prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — SAFhar bl.a. i skrivelser till regeringen hävdat, alt den nuvarande svenskundervisningslagengenom föreskriften om skyldighet för arbetsgivarna att betala lön underledigheten för svenskundervisning skulle slå i strid med socialastadga (artikel 19:5). Tanken är att arbetsgivarna avstår från alt anställainvandrare på grund av lagens bestämmelser och alt lagen därför ärdiskriminerande (jfr betänkande SOU 1981:86, s. 162). Jag ansermig inte ha anledning att här gä närmare in på denna fråga. Jag vill dockanmäla, all den inle blivit avgjord på något entydigt sätt inom ramen för dengranskning av konventionslill-lämpningen som ulförts av organ. 1alla händelser kommer enligt min mening saken atl föriora sin aktualilel med deförslag som jag nu lagl fram. Även i övrigt har frågorsom rör svenskundervisning för vuxna invandrare behandlats i skrivelser tillregeringen. Samtliga dessa skrivelser bör anses behandlade genom de framlagdaförslagen. Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl godkännade av mig förordade riktlinjerna för en förändring av svenskundervisningen förvuxna invandrare Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden lagtfram. Prop.1983/84:199 45 Sammanfattning av betänkande (SOU 1981:86)Svenskundervisning för vuxna invandrare Överväganden och förslag uppgift var att utarbeta ett program föråtgärder i syfte att underlätta för invandrare att genom särskild utbildning fågrundläggande färdigheter i svenska och kunskaper om svenskt samhäUs- ocharbetsliv. För alt kunna lägga fram ett sådant program har kommittén ienlighet med direktiven dels gjort en ingående kartläggning och analys avnuvarande former av svenskundervisning för vuxna, dels med utgångspunkt i.denna kartläggning och analys övervägt bl.a. mål, innehåll, omfattning,utbildningsbehov, huvudmannaskap och kostnader när det gäller den framtidasvenskundervisningen för invandrare. De invandrarpolitiska målen om jämlikhet, valfrihet ochsamverkan har varit en viktig utgångspunkt för kommittén. En annan har varitatt inte försämra villkoren för invandrare som omfattas avlagstadgade förmåner. En tredje utgångspunkt har varit att förbättra villkorenför sädana grupper som nästan helt står utanför möjligheter att få svenskundervisning,t.ex. Kommitténs slutsatser på grundval av kartläggningsarbeteivar följande: - Färdigheter isvenska och kunskaper om samhälle och arbetsliv spelar en betydande roll förinvandrarnas levnadsförhållanden. - Med nuvarandesvenskundervisningssystem nås inte alla grupper. Bristen på barntillsyn ochstudiefinansiering utgör studiehinder för mänga. - Genom att deltagamnderlagetär splittrat på många utbildningsanordnare i samma kommun blir studiegruppernaofta små och heterogent sammansatta. Gruppindelning efter förkunskaper,modersmål etc. är mycket svår atl genomföra. - Genom att ettgemensamt mål för svenskundervisningen saknas finns ingen anpassning avsvenskundervisningen till övrig vuxenutbildning. Del är svårt för en invandrareatt fortsätta sina studier eftersom påbyggnadskurser i svenska nästan heltsaknas. - Innehållet ioch omfattningen av den svenskundervisning som en invandrare kan få hos olika anordnarevarierar. Anordnarnas mål och resurser styr verksamheten och inte de faktiskabehoven. - Svenskundervisningenför invandrare är innehålls- och melodmässigt helt skild från svenska sommodersmål. Denna syn har ännu inte helt vunnit gehör hös myndigheterna. 