prop · G70325 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör det således även finnas möjlighet alt getillstånd till överlåtelser i enlighet med den gemensamma bedömning somiframgått av den tidigare nämnda skrivelsen ifrån sjöarbetsmarknadens parter,under förutsättning alt det inte strider mot väsentligt allmänt intresse. 1983/84:25 27 Jaghemställer alt regeringen föreslår attantaga inom upprättat förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg. 1983/84:25 28 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse avfartyg Härigenomföreskrivs att lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg, vilkenenligt lag (1980:458) gäller till utgången av , skall äga fortsaltgiltighet till utgången av . 1983/84:25 29 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 [1]F 7. Höjning av grundkapitalet i investeringsbanken. gjorde till enframställning vari styrelsen hemställer om en ökning av bankens grundkapitalmed 400 milj. (samarbetsministrarna) antog ett förslag om ökning avNordiska investeringsbankens grundkapital avsett att föreläggas nordiska rådetför yttrande. Förslaget innebär att grundkapitalet ökas från400 till 800 milj. SDR. Andelen inbetalt kapital av grundkapitaltillskottet på400 milj. SDR bedöms av ministerrådet kunna sättas vid 40 milj. SDR eller 10%utan att bankens kreditvärdighet försämras. För resterande del av höjningen avgrundkapitalet påtar sig deltagande länder betalningsansvaret. Enligt förslagetställs 40 milj. SDR till bankens förfogande genom att 30 milj. SDR inbetalasdirekt av medlemsländerna och 10 milj. SDR tillförs genom överföring avöverskottsmedel som avsatts i bankens reservfond. Medlemsländernasinbetalningar skall ske i tre årliga rater. Den första inbetalningen skall skesenast som grundkapitalet höjs, varvid även överföringen frånreservfonden skall äga rum. Såväl grundkapitaltillskoltel som överföringen plusförsta inbetalningen och de två följande inbetalningarna skall fördelas påmedlemsländerna enligt den för gällande fördelningsnyckeln för gemensamnordisk finansiering. Vid sin session i antog en rekommen- 1SDR (särskild dragningsrätt) motsvarade . dationom godkännande av förslaget från ministerrådet. Röstsiffrorna var 46 för ochingen mot; 32 medlemmar var frånvarande. möte i Siockholm beslutade samar-betsminislrarnaatt öka Nordiska investeringsbankens grundkapital enligt förslaget.Ministerrådels beslut träder i kraft under förutsättning av godkännande avrespektive medlemslands parlament. Enligtbankens stadgar skall en eventuell ökning av grundkapitalet fördelas mellanmedlemsländerna i enlighet med den av Nordiska ministerrådetfastställda fördelningsnyckeln för gemensam nordisk finansiering. Denna är för1984: 21,, 17,, 1,, och 41,4%.Det föreslagna grundkapitaltillskottet skulle därmed fördela sig så attDanmark tecknar sig för 85,2 milj. SDR, 68 milj. SDR, 4,4 milj.SDR, 76,8 milj. SDR och 165,6 milj. SDR av ökningen på 400 milj.SDR. Tioprocent av grundkapitaltillskoltel molsvarande 40 milj. SDR avses ställas tillbankens förfogande av medlemsländerna. Följande plan föreslås gälla för överföringaroch inbetalningar. Jagföreslår atl svenska staten iitar sig betalningsansvaret för andel avhöjningen av grundkapitalet samt att ett förslagsanslag om 32 milj. kr. tas upppå tilläggsbudget för innevarande budgetår för att finansiera de svenskainbetalningarna för /84. Detta belopp inkluderar viss reserv föreventuella förändringar i kronans värde i förhållande till SDR. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna atl svenska statenikläder sig betalningsansvaret för andel, uppgående till 165,6 milj.SDR, av höjningen av Nordiska investeringsbankens grundkapital, och ställer12,06 milj. SDR till bankens förfogande inom överenskomna tidsfrister, 2. till Höjning av grundkapitaleti Nordiska investeringsbanken på filläggsbudget I till statsbudgeten för budgetårei1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:25 31 Föredragande: statsrådet såvitt avserpunkterna 5-8; statsrådet såvitt avser punkterna 1-4 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 B. Kulturverksamhet m. m. [1] B 1. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslagav . har i uppdrag att beakta möjligheternaatt begränsa lokalkostnaderna för myndigheter lokaliserade i de centraladelarna av . Med anledning härav har den 5 juli 1983beslutat att lokalisera till Västra boslällshuset (LångaRaden) på . Flyttningen är beräknad att ske . För att finansiera de extra kostnader som uppkommer isamband med flyUningen har slalens kulturråd anhållit om atlfå överskrida anslaget B 1. Slalens kulturråd med . Ansökaninnehåller begäran om medel för flyttningskostnaden, telefonväxel, förnyelseav viss teknisk och maskinell utrustning samt möbler m, m. Under de senastefyra budgetåren har ålagts besparingar på sammanlagt 16%.Kulturrådet ser därför ingen möjlighel att inom ranfien för nuvarande anslagfinansiera de nämnda extra kostnaderna. Då en flyttning av detla slag görs i syfte alt minskastatens utgifter bör de direkta merkostnaderna som uppkommer i samband därmedinte belasta myndighetens ordinarie anslag. Jag föreslår därför att tillstatens kulturråd anvisas högst . för flyUningskostnaden, telefonväxelsaml viss nyanskaffning av möbler m. m. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för budgetårei 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:25 32 [2] B 46. 1 ett den 14 februari 1968träffat avtal mellan slaten och (prop. 1968:46, SU 84, rskr 202)regleras frågor om bidrag till . Avtaletinnebär alt del underskott som uppkommit eller uppkommer i Stiftelsen vart och ett av täcks till av staten och till 60%av kommunen. Avtalet är föriängl och gäller så länge det intesagts upp. Förutom driftbidrag utgår även särskilda investeringsbidrag. Statensvarar för hela kostnaden för investeringar i kulturhistoriska byggnader ochför av kostnaden för investeringar i vissa gemensamma anläggningar såsomvägar, parkanläggningar, vatten-och avloppsledningar, elektriska installationerm.m. Kommunen svarar för resterande av kostnaderna för dessa investeringar.Dessutom täcker kommunen hela kostnaden för investeringar i andra anläggningarän kulturhistoriska byggnader och gemensamma anläggningar. Stockholmskommuns stor-slockholmsberedning har i skrivelse till regeringen den 13oktober 1982 bl.a. hemställt att staten godkänner atl inträder ikommunens ställe i det mellan staten och kommunen träffade avtalet ombidrag till Stiftelsen . Av bifogade handlingar framgår all Stockholmskommun och har belräffande Stiftelsen den 5maj 1982 träffats ett avtal med innebörd att fr. o. m. den 1januari 1983 träder i kommunens ställe i avtalet mellan kommunenoch staten om bidrag till stiftelsen. Avtalels innehåll bibehålls i övrigtoförändrat. avlalhar numera godkänts av och kommunfullmäktige och godkännandena harvunnit laga kraft. Yttrandenöver slor-stockholmsberedningens skrivelse till regeringen har avgivits avstatens kulturråd, Stiftelsen och Stiftelsen och tillstyrker att staten godkänner Stockholmsläns landsting som ny avtalspart. framhåller i sitt yttrande vikten avatt ikläder sig sammma åtagande som . Stiftelsenförutsätter dock, att liksom fallet varil med såsom huvudman,direkta förbindelselinjer mellan stiftelsen och de ekonomiskt beslutsfattandehos huvudmannen bibehålls samt att i fcrtsätlningen följersamma regler belräffande kostnadstäckning för skolbarnsundervisningar somövriga kommuner inom landstingsområdet. Jagtillstyrker att inträder i kommuns ställei det mellan staten och kommunen träffade avtalet om bidrag tillStiftelsen . Medhänvisning till vad jag h;jr anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt bemyndiga regeringen att godkänna att inträder iStockholms kommuns ställe i det mellan staten och kommunen träffadeavtalet om bidrag till Stiftelsen . Prop.1983/84:25 33 C.Massmedier m. m. [3]C 19. Nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit m. m. 