prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Slatenspersonalbostadsdelegation (SPD) är rådgivande organ åt de myndigheter sombeslular om hyror för eller förvaltar tjänstebostäder för statstjänstemän ochandra tjänstemän, vilkas avlöningsförmåner fastställs under medverkan avregeringen eller myndighel som regeringen bestämmer, eller beslular om hyroroch förvallar andra bosläder som mol hyra upplåts av statlig myndighet. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Personal 6 6 6 913000 -464000 -471000 (därav lönekostn.) (757000) (-369000) (-3.50000) Lokalkostnader 92000 - 34 000 - 34000 1005000 -498000 -505000 Pris- och löneomräkningm.m. Enligt beslutskall personalbostadsdelegationen avvecklas med utgången av år 1984.Budgetförslaget avser av den anledningen endast första hälften av budgetåret1984/85. 1983/84:100 Bilaga 15 129 har beslutatall slalens personalbosladsdelegalion skall upphöra i och med utgången av år1984 (jfr prop. 1982/83:100 bil. 15, AU 16, rskr 198). Jag har dätför beräknalmedel endasl för första hälften av budgelårel 1984/85. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag alt regeringen föreslår atl lill Statenspersonalbostadsdelegation för /85 anvisa ett förslagsanslag av500000 kr. 1982/83 Utgift 20290311 1983/84 Anslag 20344000 1984/85 Förslag 21519000 () är cenlral förvaltningsmyndighet förarbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen och efler särskilt beslut avregeringen för frågor som rör statligt reglerade anställningar i övrigt, alll iden mån della inle ankommer på annan myndighel. SAMN fär inom sillverksamhelsomräde även bislå och dess myndigheler. SAMN har vidare lilluppgift all verka för alt arbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningenhandläggs på ett ändamålsenligt och planmässigt sätt. SAMN skall därvid följaförhållandena inom hela arbetsmarknaden. Chef för SAMN är engeneraldirektör. Inom SAMN finns en avdelning för ulveckling och drift, enenhet för jämställdhels- och personalbehovsfrågor saml en adminislraliv enhel. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostn.) (14007 000) (4- .595 000) (4- 719000) Pris- och löneomräkningm.m. SAMN har enliglhuvudförslaget redovisal besparingar på . 9 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 15 130 SAMN förordar elltilläggsallernaliv som innebär oförändrade re surser jämförl med pris- och löneomräknat anslag. ärpublikationen "SAMN informerar" avgiftsbelagd. Ett abonnemangssystem har visat sig medföra bl.a. svårigheler all sprida informalion och en resurskrävande inlem adminislralion. SAMN förordar alt publikationen i stället finansieras inom ramen för befintliga resurser. SAMN:s verksamhetpåverkas i hög grad av faktorer som t.ex. omfattningen och storleken av defortsatta besparingarna inom statsförvaltningen, anställningsmyndighelernasmöjligheter alt själva lösa sina övertalighels- och arbetshandikappfrågor ocheffeklerna av de ålaganden som har gjorts i det nya Irygghelsavlalel (TrA) (jfrprop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103). Från bådepersonalpolilisk och arbelsmarknadspolitisk synpunkt är det angelägel allnödvändiga omslällningar kan genomföras effeklivi. Del är därvid vikligl allSAMN kan biträda myndigheterna med kunskap och konstruktiva lösningar på de problemsom kan uppstå bl.a. i samband med omorganisationer eller inskränkningar. Motden bakgrunden har jag för näsla budgelår inte beräknal någon besparing enliglhuvudförslaget. SAMN genomför enmålmedveten intern ralionalisering. Under höslen 1983 har en omorganisationförbereiis för all bl.a. åsladkomma en mer rationell ärendehantering. SAMN och länsslyrelsernas organisalionsnämnd() har pä uppdrag av regeringen tillsammans utrett och lämnat förslag om hurvissa arbetsmarknadsfrågor inom den statliga sektorn kan handläggas på ett merändamålsenligt och planmässigt sätt genom en ökad samverkan på regional nivå.Jag anser mol bakgrund av förslagen alt länsslyrelserna vid behov bör kunnabiträda SAMN med slalislik och prognoser belräffande arbetsmarknadsläget irespektive län. Vidare bör länsstyrelserna kunna fungera som organisatoriskhemvist för sådana lokala samverkanskommiitéer som kan komma atl behövainrältas av SAMN enligl bestämmelserna i . skall SAMN lämna en rapport omarbelel med jämslälldhel i slalsförvallningen åren 1975-1985. Underinnevarande budgelår disponerar SAMN särskilda medel (I milj. för sådanakoslnader för jåmslälldhelsarbele som normall inle kan anses ingå imyndighelernas verksamhel och som de saknar medel för. Jag har beräknalmedelsbehovel för budgelårel 1984/85 lill oförändrai 1 milj. kr. Medlen börkunna las i anspråk också för all läcka de exlra koslnader som evenluelll kanuppkomma i samband med framställningen av rapporten. SAMN ger ut en publikation"SAMN informerar" som är avgiftsbelagd.Avgiftsfinansieringen har enligt SAMN medfört vissa svårigheter vad gäller bl.a. spridning av information lill myndighelerna. Jag anser atl det är viktigtatt de erfarenheter som SAMN får i sin Prop.1983/84:100 Bilaga 15 131 verksamhel kan spridas så effektivt som möjligl.Kostnaderna för publikationen bör rymmas inom ramen för SAMN:s resurser. Med hänvisning till vad jag nu har anfört ochlill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /85 anvisa ell förslagsanslag av . Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering 1982/83 Utgift 101824793 1983/84 Anslag 76000000 1984/85 Förslag 55000000 Anslaget får användastill koslnader för avlöningsförmåner och utbildning m.m. när en arbetstagaremed slallig anslällning - efler omplacering lill följd av ell arbetshandikappinte kan beredas en lämpliganställning inom gällande organisation och därför måste sjukpensioneras, ominte omskolning eller nägon annan form för arbetsvärd kommer till stånd.Anslaget kan även användas när en arbetstagare - efter omplacering - på grundav atl en statlig verksamhelomlokaliseras eller omorganiseras inle kan beredas en lämplig anslällning inomgällande organisafion, om inte omskolning eller andra särskilda åtgärder kommertill stånd. Vidare kan anslagetanvändas när en arbetstagare efter sjukpensionering får arbetsvärd genom althan försöksvis uppehåller en ny anställning inom gällande organisation. Anslaget fär användasendast övergångsvis lill dess all frågan om anslällning har lösis på ell merslutgiltigt säll. Därefter skall egna medel utnyttjas. Bestämmelser i ämnelålerfinns i förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligl regleradanställning m.m. och i omplaceringsförordningen (1974:1006, ändrad 1979:580). Härulöver lar anslaget ivissa fall användas lill kostnader i samband med omslällningsulbildning enligldel nya irygghelsavlalel (TrA) (j prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103). I fråga om anslällda hosmyndigheler inom försvarsdepartemeniels område bekoslas ulgifterna av medelsom anvisats under Ijärde huvudtiteln. Medelsbehovel förbudgelårel 1984/85 bör beräknas på basis av kosi-nadsutfallet för budgetåret1982/83. Detta innebär en minskning i förhållande till anvisade medel med 21milj. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 132 Föredragandensöverväganden Jag har beräknat medelsbehovet för /85 till 55milj. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Vissa trygghetsåtgärder för lärare 1983/84 Anslag 6000000 1984/85 Förslag 4000000 avtal om lönerför statstjänstemän m.fi. (1983) har parterna avräknat 4 milj. kr. årligenmed början för särskilda trygghetsåtgärder - utöver de åtgärder somföljer av trygghetsavtalet (TrA) för lärare som inte har kunnal omplaceraslill annan lärartjänst. Anslaget får användaslill koslnader för åtgärder som underlättar för uppsagda lärare att få nysysselsättning. Medlen skall i första hand användas för åtgärder som sälls inefter reservlärartidens utgång, men de kan också användas under pågåendeanställning. Anslaget disponeras avirygghetsnämnden. Den reservation som redovisas på anslaget skall stå lillparternas förfogande. (Jfr prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103). Med hänvisning till vadjag nu har anförl hemställer jag att regeringen föreslär atl till Vissatrygghetsåtgärder för lärare för budgelårel 1984/85 anvisa ettreservationsanslag av . Den centrala statliga personalutbildningen En förändring avstatsförvaltningens organisation och arbetsformer har inlells. Anpassningarsker till ändrade ekonomiska förhållanden och till den tekniska utvecklingen.Styrformerna och inflytandet för förtroendevalda och brukare ses över. Reglersom slyr verksamheten förenklas och servicen till allmänheten förbällras. Jaghar tidigare i min anmälan av förevarande huvudlilel utvecklat hur jag anseratl regeringen bör arbela mol dessa mål. Jag har då pekal på bl. a. attpersonalpolitiken bör utformas så ull den blir ett stöd vid förändringarna.Personalutbildningen är ett av de vikligasle personalpolitiska instrumenten idelta sammanhang. Kraven på en strängarehushållning av de slalliga utgifterna har medfört att nya uppgifter förmyndighelerna måsle kunna mötas med rationaliseringar och ompriorileringar iverksamhelen. Behovel av ny kunskap kan Prop.1983/84:100 Bilaga 15 133 ofta inle mötas genom nyrekryteringar. I stället måstepersonalen vidareutbildasför de nya uppgifterna. Neddragningar istatsförvaltningen släller skärpta krav på en offensiv personalpolitik. Ökadpersonalrörlighet är nödvändig om trygghetsåtgärderna skall bli effektiva.Utbildning är ett av medlen som kan underiätta omställningarna. Nuvarande styrning och finansiering Den centralapersonalutbildningen i slalsförvallningen har i huvudsak byggts upp underden senaste . Frän försöksverksamhet i lilen skala harverksamheten nu fält en betydande volym. skall framhållas all dencentrala personalutbildningen alltjämt är en lilen del av allpersonalutbildning i statsförvaltningen. Den övervägande delen kommer tillstånd inom myndighelerna och avser ofta myndighetsspecifika kunskaper. Organisationen ochstyrningen av den cenlrala personalutbildningen har vid fiera tillfällensetts över. På så sätt har formerna anpassats till nya krav och en ökad volym. Den senasle större reformengjordes (prop. 1978/79:133)varigenom och personalutbildning (SIPU) inrättades. SIPU övertoguppgifter från främsl den dåvarandeslalens personalutbildningsnämnd (PUN) och dåvarande slatenspersonalnämnd (SPN). Redan tidigare - - hade en förändring avstyrformerna för den cenlrala personalutbildningen genomförls (prop.1977/78:100, bil. 11, s. 58 0. Avgiftsfinansiering infördes då som princip för PUN:sverksamhet. Motivet var att personalutbildningsinsatser skulle ses som eninvestering för framtiden, jämställda med andra effektiviserings- ochrationaliseringsinsatser. Avgiftsfinansieringen skulle underiätta för myndighelerna att prioritera mellanolika utvecklings- och rationaliseringsinsatser och stimulera myndigheternaatt effektivisera sin utbildningsplanering. Personalutbildningens inriktning skulle därigenom styras av defaktiska behoven som dess organisation och omfattning bättre skulle komma atl anpassas till efterfrågan. Översyn av den anslagsfinansierade verksamheten En del av SIPU:sverksamhel finansieras med anslag över statsbudgeten. För att bl.a.få underiag för en närmare avgränsning mellan de anslagsfinansierade och deavgiftsfinansierade delarna uppdrog den dåvarande regeringen ifebruari 1982 ät statskontoret atl bl.a. klarlägga de ekonomiskaförutsättningarna för SIPU:s anslagsfinansierade verksamhel. Statskontoret harredovisat resultatet av uppdraget till regeringen . Statskontoret har i sin redovisning utgåttfrån den instruktion som f.n. gällerför SIPU och från de principer som låg till grund årsriksdagsbeslut om finansieringen. Enligt min mening har förutsätt- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 134 ningarna i vikliga avseenden ändrals sedanuppdragel lämnades. Ett ställningstagande till SIPU:s finansiering bör göras iett perspektiv där den centrala personalutbildningen tydligare än f.n. ses somett av regei-ingens instrument all effeklivera slalsförvallningen. Styrningen av den centrala personalutbildningeni framliden Avgiftsfinansieringen