prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De kommunalainvesteringarna minskade 1981-1982, varvid byggnadsinvesteringarna, somutgör mer än fyra femtedelar av kommunernas investeringar, sjönk medanmaskininvesteringarna ökade (se tabell 7:7). Till grund för kalkylernaöver investeringsutvecklingen och 1984 ligger en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät bland primärkommuner och landsting samten enkät avseende vissa av de kommunägda företagen. ' Om inte Telefinansbrutits ur hade minskningen stannat vid . Vidarehar fr. o. m. börjat bokföra anskaffningen av telefonapparatersom kostnad i rörelsen vilket ger ett bortfall på 250-300 milj. kr./år iinvesteringsstatistiken. Om inte heller denna omläggning hade skett skulleutvecklingstalen för de statliga affärsverken blivit och -7%1984. - I detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bostäder och industri. Tabell 7:7 Kommunala investeringar 19821984 (exkl.bostäder och industri) myndigheter Landsting Övriga' Ärlig procentuell förändring. -10,2 -0,9 -3,2 -0,9 -6,7 -12,4 -0,9 -1,5 -0,3 -7,9 -5,6 -0,7 -3,0 -4,6 -7,4 ' Här ingår kommunalaföretag, församlingar m. m. industri och bostäder ingår däremot inte. Primärkommunernas ochlandstingens investeringar har mot bakgmnd av erfarenheterna fråntidigare enkäter justerats ned på maskinsidan. Maskininvesteringama beräknasdärmed ha minskat med . Inkl. de kommunägda företagensmaskininköp beräknas nedgången till . Byggnadsinvesteringarna inomprimärkommuner och landsting beräknas ha stigit med ca 1 1/. Även päbyggsidan verkar emellertid de kommunägda företagen neddragande pä utvecklingen1982- 1983 och inkl. dessaberäknas de kommunala bygginvesteringarna ha ökat med drygt 1/och de totala kommuninvesteringarna ha minskat . I tabell 7:8 redovisaskommunernas investeringsplaner omräknade till procentullvolymförändring med planerade och faktiska volymförändringar under någratidigare är. De av kommunerna angivna planerna omräknas till investeringsbeloppi fast prisnivå. 1984 har därvidkalkylerats till . Av tabellen framgår att mer betydande skillnader mellan planerad och faktisk volymförändring främst föreligger för åren 19781980 då förhållandevis stora överskattningar gjordes i oktoberplanema. Det kan noteras att planerna för var klart expansiva. Under hela den redovisade perioden är det endast 1977 som någon större planerad volymökning faktiskt realiserats. underskattades utvecklingen med ; i stället för en planerad volymminskning om anger föreliggande uppgifter en ökning . Det bedöms sannolikt att utvecklingen underskattas även 1984, om än i mindre utsträckning. Den planerade volymnedgängen har sålunda justerats upp med en procentenhet och investeringarna som omfat tas av enkäten bedöms därmed minska 1984. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 133 Tabell 7:8 Planerade' ochfaktiska förändringar i primärkommunernas och landstingskommunemas totala investeringar 19741984 Årlig procentuellförändring, priser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 föregående år -9 -1 -2 10 7 11 11 0-6-3-4 förändring -8 -2 -2 10 - 5 - 1 6 -1 -6 (I) (-3) Differens 1-10 0 -12 -12 -5 -1 O (4) (1) ' Planerna är beräknadesom kvoten mellan prognosårets enkätvärde och enkätårets utfall. Planerad volymförändring1983-1984 är beräknad utifrån en bedömning av 1983. Uppgifter inom parentes ärpreliminära eller prognoser. Till det med ledning avenkäten bedömda värdet för de kommunala investeringarna 1984 har lagtsberäknade effekter av de sysselsättningsskapande åtgärder som regeringenpresenterade . Det har inte ansetts troligt att kommunerna hunnitbeakta dessa i sina enkätsvar. Åtgärderna gäller bl.a. ökat staUigt stöd till allmänna samlingslokaler, till anskaffandeav lokaler för trossamfund och till byggande av s. k. statskommunala vägar. Deberäknas dämpa den väntade volymminskningen för de kommunala investeringarna1983-1984 med knappt en procentenhet. Efter beaktande av stimulansåtgärdernaseffekter