1983/84:199 46 - Avsaknaden avresurser för lärarutbildning har bidragit liU atl resultaten av undervisningeninte är tillfredsställande. - Lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid svenskundervisning för invandrarehar inte fungerat tillfredsställande. Genom lagens konstruktion har staten lillslor del lagil över en kostnad som borde legal på arbetsgivare. Motiven för svenskundervisning kan enUgt kommitténsammanfattas i ett politiskt, ett samhäUsekonomiskt och ettpersonligt/individuellt motiv. Svenskundervisning är en förutsättning för attde invandrarpolitiska målen om jämlikhet, valfrihet och samverkan skall kunnaleda.till bällre förhållanden för invandrarna. Invandrarenskall ha principiell rätt till svenskundervisning. Del bör vara samhälletsskyldighet att erbjuda invandraren möjligheter alt lära sig svenska. Invandrarenbör också själv känna ett ansvar för att lära sig svenska. För alt markeradetta talar kommittén om principiell skyldighet att delta i svenskundervisning. Invandrarnautgör en mycket heterogen grupp. Orsaken till invandringen är olika för olikagrupper och den kulturella och utbildningsmässiga bakgrunden sktftar mellangrupperna. Både praktiska och psykologiska sludiehinder är vanliga blandinvandrare, särskilt bland dem som har kort skolutbildning.Svenskundervisningen måste anpassas till de myckel olikastudieförutsättningarna hos invandrarna. Principenbör vara all alla invandrare skatt erbjudas svenskundervisning på tikvärdiga vUlkor.För alt göra detta möjligt måste särskilda åtgärder vidtas för alt nå desvagare grupperna genom uppsökande verksamhet, ett särskilt studiestöd för sfi,ordnad barntillsyn och förbättrade metoder i undervisningen. Alla målgrupperbör få sin utbildning i etl enhetligt system. Kommittén föreslår dock altfinlandssvenskar, danskar och norrmän undantas från sfi. Det årliga utbildningsbehovet beräknades av kommittén medhänsyn till dåvarande nivå pä invandringen till ca 15000 nya invandrare. Ca2000 av de nya invandrarna bedömdes vara i behov av grundvux. Dessa bordeenligt kommittén få sin sfi-utbildning inom ramen för denna utbildning. Kommittén föreslår atl en ny utbildning sfi-utbildning -inrättas under enhetligt huvudmannaskap. Det övergripande målet för sfi-utbildningenskall fastställas av statsmakterna och utgöra riklmärke för samhällels insatseri fråga om svenskundervisning. Preciserade mål ges i en läroplan. Villkor föratt delta i sfi-utbildning bör vara kyrkobokföring. Undanlag bör medges förpersoner som sökt och väntar på uppehållsfillstånd. Dessa bör få delta i sfimedan de väntar. Målet för sfi-utbildningen skall vara atl ge aktiva och funktioneUaspråk- 1983/84:199 47 Den skaU förutom språkundervisning innehållasamhälls- och arbetslivsorientering samt studie- och yrkesorientering. Sfi-utbildningen skall omfatta indelade i tvåetapper om vardera . Den första etappen skall avse nybörjarundervisningoch anordnas efter invandringen. Den andra etappen kan fä olikainriktning beroende pä invandrarens fortsatta planer. Den kan t. ex. fä vissyrkesinriktning och varvas med arbete eller annan utbildning. Sfi-utbildningen förutsätter att invandrarna harmöjligheter att fortsätta sin språkundervisning på högre nivåer. Sådanutbildning bör.kunna anordnas på flera sätt, exempelvis som studiecirklar,kurser inom komvux och kurser inom AMU. Invandrarstuderande som planerar en högskoleutbildning börkunna fä fortsall svenskundervisning liUsammans med gäslsluderande inom högskolansram. Invandrare med en yrkesutbildning som är användbar i skall inom komvuxkunna fä en sådan päbyggnadsutbildning i svenska och annan kompletterandeutbildning att de kan arbeta inom sill yrke. Del gäller t.ex.sjukvårdspersonal. Uppsökande verksamhet och utbyggd information omsvenskundervisning är nödvändig för alt nä framför allt de korttidsutbildadeinvandrarna. Information om sfi-utbildningen skall ges i samband med attinvandraren fär uppehällstillsländ och blir kyrkobokförd. Utbildningsanordnarenskall ha ansvar för atl informationen når alla invandrare. Vid informationenbör bl.a. arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och invandrarorganisalionernamedverka. Den uppsökande verksamheten bör bl.a. kunna anordnas i samarbete medde fackliga organisationerna och invandrarorganisalionerna. Behovet av forskning kring svenska som främmande språk ärstort. Forskningen behöver dokumenteras sä alt resultaten når ut lill lärare m.fl. bör satsa mer pä språkprogram förinvandrare i radio och TV. Många av de momenl som ingår i sfi-utbildningen, t.ex. samhälls-och arbetslivsorienlerande momenl, är lämpliga att förmedla genomradio och TV. TV kan också ha rekryteringsuppgifter i samband med sfi. 3 Organisation och huvudmannaskap Enligt direktiven skulle kommittén pröva och redovisaolika alternativa lösningar av hur sfi-utbildningen bör kunna organiseras iframtiden. Kommittén redovisar fyra olika alternativ. - studieförbundsom ensam huvudman för sfi - statligt/regionalthuvudmannaskap för sfi - kommunallhuvudmannaskap för sfi I det sista alternativet redovisas fyra olika modeller. Deskiljer sig ät beträffande själva utbildningsanordnandel. 1983/84:199 48 DeoUka alternativen prövas mot de krav som ställs på organisationen. Kommitténhar funnit att det kommunala huvudmannaskapet bäst uppfyller dessa krav.Kommittén föreslår därför att kommunerna skall vara huvudmän för sfi-utbildningenoch att utbildningen organisatoriskt knyts till den på samma sätt som grundvux. Förden nya organisationen av sfi-utbildningen föreslås en särskild planeringsfunktioni kommunerna med uppgift alt svara för den övergripande planeringen. Skolledarorganisationenförutsätts bli samordnad med komvux och grundvux. Kommitténföreslär atl sfi-utbildningen organiseras utifrån s. k. sfi-om-råden. Ett sfi-områdeär ett regionalt samverkansområde för sfi- utbildningen av samma slag somelevområden i ungdomsskolan. Sfi-ulbildning får startas om det genomsniuligaantalet deltagare i grupperna i etl sfi-område är lägst 11. Därutöver föreslåsSÖ få möjligheter att efter ansökan få fördela vissa resurser för allmöjliggöra kursstart även i sfi-områden med mycket liten invandring. Utbildningenskall anordnas i tvä etapper om vardera och pågåkontinuerligt . Utbildningen skall därigenom kunna anpassastill de olika målgruppernas behov och till olika slag av annan vuxenutbildning. Enligtförslagen är det skolstyrelsen som beslutar om utbildningens uppläggning.Därigenom undviks en direkt koppling mellan arbetsplatsens och produktionensvillkor och sfi-utbildningen för anställda invandrare. Skolstyrelsen skallemellertid före beslut om sfi-utbildning samråda med arbetsgivare och fackligaorganisationer beträffande utbildningens uppläggning och organisation. Sfi-utbildningenoch grundvux får samma huvudman. Därigenom kan utbildningarna samordnas ochmålgrupperna bättre än nu särskiljas. Kommunernabör få kostnadsläckning för sfi-utbildningen. Det innebär alt kommunerna fårersättning ocksä för sädana kostnader som i andra kommunala utbildningar läcksav kommunala medel. Resurser föresläs för studie- och yrkesorientering, kurativainsatser, fackmannamedverkan och tolkning. Kommunernabör ocksä få statsbidrag för att täcka kostnaderna för undervisningslokaler. Deundervisningslokaler som studieförbund och AMU använder för sfi-utbildningenbör kunna hyras av kommunerna sä atl de nuvarande utbildningsanordnarna inlebehöver riskera aU få kvarstående kostnader för sina sfi-lokaler. Enenhetlig och sammanhållen grundläggande undervisning i svenska med samhälls-och arbelslivsorientering är en grund som alla invandrare bör ha för attdärefter vid behov kunna fortsätta med olika slag av påbyggnadsutbildning isvenska. Den föreslagna sfi-utbildningen bör därför inrymma alla grupper avinvandrare. De invandrare som får sin utbildning inom speciellaanordningar omfattas därför också av förslå- Prop.1983/84:199 49 Det gäller flyktingar, invandrarstuderande, utländsk medicinalper-sonaloch utländska sjömän. För atl kommunerna skall kunna nå alla och förmå dem atl dellai sfi-ulbildning föreslår kommittén särskilda resurser för information och uppsökandeverksamhet. 