prop · G703178 · 1983-12-31 00:00:00 — För samlarfordonen tecknas normaltocksä speciella försäkringar. Enligt villkoren för dessa gäller all fordonenendast får användas i hobbysammanhang, men inte som elt vanligt bruksfordon.Fordonen används således i samband med vete-ranbilrallyn, klubbulflykler etc.De årliga körsträckorna är därför vanligen korta. Enligtmin mening kan det, i samband med atl förslag nu läggs om en höjning avfordonsskatten, vara motiverat att införa särbestämmelser för samlarfordonen.Del skulle innebära förenklingar både för skaltemyndigheterna och förfordonsägarna om skatten slopades. Mot bakgrund av fordonens användning får detockså anses vara försvarbart all en skattebefrielse medges. Jag föreslårdärför att vägtrafikskalten slopas för motorfordon av årsmodell elleräldre. Delta medför ett inläktsbortfall om ca 1,1 milj. kr. 2.6Beskattningen av utländska fordon Mittförslag: Kilomelerskallen för utländska dragbilar som används här höjs till inivå med vad jag tidigare föreslagit för de svenska dragbilarna. Kilometerskallenför utländska släpvagnar höjs till i nivå med den kilometerskatl som tas utför svenska sådana fordon. Utredningensförslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna:Har lämnat utredningens förslag utan erinran. Skälför mitt förslag: Kilomelerskallen för de utländska dragbilarna och lastbilarnamotsvarar nu grovt kilomelerskallen för svenska fordon av dessa slag. Eftersomäven de utländska fordonen bör omfattas av den ändrade påhängsvagnsbeskaltningenskall en förhöjd kilometerskatl tas ut för utländska dragbilar när de användshär. Skatten anpassas, med en förenklad skalleskala, till skallen påmotsvarande svenska fordon. Medhänsyn till att del endast är i undanlagsfall fordonsskatt las ut för utländskagodstransportfordon som används här anser jag det inte nödvändigt att föreslåockså särskilda fordonsskattesatser för utländska dragbilar. Däremot bör fordonsskatlesatsernagenerellt höjas med . Förnärvarande är kilometerskallen för utländska pähängsvagnar och släpvagnar någotlägre än för motsvarande svenska fordon. Detta beror på all kilometerskatlenför de svenska släpfordonen frän början utgjorts av två delar, varav den enamotsvarar tidigare fordonsskatt. En viss del av fordonsskatten på släpfordonengjordes nämligen 1976 om till kilometer-3 1983/84. Prop.1983/84:178 34 skatt.Denna "fordonsskattedel" av kilometerskatten har inte tagits ut förde utländska släpfordonen, eftersom detta har ansetts tveksamt medhänsyn till internationella förpliktelser. Enligtmin mening bör emellertid den svenska kilometerskatlen i sin helhet anses varaen sådan konsumtionsskalt som avtals- och konvenlions-enligt får tas ut för deutländska fordonen. Det finns därför enligt min mening inte anledning atl ifortsättningen ta ut lägre kilometerskatl för utländska släpvagnar än försvenska. Mitt förslag innebär således att kilometerskatten för samtliga slag avutländska fordon helt skall motsvara kilometerbeskattningen av svenska fordonav motsvarande slag. Skatten bör dock liksom tas ut efter en förenkladskatteskala. Mittförslag: Skattedebileringen för de utländska fordonen skall ske vid utresan istället för vid inresan. En särskild införselhandling skall utfärdas vidinresan. Handlingen skall medföras vid färd i och uppvisas vid utresa.Denna skyldighet slraffsanklioneras och en särskild schablondebitering avskatt sker om handlingen saknas vid utresa. Straffsanktioner införs även förfall där orikliga uppgifter lämnas om sådant som skall ligga till grund förbeskattningen. Särskilda regler införs för vem som är skallskyldig för ettutländskt fordon. får rätt alt hälla kvar ett utländskt fordonför vilket skatt inte betalats. får vidare rätt atl själv ändrafelaktiga debiteringar. Utredningensförslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna:Har i huvudsak godtagit utredningens förslag. Några remissinstanser anser dockall schablondebileringen av skatt när införselhandling saknas vid utresa skallskärpas. Ett par