättring i sysselsättningsläget osäkra medbeaktande av den svaga tillväxttakteni ekonomin. Inriktningen av den ekonomiska politiken med betoning att nä bättrebalans i de offentliga finanserna och utrikesaffärerna kan, i avsaknad av tillräcklig tillväxt, leda till målkonflikt med behovet att förbättrasysselsättningen. 1983/84:100 40 Förändring i volym, procent 1982 1983" 1984" -11/2 - 1/2 -0,2 1 1/4 1 1/4 ' Förändring i % avföregående års BNP. " Den internationellalågkonjunkturen har inte drabbat i lika stor utsträckning somjämförbara länder. Den inhemska efterfrågan har hållits uppe genom en relativtexpansiv ekonomisk politik som kompenserat försvagningen i exportefterfrågan.Löne- och prisstegringarna har emellerfid legat på en högre nivå änOECD-genomsnittet med åtföljande försvagning av konkurrenskraften ochexternbalansen. Första halvåret 1983visade på en fortsatt svag exporttillväxt - efter en tillfällig nedgång pånärmare 1982 - främst till följd av en nedgång i handeln med Sovjetunionen.Under loppet av året har en viss förstärkning skett genom högre västeuropeiskefterfrågan. Handelsbalansens netto kommer troligen att ligga på i stort settsamma nivå som 1982, dvs 2 miljarder finska mark. Bytesbalansens underskottfortsätter däremot att försämras p.g.a. ökade ränteavgifter på statsskuldentill utlandet. Underskottet uppskattas uppgå till 5 miljarder finska mark1983, eller av BNP. Den privata konsumtionen har fortsatt att vara välhävdad men försvagas i takt med stramare kreditläge och försvagaderealinkomster. De privata investeringarna har stimulerats av 1982 årsdevalveringar och en relativt god produktionsutveckling. Således höllindustrins investeringar i sig även och beräknas ha ökat med drygt4%. En nedgång i de totala fasta investeringarna förutses emellertid eftersomde offentliga investeringarna sjönk . Den inhemskakostnadsutvecklingen har legat över i genomsnittoch infiationen beräknas 1983 bli . En mindre ökning av arbetslösheten harkunnat noteras men ökningstakten har avtagit. 1 genomsnitt för åretberäknas arbetslösheten ha uppgått till . Penningpolitiken harskärpts och åtgärder har vidtagits för att nå större marknadsanpassningi kreditpolitiken. Finanspolitiken stramas åt genom en radföreslagna skatte- och avgiftshöjningar. Åtstramningseffekten motverkas dockdelvis genom en expansion i den kommunala sektorn. Det statligabudgetunderskottet beräknas minska 1984 jämfört med med 1 miljard finskamark till ca 11 miljarder finska Syftet med regeringens åtstramningsprogram är attfå ned inflationstakten till 1984, vilket enligt regeringen kräver att de avtalsmässigalöneökningarna ej överstiger3%. Den inhemska efterfrägebilden förändrasjämfört med de senaste två årensutveckling. Ökningen av den privata konsumtionen begränsas till 1984. Den offentligakonsumtionsökningen beräknas ligga kvar pä 1984. De offentligainvesteringarna beräknas minska medande privata investeringarna i fasta anläggningar ökar med lika mycket. Dentotala ökningen i BNP beräknas härigenom bli . Handelsbalansen förbättras något då importvolymensökning väntas bli långsammare änexportvolymens och bytesförhållandet inte väsenUigt förändras. En viss reducering bör kunna ske avbytesbalansens underskott och förutsättningarfinns för en mindre reducering av arbetslösheten. Åtstramningen av denekonomiska politiken sker mot bakgrund av utsikterna till ettförbättrat konjunkturläge i . Den ekonomiska strategin bygger vidarepå en ökad exportefterfrägan vilket kräver att konkurrenskraften inteytterligare försämras. Löneförhandlingarna i böljan av 1984 blir därför avgörande förmöjligheterna att pressa ned deninhemska kostnadsutvecklingen. Förändring i volym, procent 3 1/2 3 1/2 -1,7 2 1/2 ' Förändring i % av föregående års BNP. För första gångenpä minskade den norska bruttonafional-produkten 1982.Nedgången var 0,och berodde främst pä att bruttoinvesteringarna föllkraftigt och att utrikesbalansen gav ett negativt bidrag tillbruttonationalprodukten. Bakom dessa förhållanden låg dels en uppbromsning avinvesteringarna i oljesektorn och dels en minskning i industriexporten tillföljd av en successivt försvagad konkurrenskraft.