prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Paragrafenöverensstämmer med vad som gäller enligt 28 § JP. Bestämmelsernai förevarande paragraf tar sikte på äldre inteckningar med hög ränta där entillämpning av 2 kap. 5 § lagen om företagshypotek skulle leda till attinteckningssäkerhetens värde minskar. 1983/84:128 93 kanminskningen ha en sådan betydelse för inteckningsborgnären att han -omfordringens förfallodag inträffar efter utgången av och 10 § alltsåinte är tillämplig - bör ha rätt atl säga upp sin fordran till betalning iförtid. Förevarande paragraf ger honom under vissa förutsättningar en sådanrätt. Paragrafenkommer att sakna betydelse efter utgången av , eftersom den förtidauppsägningen inte får ske senare än atl liden för atl fullgöra betalningeninfaller (se om 28 § JP prop. 1970:145 s. 135 och 412). 12 §Denna lag utgör inte hinder för en borgenär att göra gällande per sonligt betalningsansvar på grand av en inteckningshandling. (Jfrpunkt 16 i utredningens förslag.) Paragrafen,som överensstämmer med 29 § JP, innebär att övergången till ny lag inteinverkar på del personliga betalningsansvar som kan vara förenat med eninteckningshandling som har tillkommit före ikraftträdandet av den nya lagen(se även 8 § promulgationslagen). 13 §Om en företagsinteckning har beviljats eller sökts före ikraftträdan det av lagen (1984:000) om företagshypotek och inteckningen är begränsad till näringsverksamhet inom ett eller flera län eller inom en eller flera kommuner (regional inteckning), tillämpas 3 § första stycket och 32 § första slyckel lagen (1966:454) om företagsinleckning när det gäller att bestämma inteckningens giltighetsområde. Därvid beaktas inte sådana ändringar i indelning eller länsindelning som sker efter ikraftträdandet av lagen om företagshypotek. (Jfrpunkl 17 i utredningens förslag). Övergångsbestämmelsernai förevarande och närmast följande paragrafer skall ses mol bakgrunden attlagen om företagshypotek i princip endast tillåter riksinteckningar och atlmöjligheten till regionala inteckningar avskaffas (se härom avsnitt 2.3 i denallmänna motiveringen saml 3 kap. I § lagen om företagshypotek). ville tillåta kommunala inteckningar (men inte länsinteckningar)har övergångsbestämmelserna fåu en utformning som avviker från vad utredningenföreslagit. Förnäringsidkaren kan det vara av intresse att en regional inteckning inte vidikraftträdandet av lagen om företagshypotek utsträcks till hela landet. Medutgångspunkt i gällande rält kan nämligen näringsidkaren ha utfästsig att hålla ett visst område gravationsfritt eller räknat med en sådangravationsfrihet inför en förestående försäljning. Denna synpunkt får särskildtyngd med hänsyn till att del skulle kunna bli fråga om alt utvidgainteckningens gilitighelsområde från en enda kommun till hela landet. I förstameningen föreskrivs därför att äldre bestämmelser fortfarande skall tillämpasnär det gäller att bestämma äldre inteckningars geografiska gihighetsområde.Äldre regionala inteckningar övergår alltså inte Prop.1983/84:128 94 utanvidare till atl bli riksinteckningar (se vidare 14 § promulgationslagen). Avpraktiska skäl innehåller andra meningen en bestämmelse som innebär attindelningsändringar som sker efter ikraftträdandet av lagen om företagshypotekinte skall beaktas vid tillämpningen av 32 § första stycket FL. Punkt18 i utredningens förslag till övergångsbestämmelser har inle fått någonmotsvarighet. Den anknyter till vissa av utredningen föreslagna bestämmelser omkommunala indelningsändringar som inle fått någon motsvarighet i mitt förslag,eftersom detta inte fillåter regionala inteckningar. 