prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid realisationsvinstberäkning i fråga om en andel som harinnehafts mindre än räknat från utgången av det år för vilketsparskattereduktion har medgivits skall andelen anses anskaffad den 31december sistnämnda år för en kostnad som motsvarar det sarrimanlagda beloppetav under årel gjorda insättningar på aktiesparkonto. I fall som anges i 2 §andra stycket medräknas i anskaffningskostnaden även insättningar påaktiesparkonto som gjorts före det år för vUket sparskattereduktionhar medgivits. Bestämmelserna i punkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till36 § kommunalskatlelagen får inle tillämpas. Vid vinstberäkningen medgesavdrag för belopp som fondbolaget har innehållit med slöd av 5 §. För andelar som förvärvats gäller dockföljande. Avyttras en andel före utgången av , utgör realisationsvinstsom uppkommer vid avyttringen inte skattepliktig inkomst. EJ heller medgesavdrag för realisationsförlust, som uppkommer vid en sådan avyttring. Avyttrasen andel efter utgången av får efter den skattskyldiges val anskaffnings- - Senaste lydelse 1982: 1207. 1983/84:30 15 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kostnaden beräknas antingen till andelens marknadsvärdevid utgången av eller till värdet vid utgången av ökat medavkastningen till och med år 1988.1 det första fallet anses andelen anskaffadvid utgången av och i det andra fallet vid utgången av . Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 1983/84:30 16 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, . , , R, Carisson, , , Thunborg Lagrådsremissmed förslag till lag om allemanssparande, m. m. Statenhar på olika sätl stimulerat hushållens sparande. Detla harskett dels genom ett aJlmänl sparavdrag dels genom särskilda sparslimulansersom lättnader i beskattningen, och vinstutlotl-ningar. Exempel påsärskilda sparformer med sparslimulanser är del nuvarande vinstsparandel ochdet skatlesparande som infördes . Ijanuari 1983 tillsatte chefen txjr en expertgrupp' för allutreda vissa .frågor rörande stimulanser av hushållens sparande. Expertgruppenavlämnade betänkandet (Ds Fi 1983:15) Allemanssparandet - nyttsparsystem för hushåUen. Betänkandet har remissbehandlats. I ärendet hardärefter överiäggningar hållits med företrädare för bl. a. bankgrupperna. Tillprotokollet i detla ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet sombilaga I, dels de lagförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga 2, dels enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga 3. Statenhar med hjälp av olika sparslimulanser sökt motivera hushållen tillell långsiktigt sparande. Stimulanserna har huvudsakligen utgjorts avskattelättnader, vinstullotlningar, ränteförmåner och andra typer avsparpremier. 'Statssekreteraren , ordförande, samt byråchefen ,civilekonomen , riksbanksdirektören , rättschefen och fil kand . 1983/84:30 17 Genomdel aUmänna sparavdraget undantas kapitalinkomster upp till en viss nivå fråninkomstskatt. Avdraget uppgår till . för ensamstående och . för makar gemensamt. Avkastningen på spar-och premieobligationer ärdelvis skattefri eller lågt beskattad. Olikasystem för lönsparande med vinstullotlningar har varit i kraft alltsedanungdomens lönsparande infördes . Systemen har byggt på regelbundnaavsättningar från lönen till lönsparkonlo i bank. Uppfyllda sparvillkor gerrätt fill dellagande i vinstullotlningar. Vinsterna är skattefria och bekostasav staten. Sedanhösten 1978 är två sparsystem i kraft, vinstsparandet och skattesparandet.Vinstsparandet har utvecklats från tidigare lönsparsystem och är utformat somett regelbundet sparande som berättigar till deltagande i två vinstullotlningarper år. Skattesparandetsker i två former, banksparande och akliesparande. För att få deUa måste man hafyllt senast den I november årel före spararet samt under spararet hahaft A-inkomst. Sparslimulansen utgörs av skatteförmåner i form av skattefriavkastning och värdestegring samt viss