prop · G70362 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag delar därför OED:s uppfattning att ellförbättrat slöd bör införas till fullskaleanläggningar med beiydandekommersiella risker. Syftet härmed bör vara alt snabbare uppnå enmarknadsintroduktion av sådan demonstrerad teknik men där marknadsintroduktioneninnebär vissa risker. För atl uppnå detta bör det förbättrade stödet reserverasför sådana projekt som använder nyulvecklad teknik i steget efter en PoD-anläggning. Jag förordar alt bidrag på högst bör kunna lämnas förhögst två anläggningar som tillämpar demonstrerad teknik och där lönsamhetsbedömningenär klart positiv. Enligt min uppfattning finns det i detta sammanhang särskildaskäl att uppmärksamma åtgärder för oljeersättning inom industriella ochoffentliga verksamheter samt verksamheter som i övrigt är av allmänt intresse.De investeringar för att ersätta olja som blir aktuella i sådana verksamheterär ofta komplicerade och innehåller inte sällan betydande riskmoment. Medel uranslaget bör också kunna anvisas för investeringar inom dessa verksamheter,även om den teknik som används inte är demonstrerad, förutsatt att den oljeersältningsom uppnås är beiydande. Projekt som avser fullskaleanläggningar bör även kunna bliföremål för stöd genom lånegarantier. Möjligheten bör också finnas att när dekommersiella riskerna bedöms vara särskill stora lämna villkorliga bidrag.Summan av bidrag, villkorliga bidrag och lånegaranti bör inle översliga avtotalinvesteringen, varav bidraget inle bör överstiga . Villkorliga bidragbör liksom för PoD-anläggningar kunna lämnas för en period på högst fem år.Bidrag och villkorliga bidrag bör inte i något fall överstiga avstödunderlaget. Speciella investeringar 1 fullskaleanläggningar medmåttliga kommersiella risker F.n. kan län på högst av totalinvesteringen erhållasför speciella investeringar i fullskaleanläggningar som innebär måttligakommersiella risker men är svåi"a att få till stånd av olika skäl, t. ex.därför atl de kräver höga investeringskostnader i förhällande till oljebaseradteknik. OED påpekar att hanteringen av denna stödkategori har medfört ettavsevärt administrativt arbete. Medverkan till finansiering av dennastödkategori innebär vanligtvis inte någon förbättring för projektet vare sigfrån lönsam-helssynpunkt eller frän risksynpunkt. Stödet har varil attraktivt ioch med atl OEF har kunnat lämna län utan säkerhet samt anstånd med räntebetalningoch amorteringar under högsl . Prop.1983/84:62 25 Enligt min mening bör för investeringar med måttligakommersiella risker en länegaranti pä högst kunna lämnas. Storaspillvärmeprojekt bör kunna erhålla villkoriiga bidrag på högst avinvesteringen under högst , med hänsyn till all genomförandet av sådanaprojekt är förknippade med både stora investeringar och betydande risker föratt lönsamhet inte kan uppnås. Villkoriiga bidrag kan här innebära en avlastningav delar av riskmomentet. Länegarantier och villkorliga bidrag kan inte i någotfall överstiga av stödunderiagel. Villkorliga bidrag bör även kunna lämnas i de fall näråtgärder syftar till alt introducera nyulvecklad teknik på marknaden. 1 sådanafall bör stöd kunna lämnas lill såväl användare som tillverkare. bör därutöver bidrag kunna utgå lillenergiinvesteringar som använder etablerad teknik i enlighel medinvesteringsprogrammet. Jag återkommer lill denna fråga i del följande. Från detstöd som här behandlats bör undantas investeringar i koleldade anläggningar.Sådana anläggningar kan stödjas inom ramen för stödet till anordningarför att minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol genom den s. k.kolmiljöfonden. Bidrag av investeringskostnaden kan lämnastill sådana anordningar. Mot bakgrund härav förordar jag atl förmiljöskyddsinvesteringar i koleldade anläggningar bör stödet begränsas till detstöd som lämnas inom ramen för det nuvarande kolmiljöstödet. Länegarantier böralltså inle kunna bli aktuella i detta sammanhang. OED tar upp frågan om övre och undre beloppsgränser för