14 §En regional inteckning, som har beviljats eller sökts före ikraftträ dandet av lagen (1984:000) om företagshypotek, får på ansökan av närings idkaren utsträckas atl gälla i hela landet. Om en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i lagen om företagshypotek angående ansökan om inteckning. Av 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om företagshy potek följer alt utsträckning inte får ske så alt inteckningen i fråga om den intecknade verksamhetens art eller giltighetsområdel avviker från en an nan inteckning som är beviljad eller sökt i samma verksamhet. (Paragrafensaknar motsvarighet i utredningens förslag.) Jaghänvisar till vad som anförts vid 13 § om äldre regionala företagsinteckningar(se även avsnitt 2.3 i den allmänna motiveringen). Enligt förevarande paragrafkrävs det en ansökan av näringsidkaren för atl sådana inteckningar skall bliriksinteckningar enligt den nya lagen. Den s.k. kongruensprincipen skallupprätthållas (se 3 kap. 2§ tredje stycket lagen om företagshypotek).Utsträckning får alltså inte ske om det finns flera regionala inteckningar med olikagillighelsområden, såvida de inle avser verksamhet av hell skilda slag. Avkongruensprincipen följer vidare atl nyinteckning inte får ske så länge detfinns regionala inteckningar i verksamheten (se dock 15§). I motiven till 4§har behandlats frågan om kontroll av inteckningars giltighetsområde vidöverföringen till det nya företagsinteckningsregistret. Enligt4 kap. 14 § lagen om företagshypotek krävs för utsträckning medgivande avföretagshypoteksbrevets innehavare. Enligt min mening saknas det anledning atti förevarande situation kräva motsvarande medgivande. Det är inte hellernödvändigt att inteckningshandlingen ges in (jfr 4 kap. 19 § lagen omföretagshypotek). Någotsärskilt bevis om en inteckningsåtgärd enligt förevarande paragraf behöver inteutfärdas. Om den äldre inteckningshandlingen ges in, möter det emellertid ingethinder mol att elt nytt hypoteksbrev utfärdas. 15 §Vid prövningen av ansökningar om inteckning skall - vid tillämp ningen av 3 kap. 2§ tredje stycket lagen (1984:000) om företagshypotek i vad avser giltighetsområdel - inte förrän efter utgången av hänsyn tas till regionala inteckningar, som har beviljats eller sökts före ikraftträ- Prop.1983/84:128 95 dandetav lagen om företagshypotek. Vad nu sagts gäller dock inte sådana regionalainteckningar som kan utsträckas enligt 14 §. (Paragrafensaknar motsvarighet i utredningens förslag.) I14 § behandlas regionala inteckningar som har samma giltighetsområde eller som- om de har olika gilfighetsområden - avser verksamhet av helt skilda slag,dvs. inteckningar som kan utsträckas till riksinteckningar utan några problem.Somjag har anfört vid 14 § är det vidare en förutsättning för nyinteckning attdet inte finns äldre regionala inteckningar. Kongmens-principen kräver att deutsträckts till riksinteckningar innan en ny inteckning får meddelas i sammaverksamhet. Förevarandeparagraf tar sikte på det fallet att de regionala inteckningarna i ett visstslags verksamhet avser olika geografiska områden. Det är då inte möjligt atttillämpa beslämmelserna i 14§ om utsträckning utan det behövs eninteckningssanering av typ dödning nyinteckning. Sådana åtgärder fömtsätlermedverkan av inleckningshavarna. Om man här till-lämpar kongraensprincipenfullt ut, kan en inteckningshavare genom att vägra att medverka till eninteckningssanering göra det omöjligt för näringsidkaren att ta ut nyariksinteckningar. För alt undgå denna betydande olägenhet bör man enligt minmening övergångsvis lätta på kongruenskravet. Förevarandeparagraf innebär alt man fram fill (jfr 62 § JP) bortser från regionalainteckningar som gäller samma slags verksamhet i ohka geografiska områden.Under denna övergångstid kan alltså nya riksinteckningar tas ut oavsettförekomsten av sådana regionala inteckningar. Efter utgången av övergångstidenblir det däremot möjligt att ta ut ytterligare riksinleckningar först sedanännu kvarstående regionala inteckningar antingen dödals eller också, efterdödning av vissa inteckningar, utsträckts till att gälla i hela landet. Lättnadernai kongraenskravel enligt förevarande paragraf avser endast nyinteckning ochalltså inte andra inskrivningsärenden. 16§ Om ett skepp vid ikraftträdandet av lagen (1984:000) om företagshypotekomfattas av en företagsinleckning enligt punkt 2 övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:1067) om ändring i lagen (1966:454) om företagsinleckning, skallskeppet omfattas av ett företagshypotek på grund av inteckningen. (Jfrpunkten 8 i utredningens förslag.) Enligt2 kap. 1 § andra stycket 2 lagen om företagshypotek omfattas inte skepp avföretagshypotek. Delta överensstämmer med gällande räll (se 4§ första stycket 1FL). Enligtden övergångsbestämmelse som anges i förevarande paragraf kan emellertid ettskepp undantagsvis omfattas av en företagsinleckning. Om så fortfarande ärfallet när lagen om företagshypotek träder i kraft, skall skeppet enligtförevarande paragraf omfattas av företagshypotek enligt den nya lagen. 1983/84:128 96 Avgrunderna för 3 kap. 2§ tredje stycket lagen om företagshypotek följer att ettskepp i det fall som avses här kommer att omfattas av företagshypotek även pågrand av inteckningar som söks efter det att lagen om företagshypotek har trätti kraft (se prop. 1973:42 s. 609). 17§ En båt omfattas inte av företagshypotek så länge båten är upptagen iskeppsregistret enligt punkt 5 övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064)om.ändring i sjölagen (1891:35 s. 1). (Jfrpunkten 9 i utredningens förslag.) Tidigarekunde vissa mindre fartyg (båtar) intecknas för fordran enligt lagen (1901:26s. 1) om inteckning i fartyg (lagen upphävd genom SFS 1973:1064). En båt sombesvärades av en farlygsinteckning skulle tas upp i skeppsregistret. Enligtpunkt 3 övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1067) om ändring i FL omfattasinte en sådan båt av en företagsinteckning. Förevarande paragraf innebär attdenna ordning kommer att gälla även i fortsättningen. Om båten avförs urskeppsregistret, kommer den därefter alt kunna omfaltas av företagshypotek. 4.3Förslaget till lag om ändring i jordabalken Tillfastighet som helt eller delvis är inrättad för industriell verksamhet hör,utöver vad som följer av 1 och 2§§, maskiner och annan utrustning som tillförtsfastigheten för att användas i verksamheten huvudsakligen på denna. Sådanegendom hör dock inte till fastigheten, om ägaren har avgetl förklaring häromoch förklaringen är inskriven i fastighetsboken enligt 24 kap. Fordon,kontorsutrastning och handverktyg hör inle i något fall till fastigheten. Somframgår av den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.7) föreslår jag alt delinförs inskrivningsrätlsliga regler som gör del möjligt för en fastighetsägaredels att rättsligt skilja en fastighet från dess industrifillbehör, dels atträttsligt återförena fasligheten med sådan egendom. Detnya inskrivningsrättsliga institutet kommer att regleras i ett nyll 24 kapiteli JB. Förevarande paragraf innehåller emellertid huvudregeln om attindustritillbehören hör till fastigheten. Paragrafen har därför kompletteratsmed en bestämmelse som anger atl huvudregeln inte gäller, om fastighetsägarenhar avgett en förklaring att industritillbehören inte skall höra tillfastigheten och denna förklaring har skrivits in i fastighetsboken. Rättsverkanav alt fastighetsägaren låter skriva in en förklaring som avses i andrameningen blir att all hans rörelseegendom av industritillbehörs karaktäromedelbart rätlsligen skiljs från fastigheten och förvandlas till lös egendom.Rättsverkan blir också den att fastigheten tills vidare inte kan tillförasnågon ny utmstning av industritillbehörs karaktär på så sätt Prop.1983/84:128 97 attutrustningen blir tillbehör till fasligheten enligt paragrafens första mening.All befintlig och framtida rörelseegendom på fastigheten som varit eller skulleha kommit att bli tillbehör till denna, om inskrivningen inle hade kommitemellan, blir alltså disponibel att utnyttja som kreditsäkerhet för sig. Befintligoch framtida lös egendom av industritillbehörs karaktär kan på nytt i rättsligbemärkelse förenas med fastigheten, om inskrivningen avförs ur faslighelsboken(se 24 kap. 2 §). Inskrivningensrättsverkan inträder vid utgången av den inskrivningsdag på vilkeninskrivningen beviljas. På motsvarande sätt kommer verkan av att en beviljadinskrivning