prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Även här skall kommittén övervägabehovet av statliga åtgärder för att främja en god arbetsmiljö. Kommitténs arbete inleddes med studier aveffekter inom verkstads-ochprocessindustrin med utgångspunkt från det material som samlades in av data-och elektronikkommittén (se nedan). Ett antal branschstudier har genomförts inom områdena bank, försäkring, handeloch kontorsarbete inom den offentliga och privata sektorn. DelbetänkandetIndustrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (SOU1981: 17) avgavs . En - effekter påsysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:16) lades fram . Resultaten av de olika branschstii-diernahar presenterats i följande rapporter: 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 23 - Bankdatoriseringi 80-talsperspektiv - några möjliga utvecklingsalternativ, konsekvenser ochstyrmedel (Ds A 1981: 13) - Datoriseringeni försäkringsbranschen (Ds A 1981:14) - Kontorsautomationi statsförvaltningen - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:15) - Braaffärer med datorer? (Ds A 1982: 7) I början av år 1982publicerades debattskriften Bättre eller sämre med datorer? dittillsvarande arbetebehandlades av i anslutning till regeringens propositionSamordnad datapolitik (prop. 1981/82:123, bil. 4; AU 1981/82:15 resp. 29, rskr1981/ 82:376). I propositionen redovisar regeringen sin syn på datateknikensbetydelse för sysselsättning och arbetsmiljö. Vidare behandlas vissa frågor somhar samband med datoriseringen i arbetslivet såsom behovet av utbildning ochmedbestämmandefrågor. I propositionen redovisas också riktlinjerna för DEU:sfortsatta utredningsarbete. beslutade bl.a. om statsbidrag tillutbildning i mindre och medelstora företag i samband med datorisering. Enligt tilläggsdirektiv iseptember 1982 skall utredningen i det fortsatta arbetet bl.a. inventeraforskning som bedrivs om olika sätt att utveckla datasystem, belysa hurdatatekniken påverkar kvinnors resp. handikappades situation i arbetslivet,bedöma vilka förutsättningar för en regionalpolitiskt önskvärd spridning avarbetsplatser som datatekniken kan väntas ge samt göraen begränsad studie av datoriseringen i små och medelstora företag. harett antal studier och projekt genomförts i enlighet med tilläggsdirektiven.Resultaten har presenterats i följande rapporter. - Datoriseringeni små och medelstora företag (Ds A 1982:10) - Effekterav ny teknik på produktivitet, sysselsättning och arbetstid (Ds A 1983: 1) - ADB ikommuner och landsting - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A1983:5) - Systemutvecklingsmodellerför bra teknikanvändning - om behovet av forskning och resultatspridning (Ds A1983:7) - Kontorsautomation och kvinnors framtida arbetsmarknad (Ds A 1983:9) - Datoreroch decentralisering (Ds A 1983:11) - Datateknikoch handikappades arbetsliv - om möjligheter till en positiv teknikanvändning(Ds A 1983:13) - tankar om industriarbetet datorsamhälle, publicerades imaj 1983. Kommittén avser att avgesitt huvudbetänkande /84. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 24 6 Data- och elektronikkommittén () (Datateknikens ochelektronikens effekter på näringslivets utveckling. Kommittén tillsattes ijuli 1978 som dataeffektutredningen tillsattes och statensindustriverk fick i uppdrag att utreda svensk elektronikindustri (se nedan). Kommittén skall enligtsina direktiv först kartlägga i vilken utsträckning näringsliv och samhälleidag utnyttjar datorer eller annan utrustning för avancerad automation ochsedan bedöma på vilka områden och i vilket tidsperspektiv ett utnyttjande av nyteknik kan vara tekniskt möjligt och ekonomiskt fördelaktigt. Med detta material sombakgrund skall kommittén bedöma vilka effekter på administration, produktionoch produktivitet inom olika branscher och regioner som ett ökat utnyttjande avde aktuella teknikerna kan fä. Vidare bör effekterna på investeringsbehovet ochenergiefterfrågan beräknas. Kommittén skall också kartlägga vilken produktionav produktionsutrustning som finns inom landet och analysera förväntadeutvecklingsmöjligheter för tillverkare av sådan utrustning. Vidare skall kommitténöverväga om och i vilken form åtgärder bör sättas in från samhällets sida isyfte att antingen stimulera ett ökat och effektivare utnyttjande av dennateknik eller förbättra möjligheterna att förutsäga och förbereda deomställningar som kan behöva ske. Kommittén skall också överväga eventuellaåtgärder för att underiätta utvecklingen av nya och effektivareproduktionsmetoder liksom användningen av nya material och ny utrustning. Arbetet har inledningsvisvarit inriktat mot dels datateknikens användning i den direktavaruproduktionen dels den internationella utvecklingen inom data- ochelektronikområdet. Även det fortsatta arbetet har avsett industrisektorn men ihögre grad industriföretagens övergripande datoranvändning. Kommittén presenterade iaugusti 1981 delbetänkandet Datateknik i industriproduktionen - Förslag till industripolitiska åtgärder (SOU1981:59). I linje med DEK:s förslagföreslog regeringen i propositionen om Samordnad datapolitik (prop.1981/82:123, bil. 5) inrättandet av regionala Verkstadstekniskautvecklingscentra och centraler för utvecklingsarbete inom området CAD/(Computer Aided Design/Manufacturing) på vissa orter med teknisk högskola.Syftet med dessa organ är att tjäna som länk mellan högskoleforskningen och detindustriella utvecklingsarbetet. Vidare föreslogs åtgärder för att bygga uppett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin i syfte attöka effektiviteten vid utvecklingen av datorstödda tillämpningar. Riksdagenbiföll förslagen (NU 1981/ 82:41 resp. 49, rskr 379). Kommittén har vidare avgivit följande rapporter: Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 25 Datateknik och industripolitik. Industri- ochforskningspolitiska program inom data- och elektronikomrädet i olika länder(SOU 1980: 17) Datateknik i verkstadsindustrin. Datorstödd konstruktions- och tillverkningsteknik (SOU 1981:10) Datateknik i processindustrin. Datorstöddaproduktions- och processstyrsystem (SOU 1981: 11) Övriga rapporter i bokform Industri- och forskningspolitiska program inomdata- och elektronikområdet. Reserapporter från , . och (Ds I 1980: 7) Datateknik, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Tre uppsatser sammanställda avdata- och elektronikkommittén. Elektroniken i fabriken - hot eller hopp? () ThePromotion of Robotics and CAD/in . Report from the Computers andElectronics Commission. (Ds 1 1981:26) Reserapport, llth International Symposium onIndustrial Robots, 7-9 October 1981. samt företagsbesök i (Ds I1981:29) . 9-12 June1982 samt kommentarer till den franska satsningen på robotteknik. Reserapportgemensamt utarbetad av () ochdata- och elektronikkommittén () (Ds I 1982:9) Yrkeskunnande och upplärning i industriföretag.En studie av rekryteringsproblem och möjligheter att lösa dem (Ds I 1983: 3)Teknikspridningsprogram för industrirobotar och datorstöddproduk-fionsteknik(DsI 1983:6) Reserapport gemensamt utarbetad av Institutetför Verkstadsteknisk Forskning (IVF) och data- och elektronikkommittén ()(Ds I 1983:7) Industripolitiken inom data- ochelektronikområdet. En jämförelse mellan och . Reserapportgemensamt utarbetad av statens industriverk (SIND) och data- ochelektronikkommittén () (Ds I 1983:8) Investering i industrirobotar - en studie avmotiv, beslutsunderlag och lönsamhet (Ds I 1983:9) Planering och styrning av ADB i industriföretag(Ds I 1983: 10) Production and Use of Industrial Robots in in 1982.Skill Structures and in Manufacturing (Ds I 1983: 11) Industrinsdatorinvesteringar 1980-1982 (Ds I 1983:28) Investments in Computers andComputer Controlled Machinery in the , 1980-1982 by JanCarlsson, . Computers and Electronics Commission, Ministry ofIndustry (Ds I 1983:29) Dessutom har kommittén presenterat ett antal rapporteri stencilform, vilka redovisas förtecknade under avsnitt III Anedan. Kommittén planerar att redovisa sina övervägandenoch förslag i ett Prop.1983/84: 100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 26 7 SIND:s utredningsarbete på data- ochelektronikområdet Regeringen uppdrog i juli1978 åt statens industriverk (SIND) att i samarbete med styrelsen för tekniskutveckling (STU) utreda svensk elektronikindustris nuläge ochutvecklingsmöjligheter. 1 uppdraget sägs att en lämplig områdesindelningav den svenska elektronikindustrin bör eftersträvas med hänsyn till denbedömda framtida utvecklingen inom elektronikområdet. För varje delområde börSIND kartlägga nuläget och bedöma den framtida marknadsutvecklingen, förväntadetekniska förändringars effekter på produktionsstruktur och sysselsättning inombranschen, produktionsutvecklingssituationen och möjligheterna till fortsattinhemsk produktion, behovet av integrerade kretsar och komponentförsörjning,utbildningsbehovet samt det internationella beroendet. Det framtagnamaterialet bör bl.a. kunna tjäna somunderlag för närmare analyser av datateknikens effekter på sysselsättningen. Uppdraget omfattar en radfrån varandra delvis skilda frågor.SIND har därför definierat ett antal delprojekt och redovisat utredningsarbetetsuccessivt i form av följande delrapporter under huvudrubriken : - Komponenteroch utbildning (SIND 1979:6) nov. - Elektronikanvändningeni svensk verkstadsindustris produkter (SIND 1980: 20) , dec. - Denmindre elektronikindustrin (SIND 1981: I) feb.81 - Utvecklingsmöjligheteroch utvecklingskrav till 1990 - en sammanfattande rapport (SIND 1981:5) dec. - Fordonselektronik(SIND 1981:6) dec. - Kommunikationselektronik(SIND 1982: I) mars 82 - Konsumentelektronik(SIND 1982: 11) juli 82 - 80-faletsgivarteknik - behov och möjlig heter (STU ansvarig utredare. STU-information nr 296-82) nov. 82 Den sista delrapporten. Optoelektronik (STU ansvarig utredare), publi ceras . Uppdraget till SIND är därmed slutfört. Olika delförslag i SIND:srapporter har behandlats löpande , exempelvis i prop. 1979/80:100bilaga 17, prop. 1980/81:100 bilaga 17, prop. 1980/81:130, prop. 1981/82:100bilaga 17, prop. 1981/82:118 och prop. 1982/83:100 bilaga 14. Det framtagnamaterialet har slutgiltigt behandlats i samband med prop. 1983/84:8 om nationelltmikroelektronikprogram. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 27 8 Utredningen om dataflöden över Sverigesgränser (Dataflöden över gränser. En särskild utredaretillkallades för att utarbeta ett brett inledande material omdataflödena över gränser och dessa flödens betydelse. Utredningen avser dedataflöden som sker vid datakommunikation över gränserna med hjälp avteleförbindelser av skilda slag. men också dataflöden där register, programm.m. som finns lagrade på magnetband, skivminnen och andra databärare försöver gränser. Syftet med utredningen äratt snabbt få fram ett faktamaterial om dataflödenas omfattning och karaktärsom underlag för att belysa de växande flödenas betydelse för individer,företag och samhälle. Utredningen omfattar inte dataflöden inommassmediasektorn. Utredningen är sålunda enförsta kartläggning. Behovet av vidare utredningar och undersökningar skallbelysas. Utredningsarbetet skallbedrivas skyndsamt och redovisas till regeringen . 9 Utredning om ett basregister förregistrering av uppgifter om företag och organisationer Statskontoret fick år1980 i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur ett för samhället gemensamtbasregister över landets företag och organisationer skulle utformas och byggasupp. Statskontorets förslag redovisades för regeringen ijuli 1981 i rapportenBasregisteröver företag och andra organisationer - ett principförslag (Stkt.rapport : II). Regeringen föreslog iprop. 1981/82; 118 att ett basregister över företag och organisationer bordeutvecklas i huviidsak enligt de principer som statskontoret skisserat.Riksdagen biföll regeringens proposition (Fi U 42, rskr 418). Regeringen uppdrog ioktober 1982 åt statskontoret att - i samråd med ()och () samt i berörda delar i kontakt med DAFA - vidareutreda och fortsätta arbetet med att utveckla rutiner för ett basregister överföretag och organisationer. Ett genomförande av registret bordeeftersträvas. Utredningsarbetet skulleavrapporteras i en huvudstudie och bl.a. omfatta en plan för genomförandet avregistrets olika utvecklingsetapper, systembeskrivningar, effektbedömningar ochkalkyler i enlighet med förordningen (1981: 266) om investeringar i statligaADB-system. Förslag om avgiftsprinciper så att registret blirsjälvfinansierande skulle också lämnas. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 28 Statskontoret skulleockså i samråd med datalagstiftningskommittén (DALK) och i nära kontakt medberörda myndigheter utarbeta ett samlat förslag till föriattningsreglering avbasregistret. Statskontoret avrapporteradc i augusti 1983regeringens uppdrag i form av en huvucistudierapport. Basregister över företagoch andra organisationer - förslag till system, organisation ochförfattningsreglering (Stkt. rapport 1983:81). Rapporten innehåller ettdetaljerat förslag till vilka företag och andra organisationer som bör ingå iett basregister, vilka uppgifter som registret bör innehålla saml huruppgifterna bör samlas in och spridas. Dessutom redovisas i rapporten förslaglill organisation och författningsreglering av basregistrel samt en plan förgenomförandet. Registret föreslås bli genomfört fr. o. m. den . Rapporten har underhösten 1983 remissbehandlats. Regeringen avser la ställning tillhur basregistret närmare skall utformas och regleras. 1 avvaktan på regeringensbeslut fortsätter arbetet med att utveckla system och organisation förbasregistrel. Detta arbete sker under ledning av SCB, som i prop. 1981/82: 118föreslås bli registeransvarig för basregistrel och ansvarig för spridning avbasregistrels uppgifter. 10 Utredning om de personaladministrativainformationssystemen Regeringen uppdrogijanuari 1981 åt statskontoret att tillsammans med statens löne- ochpensionsverk (SPV) och i kontakt med övriga berörda myndigheter utreda delsuppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m.fl. i fråga om depersonaladministrativa informationssystemen hos staten, dels behovet av förstatsförvaltningen gemensam personalstatistik, dels möjligheterna tilleffektivisering och kostnadssänkning av statens generella löneuträkningssystem(SLÖR). Frågan omuppgiftsfördelningen mellan berörda myndigheter m.fl. när det gäller depersonaladministrativa informationssystemen samt möjligheterna tilleffektivisering och kostnadssänkning av SLÖR har redovisats av statskontoretoch SPV i rapporten - effektivisering och uppgiftsfördelning (Stkt.rapport 1982:28). Möjligheterna att meduppgifter från SLÖR och andra statliga löneuträkningssystem tillgodose behovetav för förvaltningen gemensam personalstatistik har beskrivits i rapportenGemensam personalstatistik (Stkt. rapport : 17). Statskontoret och SPVföreslog vid redovisningen av uppdraget sammanfattningsvis att regeringen i ensärskild registerförordning om SLÖR och det personaladministrativainformationssystemet PI reglerar ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vadgäller de datorbaserade informationssystemen. Vidare föreslås att SPVfår-svara för fortsatta effektiviserande och kostnadssänkande åtgärderavseende SLÖR. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 29 Regeringen uppdrog iseptember 1982 åt SPV att inom ramen för tillgängliga resurser och i samrådmed statskontoret utreda verkets långsiktiga behov av datorstöd och motbakgrund härav genomföra en förstudie rörande verkets framtida datorkraftsstrukturoch driftsorganisation. SPV och statskontoret redovisade resultatet avutredningsarbetet i rapporten långsiktiga behov av datorkraft- en förstudie. SPV och statskontoret ansåg att det fortsatta arbetet bör avseen huvudstudie som innebär, att SPV under förutsättning av lönsamhet, eller ivart fall oförändrade kostnader, får egen datorutrustning förprogramutveckling, test och viss drift av SLÖR. SPV och statskontoret ansågvidare att i samband härmed möjligheterna att föra över pensionssystemen tillegen SPV-utrustning bör belysas ytterligare. Enligt SPV och statskontoret böräven sambandet mellan personaladministrativ och ekonomiadministrativinformationsbehandling i statsförvaltningen beaktas. Frågan om för- och eftersystem till SLÖR utreds av SPV. Ärendet bereds inomregeringskansliet. 11 Utredning om de ekonomiadministrativainformationssystemen ()har på uppdrag av regeringen utrett och lämnat förslag till en tekniskmodernisering av det statliga redovisningssystemet system S. Enligtförslaget skulle det moderniserade systemet genomföras i tre steg. Arbetet harföljt de uppgjorda planerna och RRV har hemställt om att få slutförakonstruktionen och genomförandet av förslaget. Regeringens ställningslagandehärtill redovisas i bilaga 15 under anslaget D 5. Regeringen har vidareuppdragit åt RRV att i ett långsiktigt perspektiv klargöra i vilkenutsträckning statliga myndigheter i sin ekonomiska redovisning bör använda ettgemensamt ADB-system av typ system S eller bör kunna medges att utveckla egnasådana system. Delta uppdrag förutsätts redovisas före utgången av . Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 30 III Förteckning över avgivna och planeradebetänlianden, rapporter etc. A.Avgivna betänkanden, rapporter etc. Särbarhelsberedningen (SÄRB) ()(DEU) Förslaglill älgärdsprogram för "datorn i skolan" (skrivelse) Synpunkterpä STUs ramprogram Inom det datatekniska området (skrivelse) kompletteringkomplettering Samordnaddatapolitik (Ds B 1981:20) RS-syslemel - En genomgäng och utfrågning 1981-11-l2(DsB 1981:21) Bredutbildning i datafrågor lill allmänheten - förslag till riktlinjer församhällets stöd (skrivelse) En beskrivning av ADB-personalen i (skrivelse-I- rapport) Teknikupphandlinginom dataområdet med offentliga sektorn som beställare (Ds C 1983; 8) Bredutbildning i datafrågor - redovisning av verksamheten budgetåret iy82/83 ochförslag om fortsatta insalser (rapport) Telemalik, kontorsautomation, elekironiska tjänster till individen (Ds C 1983: 13) Datorisering och arbete - Frågor all diskuterainför systemutveckling (Ds C 1983; 17) Katalog över utbildningsmaterial m. m. idatafrågor (Ds C 1983; 19) Personregister-Datorer-Integritet.Översyn av datalagen (SOU 1978:54) Förf'attningsregleringav SPAR m. m. (Ds Ju 1979: 19) Offentlighetsprincipen och ADB. Insyn i -tillgäng lill information hos myndigheterna (SOU 1980: 31) Tillstånd och tillsyn enligl datalagen (Ds Ju 1981:15 och16) Nya avgifter för datainspektionens verksamhet(Ds Ju 1981:23) Handlingsplanför arbetet (Ds Fö 1981:17) SBA-projekl (SÄRB rapport 1983:1)SBA-utveckling(SÅRB rapport 1983:2) Undanförsel och förstöring av ADB-register(Ds Fö 1983; 8; SÅRB rapport : 3) SBA-start (1983:4)SBA-beroende(SÄRB rapport 1983:5) SBA-system (SÅRB rapport : 6)SBA-scenario (SÄRB rapport 1983:7) SBA-plan (SÄRB rapport 1983:8) (SÅRB rapport 1983:9) SBA-nyckelpersonal (SÄRB rapport ; 10) SBA-revision(SÄRB rapport ; 11) Nyckelpersonal i datordriften (SÄRB rapport 1983:12)Forskning om datateknikens användning - förslag till ett samlatforskningsprogram (FRN rapport 82; 16) Bankernas datorisering (rapport) Industrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö(SOU 1981:17) Bankdatorisering i 80-talsperspektiv (Ds A 1981; 13)Datoriseringen i försäkringsbranschen (Ds A 1981:14) Konlorsaulomalion istatsförvaltningen (Ds A 1981; 15) Kontorens datorisering - effekter på,sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981; 16) Bättre eller sämre med datorer? 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 31 Bra affärer med datorer? (Ds A 1982: 7) juni -82 Datoriseringen i små och medelstora förelag (DsA okt. Effekterav ny teknik på produktivitet, sysselsättning mars -83 och arbetstid (Ds A 1983:1) - tankar om industriarbetet i90-lalels maj -83 datorsamhälle (Akademilitteratur) ADB i kommuner och landsting - effekter päsyssel- juni -83 sättning och arbetsn\iljö (Ds A 1983; 5) Systemutvecklingsmodeller för brateknikanvändning aug. - om behovet av forskning och resullalspridning(Ds Kontorsautomation och kvinnors framlida arbels- sepl. marknad (Ds A 1983:9) Datorer och decentralisering (Ds A 1983:11) sepl. Datateknikoch handikappades arbetsliv - om möjlig- nov. heter positiv teknikanvändning (Ds A 1983:13) Data- och elektro- Betänkanden nikkommillén () Datateknik i industriproduktionen. Förslag till indu- aug.-81 stripolitiska åtgärder (SOU 1981: 59) Datateknik och industripolitik. Industri- ochforsk- mars -80 ningspolitiska program inom data- och elektronikomrädeti olika länder (SOU 1980:17) Datateknik i verkstadsindustrin. Datorstöddkonstruk- april -81 tions-och tillverkningsteknik (SOU 1981:10) Datatekniki processindustrin. Datorslödda produk- april-81 tions- ochprocesstyrsystem (SOU 1981:11) Övriga rapporter i bokform Industri- och forskningspolitiska program inomdata- maj -80 och elektronikomrädet. ,, , och (Ds 1 1980:7) Datateknik, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. -80 uppsatser sammanställda av data- ochelektronikkommittén. (Liber Föriag) Elektroniken i fabriken - hot eller hopp?Oktober sept.-81 1981 (Liber Föriag) The promotion of Robotics and CAD/inSweden. -81 Report from the Computers and Electronics Commission,>4inistry of Industry (Ds 1 1981: 26) I IthInternational Symposium on Indus- jan. -82 trial Robots, 7-9 Ociober1981, samt företagsbesök i (Ds 1 1981:29) -82 9- 12 1982 samt kommentarer till den franskasatsningen på robotteknik. Reserapport gemensamt utarbetad av Institutet förVerkstadsteknisk Forskning (IVF) och data- och elektronikkommitlén () (Ds 11982:9) Yrkeskunnande och upplärning i industriföretag.En maj -83 studie av rekryteringsproblem och möjligheter att lösa dem (Ds1 1983:3) Teknikspridningsprogram för industrirobotar och da- juni -83 torslödd produktionsteknik (Ds 1 1983:6) Reserapport gemensamtutarbetad av () och data- ochelektronikkommitlén () (Ds 1 1983:7) Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 32 Industripolitiken inom dala- ochelektronikområdet. -83 En jämförelse mellan och Sverige.Reserapport gemensamt utarbetad av statens industriverk (SIND) och data-och elektronikkommitlén () (Ds I 1983:8) Investering i industrirobotar - en studie avmotiv, okt. -83 beslutsunderlag och lönsamhet (Ds I 1983:9) Planering och styrning av ADB i industriföretag (Ds . -83 1983:10) Production and Use of Industrial Robots inSweden in sept. -83 1982. SkillStructures and in Manufacturing (Ds I 1983:11) Industrins dalorinvesteringar 1980-1982 (Ds 1 nov.-83 1983:28) Inveslmenls in Computers and ComputerControlled dec. -83 Machinery in . 1980- 1982 by . Computers andElectronics Commission. (Ds 1 1983:29) Övriga rapporter) stencil Trends in Ihe Developmenl of NumericallyControlled juni -80 Robots in . Reserapport från fjärde internationellakonferensen sept. -80 om produktionsteknik. , augusti 1980.F.ntwicklungstendenz bei NC-Werkzeugmaschinen und Industrierobotern in . Sårtryck ur Zeilschrift fur induslrielleFertigung. The Swedish Computer and - nov.-80 Struclure and Policies. La CFAO suédoise; un moyen essentiel pourraiiona- okt. -81 liser la production dans les Industries mécaniques. Automation in Manufacturing: Elfects onProducli- mars -82 viiy, Employment and Worklife. Paper presented al , Plant. Stockholm.March 30-31, 1982. Conference maj -82 Paper presented al , Strulford-upon-Avon. in demCAD/ okt. -82 CAM-Systemen. Konferenspapper för publicering, oktober1982. The Diffusion of Industrial Robots in Sweden.Confe- jan. -83 rence paper presented al IFAC;s symposium on Real TimeDigital Control Applications. Me.xico, , 1983. Förslag tillåtgärder för all främja inhemsk produklion och spridning av daiorslöddprodukiionsleknik. , PM I, . Förslag av lillingenjörsutbildning för personer med praktisk erfarenhet av industriellt arbete. () Komponenter ochutbildning (SIND 1979; 6) produkter (SIND 1980:20) Den mindre elektronikindustrin (SIND 1981:1) Utvecklingsmöjligheter och utvecklingskrav till1990 - en sammanfattande rapport (SIND 1981; 5) Fordonselektronik (SIND 1981:6) dec.-81 Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor mars -82 juli-82 nov. Kommunikaiionselektronik (SIND 1982; 1) Konsumenieleklronik(SlND 1982:11)