slöd.1 gällande förordning anges en undre begränsning för stöd på . samt enövre begränsning pä 25 milj. kr., över vilken regeringen fattar beslut efteryttrande av statens energiverk. Den övre begränsningen är enligt OED rimlig.Däremot anser OED att den nedre beloppsgränsen bör höjas till . medundantag för förprojekteringar för vilka bör gälla . Projekt under300000 kr. föreslår OED bör administreras av de regionala utvecklingsfonderna. Enligt min mening finns det f. n. inte skäl alt ändra varesig den övre beloppsgränsen, dvs. 25 milj. kr. eller den undre beloppsgränsen,dvs. Det bör ankomma på regeringen alt fortlöpande pröva denna fråga. När det gäller delegering till de regionalautvecklingsfonderna vill jag anföra följande. Med hänsyn till de kunskaper ocherfarenheter vad gäller mindre och medelstora företag som finns samlade hos deregionala utvecklingsfonderna är det enligt min mening naturligt atl fondernaäven i fortsättningen utgör basen för den rådgivningsverksamhet inomenergiområdet som är riktad mot näringslivel. Däremot finns det f. n. intenågra skäl som talar för att stödet till ålgärder för att ersälta olja, m. m.skulle bli mer effektivt om det skulle handläggas även av utvecklingsfonderna. Som jag har nämnt bör insatserna inomstödsystemet för att 1983/84:62 26 ersälta olja successivt minska i takt med att det totala oljeersätlningspro-grammetfullföljas. Detta förutsätter emellertid alt stödgivningen blir restriktiv ochkoncentreras pä projekt med god oljeersältningseffekt. 3.2 Uppföljning av Investeringsprogram Mitt förslag: De medel som återstår av 1983 årsinvesteringsprogram bör utnyttjas för vissa strategiskt viktiga energiprojektav induslripoli-tiskt intresse, för åtgärder inom storstädernasvärmeförsörjning samt för insalser inom ramen för . Alla som ansöker om bidrag till att uppföraförbränningsanläggningar avsedda för främst torv och som beställer anläggningenunder är 1983 bör i män av tillgäng pä medel kunna fä stöd. Om särskilda skälföreligger bör vid ansökan om bidrag visst anstånd med beställning kunnamedges, dock längst t. o. m. utgången av . När det gäller stödet tillförbränningsanläggningar eldade med främst torv bör enligt EUD, medel tillförassä att alla anläggningar som beställs kan få stöd. EUD beräknar att det samlade behovet av medel för stöd lilldistributionsanläggningar för fjärrvärme kommer atl uppgå till 225 milj. kr. EUDhar noterat att för stöd till strategiskt viktiga fjärrvärmeledningar har idepartementspromemorian om storstädernas värmeförsörjning (Dsl 1983:5) tagitsupp etl belopp om 50-100 milj. kr. EUD har också uppmärksammat att i sambandmed förhandlingar om har aktualiserats ett stöd till dislributionsanläggningarpä sammanlagt 50 milj. kr. Mot bakgrund härav beräknar EUD att det sammanlagdabehovet av medel för stöd till distributionsanläggningar för Qärrvärme ochnaturgas uppgår till 375 milj. kr. Den handläggning av ärenden som blir aktuelli samband med detta stöd bör enligt EUD utföras av statens energiverk. har i en skrivelse till regeringenframfört att bifall lill inneliggande och förväntade ansökningar om stöd till lorveldadeanläggningar kommer alt medföra all den ram pä 200 milj. kr. som riksdagenfastställt för är 1983 (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) om vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. kommer att överskridas. Verket beräknar attanspråken om stöd i inneliggande och förväntade ansökningar kan komma alt överskridaramen med ca 170 milj. kr. anför att stödet bidrar till att uppfylla deenergipolitiska målen. hemställer därför att regeringen medger attverket för stöd för detta ändamål får disponera medel från den icke utnyttjaderamen i den finansiella oljeersällningsfonden. Skäl för mitt förslag: Jag har redovisat utformningenav statens stöd när det gäller åtgärder som kan ersätta olja i störreanläggningar. 