prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna har skärpts under desenaste åren och skall alla som arbetar på eller vid anläggningarna hagenomgått en särskild säkerhetsutbildning. har ägnat stor uppmärksamhetåt säkerhets- och arbetsmiljöfrågor i marin miljö och torde vara ledandeinom detta område. Mycket talar för att de norska bestämmelserna kommer att bliinternationellt normgivande. Det innebär t. ex. att även på den engelska ochkanadensiska kontinentalsockeln kommer samma regler att tillämpas. Försvensk industri är således säkerhetsutbildning en förutsättning för att medegen personal kunna utföra arbeten i . Det gäller såväl deoffshoreföretag som redan är etablerade i som de företag som önskaretablera sig där. Ofta rör det sig om tillverkare som både levererar och installerarutmstning för borrplattformar m. m. Svårigheternaför svensk industri att få personalen säkerhetsutbildad inom landet kan utgöraett allvarligt hinder för svensk industri att vinna insteg i den expanderandeoffshoresektorn. Det finns vissa möjligheter att köpa utbildningsplatser iNorge, men tillgången på platser anses vara för liten. Eftergodkännande av (prop. 1982/83:147, NU 55, rskr 383) beslötregeringen att lämna ett statligt engångsbi-drag med 15350000kr., för att en säkerhetsutbildning skulle komma till stånd i . Mot denangivna bakgmnden bedömdes utbildningen vara angelägen för svensk industri avkonkurrensskäl. Utbildningen startade och är förlagd till () svarar för kursernas innehåll, uppläggning ochgenomförande. 1 brandskyddsavsnitten medverkar brandförsvar. administrerar verksamheten i övrigt. Jagövergår nu närmast till en kort redogörelse för myndighetsverksamhet avhavsindustriell betydelse. 1 bilaga 7 redogörs allmänt för myndighetsverksamhetinom havsresursområdet. Prop,1983/84:10 7 2.2.4Pågående och planerad myndighetsverksamhet av havsindustriell betydelse Jagtar i detta sammanhang inte upp verksamheten vid DSH och styrelsen för tekniskutveckhng (STU), som jag kommer att behandla närmare i samband med minredovisning av mina förslag. Chefenför försvarsdepartementet kommer senare att redogöra för den verksamhet inombl. a. () som är av civil industriellbetydelse. Han kommer också att redovisa de förberedelser som pågår f. n. föratt vidga samverkan med civila intressenter. Även jag kommer senare att närmareutveckla denna fråga. SSPAutför på uppdrag provningar och undersökningar av betydelse för skeppsteknik,sjöfart och övrig havsteknik samt, i den mån SSPAs utmstning och förhållandeni övrigt medger det, andra provningar och undersökningar. SSPA bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhetsområde. Uppdragsintäkternas andel har ökatsuccessivt och uppgår numera till av den totala omsättningen. Ca70% av uppdragsverksamheten bedrivs i internationell konkurrens. Resterandedel utgörs främst av uppdrag för svenska myndigheter, bl. a. (), STU och transportforskningsdelgationen (TFD). Verksamhetenär uppbyggd kring de olika modellprovningsanläggning-arna, nämligen släprännan,kavitationslaboratoriet samt våg- och manöverlaboratoriet. Kvalificeradekunskaper inom områdena hydromeka-niskt motstånd, propulsion, manövrering ochsjöegenskaper utgör tillsammans med databaser och dataprogram komplement föratt driva en kvalificerad konsultverksamhet. SSPA strävar även efter attupprätthålla kompetens inom angränsande områden till hydromekaniken. SSPAskunskapsprofil passar enligt min mening väl in i industriengagemang inom nyahavstekniska områden. SSPA har redan medverkat i flera svenska företagsinbrytningar på offshoreområdet, bl. a. Aren-dahls. Dekommersiella uppdragens andel vid SSPA har successivt ökat och utgör numera ettdominerande inslag i verksamheten. Några myndighetsuppgifter i egentlig meningåvilar inte SSPA. Mot denna bakgmnd har SSPA föreslagit attmyndigheten ombildas till aktiebolag den . Jag avser att återkommatill dessa frågor vid min anmälan till budgetproposition. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) SGUbedriver marin verksamhet inom områdena marin geologi och geofysik. GenomSGUs kartering över och området kring norra och Gotska Sandönkänner man till stora förekomster av sand och grus på 1983/84:10 8 Behovet att utnyttja dessa torde komma att öka i framtideni och med att förekomster av motsvarande slag på land alltmer undandrasexploatering och att flera bristregioner kan förväntas uppkomma . Blandpågående eller avslutade projekt vid SGU kan nämnas också följande: utvecklingav instmment och övrig utrustning för maringeologiska un dersökningar, - marinseismiskamätningar i . 1sitt remissvar över DSHs programförslag anför SGU att ett övergripandemaringeologiskt program för i första hand den svenska kontinentalsockeln börutarbetas. SGU bör härvid spela en central roll. Jagär för egen del f. n. inte beredd att tillstyrka att ett sådant maringeologisktprogram påbörjas. Mot bakgmnd av vad jag tidigare anförde om tidsperspektivetför mineralutvinning i svenska havsområden vill jag understryka vikten av attnoga väga behovet av kartering på land mot behovet av kartering till havs. Enligtmin uppfattning krävs därför under den närmaste framtiden ingen reguljärberggmndsgeologisk kartering av den svenska kontinentalsockeln. Däremot kan detfinnas många skäl till att göra en översiktlig sammanställning av den kunskapsom på detta område finns inom landet. Detta skulle innebära att SGUsammanställde de tillgängliga seismiska och andra mätningar som utförtsframför allt i anslutning till Oljeprospekteriogs ABs (OPAB) oljeprospekteringsamt övriga tillgängliga kunskaper - inom och utanför SGU - om berggmnden påden svenska kontinentalsockeln. Inom ramen för det program för utökadprospektering som beslöt (prop 1982/83:50 bil. 6, NU 18,rskr 111) är jag beredd att förorda att högst 0,5 milj. kr. far användas för ensådan sammanställning under /85. Det ankommer på regeringen attbesluta i denna fråga. Sammanställningenskulle få ett betydande praktiskt och vetenskapligt värde utöver denbearbetning som har skett direkt för oljeprospekteringens syften. De data m.m.som bör sammanställas skulle annars inte kunnat införskaffas utan mycket storakostnader. I sammanhanget vill jag erinra om den rätt enligt lagen (1966: 314)om kontinentalsockeln som SGU har att ta del av de geologiska resultaten avOPABs arbeten till havs. Detär enligt min mening också angeläget med en begränsad fortsättning av denkartläggning av enbart jordarterna som f.n. görs av SGU. Denna kartering är avbetydelse för sand- och gmsutvinningsprojekt till havs, f. n. framför allt iÖresund. Var denna fortsatta kartläggning geografiskt bör utföras, och i vilkaformer, är närmast en fråga för SGU och dess kartråd. Prop.1983/84:10 9 SlNDshuvuduppgifter är dels att genom industripolitiskt finansiellt stöd,företagsutvecklande insatser och problemidentifierande utredningsverksamhetfrämja industrins tillväxt och omvandling, dels att genom regionalpolitisktfinansiellt företagsstöd och särskilda insatser i anslutning härtill bidra balanserad regional utveckling. SINDmedverkar redan nu i samverkansprojekt med inriktning på offshoremarknaden,varvid såväl svenska som norska företag berörs. Ettantal regionala utvecklingsfonder, för vilka SIND är en av huvudmännen, äraktivt engagerade i utvecklingen av företag inom havsresursområdet. Exempel påsådana insatser är utvecklingsfondens i satsningar påföretag som arbetar med musselodling och motsvarande satsningar från flerafonder längs ostkusten för att utveckla kassodling av regnbågslax. Flerautvecklingsfonder gör betydande insatser för fritids- och fiskebåtsvarven, ochi ett par län har fonderna tagit initiativ till företagssamverkan med syfte attsälja svenska produkter till olTshorein-dustrin. SINDsverksamhet och dess treårsplan kommer att behandlas i propositionen omindustriell tillväxt och förnyelse. Jag vill dock framhålla att enligt minuppfattning bör SIND ges en mer aktiv roll inom havsresursområdet än f.n. Vidmin anmälan av propositionen om verksamheten vid statensindustriverk m.m. (prop. 1982/83:113) redovisade jag attindustriverksutredningen framhållit bl. a. havsteknikområdet som ett lämpligtområde för SIND att samordna breda industriella utvecklingsinsatser inom. Jagfömtsade dä att sådana mandat skulle ges av regeringen från fall till fall förspecifika insatser. Jag återkommer i det följande till SINDs roll inom ramenför ett program för havsindustriell kompetensutveckling. 