prop · G703158 · 1983-12-31 00:00:00 — Ännu svårare blir uppgiften om man försöker sig på kvantitativabeskrivningar. I kvalitativa mått skulle man dock kunna förmoda att pågåendeförsurningslrend knappast kan vändas inom , i varje fallinle inom del närmaste decenniel. Somett led i arbelel alt minska försurningen ingår all till rimliga koslnader reducerainhemska svavel- och kväveemissioner. Prop.1983/84:158 70 beakta dels målet all i avsevärd grad reducera utsläppen,dels teknikens mognad och ekonomi, dels ock eventuella konsekvenser för arbetetall minska värt oljeberoende. Del är enligt KHM:s bedömning möjligl atl på siklreducera svavelutsläppen ulöver vad som diskuteras. Nedfall av metallhaltigt stoft och organiska ämnen Vid förbränning av kol, liksom olja, torv och ved frigörsstoft i varierande omfattning. Det stoft, som emitteras frän kolförbränning,beslår till en hell dominerande del av oxider och karbonaler av jordskorpansvanligaste grundämnen, men innehåller dessutom spårelement (tungmetaller). Utsläppoch nedfall av partiklar bestäms i hög grad av den sloftavskiljningsulruslningman vall och graden av tillförlitligheten hos denna. På nalionell basis bedöms för metaller deemissionsförändringar som uppslår på grund av koleldning bli ringa även i detfall inte enbari olja ersätts ulan även en belydande mängd elenergi producerasi kondenskraftverk. Undantag ulgör vanadin och nickel som kan minska i utsläppmed respektive , vilket i sin tur innebär en depositionsminskning påell tiotal procent. Kvicksilverutsläppen ökar vilkel diskuteras i avsnittet nedan.För övriga metaller bedöms den förändrade depositionen som obetydlig. Av odlingsförsök kan den slutsatsen dras alt den flygaskasom emilteras från anläggningar med god sloflavskiljning ej kommer altpåvisbart höja metallhalterna i våra nytloväxler. Även för skogsmark kommermelallde-posilionen från kolförbränning i atl ligga långl från den nivädär negativa effekier kan inträda. Emissionsförändringar för organiskt maierial blir små vidförbränning av kol i den omfallning som anges av KHM:s åskådningsexempel,varför man kan utgå från all halterna i livsmedel ej kommer all ändras vidövergång till koleldning. KHM har låtit sammanslälla och utvärdera de senasle årensforskningsresultat angående hälsoeffekter av melylkvicksilver. Denna sludievisar att melylkvicksilver kan ge effekier på hälsan, bl. a. i form av enförsenad utveckling av hjärnans funklion hos barn, vars mödrar regelbundetkonsumerat metylkvicksilverhallig fisk. Den förnyade riskuppskallningen innebärall säkerhetsmarginalen för foslerskadande effekter kan vara mindre än vad manlidigare ansett. Genom undersökningar, ulförda pä uppdrag av KHM, harfastställts atl kvicksilver emilteras i vatlenlöslig form från koleldadeanläggningar. Även förbränning av sopor ger upphov lill luflutsläpp avvaltenlösligl kvicksilver. Sannolikt gäller detta också vid eldning av lorvoch ved. 1983/84:158 71 fränkoleldade anläggningar kommer atl understiga de existerande emissionernafrän flera ulsläppskalegorier. I början av 1990-lalel kommer de nationellautsläppen från koleldning atl vara av samma storleksordning som emissionernafrän dagens krematorier. Även kvicksilverulsläppen frän eldning av drygl 23miljoner lon kol per är, vilkel skisseras i KHM:s åskådningsexempel 3inkluderande ätla block i slora kondenskraflverk, bedöms vara av relativt litenbetydelse frän nalionell synvinkel med hänsyn till utsläppens sloriek ochmängderna av i atmosfären förekommande kvicksilver. Kvicksilvretsomsättning i miljön är ej lill alla delar känd. Man har emellertid konstateratell samband mellan försurning och kvicksilverhaller i fisk. Delta förhållandebedöms vara av störte betydelse än förekomst och utsläpp av kvicksilver i luft.Motåtgärder i form av kalkning tycks vara en möjlighel alt undvika ökatkvicksilverinnehåll i fisk lill följd av en ökad försurning. Närolja ersätts av kol, torv eller ved ökar kvicksilverutsläppen något, men dellakommer atl ha en myckel begränsad effekt på kvicksilverhallen i fisk i eneventuellt försurningskänslig sjö nära en anläggning. Det lokalasvavelnedfallet blir i stort sett oförändrai eller lägre vid en övergäng frånolja lill kol och alllid lägre vid övergång till torv eller ved. Delta gälleroavsett om ett fjärtvärmesyslem redan är utbyggt eller är planerat. Enbegränsad ökning av svavelnedfallet erhålls om elenergi produceras samtidigtmed värme. Inverkan av detta på kvicksilverhallen i fisk är dock lilen. Lokalaeffekier kan uppträda när del gäller slora kondenskraflverk. Kvicksilverhalteni fisk i en försurningskänslig sjö nära ell kolkondensverk på 2x600MWe riskeraralt öka med ell tiotal procenl. Lokalisering, lokala förhållanden och deåtgärder som vidlas i ett sådanl fall avgör i vilken mån en ökad risk kommeratl föreligga. Oberoendeav vilken ulformning del framlida svenska energisystemet får, är del enligtKHM:s bedömning nödvändigt att närmare utreda vilka risker för effekier päfoster som existerande melylkvicksilverhaller i fisk innebär, saml hursvartlistningsförfarande och kostrekommendationer inverkar. Skärptabestämmelser i dessa avseenden kan myckel väl visa sig nödvändiga för allbringa ner riskerna till acceptabel nivå. Effekterav radioaktivitet i kol Bränslensom kol och torv innehåller, liksom jordskorpan i övrigt, radioakliva isotoperav uran och torium saml dessa ämnens sönderfallsprodukter. De stråldoser somkan uppkomma till följd av utsläpp lill luft av radioakliva ämnen har bedömls iett anlal utländska studier. Slutsatsen av dessa är atl kolförbränning jämfört medden naluriigl förekommande radioaktiviteten tillför luften mycket små mängderaktivitet. filter avskilda flygaskan samt den från pannans botten utmatade 1983/84:158 72 bottenaskaninnehåller huvuddelen av den i kolel ingående aktiviteten. Den utlakning sombedöms kunna ske från upplag av aska av radioaktiva ämnen är ej av sådanomfattning att några problem med radioaktivitet i grundvatten kommer atl uppslåmed den deponeringsteknik och de lokali-seringsförulsällningar som anges iavsnittet om deponering. Flygaskankan nyttiggöras genom inblandning i cement och betong. En fråga som härvidställts är om della kan förändra byggmaterialels egenskaper vad gällerradonavgång. Mätningar på provblock har visal atl radonav-gängen ej ökade vidnormal ersättning av cement. En viss ökning av väggarnas direkta strålningkommer alt ske. Denna effekl är lilen och ligger inom den variation somaccepteras enligt såväl gäUande byggnorm som radonulredningens förslag lillframtida bestämmelser. Frånpraktiskt taget alla förbränningsprocesser emitteras bl.a. koldioxid,kväveoxider och oförbrända organiska föreningar. De två senare påverkaratmosfärens ozonhalt. Koldioxiden och ozonet har, lill skillnad från luftenssyre och kväve, stor betydelse för strålningsbalansen och därmed del globalaklimatet. Förbränning av kol ger normall upphov lill högre utsläpp av koldioxidoch kväveoxider än användning av tung eldningsolja. Avden koldioxidmängd som emilleras absorberas endasl ungefär hälften avoceanerna och av växtvärlden, vilkel innebär ätt koldioxidhallen i atmosfärenökar. Om gjorda bedömningar av de globala koldioxidutsläppen fram är riktiga, torde märkbara effekier av koldioxidhallensförändring kunna noteras mot slutet av detta århundrade. Kväveoxidulsläppenkommer myckel långsamt atl lära på stratosfärens ozoninnehåll och därmed ökaden ultravioletta instrålningen. Effekternaav både koldioxid och kväveoxider kommer inle alt snabbt göra sig märkbara, menär ä andra sidan sannolikt ocksä svåra all åtgärda om de får ulvecklas. Dessafrågor är i högsla grad en internationell angelägenhet atl fä bevakade ochframledes utredda. Arbetsmiljö problem i anslutning till kolhantering i Arbetsmiljöriskernai samband med kolanvändning är förhållandevis väl kända bl. a. i våragrannländer och . I är kunskaperna om miljöproblem inomnärbesläktade industrier tillfredsställande. Goda möjligheler finns alllillvarala erfarenheterna från dessa industrier. Damningvid Iransporl och hanlering av kol kan uppkomma speciellt vid varm och blåsigväderlek. Riskerna för skadlig damning kan dock elimineras eller minskaskraftigt med rationella arbetsmetoder och tekniska lösningar. Delta gälleräven transport och hantering av restprodukter. Prop.1983/84:158 73 ell omsorg måsle läggas pä del moment där ullaslning skervid anläggningen och vid lossning av produkterna på upplaget. Vid torrhanlering av askan måste helt slutna syslem användas.. Arbelarskyddsstyrelsens bestämmelser och andramyndigheters föreskrifter och anvisningar läcker de kända och förväntaderisker som finns i en modern koleldad anläggning. När det gällerarbetsmitjöproblemen i samband med ny leknik kan erfarenheter fås frän andraliknande industribranscher. KHM har granskal grunderna för internationellt och iSverige existerande och föreslagna gränsvärden för svavel- och kväveoxider.Denna genomgäng, beräkningar av vilka halter som kan uppkomma vidkolanvändning i tätort samt en epidemiologisk studie i , ulgör grund förbedömningen alt effekier på andningsvägarna ej förväntas uppträda på grund avkolförbränning vid tillämpning av modern leknik. Undersökningarav rökgasernas innehåll av mulagena och carcinogena ämnen har visat alt storamoderna och välskötta kol- och oljeeldade anläggningar släpper ul ytterst småmängder mulagent material. Med ledning av tillgängliga undersökningar gällerdenna slutsats även välskötta och Slora lorveldade anläggningar. Av slatens nalurvårdsverk genomförda undersökningar vid små faslbränsleeldadeanläggningar framgår däremot att emissionen per energienhet av mulagena ämneni vissa fall kan vara betydligt större frän sädana anläggningar. KHM harlåtit sammanställa och utvärdera de senaste årens forskningsresultat angåendehälsoeffekter av melylkvicksilver. Denna studie visar all metylkvicksilver kange effekier på hälsan, bl.a. i form av en försenad utveckling av hjärnansfunklion hos barn, vars mödrar regelbundet konsumerat metylkvicksilverhalligfisk. De kvicksilverhaller som redan i nulägel finns i fisk från vissa svenskainsjöar och kustområden är så höga att myndighelerna har rekommenderatkonsumlionsbegränsningar vid mellan per kilo.Försäljningsförbud gäller vid högre än per kilo. Den förnyaderiskuppskallning som gjorts inom KHM innebär att säkerhetsmarginalen förfoslerskadande effekier kan vara mindre än vad man tidigare ansett. Enkolanvändning som innebär en ersällning av olja bedöms påverka halterna avmelylkvicksilver i fisk i lilen grad. Risk finns för ökade i fisk iförsurningskänsliga sjöar nära en störte punktkälla som ett kolkondenskraftverkom ej motåtgärder vidlas. Lokalisering, lokala förhållanden och de åtgärder somvidlas i ett sådanl fall avgör i vilken mån en ökad risk kommer all föreligga. Oberoende av vilken ulformning del framlida svenskaenergisystemet får, är del enligl KHM:s bedömning nödvändigt all närmare ulredavilka 1983/84:158 74 riskerför effekter på som existerande melylkvicksilverhaller i fisk innebär,samt hur svartlistningsförfarande och kostrekommendalioner inverkar. Skärptabestämmelser i dessa avseenden kan mycket väl visa sig nödvändiga för atlbringa ner riskerna till acceptabel nivå. Underförutsättning att man inte använder flygaska med för hög radioaktivitet ibyggnadsmaterial för bostäder och all man inte anlägger vattentäkter fördricksvatten i omedelbar närhet av avfallsupplag, bör den leknik som finns atlnyttiggöra och deponera restprodukter och avfall frän kolförbränning varatillräcklig för all eliminera riskerna för negativa hälsoeffekter. Medslöd av genomförda analyser bedöms sammanfattningsvis att kol kan utnyttjas somersättning för olja i fjärrvärmeverk och kraftvärmeverk samt inom induslri påett från hälsosynpunkt acceptabelt säll om kolet används i välsköttaanläggningar, av sådan sloriek atl en effekliv miljöteknik kan utnyttjas.Elproduklion i kolkondenskraftverk bedöms likaledes kunna ske. Särskildautredningar av lokala och regionala förhållanden inför varje lokalisering blirhär avgörande för vilken omfattning av elproduklion som kan anses vara möjlig. Prop.1983/84:158 75 Sammanställning av remissyttranden över statens vattenfallsverksrapport hälso- och miljöefTekter () Efterremiss från induslridepartemenlel har yttrande över rapporten avgelts avsocialstyrelsen, , lanlbruksstyrelsen,skogsslyrelsen, fiskerislyrelsen, slalens nalurvårdsverk,arbelarskyddsslyrelsen, slalens planverk, slalens miljömedicinskalaboralorium, . Lunds universilel, lekniska fakulteten,, , högskolan i , Tekniska högskolani Slockholm, , medicinska forskningsrådet,naturvetenskapliga forskningsrådet, , slatenslivsmedelsverk. och luflvårdsforskning, slatensslrålskyddsinsliiul, bosladsslyrelsen, slatens råd för byggnadsforskning,geologiska undersökning, energiforskningsnämnden, domänverket,Korrosionsinslilulel, , länsslyrelsen iSödermanlands län, i , länsslyrelsen i län, länsslyrelsen i län, länsslyrelsen i ,, kommun, , ,kommun, kommun, . CentralorganisationenSACO/SR, Folkkampanjen mot kärnkrafl. , i , ,. Svenska cellulosa-och pappersbruksföreningen. Svenska kemiingenjörers riksförening. , , , , samt . EndastFolkkampanjen mot kärnkraft och har i sina remisskrivelser meradirekl behandlat regeringens uppdrag till vallenfallsverkel. Folkkampanjen molkärnkrafl skriver alt enligl uppdraget skulle vatlenfallsverkel genomförasludier efter de riktlinjer som angavs i prop. 1978/79:115 men atl dessariktlinjer blev överspelade av den energipoli- Prop.1983/84:158 76 Grundförutsättningarna måste i slällelvara de som beslulades av efter folkomröstningen om kärnkraften,nämligen en kraftfull hushållning och en övergång lill främsl inhemskaförnybara energikällor. påpekar "del märkliga i atl geutredningsuppdraget lill den aktör på energiområdet som kan förmodas bli en avde huvudansvariga för byggande och drifl av eventuella framlida anläggningar." slort antal remissinslanser, däribland ,statens planverk. ,länsstyrelserna i , och län, , ,, , och kommuner. , , och , ultalar sig i positiva ordalag om hur KHMgenomfört arbelel. Bl.a. uttrycks på olika sätt all KHM pä ett förtjänstfulltsäll initierat forskning och undersökningar, välbearbelat ett myckel omfattandeunderiagsmaterial samt på ett utmärkt sätt dokumenterat uppnådda kunskaper. och poängterar all på vissa områden har hell ny kunskap tagilsfram. tror att denna typ av utredningar kan verkavitaliserande på forskningssamhället bl. a. genom atl identifiera olöstaproblem insalta i sitt sammanhang. framhåller alldel maierial som presenteras bygger på en insats av ell slort antal sakkunnigapersoner och ulgör en imponerande salsning och bevis på möjligheterna all iSverige åsladkomma kraftsamling för all lösa ett centrall problem. anser del välgörande all KHM genom grundlig undersökning av de olikaproblemen kunnat föra ned hela diskussionen på en realistisk nivä. Rätt allmänl finner remissinstanserna KHM:s rapport ulgöraen kunskapsbank som kan vara till stor nytta. anser alldet omfattande underlagsmaterialet kan vara av belydande värde i del fortsattaarbetet med bedömning av olika energisystems miljökonsekvenser.Livsmedelsverket framhåller som allmänt intryck atl KHM- ulredningen är engedigen, djupgående och kunskapsrik analys av hälso- och miljöeffekterförbundna med en ökad kolanvändning i . finneratl den bild som ges i rapporten i stort sett är balanserad och fullständig.Ingetijörsvetenskapsakademien menar att rapporten ger ett gott underlag förbedömning av konsekvenserna av en mer omfattande kolintroduklion i noterar med tillfredsställelse det bredaangreppssättet och alt det i utredningen görs utmärkta jämförelser med andramiljöproblem. framhåller atl rapporten som helhet ärvälskriven, har god layout och är föredömligt illustrerad. Prop.1983/84:158 77 Kritiskasynpunkter pä KHM:s arbete saknas emellertid inte. Genomgående negaliv kritikav projektet framförs främst av naturvetenskapliga forskningsrådet och avFältbiologerna. Denna kritik kan i huvudsak sammanfallas i följande ullalandehämtat ur naturvetenskapliga forskningsrådels skrivelse: "Rådetfinner dock att de värderingar, som lagls till grund för bedömningarna, intestår i överensstämmelse med de principer som måsle läggas till grund förinförandet av ny leknik, framför alll när del gäller hälso- ochmiljöverkningar. Behandlingen inskränks till de nationella aspekterna, såvälnär det gäller hälsoeffekter som verkningarna på klimatet och omgivningen avkolels förbränningsprodukter och avfall. Vidare begränsas övervägandenaväsentligen lill driflskedel när det gäller de nu planerade anläggningarna.Detta innebär atl man måsle förlila sig på lekniska syslemexempelvis för omhändertagande av vattenflöden från deponier. Dessutomförutsattes permanenta begränsningar beträffande utnyttjande av mark- ochvattenresurser, inkl. koslreslriktioner. Detta innebär att bördor läggs påkommande generalioner och eftersom verkningarna kan förväntas kvarstå under sålänga tidsrymder att nuvarande anläggningsinnehavare icke kan åläggas attgaranlera fullföljandet av behövliga ålgärder, kommer konsekvenserna all fåbäras av samhället i sin helhet. Beträffandekunskapsunderiagel har en slor faktabas belräffande några aspekter av en ökadkolanvändning åstadkommits. Utredningens sammanfattande del präglas dock merav optimism än objektivitet. Svårigheler och nackdelar minimeras och en överdriventilltro visas till anläggningarnas driftsäkerhet och möjligheten lill konlrolloch framtida reningsteknik. Fundamentala problem återstår atl undersöka närdet gäller hälsoeffekter av kvicksiler, kadmium och andra metallutsläpp samt avförbränningsprodukter såsom kväveoxider och polycykliska organiska ämnen. Delär icke tillfyllest att - såsom KHM gör - jämföra med nuvarande förhållanden,exempelvis beträffande emissioner frän oljeeldning och bilavgaser, som allmäntbedöms som oacceptabla. Enligtrådels mening ulgör ulredningen ett alltför ofullständigt och i sina slutsatseralltför osäkert underiag för ett slällningstagande belräffande den framtidaenergipolitiken. En förutsättningslös jämförelse mellan alla länkbaraenergiformer efterlyses. Slrävan bör vara att minimera skadliga hälso-ochmiljöeffekter, ej alt tolerera och sanktionera dagens situation." Kritikav mera övergripande nalur riktad mot principer i KHM:s sätt all genomföra sittarbete har framförts av ett stort antal remissinslanser. påpekar alt i ett globall ekologiskt perspekliv får ingabegränsningar i lid och rum inskränka beaktandet av hälso- och miljöeffekterna,och atl varje dödsfall eller skada måsle värderas lika - oavsett var, när ochhur del inlräffal. Av detta följer, enligl rådet att hälso- ochmiljöbelastningar från hela processkedjan alllifrån 1983/84:158 78 ulvinning av energirävara till slutlig avfallsförvaringmåsle beaktas liksom effeklerna av dessa inom och ulom gränser underöverskådlig lid. - "I synnerhet gäller detta oreparerbara ekologiskaeffekter och verkningar av föroreningar frän avfallsprodukler". - Rådetfinner alt KHM:s resultat i många hänseenden är oförenliga med dessa allmännaprinciper, vilket lill en del kan återföras till direktiven förutredningsarbetet. Ett flertal remissinstanser, däribland ,statens miljömedicinska laboratorium. , universiteten iStockholm, och , energiforskningsnåmtiden. Ingenjörsvetenskapsakademienoch framför som kritik atl KHM i första hand studeratmiljökonsekvenserna av en substitution av olja med kol och ej tillräckligtjämförl med andra lösningar för oljeersätlning. skriver bl.a.atl det saknar all rimlighet att vid val av framtida energiför-sörjningssyslemgöra den enda jämförelsen med jusl del energislag som del råder en bred enighelom att inle salsa pä . menar att det hadevarit värdefullt atl också få en systematisk jämförelse mellan kol och andralösningar för oljeersätlning såsom effektivare energianvändning ochutnyttjande av förnyelsebara energikällor. vill förorda enbred uivärdering av miljöeffekterna hos andra energikällor som kan ligga tillgrund för en jämförelse med en tänkt kolanvändning. säger i sittremissvar att det hade varil värdefulll om KHM även hade behandlal ett scenariodär kolhanleringen inle är den traditionella ulan baseras på förädling avkolråvara. Bl.a.Vetenskapsakademien, , naturvetenskapliga forskningsrådet,komitiun. och framför som kritik allKHM jämför ny eller framlida kolteknik med gammal oljeteknik, statensmiljömedicinska laboratorium frågar sig hur mycket den samlade svenskaemissionen av svaveldioxid skulle kunna sänkas om även framledesanvände olja men lillämpade den "bästa leknik" som ulredningen anserkommer atl användas för kol? Här bör dock som remissammanställarens kommentarinskjutas att KHM enligt direktiven skulle sludera och utvärdera effekten avkolanvändning vid "användande av den bästa teknik och de ålgärder förrening och för omhändertagande av avfall som finns tillgängliga eller somkan förutses finnas atl tillgå under främsl 1980-lalel". Fältbiologertia anser del anmärkningsvärt atl regeringenuppdragit åt vallenfallsverkel all redovisa hur hälso- och miljöproblemen skallkunna lösas på ett "tillfredsställande sätt" ulan alt definierabegreppet "tillfredsställande". finner det likaanmärkningsvärt all KHM inle närmare diskuterar begreppet ulan i slällel verkaralt oreserverat ulgå från atl de miljöproblem som finns ärlillfredsslällande eller acceplabla. Flera remissinstanser, däribland socialstyrelsen.Vetenskapsakademien, universiteten i och , naturvetenskapligaforskningsrådet. och , anmärker påall 1983/84:158 79 texteni huvudrapporten blivit "glättad" och positiv på ett sätt som kan fåläsaren/beslutsfattaren att underskatta miljöriskerna. Några remissinslanser,bland dem domänverket, påtalar dessutom atl det i flera fall skett glidningar iformuleringarna så aU slutrapportens huvuddel blivit mera oreserverat posilivtill ökad kolanvändning än vad underlagsrapporter och tekniska rapportermedger. noterar alt riskanalysen rörande hälsoeffekter ärförbunden med avsevärda osäkerheter och anmärker alt när analysens resultatpresenterats i grafiska figurer har dessa osäkerheter bortfallit och ej hellerpåpekats. Stockholmsuniversitet finner utredningens optimistiska attityd när del gäller all klaraav kolels miljöproblem anmärkningsvärd och menar alt denna kontrasterar skarptmot de farhågor som framhölls från många håll under kärnkraftsdebatten.Energiforskningsnämnden saknar en förklaring och diskussion härav i rapportenoch anför alt del hade varil motiverat med en redovisning av nya rön, lidigarefelsyner eller ändrade värderingar. Universiteteni och , naturvetenskapliga forskningsrådet samtIngenjörsvetenskapsakademien efteriyser en ekonomisk lolal-översikt övermiljöskyddsåtgärder och miljöeffekter, en s.k. cosi-benefil analys. Denna börenligt universilel ta särskild hänsyn till den långvariga exponeringsom hela befolkningen utsätts för. Av speciellt intresse i della sammanhanganser vara genotoxiska, lertalo-gena och reproduktionstoxiskaeffekter. uttrycker liknande synpunkter. Malmökommun noterar att kols innehåll av tungmetaller kan variera starkt vilketlokalt och temporärt kan ge betydande avvikelser från KHM:s beräknadegenomsnittsvärden. anför liknande synpunkter belräffande halten av radioaklivaämnen och säger att denna kan variera över en faktor 100 inom sammakolfyndighel. Folkkampanjenmot kärnkraft påpekar atl kol är en mera förorenad råvara än olja och att detvid förbränningen avges mer koldioxid än vid oljeeldning. Energiforskningsnämndenciterar andra alt-satsen i sammanställningen sid 4 i huvuddelen: "altsamma lyp av föroreningar återfinns i varierande halter i olja, kol, torv ochved. Dessa bestämmer, tillsammans med eldningsieknik och rökgasbehandling,utsläppens storiek". Nämnden noterar aU atl- satsen är riklig men villsamtidigt påpeka aU det finns en skillnad mellan ved och lagrade bränslen dådet gäller tillskottet av föroreningar till biosfären. Vid förbränning av vedomfördelas samma grundämnen som frän början fanns i biosfären, dvs. 1983/84:158 80