4 Studiestödsfrågor och barnomsorg Utgångspunkten är att invandrare skall beredas möjligheteratl della i sfi-utbildning på tillfredsställande ekonomiska villkor. En sådaneffekt uppnås enklast om alla deltagare får ell likvärdigt studiestöd sommedger att försörjningen tryggas . Kommittén kallarstudiestödet för sfi-penning. Berättigade till sfi-penning är kyrkobokfördainvandrare samt utländska sjömän som är anställda på svenska fartyg och finska s.k. gränsbor som bor i men stadigvarande arbetar i . Sfi-penningen föresläs utgå enligt följande kriterier: - Anställdainvandrare får sfi-penning motsvarande den aktuella timlönen för varjeundervisningstimme som de är lediga från arbetet och därmed förlorararbetsinkomst. Sfi-penning motsvarande lön skall vara ATP-grundande,semesterlönegrundande och skattepliktig. Den skall även kunna utgä för bl.a.viss restid. sfi-penning utgår sänks inte heller densjukpenninggrundande inkomsten. - Till dem som ärmellan 18 och och saknar anställning utgår en sfi-penning motsvarande 33kr. Även till anställda utgår . om deinte är lediga från arbetet och föriorar arbetsinkomsl under sfi-utbildningen. Sfi-penningenär skattepliktig och ATP-grundande. Den föreslås utgå även under sjukfrånvaro. - Till ungdomarmellan 16 och och till invandrare utgår en sfi-penningmotsvarande . som etl stimulansbidrag. Även denna sfi-penningär skattepliktig, ATP-grundande och kan utgå under sjukfrånvaro. Rätlen till sfi-penning prövas av skolstyrelsen medanutbetalningen sker genom efter närvarorapportering från utbildningsanordnaren.Försäkringskassan registrerar det antal undervisningstimmar för vilka sfi-penningutgått. SÖ:s SFI-regisler överförs till . En förutsättning för de flesta hemarbetande kvinnorsdellagande i utbildning är att barnomsorgen ordnas på elt tillfredsställandesätt. Kommittén föreslär därför atl kommunerna fär statsbidrag för kostnaderutöver vad som täcks av en skälig föräldraavgift för särskild barnomsorg isamband med att föräldrar deltar i sfi-utbildning. Barnomsorgen bör omfattasådana barn som inte omfattas av kommunernas skyldighet enligt barnomsorgslagenalt ordna barnomsorgen i annan ordning. Kommittén föreslär att 4 Riksdagen1983/84. 1983/84:199 50 kommunerna för dessa barn får ell statsbidrag om högst19600 kr. per barn och år, vilket motsvarade del årliga statsbidraget till en daghemsplals1980. Kommittén har enligt direkfiven utrett frågor kringtillgången på och behovet av lärare med lämplig utbildning för undervisningen isfi. Kommitténs förslag utgår ifrån att behovet av lärare förden nya utbildningen i första hand bör tillgodoses genom att de cirkeUedareoch lärare som är och varit verksamma inom den hittillsvarande sfi-utbildningenbereds möjlighet atl fortsätta inom den nya organisationen. För att möjliggöradetta anges olika förslag till lösningar. Dessa bygger på framför allt tväförutsättningar a) att det finns tjänster där bl.a. ämnel svenska som främmandespråk ingår i behörigheten b) att en reguljär läramtbildning i svenska somfrämmande språk med samhälls- och arbetslivsorientering inrättas inomhögskolan. Kommitténs förslag kan preciseras på följande sätt; - Lärarutbildningi svenska som främmande språk med samhälls- och arbetslivsorientering börfinnas inom gmndutbildningen för lärare. Utbildning i detta ämne bör införaspå den språkvetenskapliga ämneslärarlinjen. Utbildningen bör omfatta 60 poäng. - Förslaget fömlsälterregler om ämneskombinationer och behörighetsvillkor för adjunktsljänst inom komvuxsamt gmndskolans högstadium/ gymnasieskolan och eventuellt grundvux. - Kompletterande ämnesteoreliskoch praktisk-pedagogisk utbildning bör inrättas som siktar mot atl ge nuverksamma lärare full behörighet de tjänster som föresläs bli inrättade. - Fortbildningbör ges dessa lärargrupper i samma ordning och enligt samma regler som gällerför övriga lärarkategorier, 6 Finansiering och genomförande Kommittén bedömde att förslagen skulle kunna finansierasinom ramen för de existerande statliga kostnaderna för sfi samt genom enhöjning av arbetsgivaravgiften . Kommittén räknade intemed någon finansiering av sfi-utbildningen. Förslagel om ny sfi-ulbildning borde enligt kommitténträda i kraft . Kommittén föreslog en ny lag som ger