harmedfört en belydande effektivering av den centrala personalutbildningen.Produktionen har blivit mer ralionelloch utbudet har i belydande ulsträckning kommil all anpassas lill de enskildamyndigheternas (kundernas) specifika krav. Ulbiidning i form av generellakurser har ersalls eller komplellerals av myndighetsanpassad ulbiidning ochutbildningskonsultation. Avgiftsfinansieringeninnebär en delegering lill myndighelerna all beslula om personalutbildningensinriktning och omfattning. Myndighelerna kan frill välja ulbildningsarrangör.SIPU har i huvudsak ingen annan konkurrensfördel än sin egen kompetens.Sammanfattningsvis har avgiftsfinansieringen lett till effektivitetsfördelar ibåde producent- och konsu-mentledel. Samlidigi visar ulvecklingen all en för långtdriven tillämpning av marknadskrafterna inom den centrala personalutbildningenkan fä andra, negativa verkningar. Det gäller särskill utbildning i frågor somär av intresse för statsförvaltningen i dess helhet snarare än för enskildamyndigheler eller grupper av myndigheler. Del finns med andra ord silualionermed ell klart behov av cenlral, generell ulbiidning som inle direkl molsvarasav myndighelernas eflerfrågan. Det gäller främsl utbildningar som syftar lillall slödja förändringar av slalsförvallningen. har SIPU utvecklat ochgenomfört sådan ulbiidning somjag här avser pä uppdrag av regeringen, varvidengångsbelopp har anvisats under SIPU:s anslag för förvaltningskostnader ivarje särskill fall. Även vissa myndigheler (bl.a. slalens arbelsgivarverk ochslalens arbelsmarknadsnämnd) har gett SIPU liknande uppdrag. Jag bedömer all behovetav förändringsutbildning som avser slalsförvallningen i dess helhel kommer allöka. Den delegation till myndigheterna som ligger i avgiftsfinansieringenbehöver därför komplelleras med slyr-och finansieringsformer för deulbildningar och informalionsinsalser som regeringen anser vara angelägna. Deller sig naluriigl alt del främst blir SIPU som får regeringens uppdrag atlgenomföra insatserna. Men även andra arrangörer - inklusive regeringskansliel självt - bör kunna svara förgenomförandel. Särskilda medel bör därför disponeras för den utbildning somregeringen lar initialivel lill. Finansiering av SlPU:s ulvecklingsarbete Ulvecklingen av nyulbiidning vid SIPU finansieras på olika sätt. Till en del sker del inom ramenför avgiftsfinansieringen, dvs. 1983/84:100 Bilaga 15 135 derna behandlas som en inveslering som skall återbetalasmed intäkler i form av avgifter. En viss del av SIPU:s reguljäraförvaltningskostnadsanslag avser utgifter för ulvecklingsarbete. Dessutomanvisas SIPU, somjag har nämnt, ibland engångsbelopp för alt utvecklasärskild utbildning. Jag anser det moliveral alt anpassa finansieringen avSIPU:s utvecklingsarbete till vunna erfarenheler. Även i fortsättningen börSIPU inom ramen för denavgifisfinansierade verksamheten kunna investera i ulvecklingen av nyaprodukter. Därutöver behöver SIPU medel för att ulveckla produkler sominte är "lönsamma" i ell begränsat marknadsperspekliv. Del kan I.ex. gälla alt genom förstudier ta framunderlag för beslut av regeringen.Del ligger i sakens natur atl utvecklingsarbete av detta slag medför vissaföretagsekonomiska risker i en avgiftsfinansierad verksamhel. Insatser kan behöva göras i fler ämnen änsom kommer all genomföras. Ulvecklingsarbelel kan därför behöva ha störrebredd än det slutliga utbudet avkurser, konsulttjänster eller utbildningsmaterial. Den del av ulvecklingsarbelel som inle är ell direkt led iden avgifisfinansierade verksamhetenbör därför enligl min mening finansieras särskill. Vad jag nu har sagl innebär ell klarare samband mellanslyrning och finansiering av den cenlrala personalutbildningen. Jag förordar sålundaatl styrningen och finansieringen av den centrala personalutbildningen i princip behandlas i tre delar. För det första. SIPU bör även i fortsättningen ges enexpertroll i frågor om personalutbildning i statsförvaltningen. Hit hör bl.a.atl som fackmyndighet bevakapersonalutbildningsbehovet, vara remissinstans och delta