prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — I enstaka fall anser jag också att projekt som identifierats genom del tekniskasamarbetet skall kunna följas upp medbegränsade insatser i form av finansiellt stöd om t. ex. inköp av nödvändig utrustning inte kan lånefinansierasp.g.a. att landet har begränsadälerbetalningsförmåga. Omfattningen av finansiellt stöd för sädana enskilda projekt får avgöras från fall tillfall med hänsyn lill landets förmåga att självt planera och använda den utrustningsom finansieras. Dock bör detfinansiella stödet sammantaget inte översliga en tredjedel av medlen förtekniskt samarbete. De internationella kurserna i harvisat sig vara ett värdefullt inslag i dettekniska samarbetet. Efterfrågan från har varit stor. Det är därför angeläget att beredningen följerupp den verksamhet som redan bedrivsvilket bör kunna ge impulser till ytterligare kurser inom områden därSverige har goda resurser. Det tekniskasamarbetet är inriktat pä vissa i huvudsak mindre fattiga . För det fall att kretsen avmottagare av u-krediter utvidgas Prop.1983/84:100 Bilaga 5 räknar jag med alt sädana nya länder också skallkunna komma ifråga för tekniskt samarbete. Jag förordar altanslagsposten tekniskt samarbete beräknas lill lotall . Av dessa medel räknar jag med all högst . skallanvändas för personutbyte och kulturellt samarbete som administreras avsvenska institutet. Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Lokalkostnader (+ 803 000) ( + 622 000) BITS roll i beredningenoch förvaltningen av u-kreditgivningen ökar i betydelse som en följd av deändringar av u-kreditsystemet som jag förordar. Det tekniska samarbetet, somutvecklats myckel gynnsamt, fortsätter alt expandera, , som redan ärhårt belastat, behöver således förstärkas. Jag föreslår därför att BITStillförs tre nya tjänsler: en byråchef, en kvalificerad handläggare och enassistent. Som en följd av att chefsskapet för BITS blivit allt mer krävandeoch ansvarsfylll föreslår jag vidare att den extra ordinarie tjänsten somkanslichef omvandlas lill en ordinarie tjänst som direktör med beteckningen p.BITS administrativa kostnader för /85 beräknas lill . Skadefall i samband med s.k. u-garantier En möjlighet attsärbehandla export av betydelse för ekonomiska utveckling tillkom1962 då beslutade att särskilda garantier kunde lämnas för exporttill . Dessa s.k. u-garanlier utnyttjades i huvudsak för att medgesärskilt förmånliga betalningsvillkor. beslutade 1966alt de förluster pä u-gärantierna, som inle täcktes av den särskildasäkerhetsreserv som byggts upp av för garantierna, skulle finansierasöver biständsanslagen. Denna ordning ändrades 1978 dä beslutade altrisktäckningen skulle lyftas av biständsanslagen (prop. 1977/78: 135, UU1978/79: 1, rskr 9). Underskott i u-garantisysiemet belastar således numerasamma anslag som underskott i del s.k. normalgarantisystemei. 1981 trädde det s.k.u-kreditsystemet i kraft. U-krediler lill programländer garanteras mot ensärskild säkerhetsreserv och ytterst mot biståndsanslagen. Som framgåtttidigare föreslår jag alt alla u-krediter fram-' 1983/84:100 Bilaga 5 97 geni i princip skall garanteras mot dennasäkerhetsreserv. U-garanlierna lämnades efter en prövning av deifrågavarande projektens utvecklingseffekl och uppvisar också i övrigtpåtagliga likheter med de garantier som lämnas för u-krediler. Mot denbakgrunden finner jag det naturiigt att de kostnader som uppkommit eller kanuppkomma till följd av skadefall i samband med alltjämt utestående u-garanliertill programländer - beviljade före den - också finansieras överbiständsanslagen. De kostnader som därigenom kan komma all belastabiständsanslagen kan uppskattas lill 80 milj. kr. Jag vill understryka altde fordringar som del här är fråga om i första hand bör återvinnas genomöverenskommelser med gäldenärsländerna. Del kan eventuellt ske genom attlandramsmedel indirekt utnyttjas. Bara i den mån skulderna inte kan reglerasgenom särskilda överenskommelser och ifrågavarande inte förslår, bli aktuellt att täcka kostnaderna med medel från biständsanslagen, iförekommande fall anslaget C 8. Övriga u-landspoliiiska insatser m. m. För m. m.och för utredningar m. m. beräknar jag . Jag föreslår att ettbelopp om totalt . anvisas för Övriga u-landspolitiska insatser m.m. under /85. Jag hemställer alt regeringen föreslär att 1. godkänna de av migi det föregående angivna riktlinjer som förordas under . m., 2. godkännade av mig i det föregående angivna riktlinjerna för u-krediler med verkanfr.o.m. 3. bemyndigaregeringen att fr.o.m. /85 besluta om rätt för BITS att placeramedel på räntebärande konto i i enlighet med vad jag förordati del föregående, 4. godkänna förslaget attBITS bemyndigas all /85 göra utfästelser intill ett belopp om 900 milj.kr. avseende gåvoelement i u-krediter, 5. godkänna förslaget alteventuella kostnader för skadefall i samband med särskilda garantier för exporttill programländer, s.k. u-garanlier, får belasta reservationsanslaget C 8.Övriga u-landspoliliska insalser m. m., 6. till Övrigau-landspolitiska insatser m.m. för budgelårel 1984/85 anvisa ettreservationsanslag av , 7. godkänna förslaget attdel hos BITS får finnas en ordinarie tjänst som direktör med beteckningen p. 7 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 98 INFORMATION OMSVERIGE I UTLANDET Information om i uflandetomfattar en mängd olika kontakter ochverksamheter. Syftet är att sprida kännedom om del svenska samhället samt väcka intresse och förståelse för svenskalösningar på olika samhällsproblem.Det är ett utrikespolitiskt intresse att svenska ståndpunkter fär gehör i utlandet.Informationsverksamheten gör det möjligt för all aktivt delta i ett ökat erfarenhetsutbyte mellan olikaländer och kulturer. tillhörett litet språkområde vilket gör det nödvändigt för del svenska samhället att avsätta tillräckligaresurser för att främja utbytet av idéer och erfarenheter över gränserna. Detsvenska kullurlivet är starkt beroende av kontakter och impulser utifrån.Forskning och vetenskapligt arbete förutsätter ett fritt utbyte averfarenheter. Ett mångsidigt person-ochkulturutbyte bidrar också till en ökad förståelse mellan olika länderoch folk. I ett hårdnande internationellt klimat blir informationen om och kontakterna med utlandet en alltviktigare del av svensk utrikespolitik. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 1983/84 Beräknad ändring Handläggande personal Övrig personal 53,0' of 37,5 of ' Varav 2 tjänster avser utsända vid Svenska kulturhuseti . Svenska institutei är en statligtfinansierad stiftelse med uppgift alt främjakultur- och erfarenhetsutbyte med andra länder och genom informationsverksamheti utlandet förmedla kunskap om svenskl samhälls- och Prop.1983/84:100 Bilaga 5 99 kulturliv, samt svara för verksamheten vidSvenska i (Centre Culturel Suédois). Institutet sprider information om del svenskasamhället genom publikationer, filmer, utställningar saml en dokumentationstjänstoch besöksservice i . Kulturutbytet främjas genom publikationer,översälinings-stöd, filmvisningar, utställningar, seminarier och personutbyte.Studier och forskning stöds genom stipendier, person- och forskarutbyte,kurser, konferenser saml bidrag till undervisning i svenska vid utländskaläroanstalter. Institutet får inom sitt verksamhetsområde mot ersättningutföra uppdrag och tillhandahälla produkter och tjänster. Institutet har bl.a.fått ansvaret för olika program som syftar till att öka kontakterna mellan delsvenska samhället och länderna i tredje världen i form av person- ocherfarenhetsutbyte samt kulturutbyte. Institutet leds av en styrelse beslående avinstitutets direktör och tio ledamöter, som utses av regeringen. Blandledamöterna ingår företrädare för utrikes- och utbildningsdepartementen samtför kullurlivet, folkrörelserna, de fackliga organisationerna ochnäringslivet. För kontakt med samhällsinstitutioner och andra organ, som harberöring med institutets verksamhet, finns rådgivande referensgrupper somtillsätts av styrelsen. infördes statlig reglering avanställningsvillkoren för institutets personal.Villkoren för direktörensanställning har emellertid ännu inle reglerats. Detsamma gällerskatleförhällandena för de anställda vid i . Institutet harpåtalat delta i särskilda skrivelser till regeringen. Svenska institutei begärför /85 ett anslag på . under anslaget D 1. under anslaget C 8.saml . över åttonde huvudtiteln. Det begärda anslaget under D 1. skulle innebäraen ökning med . jämfört med innevarande budgelår. Ökningen avserdels pris- och löneomräkning med , dels höjd ambitionsnivå med1360000 kr. I pris- och löneomräkningen ingär höjning avlokalkostnader med . saml av lönekostnader med . Pä övrigakoslnader har huvudförslaget tillämpats med en prisomräkning av 10,. Institutet föreslär därutöver förstärkning avstipendieverksamhelen, inrättande av gäslbostäder för utländska kulturarbetaresamt försöksverksamhet med stöd ät s.k. integrerad utlandsutbildning.Förstärkningen av stipendieverksamhelen avser återställande av antaletgäslstipendier till den nivå som fastställdes genom riksdagsbeslut är 1971(rskr 1971: 185), nytt stipendieprogram åt svenskar för utlandsstudier saml ettökat antal svenska deltagare i den nordiska folkhögskolekursen i . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Jag föreslår i enlighetmed huvudförslaget en sammanlagd ökning av anslaget för Svenska institutetsverksamhet med . för /85. För vissa anslagsposter hardärvid en uppräkning med en bidragsschablon tillämpats. Tjänsten som direktör förSvenska institutet är - liksom övriga tjänster hos institutet - statligtreglerad. Tjänsten tillsätts av regeringen för en lid av högst fem är.Omförordnande fär ske. Institutet har föreslagit all tjänsten jämställs medverkschefstjänst och tillsätts medförordnande för bestämd tid, dvs. som ordinarie tjänst med beteckningen p. Jagbiträder institutets förslag och förordar all tjänsten inrättas fr.o.m. den Ijuli 1984. Frågan om reglering avskatleförhällandena för de anställda vid i bereds f. n. inomregeringskansliet. Vad gäller de anslag somSvenska institulet disponerar under åttonde huvudtiteln hänvisar jag till vadchefen för ulbildningsdeparlemenlel kommer alt anföra senare denna dag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. beslutaall inrätta en tjänst som direktör för med beteckningen p. 2. tillSvenska institutet för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 1983/84 Anslag Beräknad ändring 1984/85 + 200000 + 200000 Genomsnittligt prisläge1981/82 Ullandsprogrammet (UTP)är den enhet inom som svarar för programverksamheten förullandel. UTP skall enligl avtalet mellan slaten och Riksradio ABproducera och pä annat sätt anskaffa och sända ljudradioprogram avsedda förmottagning i utlandet. 1983/84:100 Bilaga 5 101 UTP:s program skall främst ge i utlandet bosattasvenskar möjlighet alt fä information om och upprätthälla kontakt med hemlandetsamt hos utländsk publik sprida kunskap om . Radions sändningar tillutlandet sker på sju olika språk och riktar sig till alla världsdelar. begär för budgetåret1984/85 ett anslag, exkl. priskompensation, av . förprogramverksamheten för utlandet. Därutöver begär ersättning med8400000 kr., vilket inkluderar andel av kapitalkostnader för den nyamellanvågssändaren i , benämnd MV (tidigare MV).Förslaget skulle innebära en anslagsökning om totalt , exklusivepriskompensation. För anslagsposten 1. Programverksamhet ochdriftskostnader begärs en ökning med , varav . avser enuppräkning av anslaget till 1982/83 ärs prisnivå och . motsvarar ökadekostnader lill följd av valulakursförändringar. avserhöjd ersättning till . För UTP, liksom förövriga företag inom , beräknas kompensation för kostnadsutvecklingenenligl ett kombinerat pris- och löneindex. Efter tillämpning avhuvudförslaget och med beaktande av all kostnadskompensation till UTP skallberäknas utan hänsyn lill kostnadsökningar till följd av devalveringföreslär jag en ökning av anslagsposten 1. Programverksamhet ochdriftskostnader med . (1982/prisnivå). UTP får ur posten 3. tillgodogöra sigkompensation för budgetåren 1983/84 och 1984/85 enligt nämnda index. Med hänsyntill den ingående reservationen beräknar jag denna anslagspost till 3160000 kr.Basen för beräkning av kompensation för prisutvecklingen kommer /85 att utgöras av dels anslagsposten 1. dvs. , delskompensationen för prisutveckling under /84. Av ersättningenUll , , avser . andel av kapitalkostnader förSölvesborg MV. Jag beräknar sålunda en total ökning av anslagetmed . Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Riksradiosprogramverksamhet för utlandet för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Övriginformation om i utlandet 1982/83 Utgift 10501206 Reservation 1983/84 Anslag 10900000 1984/85 Förslag 11870000' ' Inkluderar engångsbidrag på . Från anslaget finansieras sådantinformations- och erfarenhetsutbyte medutlandet som sker genom utrikesdepartementels press- och informationsenhet (anslagsposten 1. Samordnadinformationsverksamhet) samt bidrag till Svensk-internationella pressbyrån ochIngenjörsvetenskapsakademien. 1983/84 Anslag Beräknad ändring 1984/85 + 804 000' + 135 000 +115 000 + 368000 + 51000 ' Inklusive engångsbidrag på . för press- ochinformationsinsatser i sambandmed . Inom press- ochinformationsenheten fördelar informalionsbyrån medel från delta anslagfrämst lill de svenska utlandsmyndigheterna för informationsinsatser och visst kulturutbyte, såsompersonutbyle, seminarier, lokalakostnader i samband med film- och utställningsverksamhel. Vidare finns medel bl.a. för olika regionala insatser, utländska journalistbesök, uppföljning av konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) samtprenumeration pä tidskrifter med allmän Sverige-information. Informalionsbyrån ställer också medel främst till Svenska institutets förfogande för särskilda uppdrag av intresse förulrikesdepartemenlet. Informationsbyrånsvarar därutöver för långsiktig information om utrikespolitiska frågori . Svensk-internationellapressbyrån (SIP) distribuerar nyhelsbulletiner på nio språk lill ca 7000 utländska tidningar och facktidskrifter. Bulletinerna innehåller delsprodukt- och förelagsinformation, dels allmänna nyheter från . SIPbegär för /85 ett bidrag med . () begärbidrag med sammanlagt . föravtalsbundet samarbete, främst forskarutbyte, mellan IVA och vetenskapsakademiereller motsvarande organisationer i öst-europeiska länder och i . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 103 Jag beräknar enligl huvudförslaget sammanlagt 720000 kr.i prisomräkning för /85. Därutöver föreslås under postensamordnad informationsverksamhet ett engångsbelopp om . för extrapress-ochinformationsinsatser i samband med konferensen om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i (). Jag hemställer att regeringenföreslär att till Övrig information om iutlandet för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 104 är för sin ekonomiska utvecklingstarkt beroende av handeln med omvärlden.Ungefär halva industriproduktionen säljs utanför gränser. Ett väsentligt målför den svenska handelspolitiken är därför att främja en öppeninternationell handel och att verka för en ökad respekt för det internationellaregelsystemet. De senaste årens negativa ekonomiska utveckling har utsatt detinternationella handelssystemet för stora påfrestningar. Detta görförsvaret för en öppen världshandel desto mer angeläget. En protektionistiskutveckling skulle menligt motverka den uppgång i den internationella ekonomin som kanskönjas. Under senare är har haft storaunderskott i utrikesaffärerna. Dessa harvarit ett resultat av en allvarlig obalans i den svenska ekonomin. Regeringens politik är inriktad på all kommalillrälla med dessa balansbrister,alt stödja industrins ansträngningar all återta marknadsandelar och att därigenomnedbringa underskottet gentemot omvärlden. devalverades den svenska kronan med 16%vilket har stärkt den utlandskonkurrerandedelen av det svenska näringslivet. Utrikeshandeln harunder utvecklats över förväntan positivt, vilket är glädjandeinte minst med tanke på exportens stora betydelse för industrinssysselsättning. redovisas ell ex-porlöverskott på10,. att jämföra med ett underskoll på . Tillgänglig statistik visar också att Sverigesedan devalveringen har ökat sina andelar pä de viktigas-le exportmarknaderna i icke obetydligutsträckning. Det är enligl minmening nödvändigt att slå vakt om den förbättrade konkurrenssituation som skapats försvensk industri. Framför allt gäller detatt se till att kostnadsutvecklingeni inte avviker negativt från utvecklingenhos våra viktigare konkurrentländer. Inflationen måste således nedbringas lill en nivä som slår i överensstämmelse med en bibehållen konkurrenskraft. Risken är annars slor all deuppnådda fördelarna snabbt urholkas. Ett annat led idenna politik för förbättrad konkurrenskraft är alt förslärka dehandelspolitiska insatserna och effektivisera de exporlfrämjande åtgärderna.Ett exempel på delta är den departemenlsreform som genomfördes /83. Då överfördes ansvaret för utrikeshandel och handelspolitiktill . Ambassader och handelssekreterare kan på sä sätt ännu bättre samordna sinverksamhet och utrikesrepre- 1983/84:100 Bilaga 5 105 sentationen kan på ett smidigare sätt länkas in i enexportfrämjande verksamhet. Under den korta tid som förflutit sedandepartementsreformen genomfördes har erfarenheterna varit positiva. Ett stort antalprojekt på u-landsmarknaderna flnansieras med biständsmedel. Det är angelägetatt återflödet av det multilaterala biståndet ökar. I delta syfte pågår f. n. eneffektivisering av den bevakning av sådana projektsom utförs genom exportråd och den exportfrämjande delen av utrikesrepresentationen. Även de olikasvenska biståndsorganisationerna ochderas utlandskonlor utgör i detta sammanhang en viktig informationskälla. En mer aktiv medverkan fråndessa när del gäller information ombiståndsprojekt där svenska företag kan konkurrera bör eftersträvas. Jag vill ocksånämna att man inom handelsavdelningen tillsammans med näringslivet sökerfinna former för att öka handeln med genom alt länderviseffektivisera utnyttjandet av existerande resurser i form av krediter ochgarantier, bistånd i olika former saml och förelagens verksamheti gemensamma, långsikliga ansträngningar. En försöksverksamhet med några få länder inledsinom kort. Världsmarknaden förtjänster är slor och växande. I syfte alt öka kunskaperna om denna marknad ochförbättra förutsättningarna för en ökad export har en utredning tillsatts, den s.k.ijänsteexporluiredningen. Jag räknar med att utredningens förslag kommer allföreligga under första halvåret1984. En utredning rörandeexportfrämjande stöd till mindre och medelstora förelag har lämnatsill betänkande. En proposition kommer ätt föreläggas . Likaså har utredningen om exportfrämjande insalser på del landslingskommunala ochkommunala området lämnat sittbetänkande. En proposition planeras lill samma lidpunkt. Kraven påmothandel, dvs. motköp och bytes- och kompensationsaffärer, har ökatstarkt. Svenska förelag kan inle ställa sig vid sidan av denna utveckling även omden utifrån allmänna handelspolitiska synpunkter är beklaglig. Jag undersökernu vilka synpunkter näringslivet har på slalens roll i mothandelssammanhang. Jag har starktbetonat intresse av att det handelspolitiska regelsystemetrespekteras. Alla länder, inkl. , måste acceptera importkonkurrens även närdenna är hård. är det dock min avsikt all höja beredskapen närdet gäller sådan subventionerad eller dumpad import som skadar vår industri. är en mycketviktig marknad för . Del av initierade projektet är högtprioriterat inom det nordiska samarbetet.Vid del första nordiska handelsministermötet i december 1983diskuterades gemensamma handelspolitiska frågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 106 redovisade därvid en svensk kartläggning av tekniskaeller administrativa hinder för handeln samt vissa tänkbara åtgärder för attkomma tillrätta med dem. Omsädana hinder kan undanröjas, skapas förutsättningar för en ökning av handelnmellan de nordiska länderna. Det är i synnerhet de mindre och medelstora förelagen som skulle kunna dra nytta av detta och vidgasina marknader. Regeringen fästerstor vikt vid att stärka och aktivera samarbetet med de europeiskagemenskaperna (EG) och inom den europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA).Vid årsskiftet 1983/84 upphör de särskilda övergångsarrangemangen för vårpappersexport till EG. Den stora tullfria marknaden i med 300 miljoner konsumenter ärdärmed ett faktum. Våra ansträngningar kan nu koncentreras pä att utvecklaandra formerav ekonomiskt samarbete mellan EFTA-länderna och EG. Jag vill här nämna attSverige har bjudit in övriga EFTA-länder till ett möte pä regeringschefsnivå.Vid mötet, som skall äga rum i , kommer riktlinjer för det fortsatta samarbetet iorganisationen alt dras upp. hölls iBelgrad FN:s sjätte konferens för handel och utveckling, . Föralt följa upp resultaten vid konferensen och omsättade impulser som gav i konkreta åtgärder har regeringen gått ut medett arbetsprogram omfattande nio punkter. (Allmänna tull- och handelsavtalet) och (Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling) pågår verksamhet i syfte att slå vakt omoch vidareutveckla det öppna, multilaterala handelssystemet. F.n. arbetar manpä att försöka avveckla protektionistiska åtgärder för att underlätta denåterhämtning av världsekonomin som är så nödvändig. Jag anser del väsentligt att spelar enaktiv roll i denna process. För att dessa ansträngningar skall få avseddeffekt är det dock nödvändigt att de inte motverkas av nya protektionistiskaingrepp och alt de vidgas till att omfatta också mer långsiktigt förtroendeskapandeåtgärderoch nya multilaterala liberaliseringsförhandlingar. Det världsekonomiska läget och handelspolitiskautvecklingstendenser hardel skett en viss återhämtning i världsekonomin. En klarkonjunkturuppgång äger rum i . framgångar har noterats i kampen motinflationen. I flera av de stora ekonomierna är den årliga inflationstakten nunere på . Ett stort och allt allvarligare problem är dock arbetslösheten där den begynnandekonjukturuppgången, utom i , ännu ej resulterat i ökad sysselsättning.Antalet arbetslösa ligger kvar pä enoroväckande hög nivå. De stora budgetunderskotten och den kraftigt ökandeskuldbördan, främst hos vissa utvecklingsländer, är också hotfullainslag i den världsekonomiska bilden. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 107 Utvecklingen för år 1983visar på en viss återhämtning. Förhoppningarna sträcker sig dock inle längreän till att världshandel volymmässigt blir i stortsett oförändrad jämfört med det föregående året. 1 sina senaste prognoser förutser dock en starkareåterhämtning i medlemsländernasutrikeshandel än i tidigare prognoser under är 1983. Delhandelspolitiska klimatet är kyligt. De krav på protektionistiska åtgärder som restesdä recessionen var som djupast fär effekt med viss fördröjning och åtgärder somvidtagits med anledning av dessa krav riskerar att nu bromsa den ekonomiska uppgång som kanskönjas. harsambandet mellan finans- och kreditpolitik å ena sidan och handelspolitik ochvärldshandelns utveckling å den andra blivit allt mera uppenbart och erkänt.Exempelvis har den amerikanska räntepolitiken och dollar- och yenkursernas utveckling i ickeoväsentlig grad påverkat handelsströmmarna. Som tidigare nämnts är den ökade skuldbördanett allt allvarligare problem för många länder. Eftersom deras handelspartners genomåtstramande finans- och kreditpolitiska åtgärder försöker komma tillrätta medproblemen i sina ekonomier, minskar möjligheten till exportintäkter för de skulddrabbade länderna. Enåtstramande politik medför också ett högreränteläge som ytterligare ökar skuldbördan.Det är angeläget att de skuldtyngda länderna fårfortsatt tillträde till sina avsättningsmarknaderoch att de ej avskärs från möjligheterna att fä krediter från multilateraltfinansierade organ saml alt de får realistiska skuldregleringar den egna ekonomin konsolideras.Internationella valutafonden spelar härvid en central roll.