prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — rätt och skyldighet atl avgöra vilka tjänster (eller andra penningkrävandeinsatser) som i varje givet ögonblick innebär en optimal allokering avbegränsade resurser. Umeåuniversitet instämmer i behovet av forskning på det kooperativa området, men ärstarkt tveksam till förslaget att inrätta särskildaforskningstjänster med inriktning på kooperationen. tycker hellre bör främja kooperafiv forskning genom etl attrakfivl forskningsprogram,som utvecklas i samverkan mellan kooperationen och de befintligaforskningsinstitutionerna. LRFanser att antalet föreslagna forskartjänster är i minsta laget inle minst motbakgrund av det antal handläggare som föreslås tillföras Rådet för kooperativutveckling. LRF liksom understryker vikten av att det finns fillgång påtjänster som inte från början begränsas av höga meritert'ngskrav. Stockholmsuniversitet anför liknande synpunkter. Prop.1983/84:84 120 EnligtStockholms universdel skulle en satsning på instilutionalisering ochbasresurser vid ett universitet ge snabbare forskningsresultat än andra altemativ.Jämfört med förslagel om tre lösa forskartjänster på mellannivå skulle man medbasresursförslaget få ca 400 fler undervisningsfimmar. förordar, som tidigare nämnts, inrältandet av en professurvid i . Undervisningom kooperativ idé, ekonomi och verksamhet Vadgäller den gmndläggande ekonomutbildningen delar UHÄ utredningens uppfattningatt kunskaper om den kooperativa företagsformen är väsentliga. Med denansvarsfördelning som gäller i högskolan är det en angelägenhet för de enskildahögskoleenheterna alt utforma sådana inslag i utbildningen. UHÄ:s uppgift äratt i form av en utbildningsplan ge de generella riktlinjer för bl.a.utbildningens innehåll och uppläggning som behövs. OcksåGöteborgs universUet framhåller att frågan om kooperativa kurser iutbildningsprogrammet är en lokal angelägenhet som måste utformas med hänsyntill lokala avnämares intressen och universitetens resurser, såväl inomkompetensområdet som finansiella. LRFser det som särskilt viktigt att en utbyggd högskoleundervisning omfattarfortbildning av lärarna i gmnd- och gymnasieskola. () anför att undervisningen i högskolestadiet på det kooperativaområdet är i stort sett lika obefintlig som i gmnd- och gymnasieskoloma.SFF instämmer därför i utredningens förslag om en utbyggd högskoleundervisningom kooperation. Speciellt stort behov av en snar förbättring torde det varainom ekonomi- och Juridikundervisningen, men även i lantbruksutbildningen påhögskolenivå finns, enligt SFF, påtagliga brister som bör rättas lill. 2.4Rådet för kooperativ utveckling Ettorgan - Rådet för kooperativ utveckling - bildas av staten och kooperationenmed samordnande ansvar för samhälleliga insatser för kooperationens utvecklingi landet. Förslagetstöds helt av ett relafivt litet antal remissinstanser. Många är tveksamma, endel inte så mycket lill funktionerna som till den organisatoriska form som föreslås,och vill anknyta utvecklingsarbetet och eventuellt samrådsorgan för dettadirekt till de kooperativa institutionerna. Ett tiotal instanser avstyrkerhelt. Positivatill förslaget är länsstyrelserna i , , ,och , , , och , statensindustriverk. i fillstyrkerRådet men avstyrker förslaget beträffande dettas sekretariat. Prop.1983/84:84 121 Tveksammaär länsstyrelserna i , , , , ,och , , ,delegationen för glesbygdsfrågor, TCO, , , , ,, Svenska och . Förslagetavstyrks av statskontoret, RRV, länsstyrelserna 1 , ochVästmanlands län, , kommerskollegium. Svenska Handelskammarförbundel,, , och . Ävenom det finns en del som talar för att rådet byggs upp med enbart kooperativaresurser (t. ex. obundenhet gentemot statsmakterna), finns det tungt vägandeargument för en lösning som bygger på delat statligt/kooperativt ansvar, anförlänsstyrelsen i . I ett "helkoopera-tivt" råd finnsalltid risken att kooperativa former utanför den etablerade konsument- och lantbmkskooperafionenblir satta på undantag. Det finns också en uppenbar risk att det statligafinansiella stödet till kooperativ utvecklingsverksamhet blir av tillfällignatur om samhället saknar representation i rådet. Eftersom den samladekooperationen ändå kommer att ha majoritet i rådet, förefaller, enligtlänsstyrelsens mening, risken för en icke önskvärd statlig styrning avverksamheten vara liten. Ettutvecklingsorgan av det slag utredningen föreslår kan fylla en väsentligfunktion när det gäller att samordna utvecklingsinsatser inom och förkooperationen, framhåller i . I ett sådant organ bördet enligt mening finnas representanter för samhället, även omen huvudprincip bör vara att kooperationen själv bör söka sin samhällsroll ochatt det är samhällets uppgift att ge kooperationen fömtsättningar för det.Statlig representation i ett samarbetsorgan kan nämligen utgöra en sådan fömtsättning.Länsstyrelsen avstyrker emellertid förslaget till sekretariat för utvecklingsorganet,vilket inte är tillräckligt väl underbyggt. Funktioner och relationer tillandra organ måste klarläggas närmare. Länsstyrelseni ser det som viktigt att Rådet för kooperativ utvecklingsnarast bildas. Detta är, enligt mening, en fömtsättning för attövriga föreslagna åtgärder verkligen skall kunna genomföras. LObetonar nödvändigheten av att rådet får en sådan uppbyggnad och organisationatt den kooperativa integriteten i förhållande till privata och offentliga institutionerbevaras. vid universttet är det angeläget att Rådetför kooperativ utveckling ges en fastare utformning vad avserprioriteringsområden för kooperativ verksamhet, och att garantier 1983/84:84 122 ges för att kooperafiva former kan utvecklas utanför denetablerade kooperafionen, Centmm anser det också angelägel att projekl somberör regional kooperativ utveckling och resurshushållning särskilt stimuleras. KF anför att elt organ för någon form av samråd med staloch kommun, eventuellt kallat det kooperativa utvecklingsrådet, kan vara avvärde ur kooperationens synpunkt. Men ett sådant utvecklingsorgan bör, menarKF, i fråga om sina verksamhetsresurser byggas på gmndval av institutioner somhar naturlig anknytning till den kooperativa rörelsen. Enbart ett slort stafiigtkansli av föreslagen typ skulle sakna denna anknytning och riskera att isolerarådets verksamhet från den kooperativa rörelsen. Ett organ som på detta område skulle kunna ge nödvändiganknytning till kooperationen är, enligt KF, Kooperativa instdutet. Motsvarandeorgan saknas inom lantbmkskooperationen. KF anför emellertid att samarbetsformerinom institutets ram torde vara möjliga att åstadkomma och pekar på erfarenheteroch organisationsformer från som en möjlighel altpröva. Samma argument och förslag framförs av , OK ochSvenska . LRF anför också liknande argument mot ett fristående rådoch trycker även på alt alltför stora resurser enligt förslaget låses i fastpersonal. Utredningsförslagen bidrar enligt LRF vidare lill att ytterligaresplittra de kooperativa utvecklingsverksamheterna. LRF tycker därför att delbör övervägas att staten och kooperationen samordnar sitt utvecklingsarbete iKooperativa insfitutet, eventuellt med organet för kooperativ utveckling somgemensam styrelse. Även i län och delegationenför glesbygdsforskning anser alt man bör bygga vidare på befintliga organ,framför allt . Enligt KF kan det på vissa områden och för vissafunktioner krävas en organisatorisk form, som har närmare kontakter in istatlig/än vad den av KF skisserade linjen kan ge. Framförallt är del fråga om redovisnings-, budget- och petitaäskanden inom detoffentliga förvaltningssystemet och samordningsuppgifter för de delar inomoffentlig förvaltning som f. n. har eller kommer alt ha utvecklingsintresse påkooperativa områden. Länsstyrelserna i , , , ochVästmanlands län anser att någon form av samordnad kooperativutvecklingsverksamhet är nödvändig men att den i så fall bör organiseras ochskötas av de kooperativa organisationerna själva. ()avslår från att ta ställning till frågan om ett råd. Men om det kommer tillstånd är det, enligt , viktigt att klargöra hur dess funktioner ochverksamhet skall relateras till arbetet inom den samrådsgmpp som skall samordnakooperativ forskning. Om inte detta klargörs från början är det risk för attkooperativ forskning blir överadministrerad, tror . Prop.1983/84:84 123 Statskontorettycker det är viktigt med en kanal till universitet och högskolor för att ökaintresset för kooperafiv forskning men anser inte att något nylt organ behöverinrättas. Samrådsfunktionen bör, enligt statskontoret, med fördel kunnaorganiseras.med statens industriverk som huvudman. EnligtRRV skulle ett särskilt råd få uppgifter som fill stora delar överlappar denpågående försöksverksamheten med stöd till arbetskooperafiva företag. Statligastödåtgärder till annan ny kooperation kan, enligt RRV, lämpligen behandlasinom ramen för försöksverksamheten. kan komma i fråga som samordningsorganför övriga tänkta uppgifter för rådet. Om man emellertid från statsmakternassida önskar samordna de statliga insatserna för kooperativ utveckling i ettsärskilt organ bör detta, enligt RRV:s uppfattning, läggas under stafiigthuvudmannaskap. Viktiga delar av den tänkta verksamheten är att anse sommyndighetsutövning. Länsstyrelseni finner inte att fillräckligl starka skäl föreligger för attmotivera uppbyggnaden av en omfattande administrativ apparat med uppgifi attstimulera kooperativ utveckling. anför liknande synpunkter. Närdet gäller de arbetskooperativa företagen så förefaller, anför iStockholms län vidare, en utveckling av den försöksverksamhet som f. n. bedrivsav statens industriverk och de regionala utvecklingsfonderna vara en bättremodell för ett utökat samhällsstöd. För andra former av kooperativföretagsamhet bör de insalser som föreslagits på bl.a. utbildnings-,informations- och kapitalförsörjningsområdet först utvärderas innan nya administrafivastödorgan fillskapas. Möjlighetenatt förstärka och utvidga uppgifterna för delegationen för arbetskooperationframhålls också av som dessutom anför att enförstärkning av utvecklingsfonderna borde kunna göras till en koslnad somunderstiger förslagets totala ram. Ävenstatskontoret tar upp de regionala utvecklingsfonderna och föreslår att de fåri uppdrag att aktivt verka för en spridning av kunskap om kooperativaarbetsformer samt avdelar lämpliga resurser (av befinfiiga medel) för attstödja tillkomsten av sådan företagsamhet. Enliglkommerskollegiets mening kan det rent principiellt inte anses vara samhälletsuppgift att medverka i ett särskilt organ för kooperafiv utveckling. Det ärvidare, enligt kollegiet, tveksamt om staten i nuvarande finansiella läge böravsätta resurser för sådana ändamål. och i kan det föreslagnaorganet bidra fill att splittringen av samhällets näringspolitiska insatserökar. Utvecklingsarbete som berör kooperationen bör kunna bedrivas inom ramenför befinlliga statliga organisationer och av de kooperativa organisafionernasjälva eller i samarbete mellan olika samhälleliga och kooperativa organ utanatt ett statligt organ med allmänt samordnande uppgifter inrättas. Prop.1983/84:84 124 visar erfarenheterna att organ av detta slag tenderaratt snabbt växa och byråkratiseras. Förbundet anser också att en verksamhet avdetta slag bör ses som en angelägenhet för kooperationen själv.Liknande synpunkter framförs av i och Svenska Handelskammarförbundel. understryker kravet på konkurtensneutralitet och menar att denena företagsformen inte är angelägnare än den andra. Mot den bakgmnden kanförbundet inte finna skäl för att staten skulle satsa medel i etlsamhälleligt/kooperativt samverkansorgan. Ianslutning till utredningens behandling av frågan om utvecklingen avkooperation inom nya områden gör flera remissinstanser särskilda uttalanden ombetydelsen av att arbetskooperativa förelag får möjlighet att utvecklas. Länsstyrelseni tycker att frågoma kring de löntagarägda och arbetskooperafivaföretagen inte fått den närmare behandling som varit motiverad. Dessa företagkan ha särskilda svårigheter med anskaffning av egenkapital,speciellt i samband med generationsskiften eller vid nystartande av arbetskooperativaföretag. Enligt bör bl. a. kapitalförsörjningen fill dessa typerav företag övervägas närmare. i län påtalar sammaproblem liksom i som anser attutvecklingsfonderna måste få störte resurser att stödja den arbetskooperativaarbetsformen. Viktenav en effekfiv försöksverksamhet i länen med arbetskooperafiva företagunderstryks av länsstyrelserna i bl.a. , och län. Högskolani vill att forskning på området skall etableras och föreslår att en av detre föreslagna forskartjänsterna tillförs högskolan. Den skulle vara inriktad iförsta hand på frågor som berör etablering av nya vamproducerande arbetskooperativ.Även i påtalar bristen på kunskap om det arbetskooperativaföretagandet och föreslår att en ny utbildning utformas kring drift m. m. avsådana företag. borde del övervägas att av sysselsätt-ningspolifiskaskäl öppna möjlighet för kommunerna att mot ersättning tillhandahålla lokalersamt även viss administrativ, ekonomisk och Juridisk service underuppbyggnadsskedet för nystartade arbetskooperafiv. Kornmunförbundetkommenterar också utredningens uttalande atl kommunerna bör stödja frivilliga gmppbildningarsom är villiga alt i kooperativa former svara för olika socialaservicefunktioner t. ex. genom att fillhan-dahålla lokaler. Förbundet erinrarom att kommunernas möjligheter att stödja sådan verksamhet begränsas, dels avgällande lagregler om den kommunala kompetensen, dels av det kommunalekonomiskaläget. 1983/84:84 125 kommunalsubvention kan knappast komma i fråga annat än i sådana fall där en nykooperativ verksamhet avlastar kommunen ett serviceansvar, anför kommunförbundet. Länsstyrelseni framhåller att den regionalpolifiska betydelsen av kooperativverksamhet som ett altemativ i glesbygder eller andra sysselsättningssvagaområden inte har fått något störte utrymme i utredningens betänkande. Länsstyrelsenbetonar vikten av att stöd till nya kooperativer förs in som komplement i denregionalpolitiska stödverksamheten. Utredningensförslag att samhälleliga organ skall åläggas att regelmässigt prövakooperativa alternativ vid övervägandet av åtgärder rörande näringspolitiskaoch sociala frågor har kommenterats av relativt få instanser. Förslagetstöds av bl. a. LRF och . EnligtRRV är det inte motiverat med en generell föreskrift. Utredningen har intetillräckligt omsorgsfullt utrett frågan om det finns ytterligare områden inomvilka kooperativa lösningar med fördel skulle kunna fillämpas. RRV anserdessutom att värdet av den föreslagna typen av generella föreskrifter kanifrågasättas. Länsstyrelseni län är tveksam och menar att det bör vara naturligt att fömtsättningslöstpröva alla typer av lösningar utan särskilt åläggande. 1983/84:84 126 lag omändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1951:308) omekonomiska föreningar dels att 10 §, 16 S 1 mom,, 16 a §, 17 § 1 mom., 18, 41,43, 48 och 55 §§, 69 § 1 mom., 71, 83, 88 och 94 §§, 96 § 1 mom. samt 116 §skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas fem nya paragrafer, 6 a, 10a, 10 b, 10 c och 16 b §§, samt närmast före 10 a § en ny rubrik av nedanangivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse En ekonomisk förening kan i stadgarna föreskriva attkapital skall kunna tillskjutas även av andra än medlemmarna. Sådana tillskottsker genom särskilda insatser (förlagsinsatser). Förlagsinsatser får intesammanlagt skjutas till med högre belopp än summan av andra inbetalda insatserän förlagsinsatser. I stadgarna kan tas in föreskrif ter om begränsningar 1 fråga om vem som har rätt att tillskjuta för lagsinsatser och genom överlåtelse förvärva de rättigheter som är för enade med förlagsinsatserna (för lagsandelar). För redan gjorda In- , satser får dock inte införasstränga- re begränsningar än vad som gällde vid tillskottet. Förvärv 1 strid mot föreskrifter som avses i andra stycketär ogil-nga. Om föreningen upplöses och det vid upplösningen fmnsöverskott, har Innehavarna av förlagsandelar rätt att få ut förlagsinsatsernainnan utbetalning sker för andra ändamål. Förslår inte överskottet till fullbetalning av förlagsinsatserna skall betalning ske iförhållande tillinsatsernas storlek. Prop.1983/84:84 127 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §' Över ekonomisk förenings med- Över ekonomisk förenings med lemmar skall genom styrelsens för- lemmar skall genom styrelsens för sorg hållas förteckning. Denna kan sorg hållas förleckning. Denna kan bestå av betryggande lösblads- eller bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. Förteckningen skall kortsystem. Förteckningen skall för varje medlem innehålla uppgift för varje medlem innehålla uppgift om hans fullständiga namn och om hans fullständiga namn och hemvist samt å del antal insatser, hemvist samt å det anlal insatser, med vilket han deltager i förening- med vilkel han deltager i förening en. Därjämte skall förteckningen en. Därjämte skall förteckningen innehålla uppgift om sammanlagda innehålla uppgift om sammanlagda beloppet inbetalda insatser enligt beloppet inbetalda insatser enligt senast fastställda balansräkning, senast fastställda balansräkning, om summorna av insatsbelopp, om summorna av insatsbelopp, som efler utgången av del råken- som efter utgången av det räken skapsår balansräkningen avser skapsår balansräkningen avser återbetalats eller högst skola åter- återbetalats eller högst skola åter betalas dels enligt 16 § 1 mom. dels betalas dels enligt 16 § 1 mom. dels enligt 16 a §, och om tiden för åter- enligt 16 a §, och om tiden för åter betalningarna, betalningarna. förlagsinsatser finns bestämmelser i 10 c §. Styrelsen skall hålla medlemsförteckningen tillgänglig förenvar som vill taga kännedom om densamma. Medlem vare berättigad atl på begäran erhålla skriftliguppgift av föreningen om medlemskapet och av honom gjorda insalser. Föriagsandelsbevis m. m. För varje förlagsinsats skall föreningen . Beviset skall slällas lill innehavaren eller till vissman eller order och Innehålla uppgift om 1. föreningensfirma, 2. nummereller annan beteckning för beviset, 3. insatsensstorlek, 4. den rätttill utdelning som insatsen medför, 5. det sättpå vilket utdelning skall utbetalas och inlösen ske, 6. föreskriftersom avses i 6 a § andra stycket. Förlagsandelsbeviset skall undertecknas av föreningen.Styrelse- ledamöters eller ftrmatecknares namnteckning får återgesgenom tryckning eller på liknande sätt. / fråga om förlagsandelsbevis gäller, om ej annat följerav denna lag, i tillämpliga delar vad i lagen (1936:81) om skuldebrevföreskrivs om löpande skuldebrev. Härvid är den som innehar ett förlagsandelsbevisställt till viss man eller order och som enligt föreningens påskrift på bevisetär ägare till förlagsandelen likställd med den som enligt 13 § andra stycketsamma lag förmodas äga rätt att göra skuldebrevet gällande. påbeviset skall göras endast om Innehavaren styrker sitt förvärv av den förlagsandelsom beviset avser. 16 § 1 Då medlem avgått, äge han dels frånavgången utfå inbetalda insalser, i den mån föreningens behållna tillgångarenligt den vid tiden för avgången uppgjorda balansräkningen därtill förslåutan anlitande av reservfond eller förnärmande av övriga medlemmars lika rätt,dels ock, i samma ordning som övriga medlemmar, utbekomma vad på den avgångnebelöper av beslutad vinstutdelning. Över samtliga förlagsinsatser skall genom styrelsensförsorg föras en förteckning. Denna kan bestå av betryggande lösblads- ellerkortsystem. Förteckningen skall Innehålla uppgift om storleken på varjeförlagsinsats, om tidpunkten för varje insats och om den rätt tdl utdelning sominsatsen medför. Förteckningen skall hållas tillgänglig för var och en somvill ta del av den. Dä medlem avgått, äge han dels från avgångenutfå inbetalda insatser, i den mån föreningens behållna tillgångar enligt denvid tiden för avgången uppgjorda balansräkningen därtill förslå utan anlitandeav reservfond eller förlagsinsatser eller förnärmande av övriga medlemmars likarätt, dels ock, i samma ordning som övriga medlemmar, utbekomma vad på denavgångne belöper av beslutad vinstutdelning. i likvidation från detmedlem avgått eller varder beslut om föreningens försättande ikonkurs meddelat, skall den avgångnes rätt att utfå insats bedömas efter debeträffande skifte av föreningens tillgångar gällande grunderna. Innehålla föreningens stadgar inskränkning i avgåendemedlems rätt varom nu är sagt, lände den, utom i fall som i 68 § andra stycketoch 96 § 2 mom. andra stycket sägs, till eftertättelse. / fråga om rätten atl få ul förlagsinsatser gäller 16 b §. Medlem,som deltager i föreningen med högre insalsbelopp än han är skyldig atl dellagamed, äger efter uppsägning utfå överskjutande belopp utan alt avgå urföreningen. Angående uppsägningen saml medlemmens rätt att utfå det uppsagdabeloppet och skyldighel atl återbära vad han utfått äga bestämmelserna i 14 §första stycket och 16 § motsvarande tillämpning. Därvid hänföras föreskrifternai 16 § beträffande tiden för medlems avgång till den utgång av räkenskapsår,vilken infaller näst eller efter den i stadgarna beslämdalängre tid, högst , sedan uppsägningen skett. Medlem,som deltager i föreningen med högre insatsbelopp än han är skyldig att deltagamed, äger efter uppsägning utfå överskjutande belopp utan att avgå urföreningen. Angående uppsägningen samt medlemmens rätt alt utfå det uppsagda beloppeloch skyldighel att återbära vad han utfått äga bestämmelserna i 14 § förstastycket och 16 § motsvarande tillämpning. Därvid hänföras föreskrifterna i 16 §beträffande liden för medlems avgång till den utgång av räkenskapsår, vilkeninfaller näst eller efter den i stadgarna bestämda ,högst , sedan uppsägningen skett. Ifråga om rätten att få utförlagsinsatser gäller 16 b §. Senaste lydelse 1967:621. 9 1983/84. Innehavare av en förlagsandel har rätt att få utförlagsinsatsen tidigast från tillskottet under förutsättning atthan skriftligen säger upp beloppet . Föreningen får Inlösa en förlagsinsats tidigast efter femår från tillskottet under förutsättning att föreningen skriftligen säger uppbeloppet . Betalning enligt denna paragraf får ske endast i den månföreningens behållna tidgångar enligt den senast faslställda balansräkningenförslår ulan atl reservfonden anli- tas eder del inkräktar på övriga för-lagsanddsinnehavareslika rätt. Om föreningen konkurs på ansökan som görs inom ett årefter återbetalningen skall vad som föreskrivs i 16 § 2 mom. beträffandeåterbäring av medlemsinsatser Ullämpas I fråga om förlagsinsatser. 17 § 1 mom. Av ekonomisk förenings årsvinst, efter avdrag för vad som åtgår lill täckande av möjligen förefintlig förlust frän föregående år, skola minsl avsättas till reservfond. Har på grund av rörelsens resultat medlemmar eller andra tiUgodoförts gottgörelse i form av efteriikvider, återbäringar eller dylikt, skall avsättning därav ske med , även om gottgörelsen icke inräknats i årsvinsten. Till reservfonden skall alltid läggas vad medlem vid avgång ur föreningen icke återfår av sina insatser. Av ekonomisk förenings årsvinst, efler avdrag för vad somål-går till täckande av möjligen förefintlig förlust från föregående år, skolaminst avsättas till reservfond. Har på grund av rörelsens resultatmedlemmar eller andra tiUgodoförts gottgörelse i form av efteriikvider,återbäringar eller dylikt, skall avsättning därav ske med ,även om gottgörelsen icke inräknats i årsvinsten. Till reservfonden skall alltidläggas vad medlem vid avgång ur föreningen icke återfår av sina insatser.Detsamma gäller 1 fråga om vad en förlagsandelsinnehavare inte får ut vidåterbetalning eller inlösen av en förlagsinsats. Då reservfonden Jämte inbetalat insatskapital, i den måndetta ej överstiger tio gånger reservfonden, uppnått elt belopp som svararantingen mot fyra tiondelar av det bokförda värdet å föreningens tillgångareller mot föreningens skulder enligt balansräkningen, må vidare avsättning tillfonden upphöra. Innehålla stadgarna beslämmelse om avsättning utöver vad nusagts, lände det till efterrättelse.