i utredningar. Dennaverksamhel slyrs av SIPU:s instruktion och bör finansieras med ellanslag för förvaliningskoslnader. För del andra.SIPU:s avgiftsfinansierade verksamhel bör fortsätta enligt nu gällanderikllinjer. Den bör styras av myndighelernas efterfrågan och liksom finansieras med avgifter. För det tredje. Utvecklingskostnader som inte är elldirekt led i den avgifisfinansierade verksamhelen och kostnader för alt genomföra utbildningsinsatser,informalionsdagar m.m. som beslutas av regeringen bör finansieras från ell nytt anslag.Verksamhelen under detta anslag bör styrasgenom särskilda uppdrag eller andra beslut av regeringen. Uppdragstagaren - som i fiertalet fall bör kunna varaSIPU - bör redovisa användningen av medlen till regeringen. När SIPU inrättades inordnades dåvarandeSPN:s åtta regionkontor i den nyamyndigheten. Deras verksamhel sammanföll delvis med SIPU:s, medan andra delar av verksamhlen närmast kom atthänföras lill verksamhetsområdet för statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN)och Statshälsan som båda kom till vid omorganisationen av den cenlrala slatligaarbetsgivarfunktionen är 1979 (prop. 1977/78:157 och prop. 1978/79:133). 1983/84:100 Bilaga 15 136 Regionkontorensverksamhet har trots löpande rationaliseringar lell lill underskoll.Dessa har läckls med medel frän SIPU:s anslag för förvaltningskostnader (prop. 1982/83:100, bil. 15,s. /83 belastaderegionkonloren anslaget på delta sätt med 1,2 milj.kr. Regeringen uppdrogden lill SIPU och länsslyrelsernas organisalionsnämnd all lillsammansulreda och lämna förslag om hur medelsåtgängenför den slatliga personalutbildningen skall kunna minskas och hur denna utbildning i övrigt skall kunnaeffektiviseras genom ökad regionalisering.Utgångspunkten var bl.a. att pröva förutsättningarna för en närmare adminislraliv anknylning tilllänsslyrelserna. Utredningsförsla-gel pekar pä vinster som kan uppståom vissa utbildningar förläggs närmareden berörda verksamhelen. Detta underlätlas enligt förslaget om detfinns en regionalt baserad samordningsfunktion. Frågan om endecentralisering av den cenlrala personalutbildningen rymmer enligl minmening två delfrågor. Den ena gäller hur produktionen och genomförandel avSIPU:s ulbiidning m.m. bäst skall organiseras. Den andra gäller i vad månvinster kan göras om brukarna av personalutbildningen - alltså de myndigheter somköper tjänsler och maierial från SIPU och andra arrangörer - kaneffektivera sin personalutbildning genom bällre samordning. I den första fråganvill jag anföra följande. Med hänsyn till bl.a. all huvuddelen av SIPU:s verksamhel finansieras medavgifter och all SIPU i denna verksamhet är utsatt för konkurrens fränandra utbildningsanordnare bör SIPU gesstor frihet all själv ulforma sinorganisation. gäller såväl den verksamhel som bedrivs i Stockholmsområdetsom den i landet i övrigt. Mitt förslag i denna del innebär alltså att SIPUinle längre skall vara bundet att haen organisation med fasta regionkonlor. Det ankommer på regeringen all närmare besluta om . I den andra frågan kan jag konstalera atlvissa erfarenheter nu har vunnits av enlänsvis samordning av vissa myndigheters personalutbildning. De visar all länsslyrelsen kan fylla en viklig uppgift genom all samordnautbildningsbehoven hos regionala ochlokala statliga organ. Genom att fiera mindre myndigheler kan samverka i sin utbildningsplanering ökar möjligheterna atlförlägga personalutbildningen nära verksamhelsorlen. Samordningen kan skemellan myndigheler eller delar av myndigheler på samma ort snarare än inomen och samma myndighel medverksamhel spridd över hela landel. För all fäytterligare erfarenheler av möjligheler att samordna brukarna avpersonalutbildning kommer jag atl ta inilialiv till praktiskaförsök vid någon eller några länsstyrelser. Jag räknar med atl även S1PU:s erfarenheter av regional verksamhel kantas tillvara i dessa sammanhang. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 137 Ledningsulveckling och chefsutbildning istatsförvaltningen Sedan ett anlal år pågåri statsförvaltningen en omfattande satsning på utbildning av chefer. Bakgrundenär bl.a. de slora krav som slälls pä verksledningar och andra chefer, särskilteffektivisering av verksamhelen. Civildepartemenlet bedriver utbildning av högre chefer (prop. 1981/82:100.bil. 3, p. Denna utbildning innehåller kurser för verkschefer ochställföreträdande verkschefer samt myndighclsiniern utbildning påbyråchefsnivä och uppåt. Enligl den ulbildningsplan som lidigare lagil slällningtill skall utbildningen omfatta ca 2500 av statsförvaltningens högre chefer. Enligt de ursprungliga planernaskall ulbildningen genomföras . Ulbildningen har ulvärderals. Utvärderingenvisar bl.a. att effeklerna och de korlsikliga resullalen är goda. Ätgärder hargenomförts eller pågår vid flertalet myndigheler som engagerats i ulbildningen.För fortsatt verksamhetsutveckling efterlyser verksledningarna en fortlöpandeoch bättre dialog med regeringen beträffande målprecisering,verksamhetsprioritering samt fördelning av ansvar och befogenheter. Utvärderingen visar enligl min mening altchefsutbildningen bör slulföras enligl det gjorda åtagandet. Med hänsyn lillalt genomförandel måste anpassas till den tidpunkl som är läglig för resp. myndigheler bör delar avgenomförandel utsträckas utöver den ursprungliga planerade treårsperioden.Delta innebär att verksledningsulbildningen (inkl. den däri ingåendemyndighetsinterna ulbildningen) avsluias försl under budgelårel 1985/86.Koslnaderna kommer dock all rymmas inom de ramar som ursprungligen las fasl. För all vidareulveckla statsförvaltningensfunktion och effektivitet bör departementen ta initiativ lill olika aktivitetersom rikiar sig lill den högsta ledningen inom myndigheterna. Del är enligl minmening angelägel all möjligheierna till erfarenhetsutbyte tas tillvara både mellan regeringen ochverksledningarna och verksledningarna sinsemellan. Information och förnyelseav kunskap, diskussioner om målinriktning m.m. bör erbjudas i olika former. Jaganser det naturligt alt regeringens ledamöter medverkar. Delta är ett av flerasätt atl tillmötesgå de önskemål om en närmare dialog mellan verksledningar ochregeringen, som jag redovisade. Civildeparlemenlel ulvecklar former försådana insalser och verkar sammanhållande inom regeringskansliel på deltaområde. SIPU har på regeringens uppdrag utvecklat ettprogram för chefsutbildning som riktar sig lill chefer under byråchefsnivån(prop. 1981/82:100, bil. Bl.a. härigenom har SIPU fält nya förulsällningarall genomföra ulbildningar för chefer pä alla nivåer. Inilialiv lill sådan ulbiidning bör i framliden kunna las sävälav SIPU självi som av olika uppdragsgivare, däribland regeringen. SIPU börockså i många fall kunna svara för det praktiska genomförandet av dekonferenser och seminarier som anordnas av . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 138 Jag har förordai all ellnytt anslag skall föras upp på statsbudgeten för bl.a. sådan personalutbildningm.m. som beslulas av regeringen. Jag finner del naluriigl all koslnaderna fördenna chefsutbildning skall belasta det nya anslaget. Jag ålerkommer härlill i det följande. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslår alt godkänna deriktlinjer för slyrning, organisation och finansiering av den cenlrala statligapersonalutbildningen som jag har förordat. Personaladministration och personalutbildning: Förvaltningskostnader 1982/83 Ulgift 14778469 1983/84 Anslag 14964000 1984/85 Förslag 8837000 ochpersonalutbildning (SIPU) är central servicemyndighet för de slalligamyndigheter som lyder under regeringen i frågor om personaladministrativkonsultation och personalutbildning. Inom sill verksamhetsområde får SIPU motavgift bistå även och dess myndigheter och andra offenlliga organ. SIPU leds av en styrelse. Chef för SIPU är engeneraldirektör. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostn.) (4- 171000) (-2000000) Pris- och löneomräkningarm.m. De besparingar som SIPUredovisat enligt det obligatoriska huvudförslaget belöper sig till . 1983/84:100 Bilaga 15 139