prop · G70352 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa högskoleorganisatoriska frågor; Regeringen föreslår alt anta de förslag som hartagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att högskolestyrelserna skall gesökade befogenheter atl besluta om den interna organisalionen vid resp.högskoleenhet. Bl.a. skall planerings- och ledningsorgan kunna inrättas som ärgemensamma för grundläggande utbildning, forskning och forskarutbildning.Dessa ändrade regler föreslås gälla fr. o. m. den . Vidare föreslås bl. a. en förändrad planeringsordning förenstaka kurser inom högskolan som innebär atl en nationell planering avutbildningen i vissa ämnen införs. En ny ordning föreslås här gälla fr.o.m. den1 . Prop.1983/84:52 2 Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1977:218) delsatl 16, 21, 23, 24 och 31 §!J skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagenskall införas två nya paragrafer, 24 a och 24 b S§, av nedan angivna lydelse,dels alt 32 § skall upphöra att gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Verksamheten inom högskolan Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokala slyrelser, rek- skall ledas avlokala styrelser och torsämheten. linjenämnder, fakul- de övriga organ somföreskrivs an-lelsnämnder. sektionsnämnder lingen i denna lag ellerav regering-sa ml Slyrelser för inslilulioner och en. I stället för fäkulletsnämnder och sektionsnämnder fårfinnas andra organ enligt vad som föreskrivs i 23 fi fjärde stycket och 25 §. 2IS För den grundläggande högskole- För dengrundläggande högskole- utbildningen skall finnas linjenämn- utbildningen skallfinnas linjenämn der, om ej annat följer av föreskrif- der, om ej annal följer av 24 a § ter som regeringen meddelar. verksamhetsområde skall avse grundläggandehögskoleutbildning vid en högskoleenhet eller en ellerlandstingskommunal läroanstalt. Om det är lämpligt kan linjenämndsverksamhetsområde omfatta grundläggande högskoleutbildning vid mer än enhögskoleenhet eller vid en högskoleenhet och en eller landstingskommunalläroanstalt. Linjenämndskall inom sitt verksamhetsområde planera utbildningen och handlägga övrigafrågor om vad utbildningen skall innehålla och om hur utbildningen skallorganiseras. 23 §' För forskarutbildningen och För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inom ut- forskningen vidhögskolan inom ut bildningsdepartementets verksam- bildningsdepartemeniels verksam hetsområde skall finnas fakultets- hetsområde skall finnas fakultets nämnder och sektionsnämnder. nämnder och sektionsnämnder om ej annat följer av 24 a och 25 §§. Senasle lydelse 1979:446. 1983/84:52 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse verksamhet skall avse etl särskillvetenskapsområde (fakultet) i en högskoleregion. verksamhetskall avse en del av en fakultet (sektion) i en högskoleregion. För två eller flera fakulteter får finnas en gemensamfakultetsnämnd. För två eller flera sektioner får finnas en gcnwnsuin sektionsnämnd. och sektionsnämnd skall inom sittverksamhetsområde 1. planeraforskarutbildningen, 2. handläggaövriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla och om hurforskarutbildningen skall organiseras samt 3. handlägga vissafrågor om planering av forskningen. För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser etlsärskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultelsniimnder och sektionsnämnder.Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. Uppgifter som ankommer på linjenämnd och på fakultets-eller sektionsnämndfår i stället fullgöras av en iithildnings- och forskningsnämnd. I utbildnings- och forskningsnämnden skall ingåföreträdare för verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. I nämnden skallockså ingå företrädare för yrkeslivet, om inte särskilda skäl föranleder annal.Företrädare för de anställda och de studerande har rätt att ingå i nämnden. I utbildnings- och forskningsnämnden kan ingå företrädareför 1. sådant forsknings- och utveck lingsarbete utanför högskolan som har anknytning till nämndens verk samhetsområde. 