1982/83Anslag' 1650000 1983/84Förslag 16130000 'Obetecknat anslag. anvisats på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1982/83. FörSveriges medverkan i studiefasen rörande det nordiska radio/TV och telesamarbeletvia satellit har tidigare anvisat sammanlagt . (prop.1981/82:200, KrU 27, rskr 340 och prop. 1981/82:125 bil. 5, KrU 27, rskr 329)avsedda för arbetet under /83. Ibudgetpropositionen 1983 (prop. 1981/82: 100 bU. 10 s. 137) upptogs anslagetNordiskt radio- och TV-samarbete via satellit m. m. med preliminärt beräknatbelopp i avvaktan på särskild proposition om nordiskt kultursamarbete m. m.,där förslag om den svenska medelsramen för /84 avsågs läggasfram. aviserades i den nämnda propositionen (prop. 1982/83:164) attkostnaderna för det fortsatta arbetet under studiefasen skulle tas upp vid minanmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. Arbetetunder studiefasen fortgår enligt planerna. har beslutat om treberedningsgrupper vilka studerar lekniska förutsättningar, programmässigaförutsättningar resp. juridiska förutsättningar för ell nordiskt radio, TV ochtelesamarbete via satellit. Beredningsgrupperna rapporterar fortlöpande tillministerrådet som leder arbetet. Enligt planema skall studiefasen vara avslutadunder . Budgeten för studiefasen förutsätter att tidsplanen inteförsenas. fattade beslut om att inleda studiefasen uppskattadeskostnadsramen för arbetet till sammanlagt högst 55 milj. svenska kronor.Ministerrådet har vid sitt möte i beslutat atlkostnaderna för studiefasen får uppgå till sammanlagt högst ca 37692000 svenskakronor. Den svenska andelen av detla belopp uppgår liU ca . Av deUabelopp har hiuills utbetalats . av 1982/anslag, varför ytteriigare16130000 kr. behövs för arbetet under den avslutande delen av studiefasen. Jaghemställer att regeringen föreslår altlUl Nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit m.m. på tillläggsbudgel Itill statsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av16130000 kr. 3 1983/84. 1983/84:25 34 [4]När-TV-verksamhet. Försöksverksamhet med pågår ibostadsområdet i kommun. Den bedrivs av närradiokommittén (U1978:11), som ijuli 1983 lade fram en rapport (Ds U 1983: 1) om verksamhetenmed namnet för föreningar. Försöket i sker enligi en särskildförfattningsreglering, bl.a. lagen (1978:479) om försöksverksamhet med närradiooch lagen (1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio. Med stödav samma lagstiftning drevs intill utgången av också försöksverksamhetmed ljudradiosändningar. Denna erhöll andra former och annan reglering, bl.a.en ny närradiolag (1982:459), fr.o.m. . Enligt punkt 3 i övergångsbestämmelsernatill närradiolagen skulle sådana När-TV-försök, som pågick vid utgången av juni1982, få äga rum även därefter, dock längst till utgången av . För demskulle de äldre bestämmelserna gälla. Iskrivelse till regeringen har massmediekommil-tén (U1982:07) hemställt atl närradiolagen ändras så atl sändningarna i Granlorp kanfortsätta . Kommittén anför bl.a. atl den rapport som närradiokommitténavlämnat hänför sig tUl situationen 1981 och alt det för kommande beslut omriktlinjerna för framtida kabel-TV-verksamhel vore värdefullt med erfarenheterav praktiska försök. Kommittén upplyser vidare att flertalet av de föreningarsom har tillstånd atl sända vill fortsätta med verksamheten. Kommittén har försin hemställan samrått med närradiokommittén. Jag delar massmediekommilténsuppfattning att det är motiverat att låta När-TV-försöket i fåfortsätta ytterligare utgång. Jag förordar att den nämndaövergångsbestämmelsen ändras så all försöket kan fortsätta längst t.o. m. år1985. Lagförslag härom har upprättats inom . Det börfogas till protokollet som bilaga 5.1. Med hänsyn till lagstiftningsärendetsenkla beskaffenhet anser jag att något yttrande från lagrådet inle behöverinhämtas. SomhittiUs bör närradiokommittén utöva tillsynen över När-TV-verk-samheten. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen altanta förslaget till lag orn ändring i närradiolagen (1982:459). [5]E 32. m. m. är genom konventionsbundnaöverenskommelser på regeringsnivå medlem i bl.a. följandeforskningsorganisationer: den europeiska kärnforskningsorganisa-tionen (),den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande den södrastjärnhimlen (), det allmänna programmet inom den 1983/84:25 35 europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM) samtdess program för ett europeiskt laboratorium för molekylärbiologi (EMBL).Naturvetenskapliga forskningsrådet är svenskt kontaktorgan med dessaorganisationer och medel för bidragen till dem, beräknas under en separatanslagspost under forskningsrådets anslag. De belopp som utbetalas påverkas av aktuella valutakurservid de skilda betalningstillfällena under löpande budgetår. Relationerna mellanden' svenska valutan och de valutor i vilka bidragen utbetalas (SFR och D-mark)har emellertid genomgått en förändring sorn inte kunnat förutses vid denursprungliga beräkningen av anslagspostens storlek. Detta har medfört attforskningsrådet för /83 tvingats utbetala ett belopp som med 4 530000kr. överstiger det beräknade anslagel om . ochhar därmed belastat medel som ursprungligen beräknats för nationellaforskningsprojekt. Den på motsvarande sätl av förändrade valutarelationerförorsakade kostnadsökningen för medlemsbidragen under /84 kannu beräknas uppgå till . utöver tidigare beräknade . Enligt min mening bör inle konsekvenser avvalutaförändringar i samband med konventionsbundna åtaganden i internationellforskningsverksamhet få leda till atl naturvetenskapliga forskningsrådelsnationella projektverksamhet allvarligt påverkas. Jag har därför beräknat enökning av den aktuella anslagsposten motsvarande . budgetårei1983/84. Härutöver bör rådet få kompensation för kostnaderna för valutakursför--/83 med . Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jäg atlregeringen föreslär att till m.m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /84 anvisa ettreservationsanslag av . [6] F 6. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats ett förslagsanslag av . Från anslagel bestrids bl.a.kostnader för grundläggande undervisning i svenska språket med samhällsorienteringför vuxna invandrare, vilka är stadigvarande bosatta i . Undervisningen,som bedrivs som försöksverksamhet, får omfatta högst underbudgetårei 1983/84. Statsbidrag ulgår vid undervisningen med ett belopp perstudietimme som varierar mellan . för lagbundenundervisning och mellan . Av nämnda bidrag får högst ett belopp mellan . 1983/84:25 36 användas till verifierade kostnader för cirkelledare. Urbidraget får vidare utgå högst . i lagbundenundervisning och högst . i övrig undervisning tillverifierade lönebikostnader. har inkommit medskrivelser. Avtal har slutits mellan om nya löne- och eJlmänna anställningsvillkor förcirkelledare i svenska språket med samhällsorientering för invandrare attgälla för tiden t. o. m. . Enligt avtalet kommer månadslönen fr.o.m. den I juli 1983för en tillsvidareanställd cirkelledare med tjänstgöring /år(heltidsanställd) anställda 1979 och senare att ulgå med . För den somanställts blir månadslönen , för anslällda mellan1973- 1975 blir månadslönen , för anställda blirmånadslönen . och för anställda 1969 och tidigare blir m.ånadslönen 7692kr. För limavlönade tillsvidareanställda kommer att utgå ett arvode av resp. 80kr. Förövriga cirkelledare är limarvodet . Fr. o. m. den 1 janauari 1984kommer enligt avtalet vissa förbättringar att ske för de anställda vad gäller uppflytiningi lönegrupp. Vidare kommer enligt avtalet att till cirkelledare som underperioden , eller del därav varittillsvidareanställd och fullgjort tjänstgöring betalas 1,av den lön somutbetalats till vederbörande . Enligt tidigare avtal mellan har lönebeloppen för cirkelledarna genomlöneutvecklingsgaranti höjts med 1,fr. o. m. . Jag förordar atl den del av statsbidraget som avser atttäcka cirkelledar-arvodet höjs i motsvarande grad. Jag förordar även attbidraget till lönebikostnader höjs med för övrigundervisning och särskild samhällsundervisning fr. o. m. den Ijuli 1983. Statsbidrag till studieförbunden bör fördelas enligtföljande. förtiden 1/1 1983- förtiden 1/7 1983- 30/6 1983 Cirkelledararvode 75,75-83.10 77.25-84,70 77,25-84,70 80,45-96,15 80,45-96,15 tion, lokaler, upp- Totalt 159,00-166,35 143,90-151,25 160,45-152,85 145,35-152,85 163,70-179.40 149,00-164,70 Prop.1983/84:25 37 Genombeslul meddelade regeringen vissa bestämmelser avseendestatsbidrag för cirkelledares pensionskostnader (prop. 1980/81:125, UbU 33, rskr387). Enligt bestämmelsema får medel som disponerar,användas tiU att läcka vissa cirkelledares pensionskostnader i såväl allmännacirklar som i cirklar med svenska med samhällsorientering för invandrare.Folkbildningsförbundet har i en särskild skrivelse bl.a. anmält altifrågavarande medel, som /79 urspmngligen uppgick fill 5,5 milj.kr., uppgår efter slutredovisningen för /82 till 2 milj. kr.Enligt vad jag har inhämtat beräknas för /83 pensionskostnadernaför cirkelledare i de allmänna cirklarna uppgå till ca 1,2 milj. kr. Förcirkelledare i svenska med samhällsorientering för invandrare återstår då ca800000 kr. Det faktiska behovet beräknas emellertid uppgå till ca 2 milj. kr.Resterande 1,2 milj. kr. bör enligt min mening täckas. Jag förordar således attunder budgetårei 1983/84 1,2 milj. kr. tas upp som en särskild anslagspost avengångskaraktär (engångsanvisning) under anslaget Undervisning för invandrarei svenska språket m.m. bör disponeras av ,som har att fördela medlen till pensionskostnaderför cirkelledare i svenska med samhällsorientering för invandrare /83. /84 beräknas pensionskostnaderna för cirkelledama i svenska med samhällsorienteringför invandrare uppgå tdl ca 2,5 milj. kr. Ifrågavarande medel bör anvisas underen förslagsvis betecknad anslagspost under anslaget Undervisning förinvandrare i svenska språket m. m. Denav mig förordade bidragsförändringen kan beräknas medföra ett ytterligaremedelsbehov under detta anslag om ca 8,9 milj. kr. för /84. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat i fråga om höjning av statsbidrags-beloppet tiUundervisning för invandrare i svenska språket m. m., att godkänna vad jag harförordat i fråga om täckande av pensionskostnader för cirkelledare i svenskamed samhällsorientering för invandrare. [7]. Bred utbildning i datafrågor. /83 fanns under dåvarande litteraF ett reservationsanslag till bred utbildning i datafrågor om 10 milj. kr.Därav fördelades 6 milj. kr. av () till studieförbunden iform av lilläggsbidrag till studiecirklar som uppfyllde vissa datapolitiskakrav. Resterande 4 milj. kr. disponerades av datadelegationen. Därav skulle0,5 milj. kr. få användas av delegationen för egna kostnader i samband medarbetet med bred utbildning i datafrågor, medan 3,5 milj. kr. skulle fördelastill organisationer, utbildningsanordnare m.fl, för kostnader i samband medinformation till och utbildning av allmänhe- Rälielse: S. 43, 6 § Tillkommer: av vuxenutbildningsnämnden Prop.1983/84:25 38 Av dessa medel skulle 2,5 milj. kr. användas för utvecklingsåtgärderav olika slag (framställning av studiematerial, cirkelledaml-bildning, inköp avläromedel m.m.) som skulle genomföras i samarbete med datadelegalionen. I budgeten för innevarandebudgetår har inte beräknats några medel till bred utbildning i dalafrågor. I prop.1982/83:100 bil. 10, s. 559 anförde jag följande: "Mol bakgrund av vad jagnu har sagt är jag inte f. n. beredd att föreslå atl ytterligare medel anslåsför bred utbildning i dalafrågor utan jag avser all återkomma lUl regeringen idenna fråga vid elt senare tillfälle. Som underiag för ett stäUningstagandefordras bl.a. den begärda redovisningen av hur datadelegalionen har fördelatde medel som slår till dess förfogande. Det är enligt min mening lämpligt attdelegationen i det sammanhanget också redovisar sin bedömning av om någotmedelsbehov för ytteriigare särskilda insatser på delta område föreligger /83." Datadelegalionenhar inkommit med dels redovisning av sin fördelning av medeltill organisationer och utbildningsanordnare m.fl. för kostnader i samband medinformation till eller utbildning av allmänheten i datafrågor, delsbedömningar av behovet av fortsatta insatser på området och förslag tillåtgärder för budgetåren 1983/84 och 1984/85. Förinnevarande budgetår föreslår delegationen ett oförändrat anslag om 10 milj.kr. Därav skall 6,9 milj. kr. fördelas av SÖ till studieförbunden, dels i formav ell tilläggsbidrag om . och dels i form av elt bidragför centrala stödfunktioner med 8(K) kr. per genomförd studiecirkel. Studieförbundensstödfunktioner kan bestå av cirkelledarutbildning, studiemalerialframslällningm. Bidragen skall utgå till sådana studiecirklar som uppfyller de särskildadatapolitiska krav som gällde för verksamheten under /83. Förslagetmöjliggör för studieförbunden atl genomföra 75000 studielimmar i 3000studiecirklar. Vidare föreslårdelegationen ell särskilt stöd om 2,6 milj. kr. till pilotprojekt i syfte altnå ökad effeki av insatserna för bred utbildning i datafrågor i någramönsterkommuner och -län saml alt utveckla och pröva nya informations- ochutbildningsmodeller. Bidrag till enskilda projekt skall enligt förslagetfördelas av datadelegalionen efler ansökan. Projeklansvarel skall ligga lokalti resp. kommun eller län. Datadelegationens roll vid genomförandel skall vararådgivande, stödjande och informerande. Slutligenbegär daladelegafionen 0,5 milj. kr. för aU tafram ett bakgmnds- och basmaterial som kan användas av studieförbund och andra utbildningsanordnare.Malerialproduktionen, som skall ulgå från svenska och internationellautredningsrapporter, skall koppläs till verksamheten i pilotprojekten, varvidsuccessiv utveckling och test kan ske. Delegationenföreslår att anslaget skall vara obelecknal och alt antalet studiecirkellimmarskall vara maximerat. SÖ föreslår i ell yttrande den 30 Prop.1983/84:25 39 augusti1983 att anslaget skall vara förslagsanslag och att antalel studie cirklar ochcirkeltimmar inte skall maximeras. Idetta sammanhang behandlar jag endast frågan om tilläggsbidrag till studiecirklar.Jag föreslår atl 3,5 milj. kr. anvisas innevarande budgetår för tilläggsbidrag tillsådana studiecirklar i datafrågor, som dels motsvarar kraven för att erhållastatsbidrag enligt förordningen (1981: 518 om statsbidrag till studiecirklar m.m., dels behandlar såväl datateknik sm användningen av tekniken och konsekvensernaavdenna användning för enskilda människor, organisationer och samhället. Ienlighet med datadelegationens förslag skall utgå dels ett lilläggsbidrag om 60kr. , dels ett bidrag för centrala stödfunktioner med 800 kr.per genomförd studiecirkel. Tilläggsbidragenfördelades /83 mellan studieförbunden i förhållande till derasandel av studietimmar i samhällsämnen och teknik budgetårei 1980/81. Jag anseralt bidragen innevarande budgetår bör fördelas i förhållande dels tillförbundens andel av studielimmar i samhällsämnen och teknik budgetåret1982/83, dels till deras andel av studielimmar i datafrågor med tilläggsbidragsamma budgetär. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Bred utbildning i datafrågor på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 anvisa elt anslag av . G.Studiestöd m. m. [8]G 5. Vuxenstudiestöd m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har underdenna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av . Anslagelfinansieras av influtna medel från vuxenutbildningsavgiften. Från anslagetbestrids kostnader för lim- och dagsludiestöd, vuxenstudiebidrag, uppsökandeverksamhet på arbetsplatser och planering m. m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer. Iregleringsbrev för /84 har under anslagsposten 3. Medlen disponeras av centrala studieslödsnämnden ochfördelas på vuxenutbildningsnämnderna som i sin tur beviljar stöd och bidrag tillbehöriga sökande.