arbetstagare rätttill ledighet för svenskundervisning. Lagen ersätter lag om rätt tillledighet och lön för sådan undervisning. Som en följd av alt undervisningenföresläs bli 1983/84:199 51 finansieradmed bidrag invandraren i form av sfi-penning kan de tidigare reglerna omlön utmönstras. Rätlen till ledighet knyts direkt lill invandrarens rätt till sfi-penning.Enligl förslaget skall det åligga arbetsgivaren att medverka till alt kommunenkan lämna information om utbildningen på arbetsplatsen. Kommitténvar oenig i flera frågor, varav de viktigaste var följande. Ién borgerlig reservation avstyrktes förslagel om en höjning av arbetsgivaravgiftenoch förordades en undervisning om 500 i stället . Ordförandenförordade i en reservation en ökning av arbetsgivaravgiften med endast 0,03procentenheter. socialdemokratisk reservation förordades alt sfi i första hand bör vara attbetrakta som en anordning för mottagande av nya invandrare, och bör ha näraanknytning lill arbetslivet. Förslaget om kommunalt huvudmannaskap avstyrktestill förmän för en lösning med statligt huvudmannaskap med utgångspunkt frånnuvarande sfi-resurser i arbetsmarknadsutbildningen. Prop.1983/84:199 52 Sammanställning av remissyttranden över betänkanden(SOU 1981:86) Svenskundervisning för vuxna invandrare Överväganden ochförslag och (SOU 1981:87) Svenskundervisning för vuxna invandrare Kartläggning av nuläget betänkanden har remissbehandlats. Yttrandenhar avgetts av , (SoS),(), (), statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),centrala siudieslödsnämnden (CSN), (), arbelarskyddsslyrelsen(ASS), arbetsdomstolen, statens invandrarverk (), språk- och kulturarvsuiredningen(SKU) (U 1981:04), dis-krimineringsulredningen (A 1978:06), kommillén för arbelsmarknadsulbildningoch förelagsulbildning (KAFU) (A 1980:02), invandrarpolitiska kommittén (IPOK)(A 1980:04), . , (), i (LO),Centralorganisationen /SR, . (), (), , i . , , ,, , , , , , , ,, , , och kommuner, , , (),, , ,bildningsverksamhet (NBV), , Tjänstemännens bildningsverksamhel(TBV), i , Jugoslaviska riksförbundet.Turkiska riksförbundet. internationella föreningar för arbete samt . Till CSN:s yttrande har fogats yttranden från vuxenulbildningsnämn-dernai , , , och Norrbollens län. Till UHÄ:syttrande har fogats yltranden från följande universitet och högskolor:Stockholm, , , , , , , ,/, /, , , , samthögskolan för lärarutbildning i Slockholm. Till LO:s yllrande har fogats yltrandenfrän . Hotell- och RestauranganslälldasFörbund, Svenska Fabriksar-belareförbundel. , Svenska Skogsarbetareförbundel, Svenska Träinduslriarbelareförbundel,Svenska Gmvinduslriarbelareförbundel och Svenska Musikerförbundei. 1983/84:199 53 Därjämtehar yttranden inkommit från , ,, au-diologiska avdelningenvid . iStockholm, lärarna inom vid i och vissalärare vid AMU-center i . Kommitténshuvudsakliga uppgift var att kartlägga de hittillsvarande formerna försvenskundervisning för vuxna invandrare och mot bakgmnd av en sådankartläggning utarbeta elt program för åtgärder i syfte att underlättainvandrarnas möjligheter atl genom särskild utbildning få grundläggandekunskaper i svenska och om svenskt samhälls- och arbetsliv. Direktivenförutsatte att kommitténs arbete inriktades mot att effektivisera svenskundervisningen,minska antalet huvudmän, anpassa svenskundervisningen fill övrigvuxenutbildning och öka möjligheterna till utbildning för eftersatta gmpper.Förändringarna skulle finansieras inom ramen för befintliga resurser inomsvenskundervisningens område. Enmajoritet av remissinstanserna framhåller att del är myckel angelägel att enreformering av svenskundervisningen nu sker. Så gör bl.a. , RRV, UHÅ, LO, 5AFoch . Flera remissinstanser pekar pä behovet av atl använda detillgängliga resurserna pä ell effeklivare säll och framhåller alt ensamordning mellan olika anordnare ger ekonomiska vinster. Många remissinstanserkonstaterar alt svenskundervisningen är en hörnsten i den svenskainvandrarpolitiken och att språkkunskaperna har en grundläggande betydelse förinvandrarna inom alla samhällets områden. AMS betonar att färdigheter i svenskaspråket och kunskaper om svenskt samhälle och arbetsliv spelar en avgöranderoll för invandrarnas levnadsförhållanden och atl svenskundervisningen därförmåste ses som ett grundläggande inslag i invandrarpolitiken. 