prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är angeläget att arbetet kan ske snabbare och smidigare och attlokala initiativ och lokal kompetens bättre tas fillvara. Enligt SAF:s mening borde SÖ:s resurser inom detta områdeförslärkas. Samverkan med arbetsmarknadsparterna kunde utökas till ettsamarbete vid en inventering av utbildningsbehov, framställning av läroplaneroch servicematerial. Även lokalt skulle en förbättrad samverkan med arbetsmarknadsparternagenom de lokala yrkesräden och planeringsråden kunna förbättra ocheffektivisera planeringen och genomförandet av komvux. L/?F tillstyrker. Kommunernas inventeringsarbete bör kunnaske i samarbete med lokala eller regionala fackliga organ ochnäringslivsorganisationer. LRF understryker alt de lokala planeringsräden kanfylla flera uppgifter i fråga om samråd, information m. m. angående komvux,särskilt den 1983/84:169 149 Vikten av att olikayrkesgrupper är representerade i eller adjungerade till planeringsrädenunderstryks. 10 Kursuppläggning, information och samråd Utredningens förslag se betänkandet s. 187. SIPU, länsskolnämnden i , ,och kommuner, och läns landstingskommuner,TCO samt LRF tillstyrker utredningens förslag. i anser att nyaarbetsformer måste anpassas till kurser i glesbygd med en kombineradundervisningsform med distansstudier och B- skolemetodik. i anför att det är eltförslag i rätt riktning, som dock kan medföra vissa problem, t, ex. altpedagogiskt hålla ihop en kurs delad på grupper pä olika håll i kommunen ochsom är kunskapsmässigt splittrad ulan att öka timtalet. i län menar att en vidaretolkning av kursbegreppel sä atl en kurs kan omfatta såväl dag- somkvällsundervisning för olika elever måste medföra en förstärkning av kursenstimtal. föreslär att schablonresursen skall kunna användas somstöd vid sådan kursuppdelning. kommun menar att om undervisningen skall ge önskatresultat bör SÖ fä i uppdrag att tillhandahålla ett komplett servicematerialför de kurser som genomförs enligt förslaget. kommun påpekar att försöksverksamhet harbedrivits inom kommunen med glesbygdsundervisning i enlighet med förslagetsriktlinjer. Den har visat, alt detta är ett sätt att arbeta pä som i allrahögsta grad gagnar minoritetsgrupper, glesbygdsbor och skiftesarbelare. Tyvärrfår eleverna färre undervisningstimmar, mindre sociala kontakter samt mer egetarbete. ställer sig tveksam till förslaget om manhäller sig inom ramen för del fastställda antalet undervisningslimmar enligttimplanen. påpekar att utredningen föreslär en nydefinition av begreppet "kurs". Resultatet blir att betydligt flerkurser kan starta, framför allt i mindre kommuner. Förändringen innebär ettöverförande av resurser från stora kommuner med välfyllda kurser till småkommuner med utglesade kurser. i skulle dennauppläggning av studierna få egendomliga konsekvenser för praktiskayrkesinriktade kurser med stort inslag av arbelsleknik. 1983/84:169 150 noterar att genomförandet avavsikterna fordrar ett mycket anpassbart lärarutnytljande. /SR anför att förslaget får som effekt bl. a. altvissa kursdeltagare fär färre antal lektioner. Glesbygdskurser av detta slag färkonsekvenser för lärarnas arbetssituation. SOSVUX anser att man bör vara restriktiv med alternativalösningar och om möjligt ordna kursen på ett normall sätt. 10.2 Information och samråd Utredningens förslag se betänkandet s. 193-194. i län, , ,och kommuner saml vuxenutbildningsrådet i tillstyrkerförslaget, ibland med vissa kommentarer. SIPU anföratt förvärvsarbetande deltagare, som går kortare kurser på deltid, inte tordeha tillräckliga möjligheter alt aktivt delta i de olika formerna förinformation och samråd, i anser atlkonferensbestämmelserna kan förenklas ytterligare och pekar pä MBL. Deuppgifter som nuvarande samarbetsnämnd har bör överföras till komvuxkonferensen.Samarbetsnämnden blir därmed överflödig. Beslut om skiljande av elev frånundervisningen bör fattas av skolstyrelsen. Övriga samråd och former församverkan bör bestämmas av komvuxkonferensen. Länsskolnämndeni län framhåller atl del är särskilt viktigt att lärare medenstaka lektioner vid komvux deltar i de planeringskonferenser och studiedagarsom förekommer eftersom dessa lärare står utanför den pedagogiska debatt somförs i skolan. Alla lärare måste ha skyldighet alt delta i dessa verksamheter. i och Landstingsförbundetmotsätter sig utredningens många förslag om centrala bestämmelser ominformation och samråd. En särskild komvuxkonferenstorde upplevas som betungande om lärarna huvudsakligen är anställda i komvuxmed fyllnadstjänst och därför bör komvuxinformationen kunna lämnas vidmotsvarande konferens inom gymnasie- eller . Grundvux bör dock haegen konferens. uppgifter kan fullgöras av skolstyrelsen (bl.a. att skilja kursdeltagare frän undervisningen). kommun tillstyrker och föreslär dessutom alt vuxenutbildningsrådskall finnas. Vuxenutbildningsrädet skall vara ett forum för diskussion ochsamråd i vuxenutbildningsfrägor främst mellan skolan och studieförbunden samtvara rådgivande organ åt skolstyrelsen. i är tveksamt till attsamråd i pedagogiska frågor skall äga rum minst en gäng per termin. Förslagettycks främst riktal mot terminsplanerade kurser eller andra utbildningar ilängre tidspe- Prop.1983/84:169 151 rioder.Mänga yrkesinriktade kurser i komvux är korta och följer inte alls normalaskolterminer. Samråd i pedagogiska frågor bör anordnas vid behov och i formersom skolstyrelsen bestämmer. Östergötlandsläns landstingskommun anser att särskild komvuxkonferens kan vara befogad päsärskilda skolenheter för komvux, men avstyrker för övrigt. Komvux-personalensinformation är reglerad genom MBL. Elevdemokratin behöver förbättras, isynnerhet vid ökad rekrytering av prioriterade grupper. Rektor bör ges ansvaretför att eleverna bereds goda tillfällen till pedagogiska samråd med personalen.Landstinget anser all skolstyrelsen bör fatta beslut om atl skilja en elev frånundervisningen. Kristianstadsläns landstingskommun är tveksam till att formerna för information och samrådskall regleras i centrala bestämmelser. Att det skall finnas en komvuxkonferensvid varje skolenhet där komvux bedrivs avstyrks. Förslaget leder bara till ökadbyråkrati och arbetsbelastning för skolledare. Del borde vara tillräckligt medde organ som skall/bör finnas i gymnasieskolan. TCOförutsätter att bestämmelserna utformas sä att det finns viss lokal frihet attbesluta om vilka konferenser som skall förekomma inom skolenheten. /SRvill att förslaget samordnas med förslagen frän skolförfatlningsutredningen. 505Vf/A"tillstyrker. Kursdeltagarna måste vara företrädda på alla konferenser och ialla samråd. Att informera och att samräda med kursdeltagarna är skolledarnasskyldighet. Detta bör klargöras då det på många häll slarvas med del. 11 Metoder och arbetsformer, läromedel, forskning och utvecklingsarbete Utredningensöverväganden se betänkandet s. 206-207. TCOunderstryker vikten av alt SÖ även i fortsättningen följer utvecklingen ochvidtar åtgärder för att även små målgrupper skall få sina behov av lämpligaläromedel tillgodosedda. Det är av största vikt att läromedel för SY-kurserutvecklas i samarbete mellan SÖ, branschorganisationer och arbetsmarknadensparter. FSLinstämmer i huvudsak i de krav och önskemål som framförs. Produktionen av läromedel för berörda utbildningar/ämnen blir såkostnadskrävande att priset för böcker i praktiken aldrig kan tas ut avkonsumenterna. I dagens utomordentligt trängda ekonomiska läge är detorealistiskt atl räkna med atl läromedelsförlagen i ökande utsträckning skullevåga satsa resurser för utveckling och produk- Prop.1983/84:169 152 tionav läromedel inom delta bristomräde. Det s. k. produktionsstödet är litet ochstora krav ställs på bidrag från detta. Antingen måste stödet kraftigtförstärkas eller ocksä är det nödvändigt med friska pengar, som specialdestinerastill just denna produktion. 11.2Forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) Utredningens förslag se betänkandet s.214. LOunderstryker behovet av satsningar på vuxenpedagogisk forskning. Resultaten börsnabbt komma undervisningen till del. Den vuxenpedagogiska forskningen har länge varit eftersatt. TCOhar noterat med stor tillfredsställelse att beslutat alt den skallprioriteras. UHÅär inle berett att nu förorda just vuxenpedagogik i ljuset av andra angelägnabehov inom forskningsorganisationen. SIVser gärna aU en professur i vuxenpedagogik särskilt inriktas på invandrarnasbehov inom vuxenpedagogiken med särskild tonvikt på de lägutbildade. Länsskolnämndeni avvisar ytteriigare en professur i vuxenpedagogik. De småresurser som forskningen förfogar över bör koncentreras till . RRVanser det angeläget, att det framtida forsknings- och utvecklingsarbetet inomvuxenpedagogiken omfattar även grundvux, AMU och folkhögskolan. Man börprioritera uppföljning och utvärdering av olika slags vuxenutbildningar liksomforskning om vuxenutbildningarnas ekonomi, resursutnyttjande och effekter. SIPU anser all forskningmed tyngdpunkten lagd pä utbildning, relaterad till arbetsförhållanden, skullekunna utgöra ett värdefullt underiag för vidare planering av deutbildningsinsatser, som måste ske i samband med föreståendestrukturförändringar. 50anser aU utredningen är otydlig. SÖ:s nuvarande FoU- anslag gäller inte allvuxenutbildning, utan i första hand folkbildningsområdet. SÖ kommer att hakvar eU ansvar för detta utvecklingsarbetes inriktning liksom förarbetsmarknadsutbildningens. Utredningen överbetonar länsskolnämndens ansvarför utvecklingsarbete inom vuxenutbildningen i dess helhet. Nämndernas ansvargäller komvux och grundvux. 1983/84:169 153 Enligt 5/V har kommittén förbisett de brister som rådervad gäller forskning om vuxna invandrare i utbildning. i anser att en ännu störredel av de disponibla FoU-resurserna bör satsas lokalt, då erfarenheten visatatt man på denna väg när de största resultaten. Komvux i anser alt uppföljning och utvärdering avgenomförandel av läroplanen för komvux bör ske genom framför allt centralainsatser. i tillstyrker ochkompletterar förteckningen över brislomräden med några för yrkesinriktad komvuxangelägna områden. Ett annat inom komvux eftersatt FoU-område är studier somberör pedagogiska frågor i ett organisationsperspekliv. Slutligen uppmärksammarrådet frågan om information och spridning av FoU-resultaten. SÖ anser atl nämnderna måste tillföras kompetens för komvuxoch grundvux och agera mer aktivt än , 5/V anser att erfarenhet av invandrarfrågor bör betraktassom en särskild merit vid till.sättning av sådan expertis, i menar alt behov finnsav vuxenpedagogisk kunskap inom nämnden. Länsskolnämnderna själva bör dockfastställa sin organisation. i och kommuntillstyrker förslaget om länsskolnämndernas ansvar. kommun menar alt dessaexperter kan bidraga till komvux utveckling vad gäller regional fortbildning,initierande av pedagogiska försök och utvärdering av utbildningar, metoder ocharbetsformer. i anser att det är av storvikt med lokal samverkan mellan kommuner inom både FoU och fortbildning.Erfarenheter tas på det sättet bättre tillvara och nya ideér får störrespridning och effekt. Det är naturligt atl länsskolnämnderna fär en centralroll. Kravet atl det till länsskolnämnderna knyts expertis mederfarenheter av vuxenutbildning finner läns landstingskommun förståeligt.Det bör inte bli formaliserat och styra rekryteringen till vissa tjänster vidnämnderna. SHR anser förslagen otillräckliga. beslut atten expansion av grundvux fr. o. m. /83 endast får ske påbekostnad av komvux är olyckligt. Del innebär närmast alt möjligheter ges till ompriori- 1983/84:169 154 tering av redan prioriterade resurser inom sammakostnadsram. Det är knappast försvarligt i ett långsiktigt ekonomisktperspektiv. Den redan handikappade blir ytterligare handikappad. Dessaföljdeffekter är inte kostnadsfria för samhället. Enligt CSN.s mening måste detta område ocksä ifortsättningen få hög prioritet. Resurserna kan inte skäras ned avbesparingsskäl, utan måste få öka i takt med de faktiska behoven. Enligt måste målsättningen med grundvux-sludier vara atlmöjliggöra fortsatta studier inom t. ex. komvux eller AMU. Del är viktigt attdet skapas möjligheter att överbrygga glappet mellan grundvux och komvux. SIVunderstryker också vikten av ett flexibelt system som möjliggör värvning: t.ex. mellan grundvux-AMU, grundvux-praktikarbete, grundvux-beredskapsarbete. i län, kommun, LO,och menar alt utbyggnaden av grundvux ären av de viktigaste uppgifterna för komvux, som bör prioriteras. /SR menar att utbildning inom grundvux för att lyckasmåste kombineras med bl. a. elevvärdande insatser, även pä det socialpsykologiskaoch psykologiska området. och vuxenutbildningsrådet i önskaråtgärder som kan utgöra en brygga mot fortsatta studier på grundskolanshögstadium eller vid AMU. Vidare menar vuxenutbildningsrädet i atlrutiner för uppföljning av grundvux-elever bör utarbetas. Uppföljningen börgöras i samarbete mellan arbetsförmedling, AMU och grundvux. 12.2 Framtida behov av grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 219. Enligt RRV.s uppfattning borde utredningen ha redovisatytterligare underiag, bl.a. i vilken utsträckning behovet av grundvux påverkasav den minskade invandringen och ett minskat antal individer som genomgåttkortare skolutbildning. C5A', AMS, , och vuxenutbildningsrådeti tillstyrker. AMS anser att det måste vara en prioriterad uppgift.Erfarenheter frän AMU tyder på alt behovet av grundutbildning på mellanstadieniväär mycket omfattande. Antalet invandrare inom AMU har ökat kraftigt under senaredelen av . Många av dessa har kort grundutbildning. Åven svenskakursdeltagare har i många fall otillräckliga förkunskaper för alt följa preparandkurseroch yrkesutbildning. Möjligheten att varva teori på mellanstadienivä medyrkesutbildning är enligt AMS betydelsefull. AMS ställer sig däremot tveksamtill all yrkesutbildning skall kunna varvas även med grundutbildning på lågstadieniyå. 1983/84:169 155 5/V tillstyrker. Del synes ganska klart atl utvecklingenmot allt större andelar lägutbildade av de nyinvandrade kommer alt fortsätta. i anser att SÖ ocksä börundersöka orsakerna till atl så många grundskole- och gymnasieskoleelever gårut skolan med bristande kunskaper i läsning, skrivning och räkning. Göteborgskommun efterlyser en utvärdering av effekterna av grundvux och en närmareanalys av elevgruppens sammansättning. 12.3 Målgrupper för grundvux, intagning Utredningens förslag se betänkandet s. 220-221. anser att förslaget försvårar förutvecklingsstörda att kompensera tidigare brister i sin utbildning. Vuxnautvecklingsstörda måste ges samma rätt till utbildning och kompletterandeundervisning som andra vuxna. Omsorgskommitléns förslag om en anknytning av särvuxtill komvux bör vägas in i den fortsatta behandlingen av komvux-utredningensförslag. menar vidare atl invandrare, särskiltkvinnor, har genomgått kortare utbildning i hemlandet. Den föreslagna omformuleringenav bestämmelserna innebär en stor förbättring för nämnda invandrare. Det harframkommit alt zigenare i vissa fall har nekats tillträde till grundvux medhänvisning till att de bör delta i grundutbildning för vuxna zigenare somanordnas av länsarbetsnämnden. Det är angeläget att kommunerna blir medvetna omgällande regler så att inte vissa zigenare utesluts frän möjligheterna alt fåutbildning, SÖ tillstyrker och instämmer i att förslaget inte innebärnågon ändring i sak av grundvux målgrupp enligt beslut. AMSframhåller att begränsningen i förordningen och svårigheter att tolkabestämmelserna har inneburit alt zigenare, som inte uppfyllt villkoren förarbetsmarknadsutbildning men varit i behov av alfabetiseringsundervisning,utestängts från grundutbildning i komvux. 5/V anför att tidigare grundvuxdeltagare trotskompletterande svenskundervisning ofta har otillräckliga språkkunskaperför fortsatt utbildning t. ex. inom AMU. Deras möjligheter får inte försämras. Länsskolnämndeni menar atl all grundläggande undervisning för vuxna börförläggas till grundvux. anser att även utvecklingsstörda vuxnabör ges möjligheter att delta i grundvux. En förutsättning för atl de skallkunna tillgodogöra sig undervisningen är sannolikt att den bedrivs i egnagrupper. i pekar på vikten av attinsatser görs i så atl behovet av grundvux minskar. CSN, SÖ, AMS, , länsskolnämnderna i ,och samt , , , Umeåoch kommuner och vuxenutbildningsrådet i tillstyrker Prop.1983/84:169 156 Flera menar atl den nya definitionen innebärett mer lätthanterligt intagningsförfarande. kommun anser att knytningentill ungdomssskolans stadier är en olycka. Människors förmåga att självständigtklara samhällskraven borde vara avgörande för möjligheten att delta.Vuxenutbildningsrådet i anser att själva intagningsförfarandet ocksäbör ses över. läns landstingskommun vänder sig motandemeningen i begreppet reguljär grundvux-utbildning. Begreppet används föratt sälla en insnävd gräns för utvecklingsstörda vuxna. Undervisningen förvuxna utvecklingsstörda är angelägen. Det föreligger ingen skyldighet för landstingenatt ordna sådan undervisning. Man bör avvakta kommande proposition utifrån omsorgskommitlénsbetänkande, innan slutligt förslag läggs om vuxna utvecklingsstördasmöjligheter att pä lika villkor som andra medborgare fä tillgäng till grundvux. Utredningens överväganden se betänkandet s. 221222. Länsskolnämndeni län tycker det är bra med ett kommun-specifikt material. Länsskolnämndenanser atl en resurs bör avsättas till länsskolnämnderna för att kunna hjälpakommuner som får en helt ny stor invandrargrupp. LO anseratt speciella insatser måste göras för atl rekrytera deltagare ur den doldagrupp som lider av dyslexi "ordblindhet" - samt atl varje kommunhar tillgång till elt antal lärare som behärskar den speciella metodik somkrävs för att överbrygga deras kommunikationshandikapp. HCK påpekar atl grundvux måste vara anpassat att kunna taemot människor med lättare förståndshandikapp. Umeåkommun anser att en aktivare information om grundvux bör insättas via SÖ i TVoch radio. Grundvuxproblemaliken bör ävenin som ett viktigt moment i utbildningav de fackliga studieorganisatörerna. 12.5 Grundvux en kompetensinriktad utbildning Utredningens förslag se betänkandet s. 224. CSN delarutredningens uppfattning att utbildningen bör vara kompetensinriktad. Erfarenheternahar enligt länsskolnämnden i Östergötlaiids län visat att en läroplan kan bliett skydd för läraren att mer ägna sig ät "kurserna" än ät varjeenskild elev. SÖ bör i stället för läroplan utarbeta målpreciseringar och kommenlarmalerialför grundvux. Förslaget om en särskild läroplan för grundvux och kommenlarmalerialtill den tillstyrks av /SR. Däremot anser /SR att man bör avvakta medlokala arbetsplaner till dess man hunnit se hur detta system utfaller för komvuxdel. 1983/84:169 157 anför atl det i varje fall blandinvandrargrupper i finns en stor andel studerande som ej har sommålsättning alt fortsätta sina studier pä en nivå motsvarande grundskolanshögstadium. Därför ifrågasätts definitionen av grundvux som kompetensinriktadutbildning. Om begreppet tolkas i den vida bemärkelse som utredningengör kan det accepteras, anser kommun. Med kompetens avses förmåganalt som vuxen självständigt klara sig i vårt samhälle. 12.6 Undervisning på hemspråk resp. på svenska ochundervisning i svenska språket Utredningens överväganden se betänkandet s. 224225. Länsskolnämndeni län instämmer i atl grundvuxutbildning vid behov bör föregåkurs i svenska för invandrare. i anser att målen förhemspråksundervisning inom grundvux bör ses över. kommun anser alt alla invandrare oavsettutbildningsnivå skall genomgå en obligatorisk kurs i svenska. Den kan medfördel administreras av komvux/grundvux. kommun anser atl svenska språket är ettnyckelämne inom grundvux och att ämnet därför skall ingå i grundvux förinvandrare. LO delar utredningens uppfattning att det bör vara ensjälvklar rättighet att fä lära sig läsa och skriva på sitt modersmål om man såönskar. Denna modersmälsundervisning skall inle ersätta, utan komplettera denspråkundervisning som ges inom ramen för svenska för invandrare. 12.7 Heltids- och deltidsstudier i grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 227. CSN, SÖ, länsskolnämndeni , , och kommuner samtvuxenutbildningsrådet i och HCK tillstyrker förslaget. CSN menaratt risken med nuvarande system är att eleverna av ekonomiska skäl deltar iflera lektioner än de orkar med och att resultatet av undervisningen inte blirdet väntade. Nämndens erfarenhet är att det för många studerande i grundvux ärsvårt att fä deltidsledigt frän sina arbeten. Däremot tycks det gå lättare attfå helt tjänstledigt. Det bör framgå av förordningen om timersättning att högsthalvtidsstudier är det normala. Det kan emellertid förekomma fall dåheltidsstudier är motiverade. Sådana undantag bör medges endast efter noggrannprövning i varje enskilt fall. Enligt 5Ö:s uppfattning bör undervisningen där så ärmöjligt kombineras med arbete eller grundläggandeyrkesorientering/yrkesutbildning. AMS anser alt en förutsättning för att eleverna i grundvuxskall kunna 1983/84:169 158 följa undervisningen i efterföljande utbildning bl. a. AMUär atl de under grundutbildningen får möjlighet atl närma sig den uppläggningav undervisningen som finns inom den övriga vuxenutbildningen. AMS menardärför atl heltidsstudier bör vara den vanligaste studieformen i senare delenav grundvux. 5/V instämmer i att en ökad övergäng till dellidsundervisningkan motiveras av pedagogiska skäl och att ett mindre antal undervisningtimmarper dag kan ge väl så goda resultat - under förutsättning atl utbildningar gesi samband med någon typ av yrkespraktik. I den mån inte grundvux bedriven somdeltidsstudier kan varvas med någon form av arbetslivsanknytning, förordar SIVändå i många fall heltidsstudier. En av skolstyrelsen i genomförd kartläggning ochprobleminventering av grundvux i understryker nödvändigheten av atlsom regel övergå från heltidsstudier till deliidsstudier. kommunstödjer därför förslaget. TCO framhåller att det är viktigt alt studierna läggs uppefter de enskilda dellagarnas förutsättningar och önskemål - inle minst när detgäller möjligheterna alt utöva förvärvsarbete. Uppläggningen av studierna böralltså kännetecknas av stor flexibilitet. Gruppen svenska deltagare växer ständigt. För dem finnsdet inga skäl alt ha en 15-timmarsgräns anser /SR. i anser atl ett riktvärde pä15 limmar av pedagogiska skäl kan vara tillräckligt. 12.8 Statsbidragssystemet i grundvux Utredningens förslag se belänkandet s. 231. RRV, SÖ, länsskolnämnden i , Eskilstunaoch 5ö-dertälje kommuner tillstyrker. Föreslagen förändring av statsbidraget ärenligt SÖ:s mening väl underbyggt och torde dessutom bidra till förbättradepedagogiska effekter av grundvux, RRV anför att förslaget motiveras med atl man inom givnaekonomiska ramar vill bereda flera elever möjlighet att genomgå grundvux-utbildning.De eventuella negativa konsekvenserna av förslaget har utredningen uppenbarligenansett acceptabla. Utredningen utgår frän att ytterligare 1 500-2 000 elever åriigenskall genomgå grundvux-utbildning. Underlaget för denna bedömning redovisasdock inte av utredningen. En av de viktigaste förutsättningarna för atl invandrarnaska kunna delta i grundvux är enligt att barntillsynen ordnaspå ett tillfredsställande sätt. Statsbidrag borde utgå till kommunerna förbarnomsorgskostnader för de barn vars föräldrar deltar i grundvux. 5/Vinstämmer med . i anser att förslagettvingar fram större grupper, vilket inte bör vara till större nackdel förundervisningen inom grundvux. 1983/84:169 159 hyser tveksamhet till attstatsbidragsgrundande undervisningstimmar sänks. Detta fär en negativ effekt iglesbygdskommuner med, på grund av avstånden, enstaka kursdeltagare. Utredningens förslag till ändrat statsbidrag innebärenligt kommun en 18-procentig resursminskning. Man måste varaobservant pä att genomströmningshastighelen därmed minskar. kommun, komvux i och vuxenutbildningsrådet iUppsala anser att en höjning av schablontillägget är angelägen.