avförs att inträda i och med utgången av den inskrivningsdag påvilken inskrivningen har avförts. Iprincip gäller enligt 19 kap. 16 § JB alt en inskrivning saknar betydelse fördet materiella rättsläget. Det innebär att en inskrivning av en förklaring omindustritillbehör eller ett avförande av en sådan inskrivning kan angripasäven efler besvärstidens utgång, om exempelvis en kreditgivare som inle hörts iinskrivningsärendel gör gällande att åtgärden har kränkt hans rält. Föremålsom nylljanderättshavare eller eljest annan än fastighetsägaren tillförtfasligheten hör ej till denna, om icke föremålet och fasfigheten kommit i sammeägares hand. Delsamma gäller i fråga om föremål som enligt 3 § kan höra tillfastigheten och tillförts denna av fastighetsägaren utan alt han ägdeföremålet. Har fastighetsägaren tillfört fastigheten föremål som enligt 3 §kan höra till fastigheten och som han förvärvat under villkor att överlåtarenhar rätt att återtaga föremålet om förvärvaren åsidosätter vad som åliggerhonom enligt överlåtelseavtalet, hör föremålet icke fill fastigheten så längevillkoret gäller. Omfattasföremål, som tillförts fastighet av annan än fastighetsägaren, avföretagshypotek och har föremålet och fastigheten kommit i samme ägares handgenom att fastighetsägaren förvärvat verksamheten eller näringsidkarenförvärvat fastigheten, hör föremålet likväl icke till fastigheten, om det ickeupphört att omfattas, av hypoteket eller, i del fall näringsidkaren förvärvatfastigheten, om icke förflutit från det han sökt lagfart på sittfång. Har inieckningsborgenären före utgången av angivna tid väckt talan ombetalning och anmält detta till inskrivningsmyndigheten för det område därfastigheten ligger, hör föremålet ej till fasligheten, om icke två månaderförflutit från det talan avgjorts genom dom eller beslut som vunnit laga kraft. Ändringarnai paragrafens andra stycke är redaktionella och föranledda av densäkerhetsrättsliga konstruktionen och terminologin i lagen om företagshypotek. 7 1983/84. 1983/84:128 98 Inskrivning av förklaring om tillbehör till industrifastighet Deinskrivningsrättsliga reglerna om tillbehör till industrifastighet har tagitsin i ett nytt 24 kapitel i JB. 1§ En fastighetsägare har rätt att ansöka om inskrivning i fastighetsboken avförklaring som avses i 2 kap. 3 §. Som fastighetsägare anses i detta kapitelden för vilken lagfart senast är sökt. Ansökningen skall göras skriftligen.Ansökningen skall avslås, om 1. kravetpå skriftlig form inte har iakttagits, 2. ansökan om lagfart för sökanden är vilandeförklaradoch inskrivningsansökningen inte har medgivits av den som har lagfart, 3. en eller flera inteckningar gäller i fastighetenoch varje borgenär för vars fordran pantbrev på gmnd av sådan inteckning utgörsäkerhet inte med ingivande av pantbrevet har medgivk ansökningen, 4. fastigheten har frångått sökanden på gmnd avexekutiv försäljning eller genom expropriation eller liknande tvångsförvärv, 5. sökanden är i konkurs eller försätts i konkurs dendag då inskrivningen söks samt fastigheten hör till konkursboet, 6. fastigheten eller en del därav är utmätt ellerutmäts den dag då inskrivningen söks och kronofogdemyndigheten inte harmedgivit ansökningen, 7. fastigheten eller en del därav har tagits i anspråkgenom betalningssäkring eller tas i anspråk den dag då inskrivningen söks ochkronofogdemyndigheten inte har medgivit ansökningen, 8. fastigheten eller en del därav är belagd medkvarstad eller beläggs med kvarstad den dag då inskrivningen söks ochkronofogdemyndigheten inte har medgivit ansökningen. Omett ärende angående lagfart för sökanden har skjutits , skall behandlingen av inskrivningsansökningen skjutas upp tillsamma dag. Enligtförsta stycket har en fastighetsägare rätl att söka inskrivning fasfighetsbokenav en förklaring varigenom han vill skilja befinfiiga och framtidaindustrifillbehör från sin fastighet. Som fastighetsägare anses förevarandekapitel (jfr 22 kap. 1 § JB) den för vilken lagfart senast är sökt Ansökningenskall göras skriftligen. Någon kontroll från inskrivningsmyn dighetens sida attdet verkligen finns industritillbehör på fastigheten kom mer givetvis inte ifråga. Iandra stycket finns en uppräkning i åtta punkter av de fall då en ansökan ominskrivning skall avslås. Andrapunkten behandlar del fallet att sökandens ansökan om lagfart ärvilandeförklarad. Liksom när det gäller en inteckningsansökan beaktas här debakomvarande ägarförhållandena på så sätt att inskrivningen kräver samtycke avden som alltjämt har lagfart på fastigheten. Om sådant samtycke saknas, skallansökningen avslås. I motsats till vad som gäller i fråga om ansökan ominteckning (se 22 kap. 4 § JB) skall ansökningen alhså inte förklaras vilande.Det föreligger enligt min mening inte något behov av vilandeförklaring. 1983/84:128 99 Föratt befintliga säkerhetsinnehavare inte skall riskera att drabbas av förlusterbör, som jag har framhållit i den allmänna mofiveringen (se avsnitt 2.7),samfiiga innehavare av pantbrev i en fastighet lämna sitt medgivande för attindustritillbehören skall kunna skiljas från fastigheten genom eninskrivningsåtgärd enligt förevarande paragraf. Detta gmndlägganderättssäkerhetskrav tillgodoses genom bestämmelsen i tredje punkten. Uppenbarligenbör en person inte få disponera över en fastighet som ägare, om fastigheten harfrångått honom på gmnd av exekutiv föärsäljning eller genom expropriation ellerliknande tvångsförvärv. I ett sådant fall skall därför enligt fiärde punkten inskrivningsansökningenavslås (jfr 22 kap. 3 § första stycket Qärde punkten JB). Femte-åttondepunkterna motsvarar vad som enligt 22 kap. 3§ första stycket femte och sjättepunktema gäller i fråga om ansökan om inteckning. En ansökan om inskrivningskall alltså i princip avslås, om fastigheten eller en andel av den hardragits in i en general- eller specialexekution. Är det fråga om konkurs skulleen inskrivning kunna förrycka borgenärernas inbördes företrädesrätt. Är detfråga om utmätning, betalningssäkring eller kvarstad skulle inskrivningen kunnaäventyra en borgenärs rätt genom den effekt inskrivningen får på fastighetensförmögenhetsvärde. Ivissa fall kan det emellertid vara till nytta för en borgenär att rörelseegendomoch fastighet skiljs åt genom inskrivning, nämligen om gäldenären därigenomlättare kan skaffa medel till att betala borgenären. På motsvarande sätt som ifråga om inteckning tillåts därför inskrivning utan hinder av de förhållandensom anges i sjätte-åttonde punkterna, om kronofogdemyndigheten har medgivitansökningen. Däremothar jag inte funnit skäl att, som utredningen har föreslagit men i motsats tillvad som gäller inom fastighetsinskrivningsrätten, göra det möjligl för enfastighetsägare i konkurs att med konkursförvaharens medgivande erhållainskrivning enligt förevarande paragraf. Den av utredningen föreslagnaordningen skulle enligt min mening inte leda till några påtagliga, praktiskafördelar som kunde motivera ett avsteg från vad som gäller inomfastighetsinskrivningsrätten. En inskrivning får därför inte under någraförhållanden äga ram, om fastighetsägaren är i konkurs eller försätts i konkursden dag då inskrivningen söks samt fasligheten hör till konkursboet. Bestämmelseni tredje stycket om uppskov med behandlingen av en inskrivningsansökanöverensstämmer med vad som gäller angående ansökan om inteckning (se 22 kap. 3§ andra stycket). 2§ En inskrivning av förklaring som avses i 2 kap. 3 § skall avföras påansökan av fastighetsägaren. Ansökan skall göras skriftligen. 