prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagenbeslöt på förslag i budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 12, KrU18. rskr 201) att bevilja en engångsanvisning av 35 milj. kr. för utrustning avnya lokaler för bl. a. radio- och TV-produktion. Beloppet skulle få användasefter medgivande av regeringen. Av engångs-anvisningen har f. n. sammanlagt10,8 milj. kr. UR har hos regeringen gjort framställningom att få utnyttja älersläende del, 24,2 milj. kr., av beloppet förinvesteringar i TV-produktionslokalerna i . Medhänsyn till vad jag har föreslagit bör några ytteriigare investeringarför UR:s egen TV-produktion inte göras. Den återstående delen .avengängsanvisningen bör därför hållas inne och betraktas som en besparing. Deekonomisk-politiska åtgärder som chefen för tidigare dennadag har redovisat innebär bl. a. en begränsning av automatiskt verkandekoslnadskompensation . Denna princip kommer även alt tillämpas påmedelstilldelningen för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. SRABkompenseras /79 för kostnadsökningar enligt ettautomatiskt verkande system som för innevarande budgetär består av ettkombinerat pris- och löneindex, där prisökningsdelen f. n. är knuten tillbasbeloppsindex (BBI). Den indexanknutna koslnadskompensationen infördes förSRAB:s del för alt möjliggöra en rationell planering. Företaget har som jagtidigare har anfört ålagts att genomföra ett reformprogram, och reformram. Detta ställer stora krav på förelagetsplaneringsförmåga. Rationaliseringskraven innebär vidare all förelaget behöverkunna planera sin verksamhet enligt kända förutsättningar. Ettavsteg från denna princip innebär vissa svårigheter för SR.'\B. Med hansyn tillden stora betydelse som en begränsning av de automatiska prisökningarna har förstatsfinanserna i sin helhet, bör dock begränsningen gälla även SRAB för kalenderåret1984. 1983/84:40 6 Jagredovisar i det följande mitt förslag till begränsning av kostnadsökningsautomatikenför SRAB:s utgifter saml vissa förslag om ändrad pris-ökningskompensafion fr.o.m. . Genomriksdagsbeslut med anledning av förslagen i budgetpropositionen 1983 (prop.1982/83:100 bil. KrU21, rskr 235) filldelades SRAB . för sinverksamhet under /84. Vidare bemyndigades regeringen attfrånräkna ett belopp motsvarande effekten av devalvering på BBI. Dettabelopp fastställdes till , vilket innebär en medelstilldelning fillSRAB för /84 om . i genomsnittligt prisläge1981/82. Kompensation för prisökningarna enligt BBI beräknas pä av delta belopp.Mitt förslag innebär för /84 att prisökningskompensationenberäknas enligt nuvarande regler t.o.m. . Beräkningen avprisökningskompensafionen fr.o.m. bör baseras på konsumentprisindexmed effekterna av livsmedels- och boendekostnader frän-räknade. Vidare skall,från samma tidpunkt, den kompensation till SRAB som är knuten tillprisutvecklingen begränsas fill för . För SRAB:s del börkompensationen utgå enligt den faktiska kostnadsökningen . Därefterskall ingen ytterligare kompensation för eventuella prisstegringar utgå underresten av kalenderåret. Om prisökningen understiger börkompensationen för SRAB:s del motsvara den faktiska ökningen. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen av de framtida besparingsåtgärderna inom och förbe redelserna härför. 2. godkänna vad jag har förordat om alt ingaytterligare investeringar görs för Utbildningsradios egenTV-produktion med stöd av den för /83 beviljadeengängsanvisningen, 3. bemyndiga regeringen att beräkna kompensation förkostnadsökningar för den avgiftsfinansierade verksamheten inom på det sätt som jag har förordat. [3]D 11. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Statsbidragettill kommunerna för driften av grundskolor består såvitt avserförstärkningsresurser av två delar. Bidrag motsvarande kostnaden för 0,5194veckolimmar per elev utgår till kostnader för insatser för undervisning, medanbidrag motsvarande 0.1248 veckotimmar per elev utgår till kostnader för andrasärskilda insatser under skoldagen samt kostnader för planeringsrådel. Prop.1983/84:40 7 Denicke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen används i huvudsak tillfria aktiviteter, syo, frivillig musik, ökad personaltäthet i hemkunskapsmomentpä lågstadiet, maskinskrivning saml skolpersonalens besök hos eleverna underden praktiska arbetslivsorienleringen (PRAO). För förstärkningsresursengäller att bidraget utgår med ett visst belopp (veckotimpris).Veckolimpriset fastställs av regeringen på grundval av den genomsnittligalönekostnaden för lärarledd undervisning i . I det löneläge som kanantas komma att gälla för /84 motsvarar veckotimpriset enmånadslön för en heUidsanställd om ca . Den personal som har hand om denstörsta delen av ifrågavarande verksamhet har ett löneläge som betydligtunderstiger nämnda lön. Detta gäller bl. a. fritidspedagoger, fritidsledare ochsyokonsulenter. Även lärare i hemkunskap, musik och maskinskrivning harnormalt lägre lön. Idenna bemärkelse kan alltså kommunerna sägas få etl statsbidrag för denicke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen som översfiger defaktiska lönekostnaderna. Kommunerna kan också i inte obetydlig utsträckningsjälva påverka kostnaderna genom att välja mer eller mindre "dyr"personal för delar av verksamheten. Verksamhetens omfattning kan ocksåpåverkas beroende på vilken organisafion som kommunen beslutar sig för. Mot bakgrund av vad jag nuanfört förordar jag att ett särskilt veckotimpris införs för den icke-undervisningsbundnadelen av förstärkningsresursen. Detta veckotimpris bör sättas lägre än detsom gäller för förstärkningsresursen i övrigt, vilket motsvarar en månadslönför en heltidsanställd om ca . Det är ofta inte naturligtatt mäta volymen på den verksamhet som finansieras med denicke-undervisningsbundna delen av. förstärkningsresursen i form avveckotimmar. För kommunen är det i praktiken naturligare att betrakta dennadel av statsbidraget till som en totalsumma som kan disponeras fören viss verksamhet. I många fall utgår kommunen från att bidraget skall läckade totala kostnaderna för verksamheten. Även denna del av statsbidraget hardock beräknats med samma utgångspunkt som för statsbidrag iövrigt, dvs. att en kommun själv skall svara för en viss del också avlönekostnader. Normalt kan denna "kommunandel" av kostnadernaberäknas till . Denlångsiktiga besparingseffekten till följd av mitt förslag beräknar jag till106milj.kr. Det särskilda veckotimpriset bör gälla /85. Genom statsbidragssystemets konstruktion skulleeffekt på statsbudgeten normalt uppstå först /86. För attbesparingseffekt skall inträffa /85 bör hänsyn tas tilldet särskilda veckofimpriset redan vid utbetalning av förskott på statsbidragetunder detta budgetår. Prop.1983/84:40 8 Fr. o. m. genomfördes ett i viss månförändrat sätt att hanlera vikarialssituationerna i . Tidigareanställdes normalt alltid en vikarie när en lärare hade förfall. Efter förslagi budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 12, s. 268, UbU 17, rskr232) fick skolan efler rektors bedömning möjlighet att avstå frän all anlitavikarie av en lärares frånvaro. Genom denna förändringfick skolstyrelserna och skolorna möjlighet lill ett mer flexibelt och därmedeffektivare utnyttjande av en betydande del av den resurs som använts förkorttidsvikarier. Statsbidragsmässigt kom detta till uttryck på sä sätt att 104milj. överfördes från tilläggsbidraget till förstärkningsresursensundervisningsbundna del. Summan svarade mot vad som preliminärt uppskattadesvara bidragskostnaderna för korttidsvikarier avlärares frånvaro. () fick i uppdrag attundersöka huruvida ytterligare resurser avseende korltidsvikarier kunde förasöver från tilläggsbidraget till förstärkningsresursen. SÖ anmäler i anslagsframställningen för /85att kostnaderna för de två första dagarnas frånvaro satts för lågt. För atttäcka de faktiska stalsbidragsberältigade kostnaderna skulle överföringen hauppgått lill 213 milj. kr. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget bör ytterligaremedel avseende inte föras över tillförstärkningsresursen. Jag förordar i stället alt tilläggsbidraget tillkommunerna minskas med skillnaden mellan den överföring som borde ha gjortsenligt SÖ:s beräkningar och den faktiska överföringen. Detta ger en minskadkostnad på 161 milj. kr. räknat i antaget kostnadsläge för redovisningsäret1983/84 och med beaktande av kostnaderna för lönekostnadspålägg och bidrag lillsociala avgifter. För att effekt på statsbudgeten skall uppslå redan budgetåret1984/85 bör i enlighet med vad jag har föreslagit i det föregående deltapåverka utbetalningen av förskott under.detla budgetår. Kommunerna får med mitt förstag en minskning avstatsbidraget till korltidsvikarier i en storieksordning som svarar mot en avde båda första frånvarodagarna för lärare. Under de frånvarodagar som delhärigenom inte blir möjligt all anställa lärare får verksamheten ordnas påannat sätt. Naturligast synes det mig vara alt det sker inom ramen förarbetsenheten, dvs. att lärarna inom arbetsenheten tar på sig det gemensammaansvaret för eleverna i arbetsenheten och därigenom kan lösa tillfälligaproblem som uppstår då någon i arbetslaget är frånvarande under kortare tid.Del är vidare numera ganska vanligt att skolledarna fullgör sinundervisningsskyldighet som vikarier. Ett flexibelt användande av befintligaresurser för undervisning kan också bidra till alt minska behovet avkorttidsvikarier och därmed också minska de negativa konsekvenserna av denföreslagna begränsningen av resurserna för korttidsvikarier. Även skolansövriga personal kan i vissa fall användas. Jag vill betona att bortfallet av vikarieresurser intebehöver fördelas lika 1983/84:40 9 för alla elever. Det kan finnasanledning att ta särskild hänsyn till vissa grupper av elever, exempelvis deyngsta. Bedömningen måste här grunda sigpå de lokala förutsättningarna. Enligtnuvarande bestämmelser är det som tidigare nätnnts rektor som beslutar om i vad mån vikarie skall anställas av en ledighet. Jag vill i detta sammanhang anmäla att jag avser att återkomma till regeringen med förslagtill ändrade bestämmelser härvidlag,så att skolstyrelsen får avgöra hurverksamheten skall bedrivas . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag förordat om särskilt veckotimpris för den icke- undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 2. godkännavad jag förordat om förskott påbidrag till lorstärk- ningsresursen för /85. 3. godkänna vad jagförordat om minskning av tilläggsbidraget. 4. godkännavad jag förordat om förskott påtilläggsbidrag för redo /85. [4] D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor Gymnasieskolan stårinför ett reformskede.Gymnasieutredningens (U 1976:10) huvudbetänkande(SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola har remissbehandlats. Inomregeringskansliet bereds en principproposition om ett förnyelsearbete inom gymnasieskolan. Jag räknar med att propositionen skall kunna föreläggasriksdagen i böljan av . 1 detta läge finnerjag det särskilt svårt att göramer omfattande besparingar inom gymnasieskolan. Statens utgifter måste dock begränsasäven på detta område. Det blir då nödvändigt att noga prövade besparingsmöjligheter som ()redovisat. SÖ förordar i första hand en modell, i vilken tidenför elevernas skriftliga prov avräknas frånlärarnas tjänstgöring. Med hänsyn till sambandet med gällande kollektivavtal och förutsättningarna för detta ärjag emellertid inte beredd att nu förordaett genomförande av SÖ:s förslag. Möjligt är däremot attbygga ut ett redan fungerande system, som enligt SÖ kan ge märkbarakostnadsminskningar - nämligen timreduktion i