prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Är det fråga om ett gemensami barn sorn föds först därefter får -liksom enligt nuvarande praxis i fräga om rätten till änkepension - villkoretom sammanlevnad med barnet vid dödsfallet anses vara uppfyllt. Rätt bör dåföreligga till omställningsbidrag för den efterlevande från den tidpunki dämaken avled. Villkoren om att parterna stadigvarande sammanbodde vidtidpunkten för dödsfallet och att - i icke-barnfallen - sammanboendet varatoavbrutet minsl närmast före dödsfallet bör inle ges enalltför snäv tolkning. Del förhållandet alt parterna under en viss lid levt päskilda orter bör inte alltid få till följd all sammanlevnaden skall anses haupphört, utan vikl får läggas vid orsaken till detta. Berodde avbrottet isammanlevnaden på 1983/84:73 187 söndring i äktenskapet, fär sammanboendet anses avslutat.Om avbrottet däremot hade sin grund i någon av parternas arbetsförhållanden,kan man inte göra gällande atl sammanlevnaden upphört. Om t. ex.en av parternatill följd av sitt arbete mäsle vistas längre lider pä annan ort - i ellerutanför - men hade kvar sin egentliga bostad hos den andra maken ochupprätthöll sammanlevnaden under veckoslut eller under semestrar och andralängre ledigheler, bör detta inte förta förhållandet dess karaktär av oavbrutetsammanboende i nu förevarande mening. Som exempel på hår avsedda fall kannämnas de dä ena parten arbetar som eller anläggningsarbetare. Sammabedömningsgrunder blir lillämpliga om endera parten tillfälligtvis tas in päsjukhus eller liknande men kan förväntas återvända till hemmet inom en intealltför avlägsen framlid. Som framhållits av underremissbehandlingen fär vid bedömningen tas hänsyn till var parterna varitkyrkobokförda. Om parterna varit kyrkobokförda på skilda fastigheter torde mani regel kunna utgå frän atl de inte sammanbott stadigvarande. Detsamma gällerom någon av parterna eller en del därav uppburitbostadsbidrag säsorn ensamstående. Även taxeringen för inkomstskatt kan bli avbetydelse vid avgörandet av om parterna sammanbott eller inte. De angivna bedömningsgrunderna avser fall såväl dåparterna var gifta som då de sammanbott utan äktenskap under förhållanden somenligt 1 § tredje stycket likställer den efterlevande med gift. För gifta böremellertid presumtionen vara att det rört sig om ell oavbrutet sammanboendeunder tiden för äktenskapets bestånd. Försl om skäl skulle tala i annanriktning finns anledning att göra en mer ingående undersökning. Däremot bör fordras att makarna före dödsfallet bottsamman under en inte helt obetydlig tidsperiod för att villkoret ornstadigvarande sammanboende för dödsfallet skall vara uppfyllt.Hade de flyttat samman först någon eller kansammanboendet i regel inte betraktas som stadigvarande. Motsvarande principer bör tillämpas för det i barnfallenuppställda villkoret om att den efterlevande (och den sedermera avlidne) viddödsfallet skall ha stadigvarande sammanbott med barnet. I fräga om innebördenav detta krav kan dessutom hänvisas till kommentaren till 5 §. I fall som avses i första stycket b krävs attsammanboendet mellan makarna har bestått oavbrutet av minst femår. Denna tidsrymd måste ha infallit i direkt anslutning lill dödsfallet. Somangetts i kommentaren till 1 § fordras däremot inte att makarna har varit gifta eller sammanlevt under förhållanden somenligt 1 § tredje stycket likställer icke gifta samboende med gifta. Det ärtillräckligl att detta villkor om äktenskap eller viss kvalificerad samlevnadär uppfyllt vid lidpunkten för dödsfallet. Med anledning av ell påpekande under remissbehandlingenkan framhål- Prop.1983/84:73 188 las att den fernårsperidod varunder parterna skall hasammanbott skall räknas . Om parterna t. ex. flytlat samman den 25 april1985 och dödsfallet inträffar . har sammanboendet inle beställunder , och del föreligger alltså inle räll till omställningsbidragför den efterlevande. Av naturliga skäl torde dock i många fall uppslåsvårigheter atl i efterhand mera exakt fastställa en bestämd dag dä parternabörjat sammanbo. Några rner ingående undersökningar orn tidpunkten dä sammanboendetinletts synes i regel inte vara nödvändiga. Omställningsbidrag enligl 4 § utges till efterlevande somär V7(g«' än . Beviljat sådant bidrag skall alltså dras in vid uigången avmånaden före den varunder den efterlevande fyller . Detta följer av 16 §kap. 9 § i dess nya lydelse. Fr. o. m. 65-årsmånaden kan ålderspensionutbetalas (16 kap. 5 § första stycket). I andrastycket anges att omslällningsbidrag enligl förevarande paragraf skall utgå fören tid av räknat frän tidpunkten för dödsfallet. Av 16 kap. 5 §tredje stycket följer att bidraget utges fr. o. m. ingången av den månad dåmaken avled eller, om denne vid sin död uppbar ålders- eller förfidspension,fr. o. m. ingången av månaden därefter. Omställningsbidraget skall utbetalasunder tolv kalendermånader därefter. I dessa fall blir det därför inte aktuelltatt tillämpa huvudregeln i 16 kap. 9 § att en pensionsförmän utges t. o. m.den månad dä rätten till förmånen upphör. Regeln i andra stycket fär företrädeframför denna bestämmelse (jfr 16 kap. 9 § i dess ändrade lydelse). Om denbidragsberätiigade själv skulle avlida före tolvmånadersperiodens utgång, skalldock självfallet 16 kap.9 § tillämpas och omställningsbidraget dras in vidutgången av dödsfallsmånaden. Den tolvmånadersperiod varunder rätt tillomställningsbidrag sålunda föreligger är den som börjar löpa fr. o. m. denmånad som angetts. Orn t. ex. dödsfallet inträffar etl år ochden avlidne då inle uppbar pensionsförmån, kan alltså omställningsbidraget utgåfr. o. m. ingången av mars månad det året t. o. m. utgången av februari månadnästföljande år. Uppfyller den efterlevande inlevillkoren för bidragsrätl kan han eller hon inte senare börja uppbära della,även om villkoren då blivit uppfyllda. Rällen till bidrag bortfaller definitivti och med tolvmånadersperiodens utgång. Som angetts i avsnitt 3,2.3 gäller dockgivetvis retroaklivregeln i 16 kap. 5 § femte stycket ocksä för omslällningsbidrag. 1 paragrafen ges regler för det i avsnitt 3.2.3 föreslagnaomställningsbidraget för förlängd tid. bidrag kan utgå som enfortsättning på omslällningsbidrag enligt 4 § under ytterligare längst två årstid. Förstastycket anger förutsättningarna för rätten till omslällningsbidrag för förlängdtid. För atl en efterlevande rnan eller kvinna skall kunna beviljas sådantbidrag krävs först och främst att de i 4 § angivna villkoren för räll lill 1983/84:73 189 omställningsbidrag för av är uppfyllda. Denefterlevande måste alltså ha stadigvarande sammanbott rned maken (eller därmedlikställd) då denne avled. Dessutom skall den efterlevande haoavbrutet sammanbott med maken (eller därmed likställd) av minstfem är fram till lidpunkten för dödsfallet eller då ha stadigvarande sammanbottockså med barn som inle hade fyllt och som stod under rättslig vårdnadav makarna eller av endera av dem. Däremot fordras inte att den efterievandefaktiskt uppburit del ettåriga omställningsbidraget. Det är tillräckligt attförutsättningarna för rätlen därlill är uppfyllda. Ytterligaregäller som villkor för förlängt omställningsbidrag att den efterlevandefortlöpande har den rättsliga värdnanden om och stadigvarande bor samman medett barn sorn inte har uppnått ålder. barn måste dessutom hastadigvarande vistals i parternas hem för dödsfallet. Finnsflera barn än ett, fordras att minst ett av barnen som den efterlevande borsamman med stadigvarande vistades i hemmet redan vid dödsfallet och inte harfyllt . Däremot krävs inle all den efterlevande var vårdnadshavare fördet barnet för dödsfallet, ulan det är tillräckligt attvårdnaden överflyttats fill den efterlevande då bidrag enligt 4 §utgått. Inte heller finns något krav på att det är ett för den efterievande ochden avlidne gemensamt barn eller att barnet är besläktat med den efterlevande.Även ett barn som föds först efter dödsfallet får, liksom i fråga omomslällningsbidrag enligt 4 §, anses ha stadigvarande vistats i parternas hemvid dödsfallet, om det är etl för parterna gemensami barn. Villkorenom stadigvarande sammanboende och om stadigvarande vistelse bör inte ges en alltförsnäv innebörd. Att barnet eller den efterlevande fillfälligt vistas på annalhåll bör således inte påverka rätten till bidrag. Om t. ex. barnet under feriero. d. bor i hemmet, bör inte den omständigheten att del under övrig del av åretvistas på annan ort för skolgång e. d. anses medföra att kravet påstadigvarande vistelse i hemmet inte är uppfyllt. Är barnet varaktigtomhändertaget för vård på anstalt eller i fosterhem, kan det däremot inle ansesstadigvarande bo samman med den efterlevande. Ett barns tillfälliga vistelseexempelvis på sjukhus eller i enskilt hem bör självfallet inte påverka rättentill omställningsbidrag. På motsvarande sätt bör inte heller det förhällandetall den efterlevande maken tillfälligt måste lämna hemmet på grund av sjukdomeller till följd av arbele eller utbildning medföra att bidragsrältenbortfaller. Vid tillämpning av de nämnda förutsättningarna kan ledning hämtasfrän den praxis som utbildats för tolkningen av motsvarande villkor beträffanderätten till änkepension frän folkpensioneringen (jfr SOU 1959:32 och prop.1960:75). Förutom angivna krav pä faktisk vård av barnet fordras attden efterlevande har den rättsliga vårdnaden om det. Något krav på attvårdnaden tillagts den efterlevande genom lagakraftägande dom av domstol finnsinte. Även ett interimistiskt beslut i vårdnadsfrägan kan utgöra grund för attvårdnadsvill- 1983/84:73 190 koret är uppfyllt. Det fordras inte att den efterlevandeär ensam vårdnadshavare för barnet. Också om barnet står under gemensamvårdnad av den efterlevande och en annan person är förutsättningen för rätttill omställningsbidrag uppfylld. Eftersom barnet måsle sammanbo stadigvarandemed den efterlevande och ha gjort detta åven vid lidpunkten för dödsfallet,fordras dock - i fall av gemensam vårdnad - att den efterlevande tar faktiskvärd om barnet och att barnet varaktigt bor tillsammans med den efterlevande,och alltså inte med den andra vårdnadshavaren. Detta motsvarar vad somföreskrivs för rätten till bidragsförskott (1 § andra stycket lagen 1964:143 ombidragsförskott). I likhet med ettårigt omslällningsbidrag utgåromställningsbidrag för förlängd lid endast till efterlevande som är under 65års ålder. Utgående bidrag skall alltså, om den efterlevande fyller 65 är, drasin vid utgången av månaden . Vidare utges förlängt omställningsbidrag längst fram tillutgången av den månad då del yngsta barnet fyller . När detta inträffarupphör bidragsrälten, även om bidraget då inte utgetts . Ytterligaregäller att bidragsrätten bortfaller om den efterlevande skulle upphöra att bostadigvarande samman med barnet eller förlora vårdnaden om det eller om barnetskulle avlida. Av 16 kap. 9 § följer att bidraget dä dras in fr. o. m. uigångenav den månad under vilken rätten till det upphör. Skulle den efterlevandeemellertid senare komma att ånyo uppfylla villkoren för rätt tillomställningsbidrag enligt 5 § och den tvåårsperiod varunder sådant bidraglängst kan utges inte ha gått till ända, kan bidraget - efter ny ansökan-utbetalas på nytt från den tidpunkten och utges längst fram till tvåärsperiodensutgång. Av andra stycket framgår att förlängt omställningsbidragutges först fr. o. m. månaden efter den då rätt lill omställningsbidrag enligt4 § förelegat för av . Det förlängda omstållningsbidragetutgår sedan för längst , dvs. Totalt kan denefterlevande alltså erhålla omställningsbidrag enligt 4 och 5 §§ . Den bidragsberättigande tvåärsperioden är den som infallernärmast efter del att har förflutit från dödsfallet. Detta innebär attbidragsperioden inle kan förskjutas framåt om t. ex. den efterlevande underviss del av den aktuella Ivåårstiden inte uppfyllt villkoren för rätt tillbidrag men gör detta frän senare tidpunki. Tredje stycket innehåller en bestämmelse om att rättentill omställningsbidrag enligt den nu behandlade paragrafen upphör om denpensionsberättigade ingår äktenskap eller upptar en stadigvarande sammanlevnadmed någon, med vilken den pensionsberättigade har varit gift eller har ellerhar haft barn. I dessa senare fall är det utan betydelse om den nya parlern ärgift med annan. Har bidraget med tillämpning av denna regel en gång bortfallit,kan bidragsrälten inte senare återupplivas om del nya äktenskapet eller sammanboendetskulle upplösas . Det förtjänar understrykas att regeln Prop.1983/84:73 191 avser enbart omställningsbidrag enligt 5 §.Omslällningsbidragenligt4 § (för en lid av elt år) påverkas inte av omgifte e.d. Denna paragraf och de närmast följande behandlar villkorenför rätt till det i avsnitt 3.2.4 föreslagna särskilda efterlevandebidraget. För attbli berättigad till särskilt efterlevandebidrag måste den efterlevande -enligt bestämmelse i första stycket - uppfylla de i 4 § angivnaförutsättningarna för rätt till ettårigt omställningsbidrag. Något krav pä attden efterlevande faktiskt skall ha uppburit omslällningsbidrag har däremot inleuppställts. Detta får betydelse för bl. a. utlänningars och utlandssvenskarsrätt till bidrag. Är den efterlevande utländsk medborgare räcker det inte attförutsättningarna för rätt till omställningsbidrag enligt 4 § är uppfyllda föratt sådant bidrag skall kunna beviljas. Dessutom måste kravet i 5 kap. 4 § omviss tids bosättning i vara uppfyllt. Är sä inte fallet under den liddä omställningsbidrag kunnat utgå men väl senare då rätten därtill upphört, kanden efterlevande alltså beviljas särskilt efterlevandebidrag trots att omställningsbidraginte utgått. Likaså skall rätt till särskilt efterlevandebidrag föreligga fören svensk medborgare, som varit bosatt utomlandsutan att då ha haft rätt till omställningsbidrag och som därefter flyttatfillbaka till . Särskilt efterlevandebidrag kan - på grund av hänvisningentill 4 § - inte utgå till änka eller änkling (eller därmed likställd) som äräldre än . Inte heller kan bidraget utges till den som uppbärålderspension. Detta följer av 9 § andra stycket. I första stycket anges vidare särskilda villkor som skallgälla för rätlen till särskilt efterlevandebidrag. Att vid tillämpningen avdessa villkor ledning kan hämtas från den praxis som utbildats vid tillämpningav motsvarande bestämmelser inom förtidspensioneringen har utvecklats i denallmänna motiveringen (avsnitt 3.2.4). Frågan ominnebörden av begreppet lämpligt arbete regleras i 8 § och utvecklas imotiveringen till den paragrafen. För rätttill särskilt efterlevandebidrag krävs att förvärvsmöjligheterna skall varanedsatta på grund av arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annandärmed jämförlig omständighet, såsom bosättning pä ort med brist påarbetstillfällen och svårigheter att flytta fill annan ort. Som angetts iavsnitt 3.2.4 kan även handikapp av olika slag vara grund för atl utgeefterlevandebidrag, om förtidspension eller sjukbidrag inte kan utgå till denefterlevande. Nedsättningen av hälsan kan ha både fysisk och psykisk grund.Även följdtillstånd efter sjukdom och medfödda defekter liksom, när det gälleräldre försäkrade, rena åldersförändringar kan medföra atl villkoret för råtttill efterlevandebidrag är uppfyllt. Överhuvudlaget bör, när det gäller fråganom medicinska skäl föreligger, samma bedömningsgrunder tillämpas 1983/84:73 192 som för rätlen till förtidspension. Prövningen förefterlevandebidrag kommer dock sannolikt att oftare gälla en kombination avflera faktorer som sammantagna påverkar förvärvsmöjligheterna. Har denefterlevandes förvärvssvårigheter annan grund än de angivna skall inte kunnautgå särskilt efterlevandebidrag. T. ex. vård av barn eller anhörig utgör i siginte skäl för efterlevandebidrag, även om brist på barnomsorg medverkar tillatt den efterlevande inte kan ta ett arbete. Nedsättningen avförvärvsmöjlighelerna måste kunna konstateras objektivt. Beror avsaknaden avarbete på bristande intresse för förvärvsarbete eller för utbildning tillsenare arbete, är kraven för rätt lill efterlevandebidrag alltså inleuppfyllda. Har den efterlevande t. ex. erbjudits ett för denne lämpligt arbetemen inte velat tilltråda delta eller på annat sått orsakat att anställning intekommit till stånd, bör efterlevandebidrag inte beviljas eller - om det var ettarbete med enbart kortare arbetstid - utges med endasl en mindre kvotdel.Likaså bör ett utgående sådant bidrag dras in eller sättas ned rned hänsyn lillomfattningen av det arbete som den efterlevande skulle ha kunnat påbörja. Ävenhärvidlag finns alltså parallellitet med förtidspensioneringen. För rättfill efterlevandebidrag krävs att förvärvsmöjligheterna är nedsatta med minsthälften. I kommentaren till 8 § ges närmare riktlinjer för bedömningen härav. Nedsätlningenav förvärvsmöjligheterna skall ha förelegal fördödsfallet. I annat fall kan efterlevandebidrag inte beviljas, även ommöjligheterna till försörjning sedermera satts ned med minst hälften. I sådanafall får den efterlevande, på samma sätt som andra som blir arbetslösa, förlitasig på samhällets övriga former av stöd som tar sikte på sädana kategorier.Inte heller kan särskilt efterlevandebidrag beviljas den varsförvärvsmöjligheter visserligen var nedsatta med minst hälften vid tidpunktenför makens död men som lyckats få etl arbete som bedömsvara stadigvarande och som tryggar försörjningen. Nedsättningen avförvärvsmöjligheterna skall således finnas även dä rätten tillefterlevandebidrag inträder, dvs. då rätten tillomställningsbidrag i endera av dess tvä former upphör. Attförsörjningsmöjligheterna var nedsatta i erforderlig män såväl vid makens dödsom då rätten till omställningsbidrag upphör är dock inte tillräckligt för attrått skall föreligga till sårskilt efterlevandebidrag. Är situationen sådan attden efterlevande har erhållit ett arbele pä minsthalvtid som bedömts bli stadigvarande men därefter slutat detta arbete och fåttsina förvärvsmöjligheter nedsatta, kan försörjningssvårigheterna inte anses haett sådant direkt samband med makens död att rätt bör föreligga fillefterlevandebidrag. Har arbetet haft mindre omfattning eller varit endastkortvarigt, år den efterlevande dock inte betagen rätten tillefterlevandebidrag. Avpraktiska skål kommer prövningen av i vad mån den efterlevandesförvärvsmöjligheter är nedsatta som regel atl få göras med hänsyn till 1983/84:73 193 förhållandena vid ansökningstillfället. Vad avser fidendessförinnan torde i de flesta fall kunna vara tillräckligt med en undersökningom i vilken utsträckning den efterlevande dä faktiskt förvärvsarbetat. I första stycket anges slutligen att nedsättningen avförvärvsmöjligheterna skall kunna antas vara icke endast kortvarig för att rätttill bidrag skall föreligga. För att efterievandebidrag skall förvägras pänämnda grund mäsle förhållandena vara sädana att det med hög grad av säkerhetkan bedömas att den efterievande kommer att få ett stadigvarande arbele inomnågon månad. Sä kan t. ex. vara fallet om den efterlevande fält en fast anställningmen ännu inte hunnit fillträda denna då rätten till omslällningsbidrag upphör.Att det utlovade eller erhållna arbetet måste ha viss varakfighet framgår av 16kap. 7 a §. Denna fråga utvecklas närmare i motiveringen till det stadgandet. Att rätten till särskilt efterlevandebidrag - enligtbestämmelse i andra stycket - inträder då rätten till omställningsbidrag upphörinnebär all efterievandebidraget kan utges från den tidpunkt då någon avförutsättningarna för rätten till omställningsbidrag bortfaller. Detta blirfallet då den efterievande uppburit bidrag enligl 4 § av etl äreller - för den som uppburit föriängt omslällningsbidrag - när detta utgåttunder sammanlagt eller det yngsta barnet fyller åttaår. Rätt till efterievandebidrag kan dessutom inträda om t. ex. sammanboendetmed barn av någon anledning upphör i förfid och omstållningsbidragetdärför dras in. Skulle den efterlevande då beviljas efterlevandebidrag mensenare återuppta sammanlevnaden med barnet innan delta fyllt , kan denefterlevande - efter ansökan - på nytt få omställningsbidrag. Om denefterlevande sålunda åter beviljas omställningsbidrag, skalleflerlevandebidragel dras in. Detta följer av 9 § andra stycket. När rättentill omställningsbidrag senare på nytt upphör,kan efter ny ansökan av denefterlevande ånyo prövas om förutsättningar föreligger för rätt till efterlevandebidragmot bakgrund av då aktuella förhållanden. För alt efterlevandebidrag åter skallkunna beviljas krävs i sådant fall att nedsättningen avförsörjningsmöjligheterna bestått alltsedan dödsfallet. 7 och 8 §§ I 7 § anges under vilka förutsättningar särskiltefterlevandebidrag skall utgå som helt eller som parfiellt bidrag. Bestämmelsenär utformad efter förebild av motsvarande regel inom förtidspensioneringen.Till ledning vid fillämpningen av paragrafen kan tjäna den praxis somutvecklats på det området. I princip bör efterievandebidraget beräknas med hänsyntill i vilken omfattning den efterlevandes förvärvsmöjligheter är nedsatta. Påmotsvarande sätt som i fräga om förtidspension bör en efterlevande varsförvärvsmöjligheter är helt nedsatta eller som uppgår till högst en sjättedelav det normala kunna erhålla helt efterlevandebidrag. Till en efterlevande,vars 13 1983/84. Prop.1983/84:73 194 förvärvsmöjligheter är nedsatta i mindre grad men likvälmed minsl två tredjedelar av det normala, bör efterlevandebidrag kunna utgå somtvå tredjedels bidrag. I övriga fall utges halvt bidrag. I 8 § anges närmare grunder för denna bedömning. Härvidkan i stora delar ledning hämtas från tillämpningen av motsvarandebestäininelser inom förtidspensioneringen samt inom lagstiftningen omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Vid bedömningen fär i varje enskilt fall göras ensammanvägning av föreliggande arbetshinder som är av arbetsmarknadsmässig arloch sädana som betingas av hälsoskäl eller annan därmed jämförlig omständighet.Som angetts i avsnitt 3.2.4 måsle göras en helhetsbedömning av denefterlevandes anknytning till arbetslivet och av hans eller hennes möjligheteratt få och ta ett förvärvsarbete, direkt eller efter någon form av utbildning.Bedöms förvärvsmöjligheterna vara nedsatta med minst hälften skall efterlevandebidragkunna beviljas. Bedömningen måste i varje enskilt fall la sikte påförhällnadena i just del fallet. Enbart den omståndighelen att den efterlevandet, ex. bor i ett glesbygdsområde eller kommit upp i högre ålder kan inle lastill intäkt för alt särskilt efterlevandebidrag skall beviljas. Vad som skallvara avgörande är om alla omständigheter sammantagna faktiskt medför attförvärvsmöjligheterna är nedsatta med minst hälften. Vissa paralleller kan dras med vad som gäller beträffanderätten till förtidspension. Det är således inte utslagsgivande hur passomfattande det aktuella handikappet - i det fallet sjukdom e. d. - i sig är. Istället skall vikt fästasvid i vilken omfattning handikappet påverkarförvärvsförmågan. Även för den sorn lider av en förhållandevis allvarligmedicinsk defekt kan, om omständigheterna i övrigt är gynsamma, möjligheternaall fä elt arbete som tryggar försörjningen vara goda. I elt sådant fallbeviljas inte förtidspension. I andra fall kan situationen vara den att enmindre allvarlig sjukdom i kombination med arbetshinder av annan art medför altförvärvsförmågan fär anses vara nedsatt med minst hälften och förutsättningarnaför förtidspension därmed uppfyllda. Motsvarande bedömning får göras i vadavser rätten till efterlevandebidrag. För rätt till särskilt efterlevandebidrag fordras attnedsättningen av den efterlevandes förvärvsmöjligheter uppgår tid minsthälften. Som utgångspunkt för bedömningen om delta villkor är uppfyllt kan iregel tas det arbele som den efterlevande innehar eller har möjlighet atl tainom . Om den efterlevande har ett stadigvarande arbete medlängre arbetstid än halvtid och med anställningsförmåner som svarar mot vad somär normalt för etl sådani arbete eller kan erbjudas ett lämpligt arbete avdetta slag rned tillträde , föreligger inte rätt tillefterlevandebidrag.