1983/84:62 27 Under är 1983 finns därlill generella bidrag förförbränningsanläggningar avsedda för eldning med främst torv och fördistributionsanläggningar för fjärrvärme. Stödet till distributionsanläggningen är utformat som ettbidrag om högsl av investeringen i fjärrvärmedistribution, dvs. ijärrvärmeledningarav olika dimensioner och annan utrustning för distribution av fjärrvärme. Stödentill lorveldade förbränningsanläggningar och till distributionsanläggningarför fjärrvärme har enligt vad jag har erfarit haft en god effekt. EUD harredovisat beräkningar som tyder på en volymökning på vad gällerinvesteringen i fjärr-värmedistribution och vad gäller torv-pannor. När detgäller stödet till dislributionsanläggningar för fjärrvärme vill jag anföraföljande. har överläggningar bedrivits mellan företrädare förindustridepartementet och kommunerna i storstadsområdena angåendevärmeförsörjningen. Vid överläggningarna har ett särskilt stöd för strategiskahopkopplingar av fjärrvärmesystem aktualiserats. Jag förordar att de medel somanvisades på tilläggsbudget 1 till stadsbudgeten för /83 isamband med investeringsprogram får användas för detta ändamål. Jagavser atl under återkomma med förslag till om stödetsslutliga omfattning och fördelning. Inom ramenför det stöd till dislributionsanläggningar som utgår i är kommer ett betydandearbele med utbetalningar, uppföljning, m. m. att återstå under är 1984 och endel av . Denna verksamhel avser jag föreslå regeringen att från den 1januari föra över till statens energiverk. Jag harnyligen i propositionen 1983/84:47 om vissa naturgasfrågor redogjort för resultatelav de överläggningar som har ägt rum mellan företrädare förindustridepartementet och intressenterna i . Ett särskiltekonomiskt bidrag har föreslagits för vissa investeringar i naturgasnätet.Stödets omfattning beräknas totalt till 60 milj. kr. Regeringen har till inämnda proposition hemställt att medel som anvisats på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 för stöd till dislributionsanläggningenför fjärrvärme får användas i detta syfte. Jag tar i det följande upp statens slöd till åtgärder närdel gäller upphandling inom energiområdet. Som framgår av del föregående kan den situationen uppkommaalt anslagna medel för stöd till förbränningsanläggningar avsedda för eldningmed främst torv inle läcker den beräknade eftert"rägan påstöd under detta år. Ramen bör därför höjas med hänsyn härtill. Om särskildaskäl föreligger bör stöd kunna utgå till anläggningar som beställs före uigångenav är 1984 förutsatt att ansökan om stöd inkommit till statensenergiverk före utgången av . Prop.1983/84:62 28 3.3 Investeringsprogram inom energiområdet för är 1984 Mitt förslag: Etl generellt stöd för vissa investeringar ienergiutrustning och installationer föreslås för . Stödet är såväl energipoli-lisklsom konjunktur- och sysselsäliningspoliliskl motiverat. Det ersätter delsvissa nu gällande stöd inom ramen för energilänesystemet, dels det särskildainvesteringsstöd för torvanläggningar och fjärrvärmenätutbyggnader som utgårunder . Stödet bör i mån av tillgäng på medel utgå i form avdirekta bidrag till vissa typer av storskaliga energiproduktionsanläggningaroch distiibu-tionsanläggningar, samt lill vissa energitillförselåtgärder i byggnader. Den huvudsakliga finansieringen av åtgärder inominvesteringsprogrammet bör ske på den öppna kredilmarknaden med borgeni förekommande fall. För investeringar i fjärrvärmeanläggningar bibehållssystemet med tjärrvärmelån. särskill anslutningsstöd föreslås för värmeleveranlörerför att skapa ekonomisk balans mellan åtgärder i smäskaliga och storskaligasystem.. Gällande stödsystem: gällande slödsysiem för energilillförselåtgärderi bostadshus regleras i huvudsak i energilåneförordningen (1981: 589) och bosladsfinansieringsförordningen(1974: 946, ändrad senast 1983:521). Statligt stöd för energilillförselåtgärderulgår i form av bostadslån med särskilda villkor (energilån). Följande tillförselåtgärder är f. n. berättigade tillenergilän. - Kombinationspannorför el och inhemskt fastbränsle samt anordning för eldning med flis. - Vattenburenelvärme i form av elpatron, elkassett eller elpanna samt elvärml tappvarmvatten. - Anslutning tillfjärrvärme, befintlig gemensam värmecentral eller naturgasnät. För främst åtgärder i småhus fastställs schablonbelopp somunderlag för beslut. Dessa schabloner, som benämns godkänd kostnad, fastslällsav . Energilånet uppgår normalt till av godkänd kostnad.Återstående del finansieras på annat sätt. En s. k. fördjupning av lånet till100% av godkänd kostnad sker automatiskt när godkänd kostnad är lägre än 25000kr. för småhus och lOOOOO kr. Även i vissa andra fall kanfördjupning medges. Energilån lämnas endast för åtgärder i byggnader förstadigvarande bruk. Energilån kan lämnas till ägare av byggnad ellergemensamhetsan-läggning. Även annan nyttjanderättshavare kan erhålla lån undervissa 1983/84:62 29 För länet skall i normalfallet slällassäkerhet. Länet löper med ränta som fastställs av regeringen. Förenergilån till bostäder som upplåts med bostads- eller hyresrätt lämnasräntebidrag. Räntebidraget utgörs av skillnaden mellan bostadslä-neränlan ochden s. k. garanterade räntan. Den garanterade ränlan är f. n. under förstaåret av länels löptid och ökar därefter med 0,25 procent-' enheter . För energilån till småhus kan räntefrihel i högst tio årmedges om lånet avser vissa särskilt angivna åtgärder, bl.a. solvärmesystem,värmepumpsystem saml kollektiva anordningar för eldning med ved, träflis ellerandra likartade bränslen. Ansökan om energilån lämnas till kommunensförmedlingsorgan. beslutar i ärenden om energilån efteryttrande av förmedlingsorganel. Enligt förordningen (1983:80) omförsöksverksamhet med beslutanderätt i fråga om statligt stöd för energibesparandeåtgärder beslutar kommunens förmedlingsorgan som första instans i ,, , och . Denna försöksverksamhet avslutasden . Under är 1983 har särskilda stöd lämnats till utbyggnad avdislributionsanläggningar för fjärrvärme och till förbränningsanläggningar förfrämst torv, EUD har handlagt och beslutat om stödet till dislributionsanläggningaroch lämnat samråd till oljeersätttningsfonden (efter statensenergiverk) som har beslutat om stödet lill förbränningsanläggningar. Stödettill dislributionsanläggningar för fjärrvärme har lämnats i form av bidrag medhögst av redovisade investeringskostnader. Till dislributionsanläggningarräknas den del av anläggningen som finns mellan produklionsanlåggningen förfjärrvärme och abonnentens anläggning. Även anläggningar för övert"öringav spillvärme till distribulionsanlägg-ningar för tjärrvärme omfatlas avslödel. Till investeringskostnaden räknas dels kostnader för ledningar ochannan utrustning, dels erforderliga anläggnings- och monteringsarbeten. Stödet lill förbränningsanläggningar för främst torv harlämnats i form av bidrag med högst , Som villkor för dessa särskilda stöd har gällt altbeställning skall ske , beslutade om ålgärder bl, a, för attöka användningen av inhemska bränslen i (prop, 1982/83: 120bil, 6, NU 38, rskr 306). För fastbränsleanläggningar i kan slöderhållas med högst av investeringskostnaden. Stöd kan lämnas föranläggningar som beställs . Kostnaden för stödetbestrids intill av investeringskostnaden inom den av i sambandmed proposition (1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m.angivna ramen för stöd till lorveldade anläggningar. Kostnader därutöverintill av investeringskostnaden bestrids från anslaget Särskildaregionalpolitiska insalser i Noi"rbotlens län. 1983/84:62 30 Utredningar: EUD föreslår i sin utvärdering av insatsernainom investeringsprogram att fortsatt stöd till investeringar inomenergiområdet bör handhas av statens energiverk. Mot bakgrund av deerfarenheter som EUD har vunnit föreslås - att stödet tillinvesteringar i lorveldade förbränningsanläggningar fortsätter under är 1984men med lägre bidragsprocent. Ett begränsat stöd till fliseldade anläggningar,, bör övervägas. - att stöd tilldistributionsanläggningar för tjärrvärme som är avsedda för att utnyttjaindustriell spillvärme utgår även med hänsyn till atl sädanainvesteringar är angelägna från både industripolitisk och samhällsekonomiskutgångspunkt. - att ensamordning kommer till stånd mellan statens stöd till fjärrvärmeinvesteringaroch stöd till energilillförselsystem i bostäder. anger isitt yttrande över OED:s rapport all en sammanställning av nuvarande stödprogram visar alt de ulgörelt relativt komplicerat system. anser all del statliga ekonomiskastödet lill oljeersättning i första hand bör inriktas pä atl stimuleraersättning av olja med inhemsk energi. Till elt sådant stödprogram bör hänförasdels det nuvarande stödet från oljeersättningsfonden, dels den del av detnuvarande energisparstödet enligt energilåneförordningen som avserenergitillförsel. Vidare bör stödprogrammet inkludera det särskildainvesteringsstödet till torvpannor samt kolmiljöstödet. När det gäller vilka typer av åtgärder som skall få stödbör enligt i princip alla oljeersättande investeringar omfattas.Med hänsyn till kostnaderna för atl administrera stödet till små projekt bördock en undre gräns sättas. Jämfört med det nuvarande stödsystemet skulle detta stöd ihögre grad inriktas på ett utnyttjande av befintlig teknik för atl därmed uppnåen snabbare oljeersättning. Stödet bör ges i form av investeringsbidrag och göras sägenerellt som möjligt. föreslår att elt stöd på avinvesteringskostnaderna i oljeersättande åtgärder införs. Det är viktigt attstödels storlek inte låses ulan successivt kan anpassas till de rådandeförhållandena. Verket bör också ges möjligheter till att flexibelt avvägastödinsatser mellan olika projekt inom ramen för de allmänna stödvillkoren. Deltemporära stödet till investeringar i förbränningsanläggningar för torv kantill del tjäna som modell. framhåller att verket direki böransvara för oljeersättningsstödet till större anläggningar. När del gällermindre faslighelsan-knulna anläggningar som stöds inom ramen för energisparstödetlill bostäder kan det som administreras av kommunerna och länsbostadsnämnderna. Skäl för mitt förslag: Den rådande konjunktur- och sysselsätlningssilua-lionengör det enligt min mening motiverat att genomföra ett investeringsprogram inomenergiområdet även . Prop.1983/84:62 31 Nuvarande stödsystem för bostäder har vuxit fram somresultat av energisituationen . De nya och förnybaraenergikällorna var i stor utsträckning på forsknings- och utvecklingsstadiet.Större anläggningar för fjärrvärmesyslem, grundade på ny teknik existeradehuvudsakligen i form av experimentanläggningar. Energipriserna låg på enbetydligt lägre nivå än f.n. Särskilt gällde detta eldningsoljan. Deförändringar som inträffat sedan stödsystemet infördes har medfört attnuvarande stödsystem kan ge en olämplig styrning och andra inte avsedda effekteroch därigenom medföra en risk för att resurser inte utnyttjas tillräckligleffektivt. En omständighet som särskilt har uppmärksammats inuvarande system är atl slödel endast omfattar mindre anläggningar upp till en värmeeffeklom ca 2-4 MW. Inom energitekniken liksom i många andra system existerar detett samband mellan kostnad, effektivitet och anläggningsstorlek. Som exempelkan nämnas möjligheten till högre effektivitet i en fjärrvärmepanna ån i enkonventionell småhuspanna, lill följd av tekniska skillnader. Drift ochskötsel kan därtill göras effektivare vid stora pannor än vid mindre. Ävenmiljöskyddsåtgärder kan av ekonomiska skäl göras mer omfattande vid siörreanläggningar. Fjärrvärme har stora fördelar som uppvärmningsform vid tätbebyggelse.Fjärrvärmen bedöms, bl.a. med ledning av uppgifter ur Svenska , kunna omfatta högst av uppvärmningen ilandet. Därutöver kommer uppvärmningen att ske genom mindre anläggningar, t.ex. gruppcentraler, eller genom individuella anläggningar. Vilkenuppvärmningsform som väljs måste avgöras lokalt med utgångspunkt i deförhållanden som råder. För atl göra det möjligt att fatta beslut som är välanpassade till de lokala förhållandena är det väsentligt att de statligastödåtgärderna verkar neutralt mellan olika former av uppvärmning. Med utgångspunkt i redovisat material vill jag anföraföljande. EUD och statens energiverk framför uppfattningen alt slödel för energilillförselåtgärderbör ingå i ett gemensamt stödprogram. framhåller att systemet börförenklas såväl avseende stödberätligade åtgärder, stödformer sommyndighetsansvar. Stöd bör enligl verket endast utgå som bidrag. Jag delardenna uppfattning och föreslår att stödsystemet för tillförselätgärder inomenergiområdet utformas som ett investeringsprogram för . Vidare förordar jag att följande stöd bör ingå iinvesteringsprogrammet förär 1984. Programmetomfattar direkta bidrag till vissa åtgärder som avser energitillförsel ibyggnadsanknutna och storskaliga system. Vad avser stödet lill byggnadsanknutnasystem bör detta lämnas endast i samband med åtgärder i befintlig bebyggelse. . Stöd till tillförselålgärder i befintliga hyresrätts- och bostadsrättshus bör 1983/84:62 32 även fortsättningsvis lämnas i form av räntebidrag ienlighet med vad chefen för redovisat (prop.1983/84:40 bil. Lånen för dessa ändamål bör emellertid tas upp på denoprioriterade kredilmarknaden pä motsvarande sätt som län lill underhåll m.m. inyss nämnd proposition. Räntebidrag kommer därvid att lämnas med en fasl andelav en normal räntesats under lånets hela löplid. Genom denna konstruktionuppnäs likvärdiga kostnadsförulsättningar för fastighetsägare med olika skattemässigaförhållanden. Som jag återkommer lill i det följande bör härutöver särskildabidrag kunna lämnas. Räntebidrag lämnas endast indirekt lill investeringar ifjärrvärmeanläggningar och avser då enbart den del av investeringskostnadensom tas ut i form av anslutningsavgiften. För att uppnå en bättre balans mellanstöd till åtgärder i byggnadsanknutna system och storskaliga system bör eltsärskilt stöd nu införas. Stödet bör utformas som elt anslutningsbidrag till fjärrvär-meleveranlören.Jag återkommer i det följande till detta stöd. Jag har erfarit att det inom EUD har inletts ett arbetemed att utarbeta riktlinjer för leverantörsauktorisation och för etl försäkringssystemför vissa smäskaliga tillförselsystem. Den långsiktiga strävan bör enligt minmening vara att sådan auktorisalion skall gälla som villkor för erhållande avstatligt slöd. När det gäller investeringar i lorveldade anläggningar harbidraget under är 1983 varit 25%-. EUD anser alt stöd bör lämnas med lägrebidragsprocent under är 1984. För investeringar i storskaliga skogsbränsleeldadeanläggningar lämnas f. n. inget stöd. EUD anser att ett bidrag bör övervägas.Det finns pä en risk för alltför låg användning av skogsenergi, 1 fråga om stöd till skogsbränsleeldade anläggningar villjag anföra följande. Det är frän samhällsekonomiska synpunkler angeläget attanvändningen av skogsbränsle inte försvårar skogsindustrins möjligheter att erhållairäfiberråvara. Regeringen uppdrog därför ål skogsstyrelsenoch statens industriverk alt gemensami utreda effekterna på skogsindustrinsvirkesförsörjning av en ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål.Uppdraget har redovisats av och statens industriverk irapporten (SIND PM 1983:9) Ökad användning av skogsråvara - nya möjligheter ochkonsekvenser. Av rapporten framgår atl det med beakiande av en rad olikaförutsättningar finns goda möjligheter lill en snabb utveckling avanvändningen av skogsbränsle. En förutsättning är bl, a, all avverkningen inomprivatägda skogar ökar. En ökad skogsbränsleanvändning innebär avsältning avgallrings- och röjningsvirke, vilket enligl rapporten skulle kunna geskogsindustrin större tillgäng till barrvirke på både kort och lång sikt.Rapporten har remissbehandlats och bearbetas f, n, inom . En arbelsgrupp inom , biobrånslegmppen,bildades Prop.1983/84:62 33 för atl bl, a. gå igenom praktiska problem isamband med skogsbränsleanvändningen och föreslå åtgärder för att säkerställaskogsindustrins råvaruförsörjning och en ökad användning av träbränslen förenergiändamål. Arbetsgruppen kommer med utgångspunkt i bl, a, den nämndarapporten och remissyttrandena över den att avge en rapport med förslag tillåtgärder .