skattereduktion i procenl av sparatbelopp. För att skatteförmånen skall medges fordras att minst sexmånadsinsättningar gjorts med . Högstatillåtna insättning är för skattesparandet i bank . och - - för akliesparandet . Den som sparar i båda sparformernafår sätta in högst . FörskaUesparande i bank medges skaUereduktion av del sparade beloppet vidtaxeringen för spararet. var nämnda procentsats . Räntan påsparandet är skattefri för spararet och de fem följande åren varvid högstabankränta utgår. Görs uttag från kontot innan förflutit efter spararetsutgång skall av del uttagna beloppet innehållas av banken och betalas tillstaten. För uttag av sparande som skett skall av beloppet innehållas. Skattefondsparandesker i särskilda aktiesparfonder och innebär att spararen gör månatligainsättningar på elt aktiesparkonto för vilka fonden köper aktier.Insättningarna omvandlas till fondandelar. Sparmedlen skall i huvudsak placerasi börsnoterade svenska aktier eller konvertibla skuldebrev. Högst avfondförmögenheten får placeras i samma bolag och fonden får inneha aktiermotsvarande högst av röstvärdet i elt bolag. Vidare gäller att högst avfondförmögenheten får placeras i icke börsnoterade företag. Avkastning ochutdelning som tillfaller fonden är fri från beskattning och återinvesteras. Spararnaerhåller skattereduktion i denna sparform. Löses fondandelarna in förefemårsperiodens utgång, skall av del uttagna 2 1983184. Prop.1983/84:30 18 beloppetbetalas liU staten. var skattereduktionen och ikonsekvens därmed skall vid förtida inlösen av andelar som förvärvats dessa år35% av uttaget belopp återbetalas. Värdestegringenpå fondandelarna under spararet och den därpå följande femåriga sparperiodenär skattefri. Sker inlösen av fondandelarna senare får dessa sålundaskattetekniskt anses anskaffade vid utgången av det femte året efter spararettill det gällande marknadsvärdet. Skattefondsparandel stodurspmngligen inte öppet för anslällda som uteslutande ville spara i det egnaföretagets aktier. Reglerna om riskspridning för aktiefonder inkl.aktiespaifonder tillät inte detta. För att sfimulera till aktiesparande i delegna företaget öppnades möjligheten alt skattespara i s. k.företagsanknutna aktiesparfonder där endast börsnoterade akfier i det egnaföretaget eller koncernen ingår. Dessa fonder är öppna endast för de anställda iföretagel eller kommunen. 1 övrigt är reglerna likartade dem som gäller för detvanliga akliefondsparandet. Blandde vanliga aktiesparfonderna finns en stor grupp som av bankinspektionen fåttdispens från kravet på riskspridning. Dessa fonders medel får upp tiU 25%placeras i aktier i det företag som äger fondbolaget. Som regel riktar sig enaktiesparfond med sådan dispens till sparare med anknytning tiU ett visstföretag men fonden är i princip öpperi för varje sparare. Möjligheten attplacera av fondförmögenheten i del egna företagets aktier kanefler dispens av bankinspektionen öppnas också för aktiesparfonder som bildasvid icke börsnoterade företag. 1980 var skattefondsparandel blygsamt relativt sett. Den tröga startenföranledde vissa regeländringar för fondsparandet. sparande till och högsta tillåtna sparande fr.o.m. 1981års sparande till . Som redan nämnts öppnades dessutommöjlighet atl spara i det egna förelagels aktier. Antalet skattefond konton hardärefter ökat snabbare än skattesparkontona. Av toiala antalet konton iskattesparsystemel har skattefondkontona ökat från till . Antaletkonton totalt sett uppgick till ca 1,4 miljoner. Ungefär varsjätte sparare tycks av olika undersökningar alt döma ha konto i bådasparformerna. uppgick de totala insättningarna till ca 4 mUjarderkr. och ungefär motsvarande årstakt gäller . Per den 31 augusti 1983uppgick det sammanlagda sparbeloppet till nästan , varav närmare11 rriiljarder kr, i banksparande. Det senare motsvarar av hushållenstotala bankinlåning. Antalel skalle-sparkonlon var 786000 och sparbeloppet imedeltal . Antalelskaltefondkonlon uppgick till ca 595000 med en genomsnittliginsättning