väntas primärkommunernas investeringar minska med ochlandstingskommunernas investeringar bli totalt sett ungefär oförändrade 1984jämfört med . De kommunala företagensinvesteringar väntas mot bakgmnd av de enkätuppgifter som insamlats i oktoberför , renhållning och kommunala elverk utvecklassvagt. Sammantaget bedöms investeringarna inom kommunala företag och övrigakommunala verksamheter (dvs. församlingar m.m.) minska med mer än 5 %1983-1984, varvid byggnadsinvesteringarna väntas minska med medanmaskininvesteringarna förutses återhämtas och öka med efter enkraftig tillbakagång 1982-1983. För den förutsedda ökningen på maskinsidansvarar de kommunala elverken. De totala kommunalainvesteringarna exkl. bostäder och industri väntas därmed minska med 3 %1983-1984, varvid det kommunala byggandet fömtses minska med och dekommunala maskininköpen öka med . Den lageravvecklingsfasför den svenska ekonomin som inleddes fortgick i stark taktännu . Lagemeddragningen, som kom att uppgå till knappt 51/. Prop.1983/84:100 134 priser ökade till drygt 5 1/2 miljarder kr.för att intensifieras så att den då uppgick till nära 6 1/2miljarder kr. De samlade lagerstockarna har således sänktsmed 17 1/. De är betydligt mer än den ökning av lagren om ca 10miljarder kr. som kom attske under uppbyggnadsfasen . Inom resp. är kanman inte alltid återfinna den jämnhet i förloppet som ser ut att ha präglatlagemtvecklingen mellan respektive helår. t. ex. bromsadeslageravvecklingen kraftigt upp för att ånyo accelerera. Lageravvecklingen kom attsäsongrensat sett uppgå till något mer än 5 1/. Tredjekvartalet 1983 kom en ny uppbromsning; totalt kom lagren att bli i stort settoförändrade. Av allt att döma har dock lageravtappningen fortsatt så attnedgången i lagerstockarna preliminärt beräknas ha varit pä . Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19801984 El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. trans- Källor: och statistiskacentralbyrån. I än högreutsträckning än var det inom industrin (exkl. varv) somlagervariationerna kom att ske . Kulmen i industrins lageravveckling ser utatt ha nätts då minskningarna av alla trelagertyperna var mycket betydande. Både vad gäller insatsvaror och varor i arbete kom en uppgång till stånd som väntasfortsätta och dä successivt öka i omfattning. För färdigvarorna däremot tyder de preliminära beräkningarnapå en något starkare lagerminskningandra . Ännu förutses denna avtappning fortgå för att vända till en begränsaduppgång. Sammantaget skulle industrins lager, exkl. varven öka med 1,9miljarder kr. 1984 efter att ha minskat med . Prognoserna är försiktigt hållnaoch innebär att lagerkvoten, dvs. lagerstockarna sedda i relation tillproduktionsnivån, fortsätter att fallasärskilt vad gäller färdigvarorna samt i någon mån också för insatsvarorna.Vad gäller varor i arbete fömtses lagerkvoten bli i stort sett oförändradunder de bägge halvåren. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 135 Varvenslagerförändringar består nära nog helt av varor i arbete. Dessa minskade 1983 medhela . Någon större förändring beräknas inte ske 1984. Inom handeln hade lagren sammantaget minskat endastsvagt 1983 kraftiga uttömningar. Liksom dä var det främst inompartihandeln som lagerstockarna minskade 1983. För detaljhandeln däremot steg lagrenofrivilligtunder tredje kvartalet efter en måttlig minskning . Under Qärde kvartalettorde handeln åter kunnat minska sina lager.Prognoserna innebär att en fortsatt anpassning nedåt av dessalager kommer att ske, medan partihandelslagren kan väntas öka något. Inom el, gas- ochvattenverk drogs lagren kraftigt ned 1983 till följd av fortsatta nedskärningarav oljelagren. Även väntas en minskning. Inom jord- ochskogsbruk steg lagren av såväl brödsäd som mndvirke . Under 1984fömtses inga störte förändringar. Sammantaget föralla näringsgrenar beräknas därmed lagren öka med ca 2,1 miljarder kr.1984 kraftiga minskning om ca 6,4 miljarder kr.Lagerinvesteringamas utveckling skulle därmed ge ett positivt bidrag tillefterfrågeutvecklingen motsvarande av BNP. Diagram 7:4 Totalaindustrins lagervolymförändring 19721984' kr., priser.Säsongrensade halvårsdata 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 ' Exkl. varvenslagervolymförändringar. Källor: och statistiskacentralbyrån. 8 lönsamhet, kostnader ochpriser I avsnitt 8.1 redovisaskalkyler och prognoser över driftsöverskotten' inom störte delen avnäringslivet. Orsaken till att prognoser fortfarande saknas för vissa delar avnäringslivet är främst svårigheterna att få fram tillräckligt underlag fördessa. Driftsöverskotten inom samtliga sektorer för vilka prognoser görsframgår av tabell 8:1. Källa för det historiska materialet i detta avsnitt ärnationalräkenskaperna. I dagens läge föreligger preliminära kalkyler övernäringslivets driftsöverskott 1982. Sedan den reviderade nationalbudgetenpresenterades har genomfört vissarevideringar av driftsöverskotten för . Dessa äremellertid, med undantag för omräkningen av byggsektorns driftsöverskott, avmindre betydelse. Byggsektorns bmtto-produktionsvärde innefattar numera ävenbyggproduktion som utförs av andra än de privata och offentliga byggföretagendvs. främst sådan byggproduktion som i huvudsak har karaktären av"självbyggeri". Till detta bruttoproduktionsvärde har även lagts dens. k. investeringsstatistiska diskrepansen, inom näringslivet (se kapitel 7).Detta innebär att den i nationalräkenskaperna redovisade nivån hosdriftsöverskottet inom byggsektorn totalt sett ökar kraftigt och får en delvisannorlunda utveckling . I avsnitt 8.1 redovisas emellertid ävenlönsamhetsutvecklingen för de egentliga byggföretagen. Tillverkningsindustrinsvinstutveckling totalt sett analyseras mer utförligt i avsnitt 8.2. Där harkalkylerna utvidgats till att omfatta även finansiella intäkter och kostnader.Det historiska materialet har här hämtats från finansstatistiken för företag.Vid en jämförelse mellan nationalräkenskaperna, som används i avsnitt 8.1, ochfinansstatistiken framgår vissa smärre nivåskillnader mellan materialen förvissa variabler samt vissa små skillnader i branschklassificeringen. Viktigareär att insatsvaruförbruk-ningen (i princip) värderas till återanskaffningsprisi nationalräkenskapsmaterialet medan den i finansstatistiken (i enlighet medredovisningspraxis) värderas till anskaffningspris. ' Driftsöverskott är ettnationalräkenskapsbegrepp som i företagsekonomi närmast motsvarasav rörelseresultat exkl. lagerprisvinster och efter kalkylmässiga avskrivningar.Här använda lönsamhetsbegrepp diskuteras mer ingående i 1979:3. Uppgifterna kommer att revideras . Tabell 8:1 Driftsöverskotti vissa delar av näringslivet 19801984 samt hela näringslivet 1980-1982 kr., löpande priser ValUC 1 70x, 1982 1983 prel. prel. därav: råvaror' 53 308 64 771 ' Gruvor och mineralbrott,sågverk, massaindustri samt ickejärnmetallverk. "Tillverkningsindustri exkl. råvarubranscherna och övrig industri. 'Livsmedelsindustri och petroleumraffinaderier m. m. '' Inkl. egenregibyggnadetinom offentliga sektorn. ' Exkl. varuhandel,bostadsförvaltning samt bank- och försäkrings verksamhet. Däremot inkluderasoffentliga affärsverk. Här ingår varv, el-, gas,värme- och vattenverk, varuhandel, bostadsförvaltning, bank- ochförsäkringsverksamhet samt restpost. När det gällerfinansstatistiken för företag finns nu tillgängligt det definitiva utfalletför hela bolagssektorn 1981 och dessutom uppgifter avseende identiska'industriföretag med mer än 50 anställda. 8.1 Näringslivets driftsöverskott,produktionskostnader och priser Driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet inom näringslivet steg påtagligt 1981-1982 (se diagram8:1) Det var framför allt industrins lönsamhet som steg, men en ökning ägdeockså mm inom näringslivssektorerna jordbmk, skogsbmk och fiske samtbyggnadsindustri. Inom tjänstesektorn blev driftsöverskottsandelen däremot istort sett oförändrad. Vinstökningen inom industrin är främst hänförlig tillsektorn bearbetade varor och detta trots att lönsamheten inomverkstadsindustrin sjönk. ' Med identiska avses härföretag för vilka uppgifter finns tillgängliga för såväl 1981 som1982 och där väsentlig omorganisation eller annan förändring inte begränsar jämförbarheten mellanåren. Exkl. varuhandel,bostadsförvallning samt bank- och försäkringsverksamhet. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 139 tenökade också inom livsmedelsindustrin som underskotten inom petroleumraffinaderier m. m. reducerades. Närdet gäller råvarubranscherna inom industrin kan för dessa som helhet noterasett mindre underskott av ungefär samma storlek som året innan. Detta till följdav att en förbättrad lönsamhet inomgruvindustrin och ickejärnmetallverken motverkades fullt ut av att driftsöverskottsandelen sjönk inom sågverkenoch massaindustrin. PreUminära kalkyler anger en fortsatt ökning avdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet inom näringslivet. Bilden är docksplittrad och de sektorer som beräkningarna omfattar kan i vinsthänseendegmppe-ras - något schablonmässigt - i tre delar. Den första gruppen utgörs av industrin exkl.varv, där såväl råvarubranscherna som de branscher som producerarbearbetade varor har fått en kraftig förbättring av lönsamheten (se diagram 8:1 och8:2). Detta förefaller att till sin huvuddel utgöra en följd av de svenskadevalveringarna särskilt den som genomfördes . Den störstaökningen av lönsamheten 1983 inträffade inom råvarubranscherna. Devalveringenhar här medfört betydande höjningar av de svenska företagens försäljningspriser i svenska kronorsamtidigt som den internafionella råvarukonjunkturen förbättrats. Bland råvarorna är deti huvudsak endast för trävaror som de svenska företagen sänkt priset relativt de utländska konkurrenterna. Totaltsett synes rävaruproducenterna ha höjtförsäljningspriserna (se tabell 8:2) och ökat produktionen . Den starka produktionsökningen meddärav följande produktivitetsstegringmedförde att lönekostnaden per producerad enhet sjönk trots att timlönen ökade med 9 1/. Totaltsett steg den rörliga kostnaden perproducerad enhet inom råvarubranscherna , vilket innebar enmarginalförbättring om drygt 4 1/jämfört 1982. Trots den kraftigavinstökningen översteg emellertid driftsöverskottsandelen 1983 endast knappt nivån de medelgoda åren1976 och 1980. Detta beror främst på den svaga lönsamheten inommassaindustrin, där man erhöll ett inte obetydligt driftsunderskott. Diagram 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i vissa delar av näringslivet 1972-1984 SNR 2000 + 3000 exkl. 3843 Jordbruk, skogsbruk och fiske .. ur SNR 5000 A-\ - A- /\ '- \ /V / 72 74 76 78 80 82 84 72 74 76 78 80 ' Häri ingår de privata ochoffentliga byggnadsföretagen samt egenregibyggandet inom den offentliga sektom.Däremot ingår ej "självbyggeri" o. dyl. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Dä deldiagrammenej ritats med enhetlig skall får kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Beträffande sektoravgränsningama se noternatill tabell 8: 1. Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 8:2 Rörliga produktionskostnader perproducerad enhet, produktpriser och marginaler i vissa delar av näringslivet1977-1984 Jordbruk,skogsbrukoch fiske Produktivitet Summa rörlig kostnad ProduktprisMarginal Produktivitet Summa rörlig kostnad ProduktprisMarginal Produktivitet Summa rörlig kostnad ProduktprisMarginal Därav: bearbetade varor Produktivitet Summa rörlig kostnad ProduktprisMarginal Produktivitet Summa rörlig kostnad ProduktprisMarginal Produktivitet Summa rörlig kostnacP ProduktprisMarginal -3,3 -1,2 -1,8 -2,7 -0,3 -0,8 -0,5 -0,6 -3,8 -1,5 -0,5 -2,6 -0,4 -0,2 -0,5 -2,4 -3,0 -1,2 -1,3 -1,6 -0,6 -0,3 -0,5 -0,3 ' Lönekostnad avser löner inkl.kollekliva avgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbetad timme.Produktivitet avser bruttoproduktion i fasta priser per arbetad timme. Medavdrag för subventioner. Anm. Beträffande