2.2.5Utgångspunkter för utredningsförslagen m. m. Jagkan i allt väsentligt instämma i de utgångspunkter för utredningsförslagen somhar framförts. Som bakgmnd till mitt förslag i det följande är dessa utgångspunkterdärför av stor vikt, liksom formerna för statligt utvecklingsstöd. Jag redogördärför närmast i korthet för dessa två områden. DSH,liksom och dess branschgmpp Swedocean samt , anser att det krävs ett starkare engagemangfrån svensk sida, särskilt vad avser havsteknikområdet. Statskontoret framförliknande synpunkter. Behovetav att samordna och effektivisera havsresursverksamheten är enligt DSHpåtagligt. STUs insatser vad gäller offshoreteknik bör förstärkas och utökas iflera avseenden. framhåller att vi i kommit sent igång och att våramarknadsandelar borde vara betydligt större. 1983/84:10 10 Statskontoretkonstaterar att en gynnsam utveckling av havsteknikområdet ställer stora kravpå bl. a. kvalificerad forskning och produkutveck-Ung samt att svenska företagi ökad utsträckning måste uppfylla dessa krav. Vidare påpekas att vissastatliga myndigheter besitter kvalificerad kompetens som enligt statskontoretsmening inte utnyttjas i tillräckligt hög grad inom området havsteknik.Slutligen understryks vikten av ett gott samarbete mellan stat och näringsliv. Fråndessa utgångspunkter bedömer statskontoret att de krav på åtgärder frånsamhällets sida som reses inom havsteknikområdet bör analyseras medutgångspunkt i de industripolitiska målen och med avseende på i första hand demöjligheter som nuvarande industripoUtiska system erbjuder. Till gmnd fördessa åtgärder skall ett havstekniskt program föreligga. Enhuvudtanke i statskontorets förslag är att den industripolitiska organisationensverksamhet, i den mån statsmaktema prioriterar ett visst område, exempelvishavsteknikområdet, skall kunna inriktas mot just detta. Alla delar av systemetskall kunna inriktas mot ett gemensamt mål. Insatsernaskall kunna gälla såväl en viss bransch eller ett visst område, som t. ex.havsteknikområdet, eller ett enskilt förelag eller gmpp av företag. Insatsernaskall vidare kunna gälla samtliga nivåer, från gmndforskning tillkommersialisering. Någotstatligt utvecklingsstöd särskilt inriktat på havsindustriell utveckhng finnsf.n. Däremot kan många former av statligt stöd lämnas också till åtgärderinom detta område. har gjoils vissa ändringar i stödformerna. Sedanden kan de regionala utvecklingsfonderna lämna s. k.utvecklingskapital för att delfinansiera produktutveckling, marknadsföring ochandra riskfyllda och väl avgränsade projekt, som syftar till att utvecklaföretag (SFS 1982:682). Högst , i undantagsfall högst , av projektkostnadenkan finansieras med utvecklingskapital. Utvecklingskapital kan lämnas i form avlån eller bidrag. Om bidrag lämnas bör utvecklingsfonden fa andel i de framtidaintäkterna av projektet i fråga, t. ex. genom royaity. Utvecklingsfonderna harstor frihet att anpassa återbetalningsvillkor m. m. fill de fömtsättningar somgäller i det enskilda projektet/företaget. Utvecklingsfondemas verksamhetkommer att behandlas i propositionen om industriell tillväxt och förnyelsevåren 1984. Vadgäller fonden för industriellt utvecklingsarbete föreligger inga formellahinder för fonden att åta sig större finansieringsandel än . I sittremissvar på DSHs programförslag pekar emellertid fonden på att så ejskett i praktiken. Förordningenom statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbetet ochuppfinnarverksamhet (1978:571) och förordningen om statligt stöd till energiforskning(1979:319) reglerar tillsammans med STUs