prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Målet för denna översyn bör vara atl medbibehållande av de övergripande målen för samhällets utbildningsinsatser finnaformer för att rationellt utnyttja de resurser som står till förfogande. Ettrationellt utnyttjande av del totala utbildningssystemet kan inle åstadkommasgenom översyn och revidering av endast en del av det totala systemet. 505VL'A' anser att komvux kan samarbeta med gymnasieskolani fråga om lokaler och utrustning. När det gäller själva utbildningen bördäremot inte någon samordning eller samverkan ske. Utbildningarna är alldelesför olika för att detta skall fungera. I stället bör man i små kommuner samarbetaöver kommungränsen. LRF tillstyrker att arbetsfördelnings- och samverkansfrägornabringas fill en mer helhetsbetonad lösning genom ett mer övergripandeberedningsarbete. Utredningens förslag se betänkandet s. 269. Enligt finns del inte anledning attanordna specialkurser inom hälso- och sjukvård saml socialtjänst såsomvuxenutbildning. Specialkurserna i sig är utformade som vuxenutbildning. Omutbildningsmålen skall kunna uppnås kan inte antalet undervisningstimmarreduceras såsom regelmässigt sker inom komvux. i instämmer i attspecialkurser som kräver viss ålder eller yrkeserfarenhet bör administreras av komvux.Däremot bör högre specialkurser eller specialkurser som kräver gymnasialutbildning administreras av gymnasieskolan. En samplanering mellanhögskoleregioners enstaka kurser och gymnasieskolan skulle därigenom underiätlas. i län avstyrker. Principenbör vara, att den huvudman som svarar för en viss utbildningssektor eller linjei gymnasieskolan också bör svara för alla specialkurser samt för motsvarandeutbildning inom komvux. 1983/84:169 170 Länsskolnämnderna i och länavstyrker. i anser att det är positivt attvuxna och yngre arbetar tillsammans när detta är mest ekonomiskt fördelaktigt. i tillstyrker och sersom en av sina samordningsuppgifter att medverka vid bedömningar i delta sammanhang. Komvux-skolledarna i tillstyrker ochpåpekar, att komvux genom sin större flexibilitet i förhällande tillgymnasieskolan vid akuta behov har större möjlighet atl anordna ochadministrera specialkurser för vuxna. Det är ocksä angeläget atl analyserakonsekvenserna av en överföring av vissa särskilt resurskrävande specialkursertill komvux. och kommuner, komvux i i tillstyrker. Motbakgrund av principiella uppfattning bör inte några somhelst förändringar av nuvarande regelsystem för komvux vidtas, som skulle bidratill att försvåra en framtida samordning av de olika utbildningsformerna.Omfattningen av komvux är jämförelsevis mycket liten inom landstingensutbildningsverksamhet. Den landslingskommunala utbildningen inom gymnasieskolanhar i stor utsträckning förmått rekrytera även vuxna studerande. Behovet av enför de vuxna särskilt tillrättalagd utbildning har i många fall kunnattillgodoses inom ramen för gymnasieskolans specialkurser. Landstingsförbundetavvisar att föra över resurser frän specialkurser inom gymnasieskolan till komvuxoch motsätter sig att specialkurser som vänder sig till vuxna administreras avkomvux. Östergötlandsläns landstingskommun noterar med beklagande att kommittén hanterar frågan påett rent tekniskt sätt och inte redovisar möjliga för- eller nackdelar. finner det nödvändigtmed en översyn. Enligt LRFhar många utbildningar vid landslingens skolor redan nu karaktär avvuxenutbildning även om de anordnas inom gymnasieskolans ram. Frägan om tillvilken ulbildningsform den ena eller andra utbildningen skall hänföras ärdärför ingen huvudfråga. Det gäller i stort sett endast efter vilka reglerresurstilldelningen skall ske. Lantbruketsoch Skogsbrukets yrkesnämnder anför atl den nuvarande gymnasiala utbildningeninom detta område strikt åldersmässigt till stor del är en vuxenutbildning.Erfarenheterna av denna vuxenutbildning inom gymnasieskolans ram är goda.Gymnasieskolan vitaliseras av att arbeta med elever med betydande arbetslivserfarenheleroch kontakterna mellan skolan och arbetslivet förbättras. Yrkesnämnderna kaninte finna något skäl för att överföra specialkurserna till ett annatadministrativt system komvux. Däremot är komvuxresurserna som sådana avintresse. Prop.1983/84:169 171 15.3Gymnasieskolan och primärkommunal och landstingskommunal vuxenutbildning Utredningensförslag se betänkandet s. 271 och 273. av vårdbiträdespersonalen inom kommuner och landsting saknargrundläggande yrkesutbildning. Att vårdutbildning motsvarande gymnasieskolans färanordnas inom komvux bör kunna underlätta för anställd personal att pä deltideller som fritidsstudier skaffa sig erforderlig yrkesutbildning. iSödermanlands län erinrar om alt det fram kommer atl råda brist påutbildad personal inom bl.a. äldreomsorgen och sjukvårdssektorn. Ett närasamarbete bör etableras mellan komvux-landsting och kommuner saml de fackligaorganisationerna när det gäller personalutbildningen. Länsskolnämndeni anser atl samtliga utbildningar inom områdena värd, jord,skog och trädgård bör administreras av . i län bör en klar gränsdragning etableras mellanprimärkommunal och landstingskommunal vuxenutbildning. För atl tillgodoselokala utbildningsbehov bör annan fördelning vara möjlig efter samråd med länsskolnämnden. Närdet gäller grupperna inom värdområdet liksom pä lantbrukssidan är del enligt länsskolnätnndeni väsentligt att man ser primär- och landstingskommunalvuxenutbildning i ett sammanhang och utifrån detta dimensionerar inom regionen. Eskilstunakommun anser att utredningens förslag innehåller mycket oklarheter beträffandegränsdragningsproblematiken mellan landstingskommunal och primärkommunalvuxenutbildning. Skolstyrelsen föreslär att den landstingskommunalavuxenutbildningen överförs till den primärkommunala med undantag av despecialkurser som enligt förslaget bör hänföras till landstingetsgymnasieskolor eller till högskoleutbildning. Givetvis bör lokaler, utrustningoch lärare på de landstingskommunala gymnasieskolorna utnyttjas i så storutsträckning som möjligt. I mänga fall kan dock enligt kommun enlokalt förlagd utbildning vara en förutsättning för mänga vuxna att delta i enkort- eller vidareutbildning. kommun och komvux iKalmar tillstyrker utredningens principer för fördelning av utbildningsansvarmellan primärkommun och landstingskommun. Genom atl träffa lokala samarbetsavlal,bör man på mänga orter kunna bedriva landstings- och primärkommunal komvux medgemensamma lokaler, gemensam skolledning, gemensam intagningsnämnd och informationför vuxenstuderande m. m. Framför allt torde delta kunna vara till nytta förutvecklingen av landstingens komvux. Landstingsförbundetanser alt grundregeln måste vara alt landstingen svarar för eventuell komvux-utbildninginom områdena vård, jord, skog och trädgård. Självfallet måste undantag frändenna grundregel kunna ske. Prop.1983/84:169 172 Det blir i sä fall huvudmannen som fär lämna sittmedgivande för att annan huvudman skall få anordna komvux inom resp. område. Östergötlandsläns landstingskommun framhåller att landstingens anställda har stort behov avfort- och vidareutbildning. Landstingen lämnar i mycket stor omfattningutbildning till sina anställda pä och med löneförmåner. Det sker inomgymnasieorganisationen vid vårdskolorna. Behovet av att tillgripa komvux-formhar därför helt enkelt varit litet. Med detta förtydligande och avvisande avförslaget om primärkommunal komvux för landstingels behov, vill iÖstergötlands län ändå bekräfta att värdskolorna behöver ge komvux-undervisning.Många deltidsanställda skulle vilja studera på deltid om möjligheten gavs.Landstinget står inle främmande för tanken att anordna filialutbildningar som komvuxi länet för geografiskt mera orörliga elever, förutsatt att kurstypen inteställer för stora krav på speciallokaler och utrustning. Det finnsenligt landstingskommunen andra sammanhang än internutbildning som möjligenskulle kunna ge förutsättningar för en aktivare roll för komvux. Landstingenkommer snart att tvingas till hårdare omstruktureringar och eventuelltnedläggningar av verksamheter. Då uppkommer behov av omskolning och eventuellakompletteringsutbildningar. För JST-områdetgäller samma möjlighet att i komvux-form ge kortare, flexibelt upplagdautbildningar pä olika orter i länet med utbildade lärare fränlandstingsskolorna. Behovet att hushålla med resurser och allmännasamordningsskäl motiverar all avstyrka primärkommunal komvux inom JST-området. förslag beträffande värd och JST trots allt bli förverkligade,skall beslutet om medgivande ät primärkommunal skolstyrelse fattas av länsskolnämnden,efter det nämnda samrådet. Kristianstadsläns landstingskommun anser alt landstingens väl utbyggda vårdutbildningtorde vara vuxen uppgiften att svara för de vårdutbildningar som av olika skälbör genomföras inom komvux. Jord-, skogs-och trädgårdsutbildningen är så pass resurskrävandeatl det vore slöseri med resurserna om andra än landstingen anordnade komvux pådetta område. påpekar alt primärkommunernas behov av utbildadvårdpersonal har ökat kraftigt, främst till följd av hemsjukvärdens utbyggnad.De landstingsskolor som bedriver vårdinriktade komvux-kurser har pä många hållinte haft möjlighet att möta denna kraftigt ökade efterfrågan. En vanligsituation är att landslingsskolorna åtar sig ett antal kursplatser som i stortsett motsvarar det egna behov och att primärkommunen erbjudsplatser i mån av utrymme. anser att del är nödvändigt att de primärkommunala komvux-enheternafär ökade möjligheter att bedriva vårdinriktade yrkesutbildningar i den månlandstingen ej kan svara för delta. Detsamma gäller till viss del äventrädgårdsutbildningar. 1983/84:169 173 Enligt LRF är det ett väsentligt intresse föryrkesverksamma inom jordbruk och skogsbruk samt andra glesbygdsboende atl kunnafä tillgäng till utbildning inom överkomliga avstånd. På denna punkt är detangeläget att samarbete och samverkan mellan landsting och primärkommuner kanåstadkommas. Landstingen bör entydigt betraktas som huvudmän men blir samtidigtberoende av en samverkan med primärkommunernas skolstyrelse för alt lättarekunna erbjuda ett decentraliserat utbud. Detta bör främst betraktas som ettstöd i verksamheten, inte som en konkurrens. Under alla förhållanden torde ettobligatoriskt samråd med vara motiverat, innan en primärkommunanordnar kurser inom JST-området. Härvid bör länsskolnämnderna ocksä ha ennaturlig uppgift atl fylla inom ramen för det regionala samråd som enligtutredningens förslag skall ankomma på länsskolnämnderna att initiera. Enligt Lantbrukets och Skogsbrukets yrkesnämnder är detangelägel att undvika konkurrens mellan gymnasieskola, komvux, rådgivningsorganoch studieförbund om denna konkurrens innebär försämrat resursutnyttjande.Utredningens förslag är ett steg i rätt riktning. Yrkesnämnderna förordar enskärpning av skrivningen med innebörd att landstingens medgivande skall krävasför att primärkommunal vuxenutbildning skall få anordnas bl. a. inom jord ochskog. Yrkesnämnderna förordar att man får använda komvux regelsystem inomgymnasieskolans administrativa system. 15.4 Komvux och AMU Utredningens förslag se betänkandet s. 279280. påpekar att vid nägr;a avkriminalvårdens anstalter bedrivs utbildning i AMU:s regi. På dessa anstalterbedrivs även komvux-studier. Styrelsen ser det som angeläget att gränsernamellan dessa båda utbildningsanordnare luckras upp. Speciellt iinledningsskedet av en AMU-utbildning vore det lämpligt om värvning med komvux-studierkunde bli elt naturligt inslag i verksamheten. Statskontoret anser att närmare samverkan mellan komvuxoch AMU bör utredas med förtur. RRV menar att närmare samverkan mellan komvux och AMU böreftersträvas för atl åstadkomma ett bättre resursutnyttjande och bredare underiagför mindre frekventa utbildningar. AMU bör i större utsträckning än f. n. kunnaförläggas till komvux. Speciellt teoretisk utbildning och utbildning som intekräver stora investeringar i lokaler och utrustning torde med fördel kunnaanordnas inom ramen för komvux. Enligt SIPU är det viktigt att principerna vid rekryteringav deltagare är klariagda när det gäller jämförbara utbildningar för atl fåtillräckligt antal deltagare i kurser. Enligt C5A' är det viktigt att platserna utnyttjas så effekfivtsom möjligt i Prop.1983/84:169 174 Hur en samordning prakfiskt kanlösas blir en uppgift i det fortsatta utredningsarbetet. AMS anför atl prioriterade målgrupper för komvux ärarbetslösa och personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Dessa målgruppersammanfaller med målgrupperna för AMU. Utbildningsutbudet inom AMU och komvuxmåste därför planeras pä elt sådant sätt atl de båda utbild-ningsanordnarnakompletterar varandra men inle konkurrerar. Arbetsmarknadsutbildningenskall tillgodose endast den del av de vuxnas utbildningsbehov som är direktrelaterad fill den enskildes möjligheter pä arbetsmarknaden. För att tillgodoseutbildningsbehov som inte faller inom ramen för AMU anser AMS att komvux börkunna konjunkturvari-eras genom alt såväl resurserna för vuxensiudiestöd somantalet utbildningsplatser utökas med knapp tillgäng pä arbete. Länsskolnätnnden i län noterar alt AMU-elevenåtnjuter andra förmåner än komvuxeleven t. ex. reseersättning. Detta innebäratt AMU-eleven är betydligt villigare att välja en mera avlägsen studieort än komvuxeleven. i delar utredningens förslagatt bör initiativ tas av berörda myndigheter till atlundanröja de hinder för samverkan som finns mellan komvux och AMU. kommun hävdar att i glesbygdskommuner är ensamverkan mellan komvux och AMU nödvändig för alt nyttja samlade resurser ochdärigenom ge människor möjlighet fill utbildning på hemorten. Utredningen avformerna för samverkan mellan komvux och AMU bör kompletteras medförsöksverksamhet i eU antal kommuner. kommun tillstyrker utredning avsamverkansformer mellan komvux och AMU. Enligt bör främjandet av samarbetet bliföremål för en plan av föreskriftskaraklär. Enligt är samverkan med AMU angeläget.Värdet av samverkan har kunnat konstateras i . En ytteriigare samverkan,exempelvis på lokalsidan, bör eftersträvas. kommun anser att en samverkan mellan komvux och AMUinte minst ur samhällsekonomisk synpunkt bör vara värdefull. kommuninstämmer i kravet. i tillstyrker samverkanmellan komvux och AMU. Därutöver poängterar rådet möjligheten atl ytteriigareutveckla komvux möjligheter aU medverka i AMU i vidare bemärkelse. SAF anser att målen för komvux och AMU sammanfaller förvissa elevgrupper som huvudsakligen återfinns inom AMU, bl. a. i delar avbristyrkesutbildningen. Komvux kunde vara en lämplig form för personer somönskar fördjupa sitt yrkeskunnande men även för dem som vill ändrayrkesinriktning. En vidgad samverkan mellan komvux och AMU skulle vidareunderlättas om läroplansarbelet i större omfattning än vad som redan sker kundesamordnas. 1983/84:169 175 15.5 Komvux och folkhögskolan Utredningens överväganden se betänkandet s. 281-283. läns landstingskotnmun delar åsikten altarbetsfördelningen mellan folkhögskolan och komvux är tillräckligt klar. läns landstingskommun anser atl ävenfolkhögskolorna bör ses som en resurs inom vuxenutbildningens område. Deeventuella hinder som föreligger bör undanröjas sä alt även denna ulbildningsformkommer fullt till utnyttjande. 15.6 Komvux och högskolan Utredningens överväganden se betänkandet s. 285-286. Enligt statskontoret bör med förtur utredas möjligheternaatt åstadkomma en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan komvux och högskolan,bl.a. genom utformningen av behörighetsvillkoren för tillträde till s.k.enstaka kurser. UHÅ ansluter sig till principen att samma utbildning inlebör ges i både komvux och högskolan. Samverkan mellan komvux och högskolan ifråga om lokal och regional utbildningsplanering är värdefull. Den kan medfördel byggas ut och fördjupas. En arbetsfördelning bör kunna ge rationaliseringsvinster. C5A' framhåller att det ur studiestödssynpunkt färkonsekvenser för de studerande på vilken nivå en utbildning är placerad. menar utredningen borde berört frägan omarbetsfördelning och samverkan mellan komvux och yrkesteknisk högskola. 15.7 Komvux och företagsintern utbildning Utredningens förslag se betänkandet s. 291. SIPU anser det nödvändigt med en precisering av komvuxroll i förhållande till företagsintern utbildning inom statsverket. Närmastavses då frågor om utbildning som kan anses myndighelsspecifika och inteavsedda för deltagare utanför myndigheten, samt utbildning inom områden, därstatsmakterna utformat vissa riktlinjer och som hör till SIPU:s kompetensområde.Om komvux skall kunna tillgodose en del av statens utbildningsbehov måste eltplanmässigt och djupgående samarbete komma till stånd mellan komvux och SIPU. SIPUär för sin del beredd atl ingå i ett sådant samarbete. SIND beviljar anslag för stöd till utbildningsgivare somutvecklar, anpassar och genomför kursverksamhet som riktar sig till de mindreoch medelstora företagen. Utvecklingsverksamheten finansierad med sådant stödskulle enligt SIND:s uppfattning i ökad utsträckning kunna inriktas på attutveckla kurser som är speciellt anpassade för de mindre företagens behov ochavsedda att genomföras inom komvux. Prop.1983/84:169 176 Utbildningsekonomiska utredningen påpekar att deförändringar som föresläs bör vara till gagn för såväl företagen m. fl. Man bör ifrågasätta om det inte skulle kunna vara möjligt atterbjuda enskilda företag, eller grupper av företag, att utnyttja komvux ävenför utbildningar som är mer företagsspecifika. Framför allt torde mindre ochmedelstora företag, som saknar de stora förelagens möjligheter att självaanordna utbildning, vara betjänta av en sådan ordning. Företagsspecifikutbildning borde kunna anordnas inom ramen för komvux under förutsättning attutbildningen sker pä ren uppdragsbas och alltså ger komvux inkomster. Det bordei en uppgörelse med företag, som kan ställa lokaler och utrustning tillförfogande, vara rimligt att det pris man betalar för att komma åt vissutrustning är att anordna företagsinriktad utbildning på uppdragsbas. I förstahand bör sådana överväganden gälla små och medelstora företag. Länsskolnämnderna i och läntillstyrker. Prioritering och intagning till utbildningen bör göras enligtgällande bestämmelser. ser positivt pä att komvux skallkunna anordna utbildning för yrkesverksamma vuxna inom kommunala verksamhetsområden. kommun har tolkat de regler som f. n. finns säatt nuvarande arbetsrutiner sammanfaller med förslaget varför det tillstyrks. Komvux i anser att komvux har som angelägen uppgiftbl. a. atl fullgöra fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma vuxna.Flera skäl, bl. a. organisatoriska, ekonomiska och praktiska talar för att komvuxpå ett effektivare sätt än högskolan skulle kunna tillhandahälla en stor del avkurserna inom ramen för skolans personalutbildning. LO anser det viktigt atl utbildning som sker i samverkanmed företag inte får bli alltför smal och ensidigt inriktad mot ett endaföretags behov. De förändringar som utredningen föreslår om samarbete medföretag bör enligt LO:s mening öka kvaliteten i dessa utbildningar. tillstyrker att utbildningen inteblir alltför smal och inriktad mot enskilda företags behov. 15.8.1 Åliggande för länsskolnämnderna Utredningens förslag se betänkandet s. 293. Enligt RRV:s uppfattning bör även vissautbildningar inom folkhögskolan omfattas av länsskolnämndernas samråd. RRVanser att samrädsförfarandet inte är en tillräcklig åtgärd för att lösa degrundläggande problemen beträffande ett bättre resursutnyttjande. Efter detatt även KAFU avslutat sitt arbete bör möjligheterna till längre gående samordningövervägas. 1983/84:169 177 SIPU tillstyrker och är beredd att medverka i utformningenav regionalt samråd. C5A' anseralt en intensifierad regional samverkan inom länen bör gynna alla parter.Vuxenutbildningsnämnden kan vara ett alternativ som samordningsorgan. I delfall ansvaret läggs pä länsskolnämnderna bör studiestödsorganisationen vararepresenterad, får genom sin verksamhet storerfarenhet av vuxnas problem i samband med utbildning. Del är viktigt atlstudiestödet ingår som en del i den samlade utbildningsplaneringen. i tillstyrkeratt vuxenutbildningsnämnderna bör vara företrädda i dessa samrådsorgan, liksomvissa andra företrädare för olika skolor, länsavdelningar, utvecklingsfonder m.fl. AMS har ålagt länsarbetsnämnderna att vara återhållsammamed att anordna grundläggande vårdutbildning inom AMU. Motsvarande restrikti-vitetbör gälla även andra utbildningsanordnare. AMS vill mot denna bakgrundunderstryka behovet för olika utbildningsanordnare atl samråda med varandra ifråga om planering av yrkesutbildning så att utbildningens dimensioneringsvarar mot ett behov pä arbetsmarknaden. SIND anser alt företrädare för utvecklingsfonderna börinbjudas till samråd vid behov. De sex utbildningsenheterna vidutvecklingsfonderna har som en av sina viktigare uppgifter atl samordna utbudetav fortbildningsaktiviteter inom sina resp. regioner (3-5 län). Utbildningsekonomiska utredningen konstaterar att detfinns flera organ inom länet med uppgifter att inventera och definierautbildningsbehov; länsstyrelserna, länsarbetsnämnderna och de regionalautvecklingsfonderna. Det viktigaste torde vara att de olikaplaneringsansatserna samordnas, och i det arbetet bör länsskolnämnderna kunnaha en viktig uppgift. Länsskolnämndeni tycker att det bör finnas regler för samtliga olikaskolformer, som underlättar samverkansbeslut i stället för att hindra sådana.Vidare bör resurser ställas till länsskolnämndens förfogande, så att olika samverkansprojekiblir ordentligt genomförda och utredda. i anser atl en samverkanbör kunna åstadkommas utan förnyad utredning. Ett första steg i den riktningenvore en samplanering av kursutbudet inom komvux i länet. Länsskolnämndenarbetar f. n. med sådan regional samplanering. Det största hindret är den"låsning" av undervisningstimmar som ett centraliserat beslutssysteminnebär. Länsskolnämndeni län tillstyrker ett regionalt samrädsor-gan. Nämnden har sedanett par är haft ett sådant. anser vidare att delutbildningsbehov som lokala och regionala planeringsråd skall inventera börutsträckas att omfatta komvuxäldersgruppen. 12 1983/84. 1983/84:169 178 i tillstyrker regionalsamplanering. Beslutet om timtilldelning för komvux kommer . Dettaförsvårar t. ex. en samplanering med gymnasieskolan, vars organisation av länsskolnämndernafastställs . En del av timresursen, förslagsvis böröverlämnas fill länsskolnämnderna för fördelning till kommuner med särskildabehov. Länsskolnämndeni konstaterar att en regional samordning är nödvändig förett effekfivt utnyttjande av vissa resurser. ser positivt päföreslagna arbetsuppgifter men saknar i utredningen kopplingen till resursfördelningsfrägornacentralt. För gymnasieskolan har länsskolnämnden ett bredareresursfördelningsansvar och via kursstyrelserna genom personrepresentationvisst inflytande i resursfrågor även vad gäller AMU. Detta borde gälla även förkomvux. i tillstyrker förslaget. Regional samverkan har pågätt i under eltflertal år. Om den regionala samverkan skall ha någon möjlighet atl lyckas,måste de kommuner och län som tar initiativ till samverkan stöttas ochuppmuntras, t. ex. med hjälp av en skälig utökning av timlilldelningen för atlkunna tillgodose de behov och förväntningar som erhålls av regional samverkan. och kommuner tillstyrker. Lyckselekommun anser att länsskolnämnden har en samordningsuppgift, som innebär, attkurserna anordnas till rätt antal med nyttjande av befintliga elevplatser istället för halvbesatta kurser på en mängd orter. Vidare kan länsskolnämndenhjälpa till att sprida kurserna, så att även de rnindre orterna får fungera somkursanordnare. i tillstyrker utredningeiisförslag. bör ges en betydligt aktivare roll visavi komvux. Landstingsförbundetanser att i ett övergångsskede - fram till dess atl uibildningsformera kansammanföras - bör länsskolnämnderna åläggas att ta initiativ till samråd.