1fråga om ansökningen gäller 1 § andra och tredje styckena. I stället för vadsom föreskrivs i 1 § andra stycket 3 gäller dock att ansökningen skall avslås,om inte varje borgenär som har företagshypotek i fastighetsägarens 1983/84:128 100 näringsverksamhetmed ingivande av företagshypoteksbrevet har medgivit ansökningen. Sådantmedgivande behövs inte, om fastighetsägaren visar atl åtgärden att avförainskrivningen endast berör egendom som inte omfattas av företagshypoteket. Paragrafenreglerar fastighetsägarens rätt att låta avföra en inskrivning enligt 1 § urfastighetsboken. Åtgärden medför att befinfiig och framtida lös egendom avindustritillbehörs karaktär på nytt förenas med fastigheten i rättsligbemärkelse. Förutsättningarnaför att få en beviljad inskrivning avförd enligt förevarande paragraföverensstämmer i stort med vad som enligt 1 § krävs för att en inskrivningskall komma fill stånd. Fastighetsinteckningsborgenärens intresse vid en åtgärdenligt 1 § motsvaras emellertid här av intresset hosföretagsinteckningsborgenären. För att en inskrivning skall få avföras krävsföljaktligen medgivande av den eller de borgenärer som har företagshypotek ifastighetsägarens näringsverksamhet. Medgivandet är naturligtvis onödigt, omåtgärden att föra av inskrivningen endast berör egendom som inte omfattas avföretagshypoteket. Det kan t. ex. förhålla sig så att företagshypoteket enbartgäller i en näringsverksamhet av viss art, men den lösa egendom som berörs aven åtgärd enligt förevarande paragraf hör till någon annan art avnäringsverksamhet. 3§ Bestämmelserna i 1 och 2 §§ fillämpas också på tomträtt som har inskrivits.Därvid likställs inskrivning av tomträtt med lagfart. Paragrafenföreskriver, efter förebild i 22 kap. 15 §, att 1 och 2§§ skall tillämpas ocksåi fråga om inskriven tomträtt. Inskrivningsåtgärderenligt förevarande kapitel skall inom det inskrivningssystemet ske ifastighetsboken och tomträttsboken och inom fastighetsdatasystemet iinskrivningsregistret (se 3§ lagen om inskrivningsregister). Anteckningar omåtgärderna kan därvid enligt min mening lämpligen göras i inteckningsspalteneller, inom fastighetsdatasystemet, i avdelningen för anteckningar. Omen inskrivning enligt I § äger rum, bör samtliga pantbrev som gäller ifastigheten förses med en anteckning om inskrivningen eller också bytas ut molnya pantbrev varav ändringen framgår. I annat fall skulle blivande kreditgivarekunna vilseledas. Om inskrivningen avförs enligt 2§, bör fastighetsägaren ochvederbörande pantbrevsinnehavare ha rätt att få anteckningen om inskrivningenavförd även från pantbrevet. Närmarebestämmelser i nu angivna hänseenden kan meddelas av regeringen i särskildafillämpningsföreskrifter till det nya kapifiet. 4.4Förslaget till lag om ändring i konkurslagen I145 a och §§ har gjorts redaktionella ändringar med anledning avanpassningen i lagen om företagshypotek fill JB:s panträttskonstruktion. 1983/84:128 101 Jaghänvisar till vad som har anförts om förevarande paragrafer i specialmotiveringentill 4 kap. 21 § första stycket andra punkten lagen om företagshypotek. 4.5 Förslagettill lag om ändring i utsökningsbalken Enligt4 kap. 29 § andra stycket utsökningsbalken får en utmätningsgäl-denär pantsättaen företagsinteckning även sedan intecknad egendom har utmätts. Denna rätt kanvara av värde för gäldenären då det gäller att skaffa medel till att betalautmätningsfordringen. Å andra sidan kan utgivandet av en tidigare meddeladföretagsinteckning medföra att den förmånsrätt som utmätningssökanden harvunnit blir utan värde (jfr specialmotiveringen till 1 kap. 3§ lagen omföretagshypotek). 6 kap. 5§ utsökningsbalken ger kronofogdemyndigheten en rättatt ta i förvar en obelånad inteckningshandling som gäller i ulmätt skepp ellerluftfartyg eller i utmätta reservdelar till luftfartyg. Sedan handlingen hartagits i förvar får den inte pantförskrivas utan kronofogdemyndighetenstillstånd. Möjligheten alt ta i förvar och förhindra pantförskrivning avobelånade inleckningshandlingar utsträcks genom den föreslagna ändringen avförevarande paragraf till att avse även företagshypoteksbrev. Ett hypoteksbrevsom delvis är belånat och som alltså befinner sig i tredje mans besittning kantas om hand enligt bestämmelserna i 6 kap. 7 § utsökningsbalken. 13 § och 13 kap. 17 § Ändringarna är redaktionella. 4.6 Förslagettill lag om ändring i Ändringarnai 15 kap. 8 § är redaktionella. 4.7 Förslagettill lag om ändring i Åndringeni 21 kap. 3 § är redakfiondl. 4.8 Förslagettill lag om ändring i förmånsrättslagen Ändringarnai 5 § är redakfiondla.