5/V framhålleratt en av de viktigaste åtgärderna för atl la emot och introducera invandrarnai samhället utgörs av utbildning i det svenska språket och alt ambitionerna försvenskundervisningen måste vara höga. SoS betonar att språket ären av de viktigaste faktorerna när det gäller invandrarnas möjligheter attintegreras i det svenska samhället och att språkhandikappet i särskilt hög graddrabbar invandrarungdomar. De flesta remissinstanser anser att kommittén lagtfram elt bra underlag för ställningstaganden i huvudfrågorna när det gäller en sfi-reform. framhåller att frägan om huvudmannaskapet förutbildningen är den allra viktigaste och alt de övriga frågorna måsie lösas ufifrån.etl ställningstagande i denna fråga. LO anser atl kommiuéns förslag, om de genomförs,i flera avseenden är en tillfredsställande reformutveckling, men redovisar samlidigtett eget förslag i huvudmannafrågan. 1983/84:199 54 Kommittén har analyserat motiven för svenskundervisningför invandrare och sammanfattar dem i tre huvudmotiv: ett politiskt, eltsamhällsekonomiskt och elt personligt/individuellt. Kunskaper i svenska har,framhåller kommittén, avgörande betydelse för förverkligande av olika politiskamål vad gäller arbete och utbildning samt medverkan i samhällsarbete ochkulturliv. Flera remissinstanser har understrukit språkkunskapernas roll påarbetsmarknaden. 5/V framhåller att kraven pä svenskkunskaper ökar i takt medden tekniska utvecklingen inom arbetslivet. LO pekar på att mänga invandrare påden svenska arbetsmarknaden saknar kunskaper i svenska och därför inte kännertill arbetsskaderisker, anställningsvillkor, avtalsenliga rättigheter m. m. LOanser därför att alla invandrare bör ges svenskundervisning med samhälls- ocharbetslivsorientering före en anställning. Även ASS pekar pä attspråksvårigheter utgör en mycket stort hinder när det gäller att informera omrisker och väcka skyddsmedvetande hos invandrarna. AMS framhåller att detblivit allt svårare att placera även invandrare med en god yrkesutbildning frånhemlandet i arbete, om de inte har grundkunskaper i svenska språket. AMSkonstaterar vidare att styrelsen mot denna bakgmnd två gånger under de senasteåren hos regeringen hemställt om att få bevilja sfi inom AMU som förberedelseför en direkt arbetsplacering, dvs. utan efterföljande yrkesutbildning. SÖframhåller atl en effekfiv svenskundervisning ger samhällsekonomiska vinster.SÖ exemplifierar med att fler utbildnings- och arbetsmöjligheter då ståröppna, behovet av tolkservice minskar, och dyrbara studieavbrott förhindras.AMS understryker att arbetsförmedlingens insatser för invandrare kan förbättrasom alla invandrare fär bättre möjligheter atl lära sig svenska. Någraremissinstanser understryker språkkunskapernas stora betydelse för invandrarnasrelationer med omvärlden i stort. anser attrelationerna mellan svenskar och invandrare med säkerhet kan förbättrasavsevärt genom en höjning på bred front av invandrarnas svenskkunskaper. Örebrooch kommuner framför liknande tankar. kommun pekar på attutbildning och kunskaper från hemlandet underskattas på grund av bristandesvenskkunskaper, vilket kan leda till personliga tragedier och social utslagning.SKU anser att invandrare och majoritetsbefolkning har ett gemensamt intresse avalt invandrarna fär språkkunskaper genom att de därigenom gemensamt kan verkaför det demokratiska samhällets fortlevnad och vidareutveckling. En överväldigande majoritet av remissinstanserna anser atlsfi är en uppgift för samhället. IPOK anser alt det är synnerligen angelägetatt något samhällsorgan nu får ansvaret för att sfi-undervisning kommer tillstånd.