sektorsavgränsningarna senoterna till tabell 8:1. Källor: och statistiskacentralbyrån. Även inomaggregatet bearbetade varor inträffade en betydande vinstökning 1982-1983.Till skillnad från råvaruföretagen har företagen som producerarbearbetade varor använt en betydande del av devalveringsutrymmet till enfortsatt sänkning av priserna relativt de utländska konkurrenterna. Desvenska relativpriserna för bearbetade varor beräknas sålunda ha sjunkit med 41/1982-1983. Till följd av framför allt de därav erhållnamarknadsandelsvinsterna, kunde företagen öka sin produktionsvolym med 4 1/2 %.Arbetsproduktiviteten steg med 6 1/, vilket dämpade ökningen avlönekostnaderna per producerad enhet till 2 1/. Devalveringensfördyrande inverkan på importerade insatsvaror medverkade emellertid ihög grad till att förbrukningskostnaden per producerad enhet ökade , varför den rörliga kostnaden per producerad enhet totalt sett steg med8 1/. Dä produktpriset höjdes , erhölls en marginalökningom 2 1/för bearbetade varor 1982-1983. Därmed synes driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet 1983 ha överstigitden jämförelsevis höga nivån 1975. Tabell 8:3 Driftsöverskott inom industrin 1980-1984 kr., löpande priser Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 8:2Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i skogsbruket och vissa industribranscher1972-1984 40 30 20 10 Järn- och stålverk SNR 3710 -20 -40 -60 -80 100 Verkstadsindustri exkl SNR 3800 exkl. \\ i\ i\ Massa- och pappersindustri w SNR 3421+3422 """"* \\ /\ ,''\ 74 76 78 80 82 84 I I I I I I I I I I I I 1 I 72 74 76 78 80 82 84 ' Exkl. varv,ickejärnmetallverk och petroleumraffinaderier m. m. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Dä deldiagrammenej ritats med enhetlig skall får kurvan olika utseende i de olika deldiagram- Prop.1983/84:100 144 Betydandevinstökningar inträffade inom samtliga här redovisade delbranscherinom aggregatet bearbetade varor (se tabell 8:3 och diagram 8:2). Bådepappersindustrin och järn- och stålverken fortsatte att förbättra sinlönsamhet kraftigt. Därmed erhöll pappersindustrin ett betydandediiftsöverskott, medan järn- och stålverken synes ha fått vidkännas ett negativtdriftsnetto även 1983. Lönsamheten inom verkstadsindustrin exkl. varvförbättrades påtagligt 1982-1983. Produktionsvolymen ökade med 4 1/främst tillföljd av marknadsandelsvinster på exportmarknaderna. Därmed uppnådde verkstadsföretagen en så gynnsam produktivitetsutvecklingatt ökningen av lönekostnaderna per producerad enhet begränsades till 3 1/och de röriiga kostnadernas tillväxt per enhet inskränkte sig totalt sett till 9 1/(se tabell8:4). Detta trots att förbrukningskostnaderna per producerad enhet stegkraftigt framför allt till följdav devalveringen - ungefär en Qärdedel av insatsvarorna utgörs nämligen av importeradeverkstadsprodukter, vilkas prisökning synes ha uppgått till ca 16 %1982-1983. I en andra gmpp ingårtypiska hemmarknadssektorer såsom byggnadsindustri och större delen avtjänstesektorn. Kännetecknande för dessa delar av näringslivet är bl.a. att deavsätter det mesta av sin produktion inom landet samt att direkteffekterna aven devalvering inte är så kraftiga vare sig pä kostnads- eller intäktssidan.Lönsamheten inom dessa sektorer har enligt preliminära kalkyler sjunkit 1982-1983. Dettasynes främst vara en följd av den svaga inhemska efterfrågeutvecklingen, vilkeninneburit att företagen intehar kunnat kompensera sig fullt ut för den jämförelsevis höga ökningen av arbetskraftskostnaderna genomatt höja sina försäljningspriser. En tredje gmpputgörs av aggregatet jordbruk, skogsbmk och fiske, där driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet totalt sett blev i stort sett oförändrad. Vinstutvecklingen var dockolika inom de båda delbranscherna, med ennågot sänkt lönsamhet inom delbranschen jordbruk och fiske och en ökadlönsamhet inom skogsbruket. Båda delbranscherna avsätter visserligen den helt