prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:107 Regeringens proposition Regeringen förelägger vad som upptagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de ålgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemslällan. En framgångsrik forsknings- och utvecklingsverksamhel ären förutsättning för atl på skall kunna återvinna sinekonomiska styrka, slå vakt om sitt nationella oberoende och få möjligheterlill fortsalt reformverksamhet och kulturell ulveckling. I propositionen läggsen rad förslag om insatser för atl slärka den svenska forskningen. I propositionens inledande avsnitt redovisas forskningspolitikenshuvudfrågor och vissa övergripande prioriteringar. En central forskningspolitisk uppgift är att stärka dengrundläggande forskning som finansieras via anslag till högskola ochgrundforskningsråd. Också den långsiktiga riklade kunskapsuppbyggnaden inomolika samhällsseklorer bör ges ökad tyngd. Den vetenskapliga kvaliteten iforskningen måste hävdas med ökad kraft. Att främja rekryteringen av unga forskare är en avgörandeförutsättning för en framgångsrik forskningsverksamhet, liksom atl höjaforskningens effektivitet genom förbätlringar av forskarnas arbetsvillkor. Av grundläggande betydelse är vidare all ulveckla formernaför samverkan mellan näringslivet och den statliga forskningen samt attfortsatt stimulera del inlernalionella forskarutbytet. De långsiktiga områdesprioriieringar som angavs i 1982 årsforskningspolitiska proposition föreslås forlfarande i huvudsak gälla.Särskild uppmärksamhet riktas mot forskning och ulveckling inom fyra områden,nämligen miljövårdsinriktad forskning saml informationsteknologi, materialteknikoch bioteknik. Inom verksamhetsområde redovisasolika åtgär-1 1983/84. Prop.1983/84:107 2 der för alt intensifiera sådan forskningsverksamhet somhar särskild utrikes- och säkerhetspolitisk relevans. Särskilda medel anslåsför forskningssamarbete med de Europeiska gemenskaperna (EG). Försvar.\jörskningen innehåller många delar som ärgemensamma med forskningen i samhället i övrigt. 1 flera fall finns inom försvarsforskningenunik kompetens. I propositionen fiamhålls vikten av att samhällets lolalaforskningsresurser samordnas i ökad ulslriickning. Ett samlat förslag till denflygtekniska forskningens inriktning liiggs fram. Förslagel innebär bl.a. altden civila andelen ökas genom ett flerårigt ramprogram för civil flygtekniskforskning. Forskningsinsatserna rörande de sociala konkvenscrna avulvecklingen inom arbetslivet samt forskningen inom socialförsäkringsområdetbetonas, liksom forskning inom socialt behandlingsarbete, miljömedicin ochprimärvård. Bristen på kompetenta forskare liksom på handledare inom socialforskningssektornär stor. I propositionen föreslås därför forlsalla åtgärder för all rekryteraforskare lill området och bygga upp kompelens som grund för en tillämpadforsknings- och utvecklingsverksamhet. På kommunikationsområdet sammanförsiransportforskningsddega-tionenoch kolleklivtrafikberedningen till en nymyndighet, transportfoisk-ningsberedningen. Den nya myndigheiens uppgift bliratt stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom transporiområdel och altsamordna transporlforskningen. Den längsikliga kunskapsuppbyggande forskningeninom området förstärks. Anslagen till forskning och forskarutbildning inomutbildningsdepartementets område föresläs öka med sammanlagl 110 milj. kr.ulöver kompensation för löne- och prisökningar. Merparten av ökningarna gällerleknik, naturvetenskap och medicin, men även humaniora och samhällsvetenskapföreslås få ökade resurser. Forskningsrådens anslag ökar med 28 milj. kr.Fakulteternas s. k. basresurserökar med 26 milj. kr., varav minst 75 procentskall användas lill nya ijänsler som doceni och forskarassistent. begränsatantal nya professurer inrättas. För dyrbar vetenskaplig utrustning föreslås enökning med 10 milj. kr. Särskilda medel anvisas för forskning inommikroelektronik, bioteknik och toxikologi. Medel föreslås för femforskartjänster inom jämsiiilldhetsforskning. Forsknings- och ulvecklingsverksamhelen vid mindrehögskoleenheter fär ett särskill stöd. Förbättringar föreslås inomstudiefinansieringen i forskarutbildningen och åldersgränsen förutbildningsbidrag för doktorander avskaffas. Det inlernalionella forskarutbytet förstärks genom olikaätgärder. Förslag läggs också fram om hur kullurseklornsforskningsbehov kan fillgodoses. I fråga om de areella näringarna föreslås i proposifionenall forskningen koncenlreras kring frågor rörande de grundläggande sambandenmellan olika processer i de biologiska systemen. Prop.1983/84:107 3 all möjliggöra en fördjupning inom bl. a. markekologi,mikrobiologi, genetik och immunologi. Som ett led i satsningen på denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden föreslås medel för ijänsler som doceni ochforskarassislenl och för doklorandljänsler. För attmöjliggöra tillämpning av genteknik på främst växter sker omfattandesatsningar pä kunskapsuppbyggande forskning inom ämnesområdet bioleknik. I fråga ommiljövården betonas behovet av atl forskningen bedrivs med utgångspunkt i enhelhetssyn. Förstärkta insatser förutses bl.a. när del gäller forskning rörandeförsurningens effekter saml övergödning av sötvatten och marin miljö. Inom verksamhetsområdebehandlas frågor som rör forskning om arbetsmarknadspolitik, arbetsliv ocharbetsmiljö, invandring saml jämställdhet. Inom byggnadsjörskningen läggs större vikl vid denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Forskning om byggseklorn i samhällsekonomin,ombyggnad och underhåll av byggnader och frågor om decentralisering ochdemokrati priorileras. Forsknings- och utvecklingsinsatsernas belydelse för denindustriella tdlväxlen och förnyelsen betonas. Ett nytt treårigt programföreslås för det stöd som styrelsen för leknisk ulveckling (STU) lämnar tillteknisk forskning och utveckling under budgetåren 1984/85-1986/87. Nyaslödformer föreslås,, liksom inrällandel av en leknisk forskningsrådsfunkiioninom ramen för STU:s kunskapsulvecklingsprogram. I propositionen läggs vidare fram ett förslag lill nytttreårigt program för energiforskningen omfattande 1 220 milj. kr. Del gällerinsalser för forskning och utvecklingsarbete om energianvändning i bebyggelse,transporter och samfärdsel samt för energitillförsel. Ökad vikl läggs vidinsatser pä långsiktig och grundläggande forskning inom energisektorn. När del gäller forskning om den offentHga sektornredovisas att en delegation inrättas och knyts till meduppgift all vara främsl ett organ för informationsutbyte mellan de aktivaforskarna och företrädare för den statliga och kommunala sektorn.Forskarutbildningens meritvärde föreslås höjas vid tillsättning av statligtreglerade tjänsler. 1983/84:107 4 I. , ordförande och siatsräden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , , , , , ,, , , , , , ,, Denstalstinansiella situationen i är ansträngd. Regeringens budgelförslagför 1984/85 präglas därför av slramhei. Mänga områden av den statligaverksamhelen fär vidkännas nedskärningar. Hårda krav på ralionaliseringargäller för hela förvaltningen. Samtidigtär det en central del av regeringens polilik atl främja invesleringar inomområden som ökar produklivilelen och stimulerar den ekonomiska lillväxlen. energisekiorn, transportverksamhelen och byggandet. Det gällerockså forskning och teknisk ulveckling. Enframgångsrik forsknings- och utvecklingsverksamhet är en förulsälining för atlSverige på längre sikl skall kunna återvinna sin ekonomiska styrka, slå vakt omsill nationella oberoende och få möjligheler lill forlsall reformverksamhet ochkulturell utveckling. Forskningoch ny teknik har lagl grunden för vårl lands ulveckling från ett fattigtagrarsamhälle lill en modern välfärds- och industrination. Tekniska genombrotthar stärkt industrins konkurrensförmåga och därmed spelat en viktig roll förden ekonomiska tillväxten. Därigenom har resurser skapats för det socialareformarbetet, som i sin lur i hög grad byggt pä forskning och ny kunskap inomsamhällslivets alla områden. Nya rön inom den medicinska forskningen harkontinuerligt och genomgripande förändrat vårl sjukvårdssystem. I ell samspeloch en växelverkan mellan lek- Prop.1983/84: 107 5 niska framsteg och socialt reformarbete har det svenskavälfärdssamhället vuxit fram. framslår behovel av ylleriigare kunskap för allförstärka resursbasen och angripa samhällsproblemen med särskild skärpa. En långsiktig förstärkning av industriella ochtekniska kunskapsbas är nödviindig för all slå vakt om och ulveckla induslrinsinternationella konkurrenskraft. En djupgående omstrukturering av det svenskanäringslivel har inlells. Många faktorer pekar på att vi under de närmasle tioåren kommer alt lägga grunden lill en kvalitativt ny industriell ulveckling.Detta sker såväl genom förnyelse inom våra basnäringar och traditionellaindustrigrenar som genom framväxten av nya. Ny produktionsteknik, nya produkter och styrsystem kommerfram som resultat av landvinningar inom bioteknik och mikroelektronik. Nyamaterial med revolutionerande egenskaper, t.ex. keramer. fiberkompositer ochplaster, tränger in på allt fler områden. Mikroelektronikens möjligheter harännu bara utnyttjats i liten skala. Ändå har , i förhållandelill industrins omfallning. fler numeriskt styrda maskiner och robotar än någotannat land. På informtilionsteknologins område har basen breddals väsenlliglunder senare år både industriellt och forskningsmässigt. Inom det biolekniska området, där inlressel mer och merknyts till hybrid-DNA-lekniken. har forskningen redan en ansenlig omfattning.Det industriella utnyttjandet har börjat inom läkemedelsindustrin och, om ocksåi betydligt mindre utsträckning, inom kemisk industri i övrigl. Bioteknikensbetydelse för industrins utveckling på flera områden är oomtvistlig. Inomenergiområdet krävs en omfattande utveckling av ny leknik för att möjliggöra ensuccessiv övergång till energisystem som i huvudsak baseras på effektivenergianvändning och varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor medminsta möjliga miljöpåverkan. För framtiden krävs såväl fortsatta kraftiga satsningar påteknisk utveckling och forskning inom induslrin som en bred och kvalilativlhögtstående forskning vid våra universitet och högskolor och andra offentligtfinansierade organ. Förutom teknisk forskning behövs grundläggande forskninginom naturvetenskaperna och inte minst biovetenskaperna. Den snabba lekniska utvecklingen inom t.ex.elektronikomrädet griper in i samhällets alla områden och för med sig storaeffekier för enskilda människors dagliga liv. Politiska beslutsfattare ställsinför många och svåra beslut där själva hastigheten i den nya teknikensutveckling och tillämpning i sig ulgör ell problem. Det är en cenlral uppgiftför forskare frän skilda discipliner all i samverkan belysa de möjligaeffekterna socialt, kulturellt, ekologiskt osv. av olika länkbaraulvecklingslinjer. Inom det svenska samhällel upplever vi problem inomskilda områden. De regionala klyftorna kvarslår forlfarande i hög grad.Arbetslösheten innebär inte bara ett slöseri med mänskliga resurserulan Prop.1983/84: 107 6 har också negativa sociala konsekvenser. Utslagning,alkoholmissbruk och bruk av andra beroendeframkallande medel är allvarligaproblem. Vårt ekologiska system utsätts för alll mer omfallande slörningar. Vibehöver bällre kunskap om människors levnadsförhållanden och om möjligheternaatt påverka dessa med ålgärder inom arbelslivet, del sociala Irygghelssy-stemeloch hälso- och sjukvården. För att tillgodose detta kunskapsbehov krävs en bredoch kvalitativt högtstående forskning inom såväl samhällsvetenskap, medicinoch humaniora som naturvetenskap. Den kunskap som las fram om människan, hennes livsvillkoroch behov bör utnyttjas aktivt för atl länka teknikutvecklingen in i församhället och människorna rätta banor. Den humanistiska forskningen har ett egenvärde i elldemokratiskt samhälle. Den förbättrar våra förutsättningar atl förslå ochsamverka med andra kulturer och länder. Kulturlivets vitalitet stöds avforskning och utveckling på en lång rad områden. Både skapande och upplevelseinom konst, musik och litteratur kan hämta kraft och inspiration i humanistiskforskning. Behovet av forskning har alltså en direkl koppling till deproblem vi upplever. Insatserna måste ske i samspel med och avvägas molandra investeringar inom respektive område. Men forskningen har en vikliguppgift också i atl förbereda oss för de problem vi inte kan förutse, atlbygga upp en kunskapsbas inför framliden. Därmed får forskningen en vidiire och djupare innebörd. Forskning handlar ytterst om människors behov av attorientera sig och rum, om atl göra verkligheten tydlig och tolkningsbar,om atl förslå de skeenden som lett fram till dagens värld och om möjlighelerall välja vägar in . Människor har alltid gjort sig föreställningarom världsalltets tillblivelse och om sin plats i universum, om det egna ochandra samhällens historia, om legitima meloder atl styra och härska och omnaturens och de materiella tingens väsen. Föreställningar och insikler haröverförts från generation lill generation. De binder människor samman somindivider och samhällsmedlemmar. Vår insikt om dagens värld har vi ärvt. Vi har enskyldighel att förvalla delta arv och ytterligare vidga synfältet. 1 dettaperspektiv är forskning en kulturell förpliklelse och ett förhållningssätt ikamp mot vidskepelse och kunskapsförakt. Dessa skäl för all forska kan inle skiljas från de mernyttoorienterade. Vår strävan efler sammanhang och begriplighel är ocksåmotiverad av en önskan att lösa problem och atl kunna styra och påverkautvecklingen. På ett mer konkret plan beror framtid som kulturnationoch välfärdssamhälle på hur klokt vi kan förvalta och använda forskningensframsteg. Ett viktigt resultat av en allmän satsning på forskning ärall vi får vetenskapligt kunniga människor som är tränade både att kritisktgranska nya idéer och alt lösa problem, skapa och förnya. Att det finns många 1983/84:107 7 människor med denna kompetens är vitalt för vårsamhällsdebatt och kultur. De bidrar också till ;ill öppna vårt samhiille motomväriden och förmedla kunskap om vår egen ulveckling samt till atl göra andraländers vetenskapliga framsteg tillgiingliga för oss. Att sprida informalion om forskningen och dess resullal ären angelägen uppgift i ett demokratiskt samhälle, såviil för all tillgodosebehov av kunskap för atl kunna lösa egna problem och delta i den demokratiskabeslutsprocessen som f(>r att främja intresse för forskning, inle minslbland barn och ungdomar. Forskning och ulveckling åtnjuter ett starkt slödfrån breda kretsar i vårt land. Del har kommit lill ullryck i de politiskapartiernas piogramut-talanden och i de stora intrcsseorganisalionernas ochfolkrörelsernas program. Alla de tre stora fackliga huvudorganisationerna harpå senare år lagt fram egna program för forskning och utveckling. Förväntningarna på forskningen är således slora.Forskningen löser dock inle i sig samhällets problem. Det måste ske i en dialogmellan olika samhällsintressen. Men denna förutsätter en forskning av lillriickligbredd och djup som ger kriliskl prövad kunskap och vidgar vår handlingsfrihet.Forskningen iir en gemensam, nalionell resurs i våra slrävanden att bevaraSverige som en materiellt och kiilttirelll rik och öppen demokrati. Däri ligger en stor förväntan på och utmaning lill svenskaforskare. En omfattande begreppsapparat har utvecklats för alt påett nyanserat sätt beskriva olika typer av forsknings- ochutvecklingsverksamhel. Utgångspunkten har varit dels forskningsprojektens karakiäroch syfte, dels vem som har ansvaret för forskningsverksamheten. Den gängse indelningen utifrån forskningsprojektenskaraktär formulerades inom ochutveckling () och skiljer mellan grundforskning, tillämpadforskning och utvecklingsarbete. Med grundforskning avses ett systematiskt och metodisktsökande efler ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikle.Grundforskning syftar till all ge ett bidrag lill den vetenskapliga kunskapsmassaninom ett visst område. Med tillämpad forskning avses sådanl sökande med enbestämd tillämpning i sikte. Med utvecklingsarbete avses eit idérikt och systematisktutnyttjande av vetenskaplig och annan kunskap för all åsladkomma nya produkler,nya processer, nya syslem eller väsentliga förbätlringar av nu existerandesådana. Denna indelning utnyttjas i den internationellaforsknings- och utveck- Prop.1983/84:107 8 lingsslatisliken, som framför alll beskriver de tekniskaoch nalurvelenskapliga områdena. Ett begrepp som tillkommit är långsikligkimskapsupp-bvggnad som syftar till uppbyggnad av kompetens på nya områden motiveradeutifrån sektoriella och motsvarande ändamål. Man har då inle gjort en striktuppdelning mellan grundläggande och tillämpade inslag i forskningsverksamheten. När det gäller att beskriva ansvarsförhållanden inomforskningen har begreppet scklorsforskning kommit att användas för atl beskrivasådan forskning som motiveras utifrån en viss samhällssektors eller beställaresbehov av kunskap för atl främja vissa ändamål och som finansieras av sekiorneller beställaren. En indelning utifrån ansvarsaspekten, som ulgår frånforskarnas situation, kan göras i forskning på eget programansvar, därforskarna ges hela ansvaret för hur problemen slälls och uppgifterna löses ochredovisas, saml uppdrag.sforskning, dåren externbeställare har avgörandeinflytande på valet av problemområde. Forskning på egel programansvar innesluter både den överhögskole-budgelen och forskningsråden finansierade forskningen och densekloriellt och industriellt motiverade forskning som syftar lill långsikligkunskapsuppbyggnad inom ell vissl område. 3 Den statliga forskningspolitiken Satsningarna på forskning och ulveckling (FoU) i Sverigeuppskattas tili sammanlagt ca . De statligaanslagen, inkl. slöd lill induslriell FoU, beräknas uppgå lill drygt hälften,ca . Härtill kommer den näringslivsfinansieradeFoU-verksamhe-ten som främsl avser utveckling. Det betyder all de svenskaFoU-salsning-arna nu kan beräknas uppgå lill ca 2,5 procenl avbruttonationalprodukten (BNP) totalt. Endast ett fåtal industriländer avsättermer lill FoU i förhållande lill BNP. Betydande nysatsningar har dock beslutatsi flera av de ledande industriländerna; De FoU-insalser som ulförs inom induslrin har efler enviss stagnation på 1970-lalel börjal öka avsevärt. lill ökadeanlalel utförda personår med 6 procenl. Moisvarande ökning mellan åren 1981 och1983 uppskallas till 8 procenl. Läkemedelsindustrin är den bransch som satsarmest på FoU i förhällande lill förädlingsvärdet. Forskningsinsatserna är sloraockså inom transportsektorn, elektroindiislrin och maskinindustrin. Den statliga FoU-verksamheten finansieras via anslagdirekl till högskolan, via anslag till de forskningsråd som fördelar medelfrämst efter inom- 1983/84:107 9 vetenskapliga kriterier saml via anslag lillseklorsansvariga myndigheler som även de i stor utsträckning förlägger sinforskning lill högskolan. Den nuvarande svenska organisationen för forskning ochutveckling har växt fram under . Forskningsrådeninrättades huvudsakligen som ett komplementlill den fasta universitetsorganisationen. Under femtio- och sexliotalengenomgick universitetsorganisationen en omfattande expansion. Ocksåforskningsrådens resurser ökades avsevärt. inleddes en ulbyggnad avforskningsorganisationen i övrigt. Delvis med modell från forskningsråden inrättadesunder sextio- och sjuttiotalen flera organ för finansiering av forskning inomolika samhällsområden. Några exempel är slyrelsen för leknisk ulveckling (STU),statens råd för byggnadsforskning, arbelarskyddsfonden, delegationen försocial forskning och , som är en stiftelse underriksdagen. Parallellt härmed tillkom nya forskningsinstitut. Vidare byggdesforskningsorganisationen ul genom alt en rad cenlrala myndigheler ficksärskilda resurser för forskning inom sina områden, t.ex. ,arbetarskyddsstyrelsen och livsmedelsverket. Ulvecklingen och framåt har alltsåinneburit dels all de s.k. rörliga resurserna för finansiering av forskninggenom forskningsråden och motsvarande organ ökal. dels all fasta resurser medanknytning lill behov inom olika myndigheters områden byggls ut. De direktaanslagen till högskolan har emellertid realt sett stagnerat.Grundforskningsrädens anslag har heller inle realt sett ökat nämnvärt under1970-talel. Merparten av den statliga forskningsverksamheten ulförsinom högskolan. I förhållande lill många andra länder har relalivi fåfrislående forskningsinslilul. 3.2 Statens roll i forskningspolitiken En avgörande fråga när skall beslula omrikllinjer för de kommande årens forskningspolitik är på vilket sätt statenskall ta ansvar för slyrning och planering av forskning och utveckling. Denmesl påtagliga uppgiften är all beslula om de slalliga FoU-resursernasomfattning och fördelning på olika sektorer och organ samt om denorganisatoriska utformningen av FoU-syslemel. Därutöver finns det anledningatl uttala allmänna riktlinjer som gäller hela FoU-syslemel. Del äruppenbart all samhällels roll i hög grad varierar för olika delar avFoU-syslemel. Belräffande tillämpad forskning och ulveckling inom olikaseklorsområden liksom den härtill hörande riktade grundforskningen krävs enmedveten planering av insalserna utifrån de politiska förutsättningarna inomrespektive område. När detgäller den allmänna grundläggande forskning som finansieras via anslag tillhögskolan och forskningsråd är statens ansvar främsl atl förvissa Prop.1983/84:107 10 sig om atl det vetenskapliga systemet med dess inbyggdaprocesser för kvalitetskontroll fungerar tillfredsställande. Delaljeradområdesstyrning bör inte ske. Del kan dock krävas direktiv när del gällermyckel resurskrävande och långsiktiga insalser som fordrar nationellsamordning. Alltsådant planeringsarbete är med nödvändighet långsiktigt. Det är viktigt atländringar i inriktning eller i resurser sker stegvis och inte som abruptaomkastningar. Att bygga upp kompetens inom ett område är en mödosam ochtidskrävande process. Detta måste beaklas vid forskningspolitiskaställningstaganden. En centralfråga är på vilkel sätt underlag las fram för den forskningspoliiiskaplaneringen och för beslut som gäller avvägningen av resurser mellan olikasektorer och områden. Iriksdagens beslut med anledning av proposition 1981/82: 106 om forskning m.m.framhölls betydelsen av atl få fram ett underlag för övergripande beslut ochprioriteringar på nationell nivå. Regeringen gav därför alla sektorsorgan iuppdrag atl utarbeta femårsplaner för resp. område. Dessa planer remitteradeslill berörda högskoleenheter och lill forskningsråden. Denna process har genomambitiösa insatser av sektorsorpan och högskoleenheter och särskiltuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) lell till en nära nog heltäckandebeskrivning av den forskning som finansieras av sektorsorganen. Det ärangelägel atl den dialog som i samband härmed har inletts mellan berörda organfortsätter. Såväl sektorsorgan som fakultetsnämnder och forskningsråd harframfört idéer och förslag om fortsättning i olika former. Det lorde dock knappastvara erfoi"derligt eller önskvärt att upprepa den process som hargenomförls. Av inte minsl praktiska skäl är det nödvändigt att i fortsättningenmer selektivt identifiera problem och områden som kräver åtgärder och beslutfrån och regeringens sida. 1 detta arbete bör även forskningsrådsnämnden(FRN) kunna medverka. Jag ålerkommer senare till FRN:s roll. Ett vikligl beslutsunderlag för regering och riksdag ärunderlag som belyser den vetenskapliga kvaliteten på forskningen inom olika områden.Utvärderingar bör successivl göras inom samtliga delar av FoU-systemel. t.ex.av den typ som genomförls av naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). STU.Sveriges () m.fl. . och där ävenutländska experter anlitats, eller med andra lämpliga metoder. Jag ålerkommertill detta i del följande. En betydelsefull del av planeringsprocessen är självfalletockså del underlag som tillställs regeringen i form av anslagsframställningarfrån olika organ med ansvar för forskning och utveckling.