Prop.1983/84:10 11 egna villkor formerna för STUs anslagsgivning. STU arbetarfortlöpande med att se över stödformerna och villkoren kring dem. Syftet meddetta är att anpassa STUs stöd till de ändrade behov och villkor somaktualiserats i samband med förändringar i STUs omvärld. Mot denna bakgmnd har STU med skrivelse till regeringenden föreslagit vissa ändringar i sina stödförordningar.Förslagen har remissbehandlats. Ändringar föreslås bl. - finansieringsgradoch räntefaktor för utvecklingsprojekt; STU har funnit att det ofta ärnödvändigt finansiering av projektkostnader. Detta gäller isynnerhet små företag och enskilda personer. Vidare anser STU att räntan förprojektstöd bör sänkas så att den kommer i nivå med marknadsräntan förindustrins långfristiga finansiering, dvs. ränta för industriobligationer, - storföretagsvillkoroch garanti: STU har negativ erfarenhet beträffande storföretag och derasåterbetalningar av projektstöd. Stödet skall återbetalas om projektet ger"tekniskt resultat", vilket har lett till att många storföretag interekvirerar sina beviljade STU-anslag förrän de vet om projektet lyckats ellerej. STU föreslår i stället någon form av riskavlyft, dvs. en garanti som träderin först när ett projekt kan konstateras som misslyckat, - former föråterbetalning: STU har föreslagit att projektstöd skall kunna återbetalas iform av royaity, - uppdrag,beställningar: STU har föreslagit att få lägga ut uppdrag och beställningar påeget initiativ. Denna stödform avses främst att användas vid störreprojektsatsningar. De flesta remissinstanserna anser STUs förslag varavälmofiverade och tillstyrker de föreslagna ändringarna. Vad gäller förslagetom uppdrag och beställningar har STUs förordning ändrats på denna punkt(1982:573) i enlighet med förslaget. Även DSH har i sitt programförslag föreslagit liknandeändringar vad gäller det statliga utvecklingsstödet från bl. a. STU. Övriga ändringsförslag och STUs verksamhet kommer attbehandlas i propositionerna om industriell tillväxt och förnyelse samt omforskning . 2.3 Förslag till åtgärder för havsindustriellkompetensutveckling Jag anser att ett program för havsindustriellkompetensutveckling bör antas. Programmet bör innehålla följande komponenter. Inom STUs verksamhet ges havsteknikområdet stor vikt ävenunder . Ett program med särskilt anvisade medel genomförs under entreårsperiod med början . Programmet omfattar områdena teknikför 1983/84:10 12 utforskningoch tillståndskontroll av havet, arkfisk teknik samt undervattensteknik.Programmet drivs av SIND med hjälp av en för treårsperioden av regeringensärskilt inrättad rådgivande programstyrelse. Beräknad kostnad för programmetär högst 20 milj. kr., varav för /85 högst 7 milj. kr. Av desistnämnda medlen avsätts för /85 högst 0,7 milj. kr. förkanslibehov m. m. hos SIND och utökad utredningsverksamhet hos DSH. DSHföreslog att STU skulle få en särskild fond, omfattande förslagsvis 100 milj.kr., som extra stöd till havsteknisk utveckling . DSHföreslog programområden i huvudsaklig i överensstämmelse med mitt förslag menutgick från att särskilda medel skulle ställas till DSHs förfogande förgenomförandet. För genomförandet av programmet fömt-satte DSH en något snävareinriktning. Statskontoret föreslog att DSH även i fortsättningen skall verka församordning genom fortsatt programarbete och att ansvaret för strategiskutredningsverksamhet och kunskapsuppbyggande, företagsutveckling, finansielltstöd samt initiering av forskningsinsatser även fortsättningsvis skall handhasav SIND och STU. Statskontorets förslag fömtsätter att statsmakternafastställer ett havstekniskt program på förslag av DSH (se bil. Ifråga om de föreslagna STU-medlen om 100 milj. kr. är remissopinionen delad. Ifråga om programmen instämmer en stor majoritet av remissinstanserna iförslagen. En majoritet av remissinstanserna anser att DSH skall behålla sinrådgivande och samordnande roll och att mer operativt inriktade insatser skallgöras av redan etablerade organ. Många instanser anser dock att ettmedelstillskott till DSH för i första hand utredningsverksamhet är befogat. (Se bil. Detprogram jag föreslår för havsindustriell kompetensutveckling innefattaråtgärder inom ramen för tre organs verksamhet, nämligen STU, SIND - med hjälpav programstyrelsen - och DSH. Som framgått av den inledande redogörelsen har iandra sammanhang tidigare vidtagits flera åtgärder av betydelse för utvecklingav svensk kompetens på området, och det nu föreslagna programmet bör ses i ettstörre sammanhang där verksamhet med havsindustriell anknytning pågår inommånga sektorer. Programmet skall sikta till att uppfylla industrins ochsamhällets långsiktiga behov av tekmsk kompetens och därvid dels ge gmnden förnya produkter, dels nya tillämpningar inom svensk, såväl civil som militär,myndighetsverksamhet med havsindustriella beröringspunkter. Jagbehandlar i det följande programmets komponenter i tre avsnitt. 1983/84:10 13 2.3.1Finansiellt utvecklingsstöd inom STUs verksamhet STUhar till uppgift bl. a. att följa den tekniska utvecklingen, alt initierasamarbete, att ta initiativ till och stödja teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete, att ge råd och stöd åt uppfinnare samt att förmedlaforskningsresultat kommersiellt utnyttjande. Inomramen för det nu löpande treårsprogrammet har STU förutom nio andra områdenlagt särskild vikt vid teknikområdet havsteknik. Inom området havsteknik harSTUs planering och kontakter med offshoreindustrin visat på ett stort behov avfinansiellt stöd till utveckling av avancerade produkter. STUhar i sin anslagsframställning för /85 inom bl. a. områdethavsteknik/undervattensteknik föreslagit riktade initiativ för att stimuleraoch i ökad omfattning stödja teknikintensiva produktutvecklingsprojekt. Eftersomoffshoremarknaden är en förhållandevis ny marknad för svensk industri har STUsinsatser inledningsvis koncentrerats till att bredda den tekniska kunskapen ombranschen och dess problemområden. Insatserna har koncentrerats till tekniskaoch ekonomiska förstudier, kunskapsuppbyggande projekt och marknadsinformation. GenomSTUs stöd har företagen kunnat erhålla bättre underlag inför beslut om kostsamhårdvaruutveckling. En viktig uppgift för STU är att bidra fill ett bättreFoU-samarbete mellan företag och forskningsinstitutioner. Av särskildbetydelse enligt STU är att bidra till en nära samverkan med företag ochforskningsorgan i länder med offshoreverksamhet, främst . STUsstöd utformas i nära kontakt med den berörda industrin, sominsatserna harmoniseras med de offshoreaktiviteter som genomförs och planerasav Exportråd och branschorganisationen . Svensktdeltagande inom området utvinning av olja och gas till havs ger kompetens ocksåinom framtida havsresursområden. STU koncentrerar därför sina insatser filloffshoreteknik, medan övriga områden ges en lägre ambitionsnivå.Offshoreinsatsema koncentreras till referensprodukter och system, vilketinnebär en fokusering på ett begränsat antal större projekt. Företräde ges tillsådana systemprojekt som kan bidra till bredare engagemang hos svenskaunderleverantörer. Inomövrig havsteknik begränsas STUs insatser till teknikbevakning. Vattenbrukingår som en del av STUs program för havsteknik. Enligt STU harerfarenheterna av projekten visat att problemen i sammanhanget inte är såmycket av teknisk som av biologisk natur. STUs insatser i ett nationelltprogram för vattenbmk bör enligt myndighetens mening begränsas till projekt medhög teknisk risk och kommersiella möjligheter. Jag delar denna uppfattning. 1983/84:10 14 Fisk- och skaldjursodling m.m. är enligl min bedömning ettframtidsområde inom vilket svensk industri i ökad utsträckning kan finnalönsamma nischer. STUs verksamhet kommer att behandlas i propositionen omindustriell tillväxt och förnyelse . Jag vill emellertid redan nuanmäla att jag för /85 avser all förorda ökade insatser inom dethavstekniska området. Det finansiella slödel från STU lill havsteknik böremellertid inte särbehandlas i form av en särskild fond för just detta ändamål.Däremot bör inom ramen för STUs verksamhet området havsteknik ges ökad vikt.Mot bakgrund av bl. a. den genomförda devalveringen, somkraftigt ökat företagens marginaler, anser jag det dock inte vara befogat meden förstärkning av den storleksordning som DSH föreslagit. 2.3.2 Treårigt program med särskilt anvisade medel 1 likhet med de flesta remissinstanserna anser jag att ettprogram med den huvudsakliga inriktning och inom de områden DSH föreslagitbör-genomföras. För att möjliggöra detla krävs särskilt anvisade medel. Jagberäknar kostnaden för en treårsperiod till högst 20 milj. kr., varav /85 högst 7 milj. kr. Medel för detla avser jag att förorda isamband med min anmälan av propositionen om industriell tillväxt och förnyelsevåren 1984. Programmet bör drivas av SIND med hjälp av en rådgivandeprogram-styrelse, som inrättas av regeringen. Del bör ankomma på regeringen attnärmare besluta om former och verksamhet för detta program. För riksdagensinformation vill jag emellertid beskriva hur jag tänker mig uppläggningen avarbetet. 1 programstyrelsen bör - förutom industriella företrädareför varv, annan verkstadsindustri och svensk oljeutvinningsindustri ingåföreträdare för bl. a. (), STU, FOA, SSPA samtnågon teknisk högskola och DSH. Programarbetet skall inte påverka resp.myndigheters ansvars- eller kompetensområde utan bör ses som en extraordinärinsats i samordnande syfte och för att genom samverkaninitiera olika havsindustriella åtgärder som kan stödja varandra. Åtgärdernasverkningsgrad förstärks därigenom högst väsentligt. I bilaga 7 lämnas en närmare redogörelse för norskoljepoliitik och konsekvenserna av denna politik för svensk offshoreindustri.Mot bakgrund av den koppling som görs mellan beviljande av koncessioner ochindustriella utvecklingsinsatser i är en representation i programstyrelsenfrån svensk oljeutvinningsindustri angelägen. Medlen bör i mindre mån kunna användas även som komplementtill SINDs insatser för havsindustriell utveckling inom verkets program förindustriell omvandling och tillväxt. SINDs insatser bör således främja enbredare industripolitisk programinriktning och därvid komplettera STUs Prop.1983/84:10 15 och delvis även SSPAs huvudsakliga inriktning motforskning och teknisk utveckling. Detta är viktigt eftersom den tekniskaförnyelsen endast utgör en del av den industriella förnyelseprocessen. Jag villsärskilt betona vikten av ett samspel mellan STUs insatser för tekniskförnyelse och SINDs insatser för annan industriell utveckling. Jag framhöll tidigare att oavsett vilket område manbetraktar inom ramen för havens nyttjande - i och utanför - kommerbehoven av kvalificerade tekniska syslem all finnas. Detta gäller såvälmilitära som civila behov. Mycket av den havsteknik som tillämpas civilthärrör från tidigare militär forskning och teknikutveckling. Påtagligaberöringspunkter finns f.n. vad gäller l.ex. undervattensfarkoster,undervattens-verktyg, dykeri och inte minst metoder för spaning och sökningunder vatten. Med tanke på den i stora delar förutsebara militära upphandlingenav produkter inom dessa områden finns möjligheter till samlade åtgärder. Denförstärkning som f. n. görs i fråga om ubåtsskyddsålgärder kan därmed fåstörre industriella effekter. Olika metoder och former för breda belysningar avproblem och möjligheter bör prövas. Av denna anledning är FMVs och FOAsmedverkan i programslyrelsen angelägna. Som chefen för försvarsdepartementetsenare kommer att framhålla är en av förutsättningarna för denna samverkan attinte försvarets behov och målsättning påverkas negativt. Ett framgångsrikt genomförande av programarbetetförutsätter ekonomisk medverkan även från industrin. DSH bör nära följa arbetet och efter behov delta ikomplettering och vidareutveckling av de olika programområdena inte minst medhjälp av det ytteriigare programunderiag som DSH f. n. arbetar fram. 1 sittfortsatta arbete med andra programområden bör DSH ta vara på erfarenheternafrån programstyrelsens arbete.