övervägande delen av sin produktion påhemmamarknaden, men skogsbmket har ändock till skillnad från jordbruket en närmare koppling till exportmarknadernagenom att man levererar sina produkter till den starkt exportinriktadeskogsindustrin. Tabell 8:4 Rörliga produktionskostnader per produceradenhet, produktpriser och marginaler : och vissa industribranscher 19771984 -2,3 -2,4 -0,7 -11,5 -2,6 -1,7 -5,2 -2,3 -3,3 -6,3 -4,1 -2,3 -4,0 -0,1 -0,4 -3,5 -11,0 -1,0 -0,1 -10,7 -9,2 -0,8 -2,3 -1,8 -3,3 -2,4 -0,3 -0,5 -1,5 -1,0 -0,1 ' Lönekostnad avser löner inkl.kollektiva avgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbetad timme.Produktivitet avser bruttoproduktion i fasta priser per arbetad timme. Med avdrag försubventioner. ' SNR 3421 och 3422 dvs.exkl. * Exkl. varv,ickejärnmetallverk och petroleumraffmaderier m. m. 10 1983/84. Prop.1983/84:100 146 Lönsamheten inomnäringslivet beräknas fortsätta att stiga 1983-1984. Vinstökningarförutses därvid inom samtliga de sektorer som kalkylerna omfattar. Till dettabidrar i hög grad den jämförelsevis måttliga timlöneökning om somförutsätts i kalkylerna för samtliga delbranscher. Starkast lönsamhetstillväxtförutses inom industrin exkl. varv, även om tillväxttakten där väntas halveras jämfört medutvecklingen . Liksom 1983 beräknas lönsamheten öka mest i råvarubranscherna. Det ärframför allt massaindustrin som fömtses fortsätta att öka sindriftsöverskottsandel kraftigt. Därmed bedöms massaindustrin uppnå ett inte obetydligtdriftsöverskott 1984, vilket inte har inträffat . Även sågverken väntas öka sin lönsamhetytterligare. När det gällerbranscherna som producerar bearbetade varor beräknas driftsöverskottsandelen1984 något överstiga den höga nivån 1974. Produktionsvolymen förutses stiga med drygt4 1/1983-1984, bl.a. till följd av vissa ytterligare marknadsandelsvinster inom . Arbetsproduktiviteten väntas därmed öka med 4 1/2 %vilket medför att lönekostnadsökningenper producerad enhet dämpas till 1 %.Då prisupp-gängen förföretagens insatsvaror väntas avta kraftigt innebär detta att ökningen av den rörliga kostnaden per produceradenhet kan beräknas till 4 %.Produktpriserna väntas stiga med , varför marginalförändringenblir positiv även 1983-1984. Lönsamheten väntas1984 öka mest inom delbranscherna pappersindustri samt järn- och stålverk. Inom densistnämnda delbranschen beräknas driftsnettot bli positivt för första gängen sedan 1970.Verkstadsindustrin exkl. varv förutses öka sin driftsöverskottsandelytterligare. Detta beror främst pä att lönekostnaden per producerad enhet inteväntas öka nämnvärt 1983-1984. Produktprishöjningen har kalkylerats till 4 1/2 %.Därvid förutsesverkstadsföretagen genomföra något större prishöjningar pä hemma- än på exportmarknaderna. Lönsamheteninom övriga delbranscher som producerar bearbetade varor väntas 1984 totaltsett ligga kvar pä ungefär samma nivä som året innan. Arbetsproduktivitetenförutses här öka betydligt mindre än inomovan nämnda delbranscher. Driftsöverskott, produktionskostnader och priser Driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet inom tillverkningsindustrin exkl. varv steg1981-1982 och var därmed tillbaka på samma nivå 1982 som 1980 (se tabell8:5). Vinstuppgången betingas av att företagen höjde sina produktprisermed i genomsnitt 1981-1982 (se diagram 8:3). Till denna förhållandeviskraftiga prisökning bidrog i hög grad devalveringarna 1981 och 1982. Denfördyrande inverkan som devalveringarna hade pä företagens förbrukning av insatsvarormotverkades i det närmaste helt av en jämförelsevis måttlig timlöneökning, varför denrörliga kostnaden totalt settper producerad enhet ökade endast obetydligt mer än året innan. Tabell 8:5 Förädlingsvärdei tillverkningsindustrin exkl. varv 19771984 därav: driftsöverskott inkl. därav: driftsöverskott inkl. ' Löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter. Preliminära kalkyler för1983 anger en kraftig höjning av lönsamheten inom tillverkningsindustrin exkl.varv.