2. allmänna intressen. 31 f I regionstyrelseskall ingå 1. företrädare förallmänna intressen och 2. företrädare förverksamheten inom högskolan i regionen. Företrädare för de studerande inomhögskolan i regionen har rätt att ingå ' Senaste lydelse 1980: 1099. Företrädarnaför allmänna intressen skall uigöra omkring två tredjedelar av antaletledamöter. Företrädarnaför allmänna intressen skall utgöra omkring tre fjärdedelar av anlalelledamöter. Denna lag träder i kraft , Prop.1983/84:52 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , R, , , Thunborg Propositionom vissa högskoleorganisatoriska frågor Genomriksdagens beslut (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) och år1977 (prop. 1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246) om reformering avhögskoleutbildningen infördes den en ny planerings- ochledningsorganisation för högskolan. Denna organisation har varitföremål för beiydande uppmärksamhet och debatt. Ett uttryck för detta är attflera studier av den nya högskoleorganisationen eller delar av den hargenomförts. Redanvåren 1977 uppdrog den dåvarande regeringen åt en särskilt tillkallad utredareatt se över bl. a. ansvarsfördelningen mellan myndigheter på olika nivåer inomhögskolan. Uppdraget redovisades i betänkandet (Ds U 1979; I) Endecentraliserad högskola. Förslagen i betänkandet föranledde beslut avriksdagen (prop. 1980/81:40, UbU 1980/81:14, rskr 1980/81:128) om vissaförändringar av sammansättningen av universilets-och högskoleämbetets (UHÄ)styrelse och planeringsberedningar samt av regionstyrelserna. Deinstitutionella frågorna har vidare studerats inom ramen för UHA:s reformuppföljningsprogram.Det s. k. organisationsprojektet inom programmet har redovisats i totalt sjurapporter. Linjenämnderna och fakultetsnämnderna har också granskats avriksrevisionsverket (RRV). Dessa granskningar redovisades i två rapporterFörvaltningsrevision av linjenämnder (dnr 1980:190) respektive Effektivitet iforskarutbildningen (dnr 1981:372). RRV förordade bl.a. en förstärkning av denlångsiktiga planeringen och en ökad uppmärksamhet på uppföljning ochutvärdering. Också utredningen om forskningens och forskarutbildningenssituation i den nya högskolan framförde i sitt betänkande (SOU 1981:29)Forskningens framti /83. 1983/84:52 6 tidvissa förslag rörande högskolans institutionella organisation. Förslagensyftade främst till att åstadkomma ett bättre samband mellan grundläggandeutbildning och forskning/forskarutbildning. Slutligenhar de institutionella frågorna behandlats inom den pariamen-tarisktsammansatta uppföljningskommittén (U 1979:03). Denna tillkalladesursprungligen för att fortlöpande följa utvecklingen av högskolereformen, bl.a. genom att ta del av material från UHÄ;s uppföljningsprogram. fickkommittén tilläggsdirektiv (dir 1981:13) att förutsättningslöst pröva deninstitutionella organisationen. Syftet med översynen skulle enligt direktivenbl. a. vara att undersöka möjligheterna till administrativa förenklingar ochbesparingar i syfte att minska kostnaderna. Ett annat viktigt syfte skulle varaatt åstadkomma klara rollfördelningar mellan olika högskoleorgan. I uppdragetingick vidare atl genomföra en särskild översyn av metoden att fördela medelför bl.a. enstaka kurser. bedrevs med sikte på att lägga fram förslag sommaren1982. Emellertid visade det sig att detta inte var möjligt. Det avgörandeskälet härtill var oenighet inom kommittén i vissa huvudfrågor. Sedan kommitténi konstaterat att förutsättningar för att lägga fram ett förslagenligt nämnda tidsplan saknades upphörde i praktiken dess arbete. Kommitténentledigades sedermera genom rege- . Pågrundval av bl. a. det material som lagils fram inom uppföljningskommittén haren departementspromemoria (DsU 1983:6) Högskolans institutionella organisationutarbetats inom . Promemorian har remitterats tillUHÄ, samtliga regionstyrelser och högskoleenheter samt ett antal myndigheteroch organisationer utanför högskolan. En sammanfattning av departementspromemoriansförslag och av inkomna remissyttranden bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga. Högskolanskall bedriva utbildning och forskning av god kvalitet. Att vinna ny kunskap,att utveckla och förnya de samlade kunskaperna och alt förmedla dessa äruppgifter av största betydelse för samhället och dess utveckling. Högskolansinstitutionella organisation är ett av de medel som skall bidra till att dessaövergripande mål uppnås. Genom beslut , förverkligat ,infördes en planerings- och ledningsorganisation som i vissa avseenden innebarstora förändringar. En omfattande decentralisering till lokal nivå avbeslutanderätten i olika frågor genomfördes. Vägledande för utformningen av dennya institutionella organisationen var bl.a. en strävan lill demokratiseringoch förstärkning av samspelet mellan högskolan och det övriga samhälls- ochyrkeslivet. Nuföreligger erfarenheter av den nya organisalionen. 1983/84:52 7 uppföljningaroch utvärderingar har genomförts. Dessa har bl. a. visat alt förhållandena i högskolantill inle oväsentlig del också har påverkats av andra faktorer som l.ex.reformer på det arbetsrättsliga området samt utvecklingen på arbetsmarknaden istort. Vissa inslag i organisalionen har varil föremål för allmän debatt. Deltaförhållande har varit ett av skälen till att jag har låtit utarbeta dentidigare nämnda departementspromemorian. Ett annat viktigt skäl ärden ekonomiska utvecklingen och det ansträngdastatsfinansiella läget. Kraven på ett rationellt utnyttjande av resurserna ochpå ökad effektivitet i verksamheten har skärpts. Alla möjligheter tillbesparingar som kan göras utan att angelägna mål eftersatts måste prövas. Allamöjligheter att genom administrativa förenklingar åstadkomma ökat utrymme förutbildning och forskning måste tas till vara. Det finns enligt minmening inte skäl att aktualisera någon genomgripande organisatorisk reform.Högskolan behöver arbetsro för att kunna koncentrera sig på sinahuvuduppgifter. Mina förslag i det följande syftar till vissa modifieringar avnuvarande ordning på grundval av de erfarenheter som föreligger. Framförallt syftar de till förenklingar och ökad lokal frihet att utforma den egnaorganisationen, detta utan att de grundläggande principerna rubbas föruppbyggnaden av den organisation som lades fast genom beslut åren1975 och 1977. Avsikten är att skapa ökad flexibilitet och ökade möjligheter tillanpassning till skiftande lokala förhållanden. Härigenom bör det vara möjligtatt göra systemet enklare och smidigare så att det på ett bättre sätt skallbidra till att uppfylla de uppställda målen. För mina förslag tillförändringar av den lokala planerings- och ledningsorganisationen har jag haftföljande utgångspunkter. Förändringarna iregelsystemet bör i första hand öppna nya möjligheter för högskoleenheterna,inte tvinga på dem en ny ordning. De högskoleenheter som har funnit enändamålsenlig organisation inom ramen för nuvarande ordning bör således hamöjlighet att behålla den. Jag har vidare inle funnit skäl att förändraprinciperna för det inflytande för olika grupper och intressen i olika organsom den nuvarande organisationen är etl uttryck för. En annan väsentligutgångspunkt för mina förslag är att institutionernas situation skall kunnaförbättras genom atl den beslutsorganisation som de har direkt kontakt medförenklas. Mina förslag syftar också till ökad stabilitet för institutionervilkas ämnesområden inte täcks av systemet med utbildningslinjer. Jag föreslårdärför nya former för en nationell planering av utbildningen i sädana ämnen. I det följande redovisarjag mina närmare överväganden och förslag. Jag följer då i huvudsakuppläggningen av departementspromemorian. För överblickens och sammanhangetsskull redovisas i anslutning till de förslag som tas upp till behandling ävenvissa förslag som inte fordrar beslut av . 