remissinstanser anser atl bestämmelserna om vem som svarar förskatten eller har ansvaret för ett utländskt fordon bör preciseras ellerkompletteras. Skälför mitt förslag: debiteras vägtrafikskatt för utländska fordonvid inresan i . Därvid får chauffören eller den som annars svarar förfordonet uppge destinationsorter m.m., och med ledning av detta uppskattaskörsträckan i . Skattedebileringen blir på del sättet mycket osäker, ochen stor del av debileringarna blir felaktiga. Särskilt är det vanligt attskatten debiteras för lågt. Tilläggsdebiteringar får då göras vid utresan urlandet. Delta innebär avsevärt merarbete för tullmyndigheterna. En ändring såatt all debitering sker vid utresan innebär därför en rationalisering avskattedebiteringarna. 1983/84:178 35 Vidnuvarande skalledebiteringar vid inresa lämnas en deklaration, på vilken ocksätullmyndigheten meddelar beslut om skatten och kvitterar mottaget skattebelopp.Denna deklaration bör ersättas av en särskild införselhandling, som anger bl.a. inresedag och väglängdmätarens ställning vid inresan. Handlingen skall sedanläggas till grund för debiteringen vid utresan. För alt en riklig debiteringskall kunna ske är det av väsentlig betydelse att handlingen följer medfordonet och kan visas upp vid utresan. Skyldigheten att medföra handlingen bördärför straffsanktioneras. Kan handlingen ändå inte visas upp vid utresan bören schablonmässig debitering av kilometerskatlen ske, varvid körsträckan börberäknas till ett. bestämt antal mil för varje påbörjat dygn fordonet använtshär. Jag anser därvid att utredningens förslag atl bestämma schablonen till 40mil är väl avvägt. Delhar visat sig att del inte är ovanligt att medvetet felaktiga uppgifter lämnastill tullmyndigheten om väglängdmätarställning m. m. för utländska fordon.Därigenom kan vägtrafikskalt komma atl bli för lågt debiterad. För närvarandefinns inga påföljder för förfaranden av detta slag. Detta är enligt min meningotillfredsställande. Skallebrollslagen bör därför göras tillämplig även fördenna skatt. Eftersom påföljd enligt skaltebroltslagen bl. a. inle kan dömas utvid försök till skatteförseelse erfordras dessutom en kompletterandebestämmelse om att påföljd kan utgå om någon uppsåtligen eller av grovvårdslöshet lämnar felaktiga uppgifter om I.ex. Hilfillshar saknats uttryckliga regler om vem som är skyldig att svara för skatten förett ufiändskl fordon som används här. I praxis har den som infört fordonet tillSverige ansetts ha att svara för skallebetalningen. Omläggningen tilldebitering vid utresa bör medföra atl det är den som då svarar för fordonet somi första hand är skattskyldig. Ofta är det chauffören som får anses svara förfordonet, men I.ex. speditionsförelag eller ulhyrningsföretag kan i vissa fallta sådan befattning med ett utländskt fordon all de bör kunna bli belalningsskyldigaför skatten. Även den som för in ett utländskt fordon fill landet eller som härförvärvar, lånar, hyr, förflyttar eller förvarar ett utländskt fordon bördärför kunna göras ansvarig för skatten om den inle betalas vid utresan. Föralt ytterligare effektivisera skatlebelalningarna bör tullmyndigheten kunnahålla kvar ett utländskt fordon för vilket skatten inte betalas. Släpps ettfordon ut ur landet utan all skallen betalats kan del i efterhand vara svårtatt kräva in skatten. Om fordonet hålls kvar är delta ett effektivt sätt atlsäkerställa att betalning sker. Jag vill även påminna om atl polisman frän den1 har medgetls rätt att under vissa förutsättningar hindra fortsattfärd med svenska fordon för vilka skatt inle har betalats. Enmöjlighet för tullmyndighet att själv rätta felaktiga debiteringar skulle underiättamyndigheternas arbete avsevärt. Det skulle vidare innebära förenklingar för deskattskyldiga, som endast kan fä rättelse besvärsvä- 1983/84:178 36 Detta har inneburit svårigheter för de skattskyldigasom endast tillfälligtvis kommit till . 2.7 Avräkning av kilometerskatt när svenska fordon användsi . Mitt förslag: Rätten till avräkning av kilometerskatl närsvenska personbilar används i slopas. Utredningens förslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrkerförslaget. Två remissinstanser anser dock att några skäl inle anförts för atlslopa avräk-ningsrälten. Skäl för mitt förslag: Avräkning av kilometerskatlenmedges när svenska kilomelerskatteplikliga personbilar användsutanför . För användning i sker dock ingen avräkning. Detta berordels på atl svenska kilometerskattepliktiga personbilar inte beskattas i Norgeoch atl körsträckorna oftast är korta, dels på atl särskilda kontrollproblemskulle uppkomma vid ett avräkningssystem bl. a. till följd av atl inle allatullstationer alltid är bemannade. Avräkningen av kilometerskatl vid användningen av desvenska kilometerskattepliktiga fordonen utomlands har motiverats av att desvenska fordonen där vanligen måste användas med beskattat bränsle. Numeragäller emellertid atl svenska fordon får användas i med bränsle som inleär väglrafikbeskatlal. Svenska personbilar kan således i tankas meddieselolja till lågt pris. Enligt min mening finns bättre skäl attmedge avräkning när svenska personbilar används i än när de används iNorge. Det stora antalet gränspasseringar med kilomelerskatteplikligapersonbilar, särskilt vid landgränsen mot , har vidare gjort avräkningsför-farandelalltmer svårhanterligt och svärkontrollerbart. Avräkningsförfa-randet bygger påatl kilometerräknaren stämplas av vid varje gränspasse-ring. Antaletstämpelkort blir därför mycket stort och hanteringen av dessa förorsakarbetydande arbete för tullmyndigheterna. Även för Irafiksäker-hetsverketsregisteravdelning, som databehandlar korten, innebär hanteringen ett merarbete.Tullmyndigheterna har vidare svårt atl kontrollera att avstämplingar görs pårätt sätt och vid varje gränspassering. Detta beror bl. a. på atl allagränsövergångar inte alllid är bemannade. Dessa kontrollproblem kan bl. a.innebära alt del finns möjligheter för fordonsägare atl missbruka avräkningssyslemetså alt skatt kan komma att avräknas även för körning som ägt rum i . Prop.1983/84:178 ' 37 Enligtmin mening talar därför övervägande skäl för atl avräkningsrälten nu slopas.Reglerna för Norgetrafiken och Finlandslrafiken blir dä ocksä lika, vilket ären fördel. 2.7.2Lastbilar, bussar och släpvagnar Mittförslag: Avräkning av kilometerskall för svenska lastbilar, bussar ochsläpvagnar som används i skall ske efter särskild ansökan på samma sättsom nu gäller vid körning i . Utredningensförslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna:Några av remissinstanserna tillstyrker förslaget och åberopar bl. a. alt detinnebär enhetliga regler för Norge- och Finlandstrafiken. Vissaremissinstanser avvisar förslaget och anser att avräkningarna även ifortsättningen bör ske på samma sätt som , dvs. med ledning av avstämplingarvid gränspasseringarna. Skälför mitt förslag: För svenska dieseldrivna lastbilar, släpvagnar till sådanabilar och bussar tas i ut en särskild konsumtionsskalt om körsträckanberäknas bli längre än . Konsumlionsskallen beräknas efter körsträckan ochär i de flesta fall av ungefär samma storlek som den svenska kilomelerskallen.Med hänsyn till att denna skatt tas ut bör alltjämt avräkning av den svenska kilometerskatlenmedges när de svenska fordonen används i . Förtullmyndigheternas del skulle det dock vara till väsentlig fördel om avräkningenkunde ske pä samma sätt som för Norgetrafiken. Det skulle nämligen innebära atttullmyndigheternas arbete med kilometerskatten för svenska fordon helt bortföllvid gränserna mot . Besparingarna skulle uppgå till fleraårsarbetskrafter, som kan användas för annan gränskontroll. Enavräkning efter särskild ansökan innebär dock visst merarbete för 'länsstyrelserna. Ärenden om avräkning av detta slag blir dock enkla, eftersomavräkning endast skall medges om kvitto från finska myndigheter kan visas upppå all finsk konsumtionsskatt har betalats. Avräkningsären-dena kommerdärigenom atl bli betydligt enklare än som gäller för Norgetrafiken,eftersom även den svenska fordonsskatten där skall avräknas. Antalet avräkningsärendenbegränsas vidare av att konsumlionsskallen bara tas ut vid längre körningar iFinland. Del måste vidare beaktas att även det nuvarande avräkningsförfarandelför länsstyrelserna medför arbetsuppgifter som faller bort med det nyaförfarandet. Viden samlad bedömning anser jag att övervägande skäl talar för alt avräkningen avkilometerskatl vid körning i skall ske endast efter särskild ansökanhos länsstyrelse och endast om finsk konsumtionsskatt 4 1983/84. 1983/84:178 38 För länsstyrelsernas del torde detta innebära ett ökat resursbehovom totalt 1,5 årsarbetskrafter. De resursmässiga effekterna hos tullen resp.hos länsstyrelserna får beaktas i samband med kommande budgetarbete. Jagföreslår all samtliga ändringar träder i kraft . Ienlighet med det anförda har inom upprättals förslag till 1. lag om ändring i vägtrafikskatlelagen(1973:601), 2. lag om ändring i lagen(1976:339) om saluvagnsskatt, 3. lag om ändring i lagen(1976:338) om vägtrafikskalt pä vissa fordon, som icke är registrerade i riket, 4. lag om ändring i skaUebroltslagen(1971:69). Prop.1983/84:178 39 4.1Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) Avden ändrade lydelsen av 2 § första stycket framgår att fordonsskatt inte utgårför en påhängsvagn med skatlevikt om om den dras uteslutande avbilar som inte är bensin- eller gasoldrivna. Skall däremot en sådan påhängsvagndras av en bensin- eller gasoldriven bil eller av en irafiklraktor eller ettregistrerat motorredskap utgår alltjämt fordonsskall. Vidare skallfordonsskatt utgå för påhängs vagnar med en skallevikt om högst . Somett andra stycke i paragrafen har införts en regel om hur skattevikten förvissa fordon skall beräknas om de kan förses med tvä eller flera karosserier.Regeln avser således beräkningen av skalleviklen för fordon med s.k. dubbla laslbärare.Skalleviklen för fordon med lolalviktsbe-skattning skall således anses vara tolalviktenvid det utförande där fordonet har högst totalvikl. Om det av bilregistretframgår atl elt av karosseriuiförandena för en lastbil utgörs av anordning för pähängsvagn,dvs. vändskiva för pähängsvagn, skall skattevikten dock alltid bestämmas till tolalvikteni detta utförande. Denya bestämmelserna om beräkningen av skatlevikt för fordon med dubblalastbärare innebär dock ingen inskränkning i tillämpningen av reglerna enligtförsta stycket. Även vid beräkningen av skalleviklen för dessa fordon skallsåledes brultoviklsbegränsningarna iakttas. Enligtparagrafen skall motorfordon med årsmodell eller tidigare vara undantagetfrån skalleplikt. Undanlaget gäller såväl fordonsskatten som kilometerskallen,se 2 §. Årsmodellen skall framgå av uppgifterna i bilregistret för attundantaget skall gälla. Enligtparagrafens andra stycke har beloppsgränsen för debiteringar elleråterbetalningar höjts från . Höjningen innebär bl. a. alt antaletsärskilda debileringar till följd av fordonsskatlehöjningarna blir färre. Enligt34 § gäller att ägaren till ett fordon kan dömas till böter, och i vissa fall fillfängelse, om ett fordon används trots all brukandeförbud har inträtt för det pågrund av att skatten inte har betalats. 1983/84:178 40 Bestämmelsen i 36 § reglerar förarens ansvar i dessa fall.En hänvisning görs till ansvarsbestämmelsen för ägaren i 34 §. 34 § ändradesemellertid , varvid paragrafen uppdelades i flera stycken.Eftersom 36 § inte ändrades kan ansvar för föraren inte ådömas annat än i falldä ett fordon används oskallat efter det att del har avskyllals. Jag föreslåralt 36 § nu ändras sä all straffansvar kan ådömas förare även i de andra fallennär bmkandeförbud överträds. Ändringarnai paragrafens andra stycke innebär all rätten till avräkning av kilometerskallför personbil som används i slopas. Därtill anges nu uttryckligen atlskattebetalning i eller är en förutsättning för avräkning av kilometerskatlför körsträckan där. När det gäller körning i har detta framgått endastav bestämmelserna i kungörelsen (1973:777) om återbetalning och avräkning avvägtrafikskatt m.m. för fordon som använts utom riket. Avräkningen skall medges endast efter särskild ansökan.Närmare bestämmelser om ansökningsförfarandet finns i den nämnda kungörelsen. 4.2 Lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt För bilar, motorcyklar, traktorer, molorredskap ochsläpvagnar som används med stöd av saluvagnslicens enligt 38 § bilregislerkungörelsen(1972:599) las skatt ut enligt lagen (1976:339) om saluvagnsskatt. Skattenutgår med elt fast belopp per kalenderår och är t.ex. för en bil 575 kr.Skatten utgår för del antal fordon av varje slag som den skattskyldige önskaranvända med stöd av licensen. För fordon som används med stöd av saluvagnslicensbehöver skall enligt VSL inle betalas, eftersom det kan användas avställt. Höjningenav fordonsskatten enligt VSL motiverar en lika stor höjning av saluvagnsskalten.Skattesatserna i 3 § har därför räknats upp . Någon särskild förhöjd saluvagnsskatt för dragbilar införsinte. Saluvagnsskatt skall därför tas ut även för påhängsvagnar. 4.3 Lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtraflkskattpå vissa fordon, som icke är registrerade i riket Av den ändrade lydelsen i första stycket framgår att vägtrafikskaltenligt lagen inle skall betalas för utländska pähängsvagnar. Bestämmelseni andra stycket om totalvikl för påhängsvagn blir med inskränkningen enligtförsta stycket onödig. Prop.1983/84:178 41 För släpvagnar och påhängsvagnar tas intekilometerskatt ut om tolalvikten inte överstiger . Detta beror på allskattesatserna skulle bli myckel låga för lättare släpfordon och atl sådanasällan används i inlernafionell trafik. Den särskilda kilometerskatleskalan för utländska (slyraxlar),som införs vid skatteomläggningen, skall dock omfatta även med totalviklupp till . Kilometerskatten för en utländsk dolly med tolalvikten blir ocksä relativt hög, eftersom till ett sådant fordon kan användas entung påhängsvagn. Enligt första stycket skall vägtrafikskall, såvälfordonsskatt som kilometerskatl, betalas när elt utländskt fordon äterulförsfrån . Enligt andra stycket skall, när ett fordon förtullas här,skatt betalas in i den ordning som föreskrivs av tullmyndigheten. Enligtbestämmelsen kan tullmyndigheten exempelvis besluta att skatt skall eriäggasvid förtullning-en för den lid fordonet dittills befunnit sig i . Förtid efter förtullnin-gen kan beslutas att skatt skall betalas periodiskt. Enligt paragrafen skall en särskild införselhandlingutfärdas av tullmyndighet när ett fordon för vilket skatt skall betalas försin i . Handlingen skall säkerställa att rätt skatt kan debiteras vid utresanoch underlätta kontroll av fordonet del används här: Handlingenersätter i dessa avseenden del skaltekvitlo eller motsvarande handling, som nuutfärdas vid införseln. I första stycket regleras skyldigheten att företeinförselhandlingen när skatten skall betalas. Bestämmelsen kompletteras av enstraffsanktion i 8§. Saknas införselhandlingen vid utresan eller när skallannars skall betalas uppstår särskilda problem. i ulförselortenhar dä inle tillgång till tillföriilliga uppgifter om inresedag, väglängdmätarställningvid inresan m.m. Vanligen saknas också frakldokumenl m.m. som kan ligga till gmndför en rimligt exakt beräkning av skatten. För dessa fall lämnas därför ensärskild schablonregel för hur kilometerskatlen skall beräknas. Regeln finns iandra stycket och innebär all körsträckan antas vara för varje dygnfordonet befunnit sig här. Har den faktiska körsträckan varit längre skall dendock ligga till grund för beskattningen. Kan antalet dygn fordonet befunnit sighär inle utredas skall vistelsens längd uppskattas efter vad som är skäligt.Målsättningen bör därvid vara all tullmyndigheten skall komma så nära denverkliga körsträckan som möjligt utan atl un- 1983/84:178 42 Denna regel skall tillämpas både vad gäller fordonsskatt och kilometerskall. Iparagrafen regleras vem som skall vara skaltskyldig för ett utländskt fordon.Huvudprincipen är den atl skattskyldigheten åvilar den som svarar för fordonetnär skatten skall betalas. Därutöver skall annan som på angivet sätt tagitbefattning med fordonet här vara solidariskt skyldig atl betala skatten. Tullmyndighetfår enligt paragrafen rätt all ta om hand elt fordon om skatt inle betalas fördet när del skall föras ut ur riket eller när skatt annars skall betalas.Tullmyndigheten saknar sådana befogenheter. Iförsta stycket införs en bölespåföljd i vissa fall när införselhandling inte kanuppvisas när ett fordon används i eller när det skall föras ut ellerskatt annars betalas. Iandra stycket införs en bestämmelse om ansvar när felaktiga uppgifter lämnas omsådant som är av betydelse för debiteringen. Bestämmelsen utgör ett komplementtill den föreslagna möjligheten att tillämpa skallebrollslagen i fråga omskatt för ufiändska fordon. En motsvarande bestämmelse, med samma strafflatitud,finns införd i 8 § kungörelsen (1973:777) om återbetalning ochavräkning av vägtrafikskalt m. m. för vissa fordon som använts utom riket. Iparagrafen införs en bestämmelse som medger all tullmyndighet får anlitas förall biträda vid förundersökning av brott enligt denna lag eller av brott enligtskaltebroltslagen som avser skall enligt lagen. Därigenom kan förundersökningsförfarandetpåskyndas. Motsvarande gäller också enligt 13 § tredje stycket lagen (1960:418)om straff för varusmuggling. Vidarefär tullljänstemän samma rätt som polisman har enligt 23 kap. 3 § Qärde stycketrättegångsbalken att innan förundersökning inletts vidta olika ulredningsätgärdersom inte kan uppskjutas. Rätt all vidta åtgärder av samma slag hartulltjänsteman i där avsedda fall också enligt lagen (1982: 395) om tullverkelsmedverkan vid polisiär övervakning. Enligttredje stycket skall tullmyndighet själv fä rätta ett felaktigt debi-teringsbeslul.Tullmyndighet har enligt 13 § tullagen (1973:670) möjlighet allmeddela sådan rättelse såvitt avser beslut om tull Prop.1983/84:178 43 ochannan införselavgift (omtulltaxering). Genom alt motsvarande rältel-semöjlighetinförs vad gäller debitering av vägtrafikskalt för utländska fordon kanfelaktiga debiteringar rättas till på ett administrativt enkelt sätt. 4.4Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Iförsta paragrafen 2 införs att skattebrottslagen skall gälla i fråga om skattenligt VUF. saknas möjlighet all beivra fall där oriklig uppgiftlämnats till tullmyndighet och skatt därigenom kommit att påföras med för lågtbelopp. Bestämmelsernai 2 § skaltebroltslagen om skattebedrägeri och bl. a. bestämmelserna i 6 § omförsök till sådant brott bör kunna tillämpas i exempelvis följande fall såvittavser skatt enligt VUF. Förfordon som skall kilomelerbeskattas förutsätts atl den som svarar för fordonetvid inresa och utresa lämnar vissa uppgifter om väglängdmätarställning,färdväg, körsträcka i m. m. Uppgifterna får normalt lämnas på blankett(införselhandling) och de ligger fill grund för skattebeslutet. Avges uppsåtligenorikliga uppgifter i dessa avseenden bör detta kunna beivras. Uppgifterom fordons nationalitet och registreringsförhållanden kan ha betydelse bl. a.för om fordonsskatt skall tas ut för ett fordon eller inle. Föranlederfelaktiga uppgifter i dessa avseenden atl för låg skatt påförs, eller atl ingenskatt påförs när så borde ha skett, bör detta kunna föranleda påföljd enligt skallebrollslagen.Sä bör även kunna ske beträffande oriktiga uppgifter om fordonens totalvikt,eftersom totalvikten har betydelse för beskattningen. Medhänsyn till att lagstiftningsåtgärderna i huvudsak är av enkel beskaffenhetoch i övrigt har motsvarigheter i tidigare lagstiftning anser jag att någotyttrande frän lagrådet inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl antaga förslagen till 1. lag om ändring i vägtrafikskatlelagen(1973:601), 2. lag om ändring i lagen(1976:339) om saluvagnsskatt, 3. lag om ändring i lagen(1976:338) om vägtrafikskatt pä vissa fordon, som icke är registrerade i riket, 4. lag om ändring i skaltebroltslagen(1971:69). 1983/84:178 44