prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Ersättning för befordran avijänsteförsändelser i allmänhet betalas enligt 3 § tjänstebrevsförordningen(1979:33) och grundas dels pä statistiska beräkningar, dels pä exakta beräkningar.Principerna för beräkningarna bestäms efter överenskommelse mellan postverketoch . har beräknatersättningsbehovet /85 lill 532 milj. kr. Verket räknar inle mednågon volymökning. Någon hänsyn lill eventuella framtida portohöjningar harinle tagits. Med hänsyn till atttjänslebrevsrätten inle längre omfattar utbetalningskort, inbetalningskort ochpostanvisningar bedömer jag behovet av anslag för ersättning lill postverketför befordran av tjänsteförsändelser lill 513 milj. kr. Jag räknar liksompostverket inte med någon volymökning för tjänsteposten. Nägon hänsyn lilleventuella porlohöjningar har jag inte tagit i beräkningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning lillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /85 anvisaett förslagsanslag pä . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 133 Ersättning till postverket för tidningsdistribution 1982/83 Utgift 54000000 1983/84 Anslag 48000000 1984/85 Förslag 42000000 beslut år 1976om avgifterna i postverkets lidningsrörelse (prop. 1975/76:127, , rskr301) innebar att postverket för tidnings-distribution för /77anvisades ett anslag på 90 milj. kr. Underskottet i postverkets tidningsrörelseskall avvecklas genom en successiv höjning av tidningsavgifterna och i sambanddärmed en minskning av statsbidragen med lika delar under avvecklingsperioden.Efter 15 år - räknat fr. o. m. - skall avgifterna täckatidningsrörelsens särkostnader. För /85 föreslår postverket att42 milj. kr. anvisas till ersättning för tidningsdistributionen. Jag hemställer att regeringen föreslär atl till Ersättning tillpostverket för tidningsdistrihution för /85 anvisa ett anslagpå . 1983/84:100 Bilaga 8 134 uppgiftär alt tillgodose samhällets och enskildas behov av telekommunikationer.Verksamheten beräknas delta budgetår omsluta ca . I del följandelämnar jag förslag till en ny form för behandling av investeringar och övriga verksamhet i budgetpropositionen. Som bakgrund lill mina förslag inleder jag med att erinra om den allmänna utvecklingen påtelekommunikationsområdet och de frågeställningarsom utvecklingen ger upphov lill.Jag beskriver vidare de beslut omförändringar av arbetsförutsättningar som på senare är har fallalsav regering och riksdag. Därefter redovisar jag den treårsplan för verket som föreslås ersätta den traditionellaanslagsframställningen och ett förslagtill nytt system för finansiering avteleverkets verksamhet. I enlighet med vad jag aviserade i denekonomisk-politiska propositionen innebär förslagen en förstärkning avstatsbudgeten med ca 300 milj. kr. Avslutningsvis redogörjag för vissa särskilda frågor saml redovisar miltförslag lill medelstilldelning förförsvarsberedskapsätgärder. Teknikutvecklingen reser nya frågeställningar Till för något decennium sedan varintresset för telekommunikation nästan barainriktat pä möjligheterna att telefonera. Stora resurser sattes med god förräntning in i utbyggnaden ochautomaliseringen av telenätet. Televerketfick successivt ökade möjligheter att erbjuda abonnenterna lelefonuiruslningar ulan finansiellarestriktioner frän statsbudgeten. Det endakrav som uppställdes var all dessa investeringar skulle självfinansieras, dvs,direkt med intäkter frän verkels kunder. Förelag och enskilda kunde därigenom anskaffa abonnentväxlar ochtelefonapparater utan alt varaberoende av televerkels tillgäng på anslagsmedel. Detta har bidragit lillall har den högstatelefontåthelen i väriden. Telefoni är fortfarande den grundläggandetelekommunikationstjänsten men i takt medelektronikens utveckling och användning på det här området har nya tjänslervuxit fram. Det som utvecklas snabbast är kommunikation av data och text av olika slag och en mängd apparater försådan kommunikation kommer framrunt om i världen. Del är samma teknik, elektroniken, som används i apparaterna och i telenätens växlar.Del är också samma teknik somanvänds i datorer vilket medför alt del blir allt svårare att skilja mellan teleteknik och datateknik. Det medförockså att teleförvaltningarna, leleindustrin och dataföretagen kommerin på samma marknader men från olika håll. Många av de nya tjänsterna och apparaterna kan tillhandahållas både av teleförvaltningar och avprivata företag. 1983/84:100 Bilaga 8 135 Denya,användningarna av tele- och datateknik i hanteringen och överföringen avolika slags information har en snabbt växande betydelse för användarna, och däfrämst för företagen. fäster numera stor vikt vid all ha elleffektivt system för informationshantering både inom och utom företaget.Information har blivit en resurs vid sidan av råvaror, arbetskraftoch kapital. Den snabba utvecklingen av elektroniken och desstillämpningar på telekommunikationsområdet har också gjort att det politiska intressetför telekommunikationer harökat markant på senare är. Det är en mängd frågor,där telekommunikation har blivit nägot av en gemensam nämnare, som tasupp nationellt och internationellt i olika sammanhang. Det handlar bl. a. omfrågeställningar i samband med datakommunikation över nationsgränserna. Frågor som f. n. behandlasframför allt inom är den ekonomiskabetydelsen av den förelagsinterna datakommunikationen i multinationella förelagoch den framväxande internationella handeln med information via telenäten. Isammanhanget studeras också bl.a.vilka sårbarhetsaspekter som finnsnär t.ex. databehandlingen kan ske utomlands med hjälp av telekommunikation. Det finnsockså ett växande intresse frånflera länders sida att ta upp ytterligare telekommunikationsfrågor iOECD-diskussionerna. T. ex. frågor om hur televerksamheten i medlemsländernabör bedrivas , hur rollfördelningen mellan teleförvaltningar och den privata företagsamheten börutformas, vilka regler som bör gällaför användningen av telenäten osv. för alt kunna tillvarata den nya teknikensmöjligheter pä bästa sätt. annat exempeldär utvecklingen av tele- och datatekniken ger upphov tillett ökande politiskt intresse rör nya tillämpningar för massmedieändamål. Utvecklingen av satellit- ochkabellekniken ger exempelvis möjligheteratt sända TV-program pä nya sätt vid sidan av annan telekommunikation. Betydelsen av telekommunikationer ökar alltså i olikaavseenden. Förutom det jag nämnt, alltså betydelsen av nya tjänster för näringslivet och frågornakring datakommunikation över gränserna och de medie-och kulturpolitiskafrågeställningarna, vill jag också peka på det stora industripolitiskaintresse som knyts till vad som brukar kallas informa-' lionsteknologin, dvs. tele- och datatekniken iförening. Detta område förväntas bli ett av de mest expansiva under1980-talet. Dessutom har frågor ominformation och telekommunikation en central roll i den internationella diskussionen om obalansen mellan u- ochi-länder. Även omutvecklingen går olika snabbt i olika länder och trots att de nationellaförutsättningarna på olika sätt varierar kan man konstatera alt förhållandenapå teleområdet har kommit i blickpunkten i praktiskt taget alla industriländer.I enlighet med vad jag har anfört i det föregående knyts därvid intresset i allt större utsträckning till betydelsen och effekterna av nya användningar avtelekommunikation och formerna för hur verksamheten bedrivs. 1983/84:100 Bilaga 8 136 Riksdagsbeslut om ökad kundorientering I syfte att ökateleverkets ekonomiska handlingsfrihet föreslog delsinrättande av dotterföretaget för att finansiera vissaterminalanläggningar, dels inrättande av ett helägt holding-bolag uppgift att äga och förvalta televerkels aktier i befintliga och tillkommandedotterföretag. I en partimolion ijanuari 1980 (mot. 1979/80:1353) tog socialdemokraterna i uppfrågan om den fortsatta utvecklingen inom teleområdet. Där framhölls attteleverket behöver större ekonomisk handlingsfrihet för att kunna följa medi den teknologiska utvecklingen och konkurrera om kunderna med iförsta hand de stora multinationella företagen. I den socialdemokratiskamotionen slogs fast att det svenska innehar en internationelltätposition i fråga om att tillhandahälla billiga och kvalificeradetelekommunikationer lill hushåll, företag, myndigheter och organisationer och alt detär angelägel atl ges möjligheter atl försvara denna position vidden snabba utveckling som äger rum. Därför borde salsa pä nyatjänster och ges möjlighet alt finansiera sina investeringar pä ett sådant sätt att man kankonkurrera med andra företag. I motionenföreslogs därför bl.a. att skulle ges möjlighet att bilda som gerbättre förutsättningar för ett aktivt affärsmässigt handlande. (TU1979/80:14) delade i princip uppfattningen i den socialdemokratiska motionenmen ville avvakta förslagfrån regeringen. Utskottet fann del angeläget att verkets ekonomiska handlingsfrihet ochmöjligheter atl möta enskärpt konkurrens kunde ökas på ett sätt som skullekunna ske, t.ex. genom de föreslagnabolagsbildningarna eller i annan ordning. Därför ansåg utskottet attskäl talade för ett tillmötesgående av verkets och motionärernas önskemål. återkomregeringen till frågan och fattade då beslut (prop. 1980/81:66, , rskr 132) om vissaåtgärder på teleområdet i syfte att underlätta för att aktivi bidra tillinförandel av modern informationsteknologi i . En åtgärd var bildandetav som holdingbolagför bolagssektor. Därigenom skapades bättre förutsättningar för ett ökat samarbete med andraföretag på telekommunikations- ochinformationsteknikens område. fick också förbättrade möjligheteratt finansiera vissa abonnentutrustningar. För delta ändamål ställdes en särskild röriig kredit iriksgäldskonloret till televerkels förfogande. Verket kunde därmed erbjuda kundernalikartade betalningsvillkor som dess konkurrenter. Riksdagsbeslutet omfattadeockså andra åtgärder som syftade till alt lägga en god grund för en dynamiskutveckling på teleområdet underresten av 1980-talel. Sålunda godkändes t.ex. en preciserad avgränsning av monopolomräde och en nyhanlc-ringsordning för verkets provningsverksamhet. 1983/84:100 Bilaga 8 137 Genom beslutmarkerades viklen av en ökad kundorientering hos . Kundernas behovoch önskemål skall i högre grad än tidigare styra verksamhetens inriktning. Förverkels grundtjänster gäller därvid alt de tillhandahålls i hela landet lillenhetliga taxor och jämn servicenivå. Tjänsler och produkter förtelekommunikation kommer vidare att i ökande utsträckning tillhandahållas ikonkurrens med andra förelag vilket skärper kraven pä televerkelskonkurrensförmåga. har mot denna bakgrund inlett en omfattandeintern förändringsprocess för att kunna möta den nya situationen. Ettframgångsrikt televerk ger inte bara fördelar för kunderna ulan bör också kunnage verkets personal tryggare jobb och stimulerande arbetsuppgifter. harregering och riksdag beslutat om ytterligare åtgärder för all successivtanpassa den formella ramen för televerksamheten till de nya tekniska ochmarknadsmässiga förulsällhiiigarna. har utökats och givitsnya uppgifter med anledning av bildandet av . Televerketsmöjligheter att finansiera abonnenlulruslningar har utökats genom medgivandealt de konkurrensulsalta utrustningarna får finansieras via finansbolagetTelefinans AB (prop. 1982/83:101. , rskr 163). Regeringen har vidaredelegerat rätten att inrätta vissa högre tjänter, dvs. tjänster i lönegraderfrän F 19 upp lill F25. Dessa åtgärder har möjliggjort ensnabbare beslutsprocess i och bidragit lill att jämställa verket meddess konkurrenter i olika hänseenden. som televerkelsökade kundorientering och affärsmässighet har betonats pä senare är harfrågorna om slalsmakternas styrning och kontroll av verksamhetenuppmärksammals. Det har iförsta hand gällt frågor som rör verksamheten i verkels bolagsseklor. Låt migkort rekapitulera gällande ordning. I syfte atl styrelse skall utövaägarrollen för bolagsseklorn har regeringen gett verksstyrelsen i uppgift attutse styrelsen i . Regeringen utser en suppleant. avgörs också andra viktigare frågor som angår statens innehav avaktier i detta bolag. Sålunda underställs beslut i Teleinvest för godkännande om de avser t. ex. köp och försäljning av aktiereller bolagsbildningar. Vidare får bolagsordningen för inleändras ulan regeringens godkännande. En möjlighet lill insyn från riksrevisionsverkels sida har skapats genom ens.k. insynsklausul i bolagsordningen. Dessutom gäller sedan är 1981 attriksdagsledamöter har rätt alt närvara och ställa frågor vid bolagsstämman iTeleinvest AB liksom i andra aktiebolag av viss storiek som ägs direkt avstaten. Trots dessa insyns- och styrningsmöjligheler kanrent allmänt konstateras att , regeringens och allmänhetens insyneller inflytande i dessa statliga bolag är mindre än när verksamheten bedrivs imyndighets-eller verksform. Den kommitté (C 1983:04) som regeringentillkallade Prop.1983/84:100 Bilaga 8 138 med uppdrag all utreda frågan omledningen av de slatliga myndigheterna skall bl.a. se över insynsproblemalikeni samband med slatliga koncernbildningar där "moderbolaget" är enmyndighet. I del sammanhanget kan också komma att behandlas frågor omansvarsförhållanden m. m. som uppstår dä myndighetsfunktioner ochaffärsverksamhet utövas i samma koncern, vilket gäller bl. a. för . En ökad tonvikt på affärsmässighet ochförenkling av regler och rutiner måste dä förenas med kraven pä opartiskhet ochkvalitet i myndighetsutövningen. 4.1 Behov av nya styiformer Del är enligt min meningnaturligt och nödvändigt att också formerna för behandling avteleverkels verksamhet i samband med regeringens redovisning och förslag ibudgetpropositionen kan las upp lill omprövning mot bakgrund av vad jag haranfört i det föregående. Inledningsvis bör erinrasom omfattningen av den hittillsvarande prövningen av televerksamheten.Riksdagsbehandlingen har i princip avsett en prövning av förslag angåendebegränsade delar av investeringsprogram. Som framgått av detföregående har genom successiva beslut medgett atl del endast ärvissa av investeringarna som redovisas över statsbudgeten och prövas avslalsmakterna. Del är framför allt investeringar i telenätet och byggnadervilka inte kan sägas vara marknads-styrda fullt ul. För /84uppgår dessa investeringar till ca I 800 milj. kr. totalainvesteringar uppgår däremot till ca 4600 milj. kr. De investeringar pä 2800milj. som således inle redovisas över statsbudgeten avser investeringar ilokallinjenäl, terminaler hos kunderna saml bilar, maskiner etc. för verkelsegen driflverksamhet. De nämnda delarna beskrivs närmare här nedan. Investeringari lokallinjenäl beräknas uppgå lill ca . /84 ochsjälvfinansieras liksom tidigare är helt av verket. Investeringari terminaler hos kunderna beräknas uppgå lill ca . under1983/84. Olika finansieringskällor tillämpas därvid enligl följande: a) Vissa ejkonkurrensutsatta terminaler såsom abonnentväxlar, telexapparater och modemer.Investeringarna uppgår till ca . Förfinansieringen utnyttjar fr.o.m. /81 den särskildaröriiga krediten i riksgäldskonloret. b) Övriga ej konkurrensutsattaterminaler såsom olika slag av speciallele-fonapparaler m.m. Investeringarnaunder 1983/84 uppgår lill ca . Investeringarna självfinansierasliksom helt av . Slandardtelefonapparater som tidigareredovisades som investeringar och helt självfinansierades redovisas fr.o.m.1983/84 som driftkostnad. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 139 c) Som nämnts i del föregående får televerketutnyttja (dotterbolag lill televerkels holdingbolag ) för finansiering av konkurrensulsalta terminaler fr.o.m. budgetåret1983/84. Finansieringen tillgår på sä sätt atl säljer terminalernalill Telefinans varefter Telefinans hyr ut terminalerna till kunderna.Inves-teringsvärdel för de konkurrensulsalta terminalerna, som således ejredovisas som investering i , uppgår till ca . under1983/84. Investeringar i maskiner, inventarier etc. uppgår lill ca 0,3miljarder kr. Investeringarna finansieras fr.o.m. budgetaret1982/83 genom atl köper anläggningarna varefter anläggningarnahyrs ul lill verket eller säljs lill verket på avbetalning. Televerkelsinvesteringar finansieras således f. n. på ett flertal olika sätt. Prövningenav de investeringar som redovisas över statsbudgeten, förutom dem som avserförsvarsberedskap, har alltmer kommit atl koncentreras lillteleverkets möjligheter alt självfinansiera även dessa investeringar, dvs. atlde inle belastar statsbudgeten. Prövningen av investeringarnas absolutaomfattning har minskal. i betydelse då förslag som regelhar godtagits. En viktig utgångspunkt har därvid varit alt investeringar itelenätet i huvudsak är efterfrägestyrda. Bedömd efterfrågan på telefoner,växlar, modemer och andra utrustningar som tillhandahäller styrsåledes i slor utsträckning behovet av investeringar i telefonstationer,förbindelser och kopplingstekniska anläggningar. Nedskärningar i verkelsinvesteringsprogram skulle väsentligen drabba sådana investeringar. Lönsamheteni investeringarna är god och nedskärningar skulle ge inläktsbortfall ochförsämrade framkomstmöjligheler för tele- och datatrafiken. Som jag har anfört i detföregående är del numera andra frågor pä teleområdet som är av politisktintresse än den årliga volymen av en begränsad del av televerkelsinvesteringar. Styrningen av utvecklingen när del gäller telekommunikationernabör anpassas härtill. a. det skälet harunder en arbetsgrupp med företrädare för ,, finansdepartemenlet och riksrevisionsverketdiskuterat vissa frågor som rör finansieringen av investeringaroch formerna för statsmakternas styrning av verket. I den revideradefinansplanen (prop. 1982/83:150, s. 71) beskrevs syftet med dessa diskussionersom "atl undersöka förutsättningarna för att skapa finanseringsmöjligheterför som garanterar atl utbyggnaden av telenätet kan ske pä ett optimaltsätt utan all belasta statsbudgeten eller leda lill höjda teletaxor. Vissaförstärkningar av statsbudgeten bör också kunna uppnås i detta sammanhang.Samtidigt är det angeläget att åstadkomma bättre möjligheter än f.n förstatsmakterna atl fortlöpande påverka televerksamhetens utveckling". Prop.1983/84:100 Bilaga 8 140 4.2.1 Treårsplanen skall varaell styrinstrument Med utgångspunkt frän resultatet av de fortsalladiskussionerna har anslagsframställning givils en delvis nyutformning. Den nuvarande bindningen lill statsbudgeten av investeringar iteleanläggningar föreslås således upphöra och det gamla statskapitalet göras omtill ett amorteringsfritt lån. föreslår att verket fr. o.m. /85 finansierar sitt kapitalbehov via län pä den allmännakreditmarknaden. Vidare föresläs all verkets skuld på rörlig kredil iriksgäldskonloret avvecklas successivt /85 samt atl vissa fastigheteruppvärderas och uppvärderingen redovisas som nytt statskapital. harockså tagit upp en del frågor som rör verkets lokalförsörjning och dé regiersom gäller i sammanhanget. har i ställetför den traditionella anslagsframställningen lagt fram en treårsplan för tiden1984/85-1986/87 för televerkskoncernen. Strävan har enligl varitall den nya. rullande ireärsplanen skall ge statsmakterna ell bättre underlagän tidigare för den övergripande styrningen av televerkskoncernens verksamhet.I ett ireårsperspekliv belyses således prognostiserad efterfrågan på verketsprodukter och tjänster, planerade investeringsvolymer saml de finansiellakonsekvenserna vad gäller kapitalbehov, finansieringskällor, soliditet,räntabilitet, taxenivå och resullal. Vidare redovisas servicenivåer,produktivitetsutveckling samt strategin för den pågående moderniseringen ochutbyggnaden av telenätet. I det följande' återges vissa utdrag urIreärsplanen. 4.2.2 Utgångsläget är gott Pä lelefonomrädet harSverige och en ledande ställning. Tele-fonläthelen är högre än inågot annat land. Taxorna är enligt ett flertal europeiska studier lägre än inågot annat industriland för såväl hushåll som förelag. Televerkels uppgiftblir nu att, snabbt och effektivt modernisera telenätet, trots atl tillväxtennaturiigen är lägre än i länder som ännu har stora nybyggnadsbehov. 1983/84:100 Bilaga 8 141 - "3 C lyi ._ :0 01 >. O)OI C O "C o 1/1 . > n O S a (A O Z U. - J£ JC JS N l< f « I I S 5 « .8 2 o g )C U. 3 > (fl U) i *I fi u.i£ ca u) Prop.1983/84:100 Bilaga 8 142 Ledandeländer med avseende på telefontäthet(apparater/1000 invånare ) Schvi/eiz 748 -1-- 1- 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Källa: Yearbook of Statistics,1982 (ITU) Också vad gäller data ochlexikommunikaiion har och ell gott utgångsläge, särskiltjämfört med andra europeiska länder. har (1983) mer ändubbla antalet dataanslutningar per capita än t. ex. . Ännuviktigare är alt tillväxttakten är hög () vilket ger underlag inle bara för utbyggnad av särskildadatanät, ulan på också viktiga sammanlagringseffekler medAXE-ulbyggnad för telefoni och senare nationella bredbandsnäl med utnyttjandeav optiska fibrer och satelliter. Antalet dataanslutningar kommer 1987 alluppgå lill minst 130000 om den hittillsvarande lillväxliaklen består. Såväl närdel gäller datakommunikation via telefonnätet som via förhyrda ledningar tillhör lågprisländerna. annat viktigt ochexpansivt område är mobil telekommunikation där i nordiskt samarbetelyckats etablera ett landsiäckande automatiskt nät (NMT) snabbare än någotannat land. I det nordiska mobiltelefonsystemet (NMT) finns f. n. sammanlagtfler mobiltelefoner än i resten av Prop.1983/84:100 Bilaga 8 143 världens moderna mobiltelefonsystem. NMT har försvensk industri blivit basen för ettinternationellt genombrott pä mobillelefonomrädet. På mobiltelefonsidanförutses en kraftig expansion, /är saml stimulans lill nyutveckling. Utgångsläget förteleverket är således i en internationell jämförelse mycket gott, såväl förtelefoni som för nya expansiva områden (data, text, bild och mobilateletjänster) där internationellt sett tidigt lanserat nya tjänsleroch produkter som t.ex. landsiäckande mobilsökning (MBS) 1978, telefax ,landstäckande automatisk mobiltelefon (NMT) och DATEX 1981, datavision 1982ochieletex 1983. 4.2.3 Några mål för treårsperioden All verksamhet skall enligl bidralill alt utveckla koncernen lill ett marknadskänsligi kommunikationsföretag.Under perioden kommer många nya tjänster och produkter att eftertVägas, inle enbartav ett fåtal storkunder ulan av ett växande antal mindre och medelstora företagliksom av hushållen. Detta ställer stora krav, inte bara på teknisk kompetens,utan också pä flexibilitet och serviceanda vid anpassningen till olika kundgruppersskilda behov. En annan utmaning finns i att en stor del av marknadstillväxtenkommer att ligga på områden där arbetar i direkt konkurrens. Den ökande marknadsorienteringen berör allpersonal, inte enbart den direkta försäljningen. strävar efter attbli ett dynamiskt, effektivt serviceförelag. En omfattande internkampanj och utbildningsverksamhet pågår för atl informera och medvetandegöraall personal om betydelsen av alt se kunderna som de yttersta uppdragsgivarna.Kopplat till detta pågår översyn av regler och rutiner i riktning motförenkling och kundanpassning. Några huvudmål för perioden är: - Arbetsproduktivitetenhöjs och taxorna bibehålls på låg internationell nivå. Taxornahöjs i genomsnitt långsammare än allmänna inflationstakten. - Räntabilitetenskall vara tillräckligt hög för att den reala avkastningen på eget kapitalskall uppgå till och även i fortsättningen skall kunna hälla enläg skuldsältningsgrad. - Nätetutbyggs så alt framkomligheten i telefonnätet följer de fastställdaservicemälen. - Digitalaförbindelsemöjligheter (64 kbii/s höghastighelsförbindelser för datatrafik)skall /87 kunna erbjudas över hela landet, genom utnyttjande av detalltmer moderniserade telenätet och speciallösningar (kundanpassade lösningar). - Antaletdataförbindelser totalt ökas från 60000 lill minst 130000 med beredskap för altklara ytterligare efterfrågan. - Anlalelanknytningar i elekironiska ubonnentväxlar ökas från ca 450000 1983/84:100 Bilaga 8 144 till ca I 000000 med en slor del av ökningen påmindre växlar. Antalet anknytningar i digitala abonneniväxlar meddalakommunikationsmöj-ligheler ökar frän ca 250000 lill ca 500000.