1983/84:52 8 Jagvill innan jag går in på de olika förslagen understryka betydelsen av ettfortlöpande rationaliserings- och effektiviseringsarbete inom alla delar avhögskolan. Detta arbete måste främst utföras av högskoleenheterna själva.Samtidigt vill jag erinra om att det inom initieratsen översyn av resursanvändningen inom högskolan. Översynen genomförs i närasamverkan med högskolemyndigheterna. syfle med delta arbete är bl.a. attåstadkomma bättre former för effekliviseringsarbe-tet i högskolan och en ökadkompetens för sådant arbele inom högskolemyndigheterna. Slyrelsernaför de staUiga högskoleenheterna (högskolestyrelserna) skall ha inseende överhögskoleenheternas alla angelägenheter och svara för all deras uppgifterfullgörs. Ett av styrelsens viktigaste åligganden är all svara för densamordnande planeringen av enhetens olika verksamheter och för fördelning ochanvändning av enhetens samlade resurser. Detta övergripande ansvar ger, medden decentraliserade beslutsordning som gäller sedan högskolereformen ,högskolestyrelsen en nyckelfunktion. Denresursknapphel som råder och som väntas råda innebärskärpta krav på effektivt ledarskap över högskolans verksamhet, på ettrationellt utnyttjande av tillgängliga resurser och på förmåga till omprioriteringar.Remissyttrandena över departementspromemorian har visat atl högskolestyrelsernagenomgående är beredda atl möta dessa ökade krav. Motdenna bakgrund finner jag det vara angeläget att öka högskolestyrelsernasmöjligheter att på ett effektivt sätt ta sitt ansvar för den samlade verksamhetenvid resp. högskoleenhet. Elt viktigt led i detta är vidgade befogenheter förstyrelserna att besluta om den interna planerings- och ledningsorganisationen.En enhällig remissopinion har understrukit behovet av ökade möjligheter atlanpassa organisationen lill olika verksamheters skiftande behov. Idet följande lägger jag därför fram förslag som innebär alt högskolestyrelsenges ökad frihet att ge planerings- och ledningsorganisationen den utformningstyrelsen finner mest ändamålsenlig. Jag vill i detta sammanhang erinra om atthögskolestyrelsen har frihet när del gäller alt besluta omindelningen av högskoleenheten i institutioner. Idet föregående har jag betonat högskolestyrelsernas nyckelfunktion. Emellertidfinns det inom område en inskränkningi styrelsens övergripande ansvar för verksamheten vid resp. enhet. Förslag lillanslagsframställning för forskning och forskarutbildning avges nämligen avfakultets- eller sektionsnämnderna. Styrelsen avger endast yttranden. I depariemenispromemorianförordades all förslag även i della avseende skall avges av högskoleslyrelsen.Denna ordning 1983/84:52 9 Elt skäl för en sådan förändring är atlhögskoleslyrelsen redan har det fulla ansvaret för högskoleenhetens budget ochdärmed för den direkta resursfördelningen även för forskning ochforskarutbildning. Förändringen skulle också innebära en enhetlig procedur föravgivande av förslag lill anslagsframställning och därmed en administrativförenkling. I departementspromemorian föreslogs samlidigl alt fakullels-/seklionsnämndernasförslag alltid skulle biläggas högskolestyrelsens. En majoritet avremissinstanserna har instämt i promemorians förslag på dessa punkter. Jagförordar mol denna bakgrund att högskolestyrelsens sammanhållande ansvarmarkeras genom att slyrelsen skall avge förslag lill anslagsframställning lillUHÄ avseende hela verksamheten vid resp. högskoleenhet. De förslag lillanslagsframställningar som fakultets- och sektionsnämnderna eller molsvarandeavger till högskolestyrelsen bör emellertid alltid biläggas styrelsensframställning. Det är nämligen enligt min mening värdefullt all de bedömningarsom har gjorts av de för forskning och forskarutbildning mera direki ansvarigafinns tillgängliga vid budgetavvägningarna pä central nivå. Fakultets- ochsektionsnämndernas regionala roll är ytteriigare elt skäl för atl deras förslagskall biläggas styrelsens framställning. Regeringen bör inhämta riksdagensgodkännande av vad jag har anfört om förslag till anslagsframställning förforskning och forskarutbildning. Enliglnuvarande bestämmelser tillkommer i princip alla beslutsbefogenheter påledningsnivå vid en högskoleenhet högskolestyrelsen. , dvs.rektor och i förekommande fall förvaltningschef, har formellt inga andrabeslutsbefogenheter än sådana som har delegerats av styrelsen. Enligtmin mening är del angeläget atl högskolestyrelsens arbele koncentreras tillstörre och principiellt viktigare frågor. Jag avser att återkomma lillregeringen med sådana förslag till ändringar i högskoleförordningen atl dettasyfte uppnås. I departementspromemorianbehandlades även principerna för sammansättning av högskolestyrelserna inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Dessa består avföreträdare för verksamheten, för de anställda och de studerande samt förallmänna intressen. I anslutning till tre principmodeller för sammansättningendiskuterades skäl för och emot en ökning av inslaget av företrädare förallmänna intressen från nuvarande en tredjedel lill en knapp majorilel.Remissopinionen har på denna punkl varit mycket delad. Flertalet universitetoch högskolor har avstyrkt en ändring av de nuvarande principerna. Fleraremissinstanser, främst sådana utanför högskolan, l.ex. , Landsorganisalioneni (LO) och (), anser attföreträdare för allmänna intressen bör utgöra en majoritet i högskolestyrelserna. Inslagetav företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna var Prop.1983/84:52 10 ettomstritt inslag 1975. Remissbehandlingen av departementspromemorianhar visat att det numera finns en bred uppslutning inom högskoleenheternakring det nuvarande inslaget av företrädare för allmänna intressen. Dessaföreträdare har givit högskoleenheterna en förankring i det omgivande samhälletsom är av stort värde. Elt stort anlal remissinstanser inom universitet ochhögskolor har uttalat sig positivt om betydelsen härav. Detär av stor vikt för högskolestyrelsens auktoritet och beslutsförmåga attprinciperna för dess sammansättning är förankrade inom högskoleenheten. Ilikhet med bl.a. UHÄ har jag tagit fasta på den breda uppslutning kring denuvarande slyrelserna som kommil till uttryck vid remissbehandlingen. Dennauppslutning är ett avgörande skäl för alt jag inte förordar någon annanförändring av högskolestyrelsernas sammansättning än den som rörförvaltningschefens ställning. Jag övergår nu till att behandla denna fråga. Idepartementspromemorian förordades alt förvaltningschefen inle skall varasjälvskriven ledamot av högskolestyrelsen utan ersättas av en lärare somföreträder verksamheten. Flertaletremissinstanser har stött detta förslag. Jag anser det också naturligt attmarkera en något klarare rollfördelning mellan rektor som den främsteföreträdaren för utbildnings- och forskningsverksamheten och förvaltningschefensom den högste ansvarige för den administrativa och ekonomiska verksamheten.Ett genomförande av promemorians förslag på denna punkt bör enligt min meningbidra till detta. Jag förordar därför all förvaltningschefens självskrivna ledamotskapi styrelsen upphör fr.o.m. den . Istyrelsen för ingår företrädare för allmänna intressen,företrädare för de anställda och de studerande samt rektor och förvaltningschefen.Eftersom denna styrelse haren annan sammansättning än styrelserna vidhögskoleenheterna inom område samt rektor ochförvaltningschefen är de enda företrädarna för verksamheten förordar jag attförvaltningschefen vid även i fortsättningen skall vara ledamoli styrelsen där. Del bör ankomma på regeringen alt utfärda föreskrifter omförvaltningschefens ledamotskap. Förnärvarande ulses företrädarna för allmänna intressen i högskolestyrelserna avde kommuner och landstingskommuner lill vilka högskoleenheten är förlagd.Departementspromemorians förslag att de i stället skall utses av regeringen harmött ett betydande stöd i remissopinionen. Enligtmin mening är det viktigt atl högskoleenheternas karaktär av i princip nafionellainstitutioner markeras och alt representationen för allmänna intressen istyrelserna är bred och allsidig. Jag finner det naturligt att företrädare förallmänna intressen också hämtas utanför de politiska partierna, l.ex. frånarbetsmarknadsorganisationerna, näringslivet och kulturområdet. Detta blirknappast fallet med nuvarande ordning. Prop.1983/84:52 11 dessaskäl förordar jag att representanterna för allmänna intressen i högskolestyrelsernautses av regeringen. 32 § högskolelagen bör i enlighet härmed upphävas. Jagvill understryka att det även med denna ändrade ordning för utseende avföreträdare för allmänna intressen är självklart att en förankring i närmastberörda kommuner och landsting skall säkras. Enligt min mening finns det ocksåskäl för en viss variafion mellan högskoleenheter av olika karaktär när detgäller allmänrepreseutalionens sammansättning. Enligtnuvarande ordning är, vid högskoleenheterna inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, rektor högskolestyreisens ordförande om inte regeringen beslutarannat. I departementspromemorian diskuterades en ändring av delta förhållandevid de högskoleenheter som saknar förvaltningschef. Denna tanke har mött kritikvid remissbehandlingen. Flera remissinslanser avstyrker en ändring av nuvarandeordning. Även många av de remissinstanser som anser att rektor av principiellaskäl inte bör vara ordförande i styrelsen har anfört att det är olämpligt alt idelta avseende göra åtskillnad mellan olika slag av högskoleenheter. Med hänsynhärtill förordar jag inte någon förändring på denna punkl. Jag vill emellertiderinra om att regeringen enligt nuvarande ordning kan besluta om annanstyrelseordförande än rektor. Denna möjlighet har använts i några fall, påbegäran av berörda högskolestyrelser. Jag utgår frän att denna möjlighet prövasav högskolestyrelserna, särskilt vid de minsta högskoleenheterna. Där kanrektors roll som direkt arbetsledare för kanske all personal vara svårförenligmed ordförandeskapet i slyrelsen. Jagvill i detta sammanhang erinra om att frågan om den verkställande ledningensförhållande till styrelserna för statliga förvaltningsmyndigheter behandlas avden tillsatta utredningen om statliga myndigheters ledning (dir1983:43). Resultatet av denna utredning kan ge nya utgångspunkter föröverväganden om ordförandeskapet i högskolestyrelserna. Idessa frågor har jag samrått med chefen för . 2.3Planerings- och ledningsorganisation under högskolestyrelserna Vidgenomförandel av högskolereformen fastlades genom beslut av riksdag ochregering vilka planerings- och ledningsorgan som skall finnas. Dessa ärreglerade genom ganska detaljerade föreskrifter, som är enhetliga för allahögskoleenheter inom verksamhetsområde med undantagav de konstnärliga högskolorna i . Somjaghar berört i det föregående är remissopinionen helt entydig vad gäller behovetav ökad flexibilitet i fråga om den interna orgaiiisationen av högskoleenheterna.Genom en minskad uniformitet och ökade möjligheter atl anpassa organisationentill skiftande förutsättningar vid och inom olika högskoleenheter bör eneffektivare planerings- och ledningsorganisation kunna åstadkommas. Det bördärigenom också gå att minska det totala antalet organ. 1983/84:52 12 Jagförordar alt de önskvärda möjligheterna till en mera flexibel organisationskapas genom atl högskolestyrelserna ges frihet att välja mellan olikaalternativ i fråga om planerings- och ledningsorgan. Jag räknar också med attdel skall vara möjligt alt minska detaljregleringen i högskoleförordningen ifråga om sammansättningen av olika organ och om sättet att utse ledamöter. Jagövergår nu lill att redovisa huvuddragen i en sådan ny organisafion. För planering och ledningav främst utbildningslinjer finns linjenämnder. En linjenämndsansvarsområde kan omfatta en eller flera linjer, ofta även anknytande enstakakurser. I vissa fall är en linjenämnds-organisation där varje nämnd läcker eneller ett fåtal linjer ändamålsenlig. I andra fall kan det dock vara merrationellt atl i stället ha ell beslutsorgan med motsvarande uppgifter för ettbredare område.