förhållande tillgruppstorlek. Jag kommer närmast attpresentera ett förslag om sådan reduktion. Enligt skolförordningen anordnas normalt en undervisningsgrupp för vaije påbörjat 30-tal elever i ett ämne. Oin i ett sådant ämne det totala antalet elever i årskursen vid skolan är lägre än 12. skall antalet veckotimmarenligt timplanen minskas enligt förordningen (1982: 40) om timreduk-tioner i gymnasieskolan vid låga elevtal. Systemet medtimreduktioner innebär atttimtalet minskas med . när det totala antalet elever är M 1983/84. Råncisc: S. 9. efter rad 17Tillkommer: visningsårel 1984/8.S. 8 11 eller, i latin och grekiska. 5-8.Timreduktionssystemet omfattar inte yrkesämnen och andra ämnen som hardelningstalet 16. Jag anser att systemet med timreduktion bör byggas ut tillatt omfatta även intervallen 12- 17 och 18-23 elever. Därvid bör reduktiongöras med ca 15 resp. . Latin och grekiska bör även i det utbyggda systemetges en särställning motsvarande den som gäller . På samma sätt som latinoch grekiska bör även de andra ""små" språken behandlas, somenligt milt förslag i det följande också bör få starta med 5 elever. Jag skallåterkomma till detta. Ämnen med delningstalet 16 bör liksom tidigare undantas. Som jag tidigare nämnde innebär det nuvarande systemet attdet är det totala antalet elever som är avgörande för om reduktion skall göras.Man ser således inte till möjliga eller faktiska gruppstorlekar i fall där dettotala antalet elever något överstiger 30. Enligt min mening bör man i sambandmed utbyggnaden modifiera principen och göra det över hela linjen. Avgörandeför om reduktion skall göras, när det totala antalet elever överstigerdelningstalet 30. bör vara hur stora grupper som framkommer vid jämnast möjligafördelning av eleverna på det antal grupper som följer av detta delningstal. ex. det totala antalet elever är 32. kan två grupper om vardera 16 eleverbildas. Timreduktion bör då göras för båda grupperna. Om skolan villfördela eleverna på ett annat sätt, måste den se till att vaije grupp får detantal timmar den skall ha med hänsyn till sin faktiska storlek. Om de efter denschablonmässiga reduceringen återstående timmarna för båda grupperna tillsammansinte räcker, får skolan la i anspråk resurstimmar i förslärkningsresursen. Miltförslag innebär alltså en utbyggnad och en utjämning av systemet, så altresurserna i större utsträckning än anpassas till varierandegruppstorlekar: En sådan utbyggnad av systemet som jag här föreslagit börinnebära ett ekonomiskt incitament till att fylla grupper sä väl som möjligt,vilket måste anses nödvändigt för att uppnå en bättre resurshushållning.Systemet innebär en fortsatt färdriktning mot ett mer elevrelateratstatsbidragssystem för gymnasieskolan. Jag vill i detta sammanhang anmäla attstatskontoret redovisat ett uppdrag om ett nytt statsbidragssystem 1983/84:40 11 förgymnasieskolan och vuxenutbildning. Redovisningen innehåller förgymnasieskolans del tvä modeller med inslag av elevrelaterade bidrag. Rapportenremissbehandlas f. n. SÖhar med hänvisning fill bl. a. internationaliseringssträvandena föreslagit ensänkning av starttalet från nu 8 till 5 elever för fem mindre vanliganybörjarspråk (finska, italienska, kinesiska, portugisiska och ryska). SÖ:sförslag på denna punkt bör genomföras i samband med det system med timreduktionersom jag föreslagit. EnligtSÖ kan ett omfattande utredningsarbete behövas om vilka timreduktioner som ärmöjliga i olika ämnen. För egen del utgår jag från att inte några reduktionerkommer att göras på ett sådant sätt att de intentioner som ligger bakom lim-och kursplaner äventyras. Jag räknar med att närmare bedömningar i dessa frågorbäst görs lokalt och utifrån de aktuella förutsättningarna, såsom redan i dagkan ske inom ramen för den friare resursanvändningen. Ur denna kan tasresurstimmar för att undvika en limreduktion som i det enskilda fallