prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — F.n.läcks föriusler till följd av infriade industrilånegaranlier från ell särskillförslagsanslag, som /84 också läcker eventuella förluster på grundav olika slag av garantier som har lämnats för all dels få till stånden ökad investeringsaktivitet inom induslrin, dels underlältastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin, dels främja skogsindustrin,dels främja luristhotellnäringen (prop. 1982/83:100, bil. 14 sid. 30, NU 34,rskr 373). Jagförordar att detta anslag ersälls av ell nytt förslagsanslag som utövernyssnämnda ändamål i fortsättningen används för att täcka förluster på grund avverksamheten med olika typer av struklurgaranlier. Anslaget bör vidare läckaförluster i anledning av garantigivning till Tillväxtinvestbolag och bekostavissa bidrag på grund av garantigivning av de regionalautvecklingsfonderna. (Jämför prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). Dessutombör från anslaget läckas kostnader under /85 för ränlebefrielsei samband med tidigare beviljade särskilda struklurgaranlier för manuellglasindustri, i enlighet med vad jag strax kommer alt beröra. Jag ålerkommersenare lill frågan om anslagets storlek och användning (kap. 15). Jagövergår nu lill alt redovisa min syn på de olika typerna av finansiellt stödinom SIND:s verksamhet med branschprogram. Syftetmed slruklurgaranlierna lill företag inom vissa industribranscher är altunderlätta en planmässig strukturomvandling inom berörda branscher. Debranscher som f.n. omfattas av verksamheten är möbel-, snickeri-, trähus- ochsågverksindustrin. Dessa branscher utmärks allQämt av en splittradföretagsstruktur. Flera av dem har dessulom överkapacitet ochlönsamhetsproblem. Verksamheten med struklurgaranlier kan enligt min mening ikombination med andra industri- och regionalpolitiska insalser bidra till attunderlätta en strukturförändring inom berörda branscher. I1984 års budgelproposilion har jag föreslagit att verksamhelen medinduslripoliliska åtgärder för tekoindustrin skall fortsätta under budgelårel1984/85. Även verksamhelen med särskilda struklurgaranlier bör forlsalla /85. UtnytQandetav strukturgarantier till förelag inom vissa industribranscher och särskildastruklurgaranlier för textil- och konfeklionsindustrierna har varit lågt underflera år. Med hänsyn härtill anserjag atl någon slyrning av verksamheten medseparata ramar inle längre är nödvändig. bör därför enligl min meningbeslula alt nuvarande garantiram för struklurgaranlier lill förelag inom vissaindustribranscher (om 185 milj. sammanförs med garaniiramen för särskildastrukturgarantier för textil- och konfeklionsindustrierna (om 259,5 milj. )till en samlad engagemangsram för dessa båda lyper av strukturgarantier. Dennaram bör uppgå till 444,5 milj. kr. Förluster lill följd av infrianden avgarantier bör inte frigöra utrymme för ny garantigivning. Prop.1983/84:135 139 Situationen inom den glasindustrin harförbättrats väsentligt. Således har företagen f.n. genomgående god lönsamhetoch en kraftigt ökad exporlvolym. Med hänsyn härtill föreslås, som jag nämnttidigare, inga fortsatta branschfrämjande ålgärder för den manuellaglasindustrin. I enlighet härmed föreslås inte heller någon fortsättning avverksamheten med särskilda struklurgaranlier lill den glasindustrinefter budgelårel 1983/84. UtnytQandetav ränlebefrielse i samband med strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher har varit lågt . budgetpropositionföreslogs alt verksamheten enbari skulle fortsätta inom ramen för befintligareservationer. beslöt i enlighel med förslaget. I enlighel med deltabeslut föreslås därför atl verksamhelen med räntebefrielse i samband med dessastruklurgaranlier får fortsätta även under /85 inom ramen förden vid utgången av budgelårel 1983/84 kvarstående reservationen. För atl möjliggöra en mjuk avslutning av branschprogrammetför den glasinduslrin föreslås att verksamhelen med lån till invesleringarinom den glasinduslrin fortsätter under /85 inom ramenför de medel som kvarstår vid ulgången av innevarande budgetår. För alt täcka kostnader under /85 förräntebefrielse i samband med före detta budgelår beviljade särskildastruklurgaranlier för glasindustri föreslås ytterligare medel anvisas.Då del endast kan bli fråga om mindre belopp föreslår jag atl dessa koslnadertäcks av medel från det nya anslaget för täckande av förluster vid vissgarantigivning, m. m. I fråga om räntebefrielse vid särskilda strukturgarantierför tekoindustrin och lån lill rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin har förslag lagts fram budgetproposition. Särskilda åtgärder för att främja användning av nyproduktionsteknik i verkstadsindustrin Mitt förslag: SIND bör få disponeraett särskilt anslag på totalt 15 milj. kr., dvs. 5 milj. kr. , för bidraglill s.k. flexibla tillverkningssystem (FMS). Med flexibla tillverkningssystem (flexible manufacturingsystems, FMS) avses integrerade anläggningar, där såväl enskilda maskiner somflödet av maierial och verktyg är datorstyrda och - som regel - automatiska.Ett flexibelt tillverkningssystem kan exempelvis bestå av flera datorstyrdaverktygsmaskiner eller grupper av sådana, eventuellt beQänade av industrirobotar,och därutöver ett system för materialhantering med t.ex. automatiska truckar,allt samordnat med hjälp av ett överordnat styrsy- 1983/84:135 140 slem.Tillverkningen i en sådan anläggning skall kunna ske med låg bemanning, ochden skall lätt kunna ställas om för olika produktvarianler. Bidragbör kunna lämnas lill ett antal FMS-investeringar på arbetsställen som inletidigare har prövat lika integrerade tillverkningssystem. Projekten i fråga börinle förutsättas inrymma någon omfattande ulveckling av tekniskt sett helt nyalösningar. De bör ändå vara tekniskt intressanta och kunna användas fördemonstralionsändamål. Vid val mellan olika tänkbara projekt skall de väljas ulsom innebär den mest långtgående integrationen mellan olika delar av respektiveproduktionsprocess. Projekten bör dessutom väljas på så sätt att stödelfrämjar utvecklingen av bättre rufiner för samverkan mellan leverantörer avolika slags utrustning liksom mellan leverantörerna och de företag somupphandlar systemen. Jag förutsätter atl SIND sam.råder med STU ochindustrifonden om urvalet av projekt liksom i övrigl om formerna för slödet. Enprincip bör vara att slödet inte får vara större än vad som krävs för att elldemonstrationssystem skall komma till stånd och alt huvuddelen av koslnadernaskall läckas av resp. förelag. : I en promemoria med titeln (Ds I 1983:6) hardata-och elektronikkommitlén () föreslagil att slaten i samband med det 14:einternationella symposiet om industrirobotar, vilket äger rum i Göleborg ioklober 1984, skall satsa sammanlagl 6,4 milj. kr. på vissa temporära åtgärder.Syftet är alt sprida kunskap om robottekniken, främst till små och medelstoraföretag. Förslageninnebär bl.a. atl lämplig myndighet skall ulveckla och ordna kurser förpersoner som skall projektera installation av industrirobotar. Dessutomföreslås all SIND, STU och de regionala utvecklingsfonderna skall tilldelassammanlagl I milj. kr. för en informationskampanj med titeln samt all de skall få ytterligare resurser för informationsverksamhetoch möjlighet atl ge stöd lill projektering av induslrirobotinstalla-tioner. DEKhar vidare i promemorian "Förslag lill åtgärder för alt främja spridningav datorstödd produktionsteknik" (ingår i Ds I 1983:27)föreslagit alt staten skall vidta ell antal särskildaåtgärder för atl främja ulveckling och spridning av s.k. flexiblatillverkningssystem i svensk verkstadsindustri. Slalen bör enligt kommitténvidla ålgärder som syftar lill atl det skall finnas 10-20demonstrationssystem i landel samt dessulom svenska företag som tillverkar ochsäljer FMS-syslem. Vidare bör högskolor och forskningsinstitut i samarbele medinduslrin ulveckla generella koncept och systemmoduler för FMS. Insfitutet förverkstadsteknisk forskning (IVF) föreslås få möjlighel atl i anslutning lilldemonstrationssystemen bistå enskilda förelag med utveckling. ;sförslag innebär atl staten med bidrag och lån skall stödja utveck- 1983/84:135 141 lingav ett tiotal demonstrationssystem hos förelag som inle lidigare har erfarenhetav FMS. De system som staten på delta sätt medverkar lill alt finansiera skallvara relativt generella till sin karaktär, sä att de lösningar som väljs istörsta möjliga utsträckning kan användas av även andra förelag. Systemen avsesdessutom omfatta flera olika tillämpningsområden såsom skärande bearbetning,plåtarbete och montering. Staten föreslås ge bidrag avprojekteringskostnaden, dock högst . per projekt, samt ränlefria lånpå sammanlagt upp lill 50 milj. kr. Som villkor för dessabidrag och lån föreslås gälla att andra företag får möjlighet alt studerasystemen och alt IVF m.fl. forskningsinstitut får använda systemen förinformationsverksamhet m. m. IVF föreslås dessutom få särskilda medel för atlordna kurser, besök m. m. i anslutning lill demonstrationssystemen. DEKförutsätter atl en avgiftsfri hjälp med projektering av exempelvis FMS-syslemskall ingå som ett permanenl inslag i IVF;s slöd lill små och medelstoraföretag. föreslår dessutom alt IVF skall få 2 milj. kr. för ettintensifierat utvecklingsarbete rörande FMS. Kommitténföreslår i detta sammanhang också alt IVF:s nuvarande lokaler i skallutökas med en byggnad som kan inrymma en induslrirobotstation, samt alt ettverkstadstekniskl utvecklingscentrum (VUC) liknande del som IVF nu driver iLinköping skall få inrältas i . Statens engångskoslnader för atl genomföradessa båda förslag beräknas av fill 20 milj. kr. resp. 10 milj. kr. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Jag delar DEK:s uppfattning ohi det angelägna i atlden produktionstekniska utvecklingen inom verkstadsindustrin påskyndas.Verkstadsindustrin svarar för nästan hälften av den svenskaindustriproduktionen, vilket innebär att branschens relativa betydelse ärslörre här än i de flesta andra länder. Det är därför ett viktigt nalionelllintresse alt vårt land kan bibehålla en hög kompetens i fråga omverkstadsteknik och en försörjning av branschen med utrustning av hög kvalitet.I detta sammanhang är det f.n. nödvändigt att ägna särskild uppmärksamhet åtden snabba ulveckling som pågår i fråga om datorstyrning av produktionen. Svenskverkstadsindustri ligger internationellt sett långt framme i detta hänseende. Ifråga om utnylQande av vissa slags datorstyrda verktygsmaskiner (NC-maskiner,dvs. numerical control eller numerisk styrning) och industrirobotar har visålunda varit ledande i världen. Av all skärandemelallbearbetning i svensk industri sker sannolikt huvuddelen numera med någonform av NC-teknik. Användningen av industrirobotar är däremoi ännuförhållandevis koncentrerad till ett antal tekniskt ledande företag. Delsistnämnda gäller i ännu högre grad beträffande användningen av automatiskamaterialhanterings- och lägersystem, liksom i fråga om olika slags överordnadestyrsystem. 1983/84:135 142 Vårtland har också några inlernalionellt sett ledande tillverkare avindustrirobotar och utrustning för materialhanlering. När det gäller verktygsmaskinersaml styrsystem har de svenska tillverkarna å andra sidan bara en blygsam andelav världsmarknaden. Många av de företag som framställer maskiner förverkstadsindustrin är relativt små och har ofta otillräckliga resurser för attge kundföretagen råd och service. Detta problem tenderar alt växa i takt medatt maskinsystemen blir mera komplicerade och behovet av kringulrustning ochkunskaper om maskinernas användning allt mer framträdande. De fleslaleverantörer har dessutom otillräcklig erfarenhel av sådan samverkan med andraleverantörer som kan behövas vid installation av komplexa maskinsystem. Delförsta slora stegel mot datorstyrning av verkstadsproduklionen har i allmänhetbestått av införande av NC-maskiner. Dessa har medfört en kraftigrationalisering av själva metallbearbelningen. Som har visal (SOU 1981:10)härtör emellertid en stor del av de potentiella vinsterna av datorstyrningeninte bara från de enskilda maskinernas ökade prestanda, ulan också frånmöjligheten att åstadkomma en bättre organisation och slyrning av helamaterialflödet. För alt den möjligheten skall las bättre till vara är det oftamotiverat alt komplettera NC-maskinerna med nya anordningar för att hanteramaterial och verktyg. Det kan t. ex. gälla industrirobotar och mer ellermindre automatiska truckar, kranar, lager osv. Näsla ulvecklingssteg kan beståav överordnade datorsystem som slyr fiera maskiner eller samordnar olika led itillverkningsprocessen. Industrirobotenhar i särskild grad uppfaltals som en symbol för ny produktionsteknik. Den ärvisserligen bara ett av många exempel på apparaler som kan styras av datorer,men den kan användas för ovanligt många ändamål som den är enkel ochöverskådlig till sin uppbyggnad. En ökad spridning av industrirobotar kandärför bidra till alt stimulera ett nytt produktionstekniskt länkande i mångaolika sammanhang. Jag fäster stor vikt vid del inlernalionella symposium omindustrirobotar som kommer att hållas i . . Detankommer i första hand på industriföretagen att utnytQa det tillfälle som 1984års robolsymposium ger för alt lära sig mer om robottekniken och spridainformation om sitt eget kunnande på området. Som påpekar bör dock äyenslaten ta vara på della lillfälle alt sprida informalion och kunskap om hurindustrirobotar kan användas. Det ingår i bl.a. STU;s och ulvecklingsfondernasuppgifter att informera och bistå förelag i sådana frågor, och jag förutsätteratl dessa beaktar vad har anfört. Några särskilda anslag för just dellaändamål behövs enligl min mening inle. Jag har vid min anmälan av propositionenom forskning (prop. 1983/84:107) föreslagit att STU:s samlade insatser inomområdet verkstadsteknik skall förslärkas. Jag tillstyrker DEK:s förslag allSIND skall få möjlighel alt arrangera särskilda kurser för de personer iförelagen som skall projektera inslallalion av industrirobotar. Delta bör skemed de Prop.1983/84:135 143 medelsom anvisas för programmet Småföretagsutveckling. Jag avser atl senare föreslåregeringen att utfärda närmare anvisningar om dessa kurser. Denfortsatta utvecklingen inom det Verkstadstekniska området kan förulses bli alltmer präglad av behovet atl samordna tillverkningens olika led med varandra ochäven med konstruktion, försäljning och inköp. En sådan samordning behövs föralt förelagen bättre skall kunna anpassa sin tillverkning efter skiftandeönskemål från kundernas sida. Medan tidigare ralionaliseringar i storulslräckning har kunnat nås genom standardisering, längre serier och produktionför lager, måste förelagen nu räkna med allt större behov av flexibilitet. Bådetekniska, ekonomiska och politiska förhållanden i vår omvärld gör attförelagen måste kunna leva med en betydande osäkerhet om efterfrågansutveckling. En ökande andel av tillverkningen slyrs direkt av kundorder, ochföretagens utsikter att få sådana är beroende av deras förmåga atl erbjudakundanpassade produkter med korta leveranslider. Också i fråga om mångastandardvaror finns behov av störte variantrikedom och snabbaremodellförändringar allt efler hur efterfrågan skiftar på olika marknader. Jagbedömer av dessa skäl all ulvecklingen mol mera integrerade och flexiblaproduklionssyslem är ytterst viklig för verkstadsindustrin. har ettstort kunnande på området. Del finns tekniska förutsättningar för en snabbspridning av sådana syslem, och jag anser del angelägel att denna kommer tillstånd. Den hastiga internationella utvecklingen ger många svenska förelag godachanser till expansion och förnyelse, men den innebär också att konsekvensernakan bli allvarliga om andra hinner före. Det ankommer på företagen atl la dessachanser. Utvecklingen inom områdel har dock enligt min mening så stor belydelseför hela landet, alt staten nu bör göra en extra insats för atl stimuleraverkstadsföretagen lill ett mera omfattande utnylQande av den nya tekniken. Jagvill erinra om alt STU inom sill programområde Verkstadsteknik ger omfattandestöd till forsking och ulveckling, både i förelag och vid högskolor ochfristående insfitut såsom IVF. STU stöder dessulom ett anlal konkretademonstrationsprojekt. En inte obetydlig del av denna verksamhet avserutrustning som kan ingå i FMS och andra mer eller mindre integreradetillverkningssystem, såsom verktygsmaskiner med kringulrustning saml flexiblamonleringssystem. Jag har tidigare (kap. 6) redovisat förslag tillförstärkning av STU:s insatser inom detta teknikområde, vilket har högprioritet. DEK:s förslag lill förstärkning av del utvecklingsarbete rörandeFMS som bedrivs inom IVF och andra forskningsinslilul är därmed tillgodosett. Fondenför industriellt utvecklingsarbete (Induslrifonden) har - somjag ocksä harredovisat tidigare - lill uppgift att hjälpa företag med finansieringen avstörre utvecklingsprojekt av betydelse för industrins långsiktiga utveckling.Bland de projekl som fonden stödde under det senaste budgelåret fanns några avsärskilt inlresse i detta sammanhang, nämligen ett som 1983/84:135 144 gälldeutveckling av en fleroperafionsmaskin och ett som gällde automatiska truckar. Denextra insats somjag nu har förordat för atl påskynda spridningen av nyverkstadsteknik bör ses som komplement fill STU:s och Industrifondensnuvarande stödformer. Syftet skall huvudsakligen vara all uppmuntra ett bredareutnylQande av den teknik för datorstyrd verkstadsproduktion som redan finns. Jagavser att föreslå regeringen att meddela särskilda föreskrifter om dennaverksamhel. När del befinns lämpligl bör della bidrag från SIND med fördelkunna kombineras med sådant slöd som Induslrifonden kan ge (lån utan säkerheleller bidrag med royallybelalning, se SFS 1979:630, omtryckt 1980:470). Isådana fall får - enligt de regler som gäller för industrifondens engagemang -del sammanlagda slatliga stödet lill vissl projekt uppgå lill högst avkoslnaden. Jag har lidigare (kap.9), bl.a. med anledning av ;s förslag,föreslagit atl fonden under nästa budgetår skall tillföras 200 milj. kr., dvs.50 milj. kr. mer än vad fonden har tillförts under innevarande budgelår. Jaghar därvid också behandlal formerna för fondens insalser inom FMS-området. Regeringenhar i prop. 1983/84:10 om svensk havsresursverksamhei, som f.n. behandlas avriksdagen, förslagit ell program för havsinduslriell kompetensutveckling. Vidmin anmälan till den nämnda proposifionen anförde jag att jag avsåg atlålerkomma lill frågan om medel för att genomföra programmet i propositionen omindustriell tillväxt och förnyelse. Jag beräknade då koslnaden för programmeltill högst 20 milj. kr., varav för /85 högsl 7 milj. kr. Av desistnämnda medlen beräknade jag för /85 högsl 0,7 milj. kr. förkanslibehov m.m. hos SIND och utökad utredningsverksamhet hos delegalionen församordning av havsresursverksamhelen (DSH). Detföreslagna programmel innehåller följande komponenter. Ettprogram med särskilt anvisade medel genomförs med börjanden \ . Programmel omfatlar områdena teknik för utforskning ochtillståndskonlroll av havet, arktisk teknik saml undervattensteknik.Programmel drivs av SIND med hjälp av en för treårsperioden av regeringensärskilt inrättad rådgivande programslyrdse. InomSTU:s verksamhet, somjag har redogjort för, ges havsleknik-området storvikl även under de närmasle budgetåren. Medlenbör i mindre mån kunna användas även som komplement lill SIND:s insatser förhavsinduslriell ulveckling inom verkets program för industriell omvandling ochtillväxt. SIND:s insalser bör således främja en bredare induslripoliliskprograminriklnihg och därvid komplellera bl.a. STU:s huvudsakliga inriklningmol forskning och teknisk ulveckling. Detta är vikligl eftersom den lekniskaförnyelsen endasl utgör en del av den Prop.1983/84:135 145 Av särskild vikt är attett samspel sker mellan STU:s insalser för leknisk förnyelse och SIND:sinsalser för annan induslriell utveckling. Ett framgångsrikt genomförande av programarbetetförulsäller ekonomisk medverkan även från induslrin. De medel som ställs lill programstyrelsens förfogande kanvad gäller leknik för utforskning och tillståndskontroll av havet användas somkompletterande bidrag lill myndigheler vid prololyputveckling baserad påsvenska myndighelsbehov. Vad gäller arktisk leknik samt undervattensteknikskall medlen användas företrädesvis i samarbelsprojekl mellan myndigheler ochmellan myndigheter och förelag. Området arktisk teknik får omfatta ävensubarktisk leknik. Medlen bör kunna användas även för slipendier förmyndighetsanslälld personal lill ullandsQänstgöring av belydelse förprogramarbetena, liksom för en begränsad kunskapsbevakning inompolarforskningsområdet. De särskilt anslagna medlen bör - i sina olikaanvändningsområden, oberoende av slutligt huvudmannaskap för prototyper o.d. -ses som slalliga bidrag utan återbetalningsskyldighet. Även om hemmamarknaden på de havsinduslriella områdena ärliten är del angeläget atl la vara på de möjligheter som finns genom bl. Speciellt bör möjligheterna lill draghjälp vid ulvecklingav prototyper och referensanläggningar samt marknadsintroduktion med utgångspunkli svenska fackmyndigheters behov närmare analyseras. Programmen för subarktiskoch arktisk teknik saml undervattensteknik har delvis detta syfte. Programmelavseende leknik för utforskning och till-slåndskontroll av havet har detta somett huvudändamål. Sistnämnda program syftar lill en kraftsamling på ulvecklingav sådana avancerade system för mätning och observation som kan ha svenskamyndigheter och verk som kompetenta beslällare - och som bedöms ha eninternationell marknad. Finansiellt stöd lill myndigheler för ulveckling avreferensanläggningar kan vara en effektiv åtgärd för induslriell utveckling,eftersom det finansiella stödet dä kan kombineras med krävande beställare. Jag föreslår nu alt medel anvisas till detta program. Jagålerkommer (kap. 15) lill anslagsfrågan. Regionalpolitiken skall främja en balanseradbefolkningsutveckling i landets olika delar och ge människor i alla delar avlandel tillgång lill arbele, service och god miljö. För all dessa mål skalluppnås behövs ett nära samarbete med flera politikområden. Regionalpoliliken skall också främja tillväxten i landetsekonomi. En balanserad regional ulveckling, ulan snabba och omfattandebefolknings-10 1983184. 1983/84:135 146 omfördelningar mellan och inom länen, gör att uppbyggtsamhällskapital kan användas effeklivi i alla delar av landet. Enregionalpolitik som bl.a. syftar till atl på detta sätt fillvarataunderulnylQade resurser, genom atl t.ex. stödja lönsam industriell produktion,förbättrar möjligheterna för tillväxt och balans i landets ekonomi. Detta målharmonierar väl med den av mig förordade industripolitiken. För den del av regionalpoliliken som riktar sig ullinduslrin är det följaktligen ändamålsenligt atl insatserna samordnas med deinduslripolitiska åtgärderna. beslöt därför bl.a. om en ökadsamordning på myndighetsnivå av handläggningen av regionalpoliliskt ochindusiripoliliski företagsstöd (prop. 1982/83:113, NU 39, rskr 376). Från den1 handlägger statens industriverk båda dessa typer av slödärenden. Till följd av beslut är således en avindustriverkels två huvuduppgifter numera alt genom regionalpolilisklfinansiellt företagsstöd och särskilda insatser i anslulning härtill bidra balanserad regional ulveckling. För alt fullgöra denna uppgift har verkelbl.a. givits funktionen som cenlral myndighel vad avser del regionalpoliliskastödel lill näringslivel. beslöl, som tidigare nämnts, även om enprogramindelning av industriverkels verksamhel i fyra huvudprogram. Ett avhuvudprogrammen är Regional ulveckling. I nämnda proposition (1982/83:113) om verksamheten vidslalens industriverk, m. m. redovisades vidare för information minuppfattning om hur industriverkets program i slort borde se ut beträffande måloch medel. Därvid angav jag följande beträffande programmel Regionalutveckling: