prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — (samarbelsministrarna) har fatlat beslut om migralionsfrågornas fortsatta behandling i detnordiska samarbetet. FN: s generalförsamling beslutade atl somavslutning på FN:skvinnoårtionde sammankalla en konferens för all granska och utvärdera resultaten av kvinnoårtiondet.Regeringen har uppdragit åt jämställdhetsrädel atl biträda i förberedelserna av1985 års konferens. I enlighet med önskemål kommer en nordiskförberedande konferens att arrangeras i . På inilitativ avEG-kommissionen har överläggningarna om ell samarbetsavtal påarbetsmiljöomrädet mellan och EG återupptagits . För alt bevakafrågor som rör arbetsmarknads- och socialdepartementensverksamhetsområden finns f.n. fyra arbetsmarknadsråd vid utlandsmyndigheterna iBonn, , och . Regeringen har beslutat föriängaförsöksverksamheten med arbelsmiljöalla-chéeri och (SFS 1983: 69) t. o. m. . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 51 BEHANDLING AV BETÄNKANDENA INFORMATION OM ARBETSMILJÖRISKER (SOU1982:30) OCH FÖRVÄRVSARBETE OCHFÖRÄLDRASKAP (SOU 1982:18) Information om arbetsmiljörisker (SOU 1982:30) Utredningen (A1979:01) rörande information om risker i arbetsmiljön (INRA) avlämnade år 1982betänkandet (SOU 1982:30) Informadon om arbetsmiljörisker med bilagorna (SOU1982:31) Värdering av risker i arbetsmiljön och (SOU 1982:32)Arbetsmiljöinformation - påverkan, behov och utbud samt betänkandet i sammandrag (SOU 1982:33).Betänkandet harremissbehandlats. Remissyttranden har kommit in frän ,statens miljömedicinska laboratorium, giftinformalionscentralen, statistiskacentralbyrån, statskontoret,, , delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, universitets- och högskoleämbetet, ,, produktkontrollnämnden,, arbelarskyddsslyrelsen, styrelsen för arbetarskyddsfonden, statens invandrarverk, arbelslivscentrum, statens industriverk, styrelsen för tekniskutveckling, , forskningsrådsnämnden,humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådet, cancerkommiiién, företagshäl-sovärdsulredning, journalutredningen, stiftelseninstitutei för företagsutveckling,kommerskollegium, Slatshälsan, institulet för vallen- och lufl-vårdsforskning, , grafiska forskningslaboratoriet,yrkesmedicinska kliniken vid , yrkesmedicinska kliniken vidregionsjukhuset i , yrkesmedicinska kliniken vid iLinköping, , ,, ,, (),Centralorganisationen /SR, i (LO), (), , Svensk yrkesmedicinsk förening. Hörselfrämjandel och kemiska industrikontor har vidare inkommitmed skrivelser i anledning av utredningens förslag. Universitets- ochhögskoleämbetet har bifogat yttrande från högskolan i har bifogat yttranden från yrkesinspektionen i ,, och distrikt. LO har bifogat yttranden från , Hotell- och restau-ranganställdas förbund. En sammanfattningav utredningens betänkande liksom en sammanställning av remissyttrandena har upprättalsinom . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 52 Socialutskottetuttalade sig i betänkandet (SoU 1978/79: 14) för en utredning med uppgiftatt lägga fram förslag för att förbättra bevakning och informationsspridning rörandearbelsmiljörisker. Vad utskottet anförde gavriksdagen regeringen tillkänna (rskr 31). Regeringen beslutade därefter om direktiv (Dir 1979:52) till en särskild utredare med uppdrag atl lägga fram förslag om hur en väl fungerande ochkvalificerad bevakning samt en godinformationsspridning rörande arbetsmiljörisker skulle kunna genomföras. Utredaren har,enligt min mening, allsidigt analyserat behovet av åtgärder på olika plan föratt förbättra informationen om risker i arbetsmiljön. Betänkandetinnehåller också en bred översikt över vad som görs inom området. Vidare harutredaren behandlat frågor om styrning, ptiorilering och värdering av forskningom arbetsmiljörisker. I betänkandet förs fram ett slorl antal förslag och rekommendationer. Som fleraremissinstanser har framhållit avser del av förslagen sådana åtgärder och insatser som myndigheterna redan nu kan vidta inom ramenför sitt myndighetsansvar. Jag inskränker mig därför lill atlhär behandla vissa frågor av mer principiell natur. Som jaginledningsvis erinrat om har regeringen tillsall en kemikommission (Jo1983:02) med uppgift att föreslå åtgärder för förbättrad kontroll överhanteringen av kemiska ämnen och produkter. skall enligtsina direktiv (Dir 1983:20) göra en samlad översyn av de problem för hälsa ochmiljö som den stora kemikalieanvändningen medför. Bland de frågor somkommissionen särskilt har att överväga kan nämnas hur en säkrarebedömning skall kunna göras av de risker som kemikalieanvändningen för medsig. Kommissionen skall också överväga hur kunskaperna och informationen om dekemiska produkter som används i arbetslivet kan förbättras. Möjligheterna attprecisera och samordna lagstiftningen på området saml alt förbättra samordningen mellan deorgan som utövar kontroll över kemikalieanvändningen skall också prövas. Enligt min meningfinns det flera klara beröringspunkter mellan INRA: s ochkemikommissionens nu pågående arbete. Del gäller t.ex. frågan om hurkunskapsbevakningen om kemikaliers effekter kan förbättras, hur forskningens resultat på området effektivt kantillgodogöras, möjligheterna attinrätta epidemiologiska bevakningssyslem, skärpt riskkonlroll, bl.a. genom förhandsgranskning av kemikalier ochmärkningsskyldighet även för sådanaprodukter och ämnen som inle omfattas av nuvarande bestämmelser. Med hänsyn härtill kommer jag i detföljande inte atl behandla sådana förslag av INRA som kemikommissionen har attöverväga. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 53 Bevakning av kunskapsutveckling om arbetsmiljörisker INRA diskuterarbetydelsen av att kunskapsutvecklingen om arbetsmiljörisker ochskyddsåtgärder bevakas bättre. Arbetarskyddsfondens och arbetarskyddsstyrelsensroll i detta sammanhang framhålls särskilt. Beträffande arbetarskyddsfondenframhävs dess insatser när det gäller att sprida information om forskningsresultat i lättfattligform till en vid krets mottagare. Enligt INRA bör dock arbetarskyddsfonden kunnaöka sina insalser,bl. a. när det gäller att få fram kunskapsöversikter och populärvetenskapliga sammanställningarav forskningsresultat som belyser aktuella problem i arbetslivet. Fonden börockså enligt utredningen, mer än utnyttja forskningsinstitutioner ochbranschforskningsinslitul för utvecklingsverksamhet med praktisk anpassning avforskningsresultat till problem i arbetslivet. Somarbetarskyddsfonden har framhållit i sitt remissyttrande överensstämmer INRA: ssynpunkter väl med den inriktning som fondens arbete har. Även jag anseratt utredningens förslag ligger i linje med den ambition som kommer tilluttryck i arbetarskyddsfondens planering och genomförande av sin verksamhet. När del gällerarbetarskyddsstyrelsen framhåller utredningen bl. a. betydelsen av ett välutvecklat samspel mellan forsknings- och tillsynsavdelningen som enförutsättning för en god bevakning av kunskapsutvecklingen iarbetsmiljöfrågor. Jag har inga erinringar mot INRA: s synpunkter i denna del.Utredningen anser också att ledamöter bör utses i det lillarbetarskyddsstyrelsen knutna vetenskapliga rådet för att bredda styrelsensforskningsbevakning. I detta sammanhang villjag erinra om alt regeringen har inrättaten forskningsdelegation vid styrelsen. I delegationen ingår representanter för bl.a.arbetsmarknadens parter samt arbetarskyddsfonden,de medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden och de yrkesmedicinska klinikerna. Delegationen, somär ett rådgivande och beredandeorgan, skall främja samordning och utveckling inom arbelsmil-jöforskningen. Genom sin sammansättning och sinainslruklionsenliga uppgifter bör forskningsdelegationen verksamt kunna medverkatill en breddning av styrelsensbeslutsunderlag när det gäller överväganden kring forskningsverksamhetens utformning, inriktning ochprioritering. Redovisning av svensk arbetsmiljöforskning INRA presenterarflera förslag som innebär vidgade uppgifter för arbetarskyddsfonden när detgäller bevakning och redovisning av forskning pä arbetsmiljöområdet. Ett förslag innebäratt fonden genom kontakter med forskningsfinansiärer,högskolor, branschforskningsinslitul m.fl. åläggs att svara för redovisning och spridning av resultat även av annan svenskarbetsmiljöforskning som bedrivs med samhällets stöd. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 54 Sä gott som samtligaremissinstanser är tveksamma till förslaget, bl.a. på grund av att de praktiska förutsättningarna för att genomföra delinle anses vara tillfäckligt utredda. Även arbetarskyddsfonden framhåller atlflera tekniska frågor återstår att lösa innan förslaget kan genomföras. Jag vill erinra omatt styrelsen för arbetarskyddsfonden enligt sin instruktion (1971:803, ändradsenast 1981:394) skall beakta behovet av samordning av insatserna för forskning och utvecklingsamt ulbiidning och information inom arbetarskyddsfondens verksamhetsområde.Det finns således inga formella hinder för arbetarskyddsfonden att äveninformera om sådan forskning med arbetsmiljöanknytning som utförs med stöd av andra organ. Somarbetarskyddsfonden framhåller i sitt remissvar tillämpas och utnyttjas ocksåredan i dag resultat frän annan forskning vid utarbetande av mera omfattandeinformationsmaterial. En redovisning av forskningen enligt de rutiner somutredningen här främst avser, dvs. via arbetarskyddsfondens sammanfattningar, har dock uteslutande använts för projektsom arbelarskyddsfonden själv finansierar. Enligt beräkningar somarbetarskyddsfonden lämnar i sitt remissvar skulle ett genomförande avutredningens förslag innebära en utvidgning av fondens informationsverksamhet med . Åtgärder som syftartill atl göra resultat från den samladi; svenska arbetsmiljöforskningen meralättillgänglig och överblickbar är enligt min mening självklart angelägna. I likhet med flertaletremissinstanser anser jag emellertid altutredningens förslag kräver ytteriigare belysning, bl.a. i vad avser formerna för en eventuell anslutning,kostnaderna för och finansieringenav verksamheten m. fl. Även urvalet av de projeklresullat som bör redovisas på delta sätt är, vilket ocksåutredningen framhåller, en viktigfråga att uppmärksamma. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att förordaett genomförande av förslaget. Ett annat förslagsom utredningen för fram i syfte all förbättra överblicken över svenskarbelsmiljöforskning är att arbetarskyddsfonden utses alt svara för bevakningoch inrapportering av de uppgifter i databasen (= Index), som avser svensk arbetsmiljöforskning. Sedanår 1974 har miljödatanämnden samlat in uppgifter om pågående forskning inom miljövårdsområdetoch registrerat uppgifterna i SERIX-databasen. I samband med alt miljödatanämndenupphörde, övergick huvudansvaret för databasen till statensnaturvårdsverk. Utredningen anser atl inte i ett längretidsperspektiv kan anses vara en naturlig huvudman för deuppgifter i databasen som rörarbetsmiljöinriklad forskning. Eftersom arbetarskyddsfonden finansierar störredelen av svensk arbetsmiljöforskning och löpande samlar in information om finansierade projekt kan, enligtutredningen, vissa administrativavinster sannolikt uppnås om arbetarskyddsfonden ges ansvar för sådana uppgifteri databasen som rör arbelsmiljöforskning. Bland de remissinstanser som särskilt behandlat dennafråga råder stor Prop.1983/84:100 Bilaga 12 55 oenighet om lämpligheten av ett delat ansvar fördalabasen i enlighet med vad utredningen har föreslagit. Några remissinstanserpekar pä alt ett delat ansvar kan begränsa databasens användbarhet och försvåradriften. Andra framhåller arbelarskyddsstyrelsens ansvar för dokumentations-och infor-mationsförsöijningen på arbetsmiljöområdet, dock utan alt direktförorda alt arbetarskyddsstyrelsen bör dela ansvaret för databasen med . Enligt min meningär databasen ett värdefullt hjälpmedel för bevakning av och överblicköver pågående miljöforskning och dess resultat. Det är därför angeläget att arbetet fortgår med atthålla databasen aktuell. När det gäller registrering av miljövårdsforskning idatabasen berörs en rad organ i egenskap avsåväl uppgiftslämnare som användare av registreradeuppgifter. Föredragande departementschefen framhöll i prop. 1981/82:48, om upprättande av en toxikologiskinformationsservice m. m. - i vilkennaturvårdsverkets ansvar för det fortsatta arbetet med registrering avuppgifter i databasen behandlas - - alt i samråd med främst arbetarskyddsstyrelsen ocharbetarskyddsfonden skulle pröva lämpligaformer för framtida samarbete när det gäller registrering av forskningom den yttre och den inre miljön. I likhet med någraav remissinstanserna anser jag all det finns klara fördelar med ensammanhållen och innehållsmässig bred dalabas över miljöforskningen.Speciellt när det gäller kemiska ämnen och produkter finns inte någonklar gräns mellan yttre miljö och arbetsmiljö. En bred dalabas ger störremöjligheter alt sammanställa information inom specialområden, t.ex. toxikologi. Frånanvändarnas synpunkt är det givetvis ocksåav slort värde om information om pågående miljöforskning och dess resultat kan sökas och erhållas från ett ochsamma ställe. Enligt min mening måste dock frågan om ansvaret fördatabasen också ses mot bakgrund av förslaget om att ett ansvarsbibliotek byggs upp vidarbetarskyddsstyrelsen en fråga som jag snart kommer atl utveckla närmare. Uppbyggnaden av ettansvarsbibliotek innebär att ökade krav kommeratt ställas pä arbelarskyddsslyrelsen när del gäller all indexera och registrera forskningsrapporter och övriglitteratur pä området. Arbetarskyddsstyrelsen har påbörjat uppbyggnaden av ettdatoriserat register överbibliotekets bestånd av forskningsrapporter på arbetsmiljöomrädet. Dennadatabas, som går under namnet AMILIT (=arbeismiljölilteratur), är redan ett viktigt instrument vad gällerregistrering av och sökning i bibliotekels samling av svenskrapporllitteralur. AMILIT-dalabasen täckeri stor utsträckning samma svenska rapportlitteratur på arbetsmiljöområdet som databasen . Enligt vad jag harerfarit har ett samarbete på biblioteks- och dokumenlalionsområdet inlettsmellan arbetarskyddsstyrelsen ochnaturvårdsverket för att effektivisera och rationalisera verksamheten. I detta sammanhang har bl.a. en gemensam lösning för utformningen avADB-system till stöd för verksamheten diskuterats. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 56 ramen för samarbetet kommer också SERIX-databasens rolloch framtida utformning alt behandlas. Enligl min uppfattning bör resultatet avdetta samarbete avvaktas innan slutlig ställning tas till frågan om SERIX- dalabasens framtid. Jagkan sålunda inte biträda utredningens förslag. Jag har i denna fråga samrått med chefen förjordbruksdepartementet. Enligl utredningensaknas det ett organ som både har tillfredsställande täckning avarbetsmiljöfrägor i sitt litteratur- och dokumentations-bestånd samt dessutomhar möjlighet att ge utåtriktad service. Utredningen föreslår därföratt ett s.k. ansvarsbibliotek med nationellt ansvar förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning i arbetsmiljöfrägor utvecklasvid arbetarskyddsstyrelsen. Samtliga remissiristanser som behandlat denna fråga hartillstyrkt förslaget. Även jag anser förslaget om alt utveckla ell ansvarsbibliotek påarbetsmiljöområdet angeläget. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsötjning har pä regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för atl etablera ett system medansvarsbibliotek i landet och kommit medförslag i frågan. Enligt vad jag har inhämtat från chefen för utbildningsdepartementetkommer överväganden angående uppbyggnaden av ett system med ansvarsbibliotek att göras i samband med en forskningspolitisk proposition som regeringen avser attförelägga \åren 1984. Mot bakgrund härav och med hänsyn lill altarbelarskyddsslyrelsen enligt sin instruktion bl.a. skall fungera som centralt dokumenlatioiisorganpå arbetsmiljöforskningens område ligger det enligt min mening nära tillhands atl utveckla ett sådant bibliotek ianslutning till styrelsens biblioteks-och dokumentationsverksamhet. Vissa förberedelser föi all bygga upp ett ansvarsbibliotek inom arbetsmiljöomrädetvid arbelarskyddsslyrelsen har gjorts. Jag föreslog redan i 1983 årsbudgetproposition att lOOOOOkr. skulleställas till arbelarskyddsstyrelsensförfogande för atl uppbyggnadenskulle kunna påbörjas. Detta förslag bifölls av . Jag kommer, i samband med behandlingen av anslagetC 1. Arbetarskyddsstyrelsen, att föreslå ytterligare medel för dennaverksamhet. Jag vill i dettasammanhang erinra om förordningen (SFS 1979:477) om samråd i frågor om vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning, m.m. Häri förordas bl.a. att statligmyndighet, annan statlig institution ellerkommitté skall samråda med delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning i frågor som är avprincipiell karaktär eller av störreomfattning och som gäller information och dokumentation lill forskning och utvecklingsarbete ochliknande verksamhet. Som jag tidigarenämnde har ett samarbete inletts mellan arbetarskydds-styrelsen och naturvärdsverket påbiblioteks- och dokumenlalionsområdet.Enligt min mening är det värdefullt alt detta samarbete fortsätter och kanvidgas också till andra myndigheteroch organ med verksamhet inom Prop.1983/84:100 Bilaga 12 57 Därvid kan det vara motiverat atl talill vara de möjligheter som finns till samråd och samarbete mellanarbelarskyddsslyrelsen och bibliotek ochinformationsservice vad gäller informationsförsörjning på delområden av gemensamtintresse, t. ex. toxikologi och yrkesmedicin, så att tillgängliga resurser kanutnyttjas så effektivt som möjligt. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . I en gemensamframställning till regeringen har LO och TCO framhållit atllöntagarorganisationerna på grund av gällande sekretessbestämmelser inte i tillräckligutsträckning kan få tillgång till information om risker i arbetsmiljön. Med anledning härav gavs INRA iuppdrag atl behandla möjligheternaalt genom ändringar i sekretesslagen och arbetsmiljölagen görainformation om arbelsmiljörisker mer tillgänglig. Utredningen harföreslagit en precisering av 8 kap. 2 och 6§§ sekretesslagen. Förslagetinnebär alt myndigheterna, vid begäran om utlämnande av sekretesskyddaduppgift, har atl väga syftet med utlämnandet av uppgiften mot den skada ettutlämnande kan vålla och därvid särskilt beakta vikten av alt värna om livoch hälsa. Utredningen har vidare föreslagit att innebörden av reglerna i 7kap. 13§ arbetsmiljölagenom tystnadsplikt för skyddsombud ochledamot i skyddskommitté klarläggs i syfte att bättre visa vilka rättigheter som finns att föra informationvidare i frågor som rör arbetsmiljön.Enligt utredningen bör förslagen förändringar av lagstiftningenövervägas i särskild ordning. Enligl min mening ärdet av största vikt att sekretessfrågorna blir ingående belysta ochklarlagda. Frågornas stora betydelse motiverar också alt de övervägs i särskildordning i enlighet med utredningens förslag. Som jag aviserade i 1983 årsbudgetproposition har en arbetsgrupp nu tillsatts inom regeringskanslietmed uppgift att granska sekretessbestämmelserna inom arbetsmiljöomrädet, inkl.de bestämmelser om tystnadsplikt för skyddsombud och ledamot i skyddskommittésom finns i arbelsmiljölagen. Rådgivning om kemiska hälsorisker Flera av INRA: sförslag rör frågan om hur information och rådgivning om kemiska hälsoriskeri arbetslivet kan förbättras. Utredningen diskuterar i dettasammanhang den inrättade toxikologiska informationsservice som knutitslill bibliotek och informationscentral. Enligt utredningens mening kan denna informationscentralemellertid bara tillgodose en mycketbegränsad del av informafionsbehovet hos producenter, leverantörer, organisationer, företag m.fl. Mot denna bakgrundföreslår utredningen vissa kompletterande resurser för rådgivning om kemiska hälsorisker i arbetslivet. Jag kommeri del följande att behandla tre av dessa förslag. 1983/84:100 Bilaga 12 58 Ett förslag innebäratt slalens miljömedicinska laboratorium (SML) får i uppdrag att utvecklaen konsullservice, som mot avgift kan bistå förelag, organisationer päarbetsmarknaden m.fl. med identifiering av risker med kemiska ämnen ochprodukter. Servicen skulle bedrivas som ett försöksvis inrättat program vid SML under entreårsperiod för att därefter utvärderas. Remissinstansernahar en myckel splittrad uppfattning i denna fråga. Blandremissinstanser som i princip tillstyrker förslaget kan nänmas institutetoch . SML, som i huvudsak säger sig vara positiv tillförslaget, anser emellertid att det finns en hel del frågor som bör belysas och utredas ytterligare. Det gäller bl.a. finansieringen av den föreslagna verksamheten, ambitionsnivån förprogrammet, former för samarbete med myndigheter med angränsandeuppgifter m.fl. frågor. påpekar t.ex.att SML har begränsad erfarenhet avarbetsmiljörisker eftersom huvudinriktningen ligger på omgivningshygieniskafrågor. Flera remissinstanser, bl.a.arbetarskyddsstyrelsen berör ocksåsvårigheten att avgränsa konsultservicen gentemot sektorsorganens myndighetsansvar när del gälleratt bedöma risker i samband med användning av kemikalier. För egen del villjag erinra om att den tidigare nämnda kemikommissionen bl.a.har alt överväga hur en säkrare bedömning skall kunna göras av de risker som användningen av olika kemikalierför med sig. Bl.a. kommer frågorna omtillgång till toxikologisk expertisoch om undersökningskapacitet altuppmärksammas. Mot denna bakgrund anser jag att det f. n. inte finns tillräckligt underlag för all nuföreslå en särskild konsultservice i enlighet med INRA:s förslag. Delkan finnas anledning att återkomma till frågan när kemikommissionen har slutfört sittarbete. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för och statsrådet . INRA har vidareföreslagit att arbetarskyddsfonden får i uppdrag att vid någon eller några avde yrkesmedicinska klinikerna organisera en försöksverksamhet medrådgivning om kemiska hälsorisker särskilt riktad till skyddsombud, personal inomförelagshälsovården samt mindre företag ulantillgång till företagshälsovård. Rådgivningen skall avse kemiska ämnen ochprodukters egenskaper och effekter. Syftet med försöksverksamheten skall vara att få underlag för en bedömningav hur rådgivningen om kemiska hälsorisker bör utvecklas. Flertaletremissinstanser har tillstyrkt förslaget. Det gör t. en. som dessutom anser att förutsättningarna för rådgivning från deyrkesmedicinska klinikernas sida huvudsakligen begränsas av att ingaspeciella tjänster har inrättats för sådan informationsverksamhet. Enligtarbetarskyddsfonden börden föreslagna verksamheten väl kunna rymmas inom deyrkesmedicinska klinikernas informationsansvar. Styrelsen framhålleremellertid att den för sin del är beredd att pröva Prop.1983/84:100 Bilaga 12 59 möjligheten att i samverkan med någon yrkesmedicinskklinik överväga en riktad informationsservice om kemiska miljöfrågor av delslag utredningen efterlyser. Jag vill för egen del understryka den stora betydelsesom de yrkesmedicinska klinikerna har för rådgivning och informationsspridningom arbetsmiljörisker till olika grupper som är aktiva i skyddsarbetet på detlokala planet.Genom sin breda kompetens inom såväl det medicinska som det tekniska ochbeteendevetenskapliga området finns redan nu vid de yrkesmedicinskaklinikerna goda förutsättningar för rådgivning om hälsorisker i arbetslivet. I likhet med styrelsen förarbelarskyddsfonden anser jag att den avutredningen föreslagna verksamheten ligger väl i linje med de yrkesmedicinska klinikernas nuvarandeinformationsansvar. Jag noterar med tillfredsställelse att arbelarskyddsfondenär beredd alt överväga forsknings-och utvecklingsprojekt inom delta område. Statensgiftinformationscentral (GIC) svarar för information till allmänheten och tillläkare i akuta förgiflningssitualioner. Rådgivningen lämnas i den måncentralen har uppgifter om det ämne som vållat förgiftningen. GIC har viss basdokumentation även om industrielltanvända kemiska produkter och ämnen. Utredningen föreslår alt GIC gestillräckliga resurser för att upprätthållaservice när del gäller akuta förgiftningar i arbetslivet.