per konto på . Fondförmögenheten inkl. värdeökningenuppgick till ca , således en fördubbling av insalta belopp (setabell 1). Prop.1983/84:30 19 'Skattesparkonton inklusive ränta, på skaltefondkonlon exklusive värdestegring.Källa: . Devanliga aktiesparfonderna utan dispens från riskspridningskravet är sjustycken. Av dessa är sex knutna till bankerna. Antalet aktiesparfonder meddispens att placera av fondförmögenheten i det egna förelagetsaktier är f. n. De företagsanknutna aktiesparfonderna är 47 fill antalel. Förfondbolag som förvaltar aktiesparfond gäller aktiebolagslagens bestämmelser ominte annat följer av aktiefondslagen och lagen om aktiesparfonder. Förakfiesparfonderna gäller all fondbolagets styrelse skall beslå av minst sjuledamöter. Två är utsedda av regeringen och av de övriga skall majoritetenutgöras av andelsägarrepresentanter. För de företagsanknutna fonderna utses ejnågra regeringsrepresentanter, utan fondbolagels styrelse består av minst femledamöter, varav minst hälften utses av fondandelsägarna. Tillvarje aktiesparfond finns knuten en förvaringsbank vars funkfion i huvudsak äratt förvara akliesparfondens värdepapper och hanlera in- och utbetalningar förfonden. Förvaringsbankerna för de sex bankanknulna aktiesparfonderna är direkteller indirekt också ägare fill fondbolaget. Värdetpå spararens fondandelar är beroende av direktavkastningen ochvärdeutvecklingen för fondens placeringar. Fondens värde är skillnaden mellandess tillgångar och skulder. Tillgångarna beräknas enligt gällandemarknadsvärde. Värdet av en fondandel är fondens värde delat med antaletutelöpande fondandelar. Beträffandeaktiesparfondernas ägarroll föreskrivs i aktiefondslagen atl fonden endast kaninneha aktier i ell och samma förelag motsvarande Prop.1983/84:30 20 avdel totala röstvärdet i företagel. Ett utnyttjande av rösträtten förutsätterbeslut i varje enskilt fall. Beslutet måste fattas av en majoritet av fondbolagelsstyrelse och godkännas av en majoritet av fondandelsägarnas representanter istyrelsen. De sistnämnda har således vetorätl i fråga om utövande avrösträtten. Enägarroll kan utövas dels genom ett aktivt uppträdande på bolagsstämmorna, delsgenom förvärv och avyttring av aktier. Aktiesparfonderna har endast ifå fall varit representerade på bolagsstämmorna. Fonderna har emellertid varilslora netloköpare av aktier och i vissa fall blivit ägare tillbetydande aktieposter i enskilda företag. Densvenska ekonomin har under en följd av år utvecklats ogynnsamt vad gäller bl.a. produktion, investeringar och prisstabilitet. Detta har lett till en ekonomii obalans med stigande arbetslöshet och stora underskott i bytesbalansen ochstatsbudgeten. De bakomliggande problemen torde i allt väsentligt vara av djupgående,strukturell natur. Långvarigtsvag eller obefintlig ekonomisk tillväxt är ett hot mol den framlidalevnadsstandarden och sysselsättningen. Den ekonomiska politiken måste därförinriktas på atl öka de produktiva investeringarna och minskaunderskotten i bytesbalansen. Det innebär att det toiala sparandet i ekonominmåste öka krafiigt. Om detta torde det råda stor politisk enighet. Ettökat sparande behöver i stor utsträckning komma till stånd inom den offentligasektorn. Det innebär att statens budgetunderskott måste minskas. Inom denprivata sektorn har näringslivet kunnat uppvisa ett stadigtförbättrai finansiellt sparande. Låg investeringsaktivitet och kraftigavinstökningar är viktiga orsaker till denna utveckling. Hushållen har däremotsedan slutet av minskat sitt sparande. Sparkvoten, dvs. sparandetsandel av disponibel inkomsl, har fallit till en historiskt ochinternationellt sett mycket låg nivå. Moldenna bakgrund framstår det från samhällsekonomiska utgångspunkter somangeläget att öka hushållens sparande. Det är också angeläget att finna formerför den statliga upplåningen som minskar de problem som stora budgetunderskottskapar på kreditmarknaden. En bestående kraftig statlig upplåning i kapitalmarknadsinstilutoch banker är förknippad med problem. Näringslivets utrymme på den långalånemarknaden beskärs och bankernas soliditet försvagas. Sedanfjolåret har statens upplåning från företagen ökat kraftigt genom att ett nyttvärdepapper, stalsskuldväxeln, introducerades pä penning- Prop.1983/84:30 21 marknaden.Det är nu önskvärt att också få med hushållen i den direkta statsupplåningen istörre utsträckning . Hushållen torde därutöverkunna spela en viktig roll för näringslivets behov av riskkapital. Eninvesteringsexpansion i industrin ärav strategisk betydelse för möjligheternaatt öka industriproduktionen och stärka bytesbalansen. Det är såledesav slor vikt att hushållssparandet stimuleras på bred bas. Detnuvarande skattesparsystemel är i behov av översyn. Då bindningstiden för detförsta årets sparande går ut kan systemet inte fortleva i sinnuvarande utformning. En översyn av skattesparandet är motiverad också av andraoch viktigare skäl. Kritik mot systemet har anförts vad gäller bl.a.omfattningen av skattelättnaderna, de fördelningspolitiska effekterna,andelsägarnas inflytande i aktiesparfonderna samt fondernas placeringsregler. Idirektiven till gmppen anfördes atl syftet var att finna lämpliga former för fortsattastimulanser av hushållens sparande till statsfinansielll rimliga kostnader.Sparstimulanserna borde vara fördelningspolitiskl rättvist utformade ochinriktade pä atl förmå även nya grupper atl spara. Sparandet skulle varalångsiktigt och ske i former som underlättade finansieringen avbudgetunderskottet samt näringslivets försörjning med riskkapital. Expertgruppens förslaginnebär att ett nytt sparsystem inrättas den . Del vänder siggenom sin konstruktion till bredare hushållsgrupper än skattesparandet ochsyftar till atl få en större omfattning även i sparbelopp räknat. Expertgruppenhar eftersträvat ett enkelt system med klara regler för spararen och för demsom skall administrera systemet. Man har vidare bedömt att möjligheten attdisponera över sparmedlen är en mycket viktig faktor för hushållens sparandeoch val av sparform. En alltför hög grad av bindning riskerar enligtexpertgruppen att stöta bort slora grupper presumtiva sparare. Vidare har en utgångspunktvarit att ge spararen en positiv real avkastning efter skalt. Varje form avindexering har dock avvisats. Rimliga fördelningspolitiska hänsyn har enligtgruppen tagits genom de beloppsbegränsningar som gäller i systemet, saml genomden låga bindningsgraden för de sparade medlen. En annan väsentlig omständighetsom legat tiU grund för förslaget har varit önskvärdheten att undantaskattemyndigheterna från den löpande kontrollen av systemet. Detla ligger ilinje med strävandena ätt förenkla de vanliga inkomstlagarnas självdeklaralioner. Förslagetinnebär slutligen att sparandel direkt kanaliseras till (dvs. staten) och till särskilt inrättade fonder vilka placerar sparmedlenhuvudsakligen i aktier. Förslaget omallemanssparande har väckt stort intresse. Remissinstanserna delar i alltväsentligt uppfattningen att hushållssparandet har stor belydelse förmöjligheterna att uppnå ekonomisk balans och därför bör stimuleras. ÅtskiUigainstanser framhåller dock att de statliga budgetun- 1983/84:30 22 derskoltenär det aUvarligasle problemet och atl en sanering av staiens finanser är enfömtsättning för att uppnå en bättre samhällsekonomisk balans. Någraremissinstanser beklagar att expertgmppen inte lagit ett bredare grepp omhushållssparandels former och villkor. Man menar också att hushållens sparandei längden inte bör göras beroende av speciella statliga subventioner.Skattesystemet bör i slället förändras så att det lönar sig bättre att spara. Frånnågra håll är man skeptisk till metoden att rikta stimulanser fill vissasparformer eller konton. Det ökar inte nysparandet. I stället bör de allmännasparvillkoren förbättras., t.ex. i form av ett höjt sparavdrag. För vissagrupper, såsom ungdomarna, kan sådana generella åtgärder behöva kompletterasmed någon typ av specialdeslinerat stöd. Beträffandesjälva sparförslaget ifrågasätter åtskilliga remissinstanser om ett nyttsparsystem måste skapas. Vissa förändringar i det befintliga skattesparandetskulle enligt dessa vara tillräckliga varvid kostnaderna för administration,systemutveckling och marknadsföring skulle kunna bli väsentligt lägre. Imånga avseenden går det att instämma i de allmänna synpunkter som framkommit iremissbehandlingen. Permanenta och stora budgetunderskott är inte förenligamed samhällsekonomisk balans. De åtgärder som krävs för att komma till rättamed dessa problem är en viktig uppgift för den allmänna ekonomiska politiken. Iexpertgruppens direktiv framihölls att en översyn av hushållssparandetsvillkor i stort skulle behöva göras sedan de mest närliggande problemenutretts. Flera remissinstimsér har påpekat behovei av en sådan översyn. I vilkaformer denna bör ske får övervägas . Fråganom vilken effeki olika sparslimulerande åtgärder har på nysparandet ärbesvärlig och ofta återkommande i debatten. Det kan hävdas att vad den svenskaekonomin behöver är ett reellt nysparande och att detta mål för hushållens delbättre nås med andra sparslimulanser såsom ett höjt sparavdrag. Det gåremellertid inte att avgöra om sädana åtgärder för en viss given statsfinansiellkostnad har en större effeki på nysparandet än ett sparsystem. Ett sparsystemsfördelar ligger ofta dels i att den statsfinansiella kostnaden inledningsvisblir relativt liten, dels i atl systemet uppmuntrar till ett regelbundetsparbeteende. Det bör också understrykas atl stimulanser som leder till en frånkreditpolilisk synpunkt önskvärd omfördelning av hushållens finansiellatillgångar har ett stort värde även om inslaget av nysparande kan varabegränsat. I enlighet med vad som angavs i direktiven syftar det framlagdasparförslaget till atl sparandet skall länkas över till ochaktiemarknaden. Idetta sammanhang bör även tas upp en särskild fråga som rör kooperationen.Förslagets placeringsregler medger att kapitalsparfondernas medel till högst10% placeras i kooperativt ägd verksamhet. 1983/84:30 23 kandock inte avse andelar i ekonomiska föreningar utan endasl aktier i kooperativtägda bolag. I remissvaren från KF och LRF framhålls atl frågan omkooperationens riskkapitalförsörjning inte behandlats närmare av expertgruppen.Man anser att de kapitalsparfonder som enligt förslaget skall kunna bildas avKF och LRF bör ha rätl till liknande placeringsregler som expertgruppenföreslår för de förelagsanknutna kapitalsparfonderna. Del skulle innebära altdessa fonder tilläts placera av sitt kapital i kooperativtägda aktiebolag och kooperativa föreningar. Placeringar i de sistnämnda skulleske i någon form av s.k. garantikapital. Fonderna skulle vidare stå öppna inlebara för de anslällda i föreningarna utan även för medlemmarna.Huvudmannaskapet skulle ktjnna ligga hos samorganisationer ägda avorganisationer som var och en för sig eller tillsammans uppfyller de föreslagnakraven för huvudmannaskap. Fråganom atl ge kooperationens medlemmar möjlighel att satsa kapital vid sidan av denobligatoriska medlemsinsatsen samt för andra än medlemmar alt satsariskkapital har behandlats av kooperationsutredningen (SOU 1981:60). Enligtchefen för induslridepartementel förbereds en proposifion om kooperationen därfrågan om kooperationens riskkapitalförsörjning behandlas. Ett förslag om en nyfinansieringsform, s.k. förlagsinsats, övervägs därvid. Frågan om huruvida kapitalsparfonderi kooperationens regi kan förvärva sådana föriagsinsalser och därigenom bidratill att förbättra kooperationens riskkapitalförsörjning kommer att tas upp idet sammanhanget. Enallmän fråga är naturligtvis huruvida del gått atl uppnå de syften som anges iutredningsuppdraget inom ramen för skaltesparsystemet. Expertgruppen harfömtsältningslöst sökt konstruera ett sparsystem utifrån givna direktiv. Debeloppsgränser och regler bl. a. vad gäller sparandels bindning som ingår i detföreslagna systemet torde inte varit möjliga all inarbeta i det nuvarandeskaltesparandet. En del remissinstanser synes i denna fråga sälta likhetsteckenmellan ell bevarat system och oförändrade skattelättnader. I många fallföreslås även en utvidgning av dessa så att de ackumulerade sparbeloppen ävenefter bindningstiden skulle berättiga till fortsatta skalleförmåner. Ävensparslimulanser för hushållen måste självfallet bedömas utifrån det ansträngdastatsfinansiella läget och de hårda budgetrestriktioner som allmänt gäller. Detfår också anses rimligt att subventionsgraden anpassas efter sparformensallmänna attraktivitet och enkelhet. Främst genom alt bindningen av de sparademedlen minskats jämfört med skaltesparandet kan subventionsgraden sänkas. Deundersökningar som gjorts om skattesparandets utbredning och fördelning blandhushållen visar också entydigt alt stora gmpper alltjämt står utanför systemet.Skall den bilden förändras krävs det en ny typ av sparsystem. Medutgångspunkt i de här gjorda övervägandena framläggs förslaget om ett nyttsparsystem, allemanssparandet. Prop.1983/84:30 24 3.2Gemensamma grunddrag i aUemanssparandet Departementsförslaget:AUemanssparandet är öppet för alla här i landet kyrkobokförda personer fr. o.m. det år de fyller . Inget krav på att spararen skall ha A-inkonsteruppställs. Expertgruppensförslag: Överensstämmer med departementsförslaget bortsett från kravet påkyrkobokföring (se betänkandet, s. 49). Remissinstanserna:Endast en remissinstans har närmare berört frågan och har förordat alt ett kravpå kyrkobokföring här i landet uppställs (se bU. 3, avsniu 2). Skälför departementsförslaget: Som namnet "allemanssparandet" markerarär ett viktigt syfte med det nya sparsystemet att ge så breda grupper avbefolkningen som möjligt tillfälle att spara på förmånliga villkor. Frånadministrativ synpunkt är det också en fördel, om så få kvalifikationer sommöjligt ställs upp för deltagande i sparandet. Del krav på alt spararen skallha haft A-inkomst som finns i skattesparandet har därför ingen motsvarighet iallemanssparandet ulan det är tiUräckligt all spararen fyller senast detår han börjar spara. Densom är kyrkobokförd här i landet får ett personnummer. Eftersom det bl. a. avkontroUskäl fordras att vaije sparare i systemet har ett personnummer, har detansetts lämpligt alt också ställa upp ett uttryckligt krav på att man ärkyrkobokförd här i landet när man ansluter sig till allemanssparandet. Någolsärskilt bevis om kyrkobokföringen bör inte avkrävas spararna. Departementsförslaget:All ränta, utdelning och värdestegring är utan tidsbegränsning fri fråninkomstskatt. Kapitalsparfonderna beskattas dock för realisationsvinst påförsäljning av aktier som innehafts än . En extra, av statenbekostad, bonusränta på utgår . Motsvarande bonusränta undersitt första sparar får också ungdomar som ansluter sig senare, dock senast detår de fyller . Expertgruppensförslag: I stället för bonusränta en startpremie på . Den utgår omspararen påböijat silt sparande och fram till den 31 mars 1986satt in nelto . En molsvarande premie för senare tillkommande sparare iåldern . I övrigt lika med departe-menlsförslaget (se betänkandet, s,51), 1983/84:30 25 Remissinstanserna:Utredningens förslag har fått ett blandat mottagande. Åtskilligaremissinstanser ifrågasätter behovei av en startpremie. Flera hävdar all desparslimulerande effekterna inte motsvarar kostnaderna för startpremien och förnödvändiga kontrollåtgärder. Någon pekar också på att det är möjligt alt få delav starlpremien genom ett sparande som är koncentrerat till seiiare delen avden period under vilken sparandet skall ha skett. Vidare anser fleraremissinstanser atl sparandet på rikssparkonlon gynnas för mycket i förhållandetill sparandel i kapitalsparfonder och atl fondernas realisationsvinster heltbör befrias från skatt, (se bil. 3, avsniu 2). Skälför departementsförslagel: En allmän enighet torde råda om attallemanssparandet bör ges den sparstimulans det innebär att avkastning ochvärdestegring på insatta medel befrias från inkomstskatt.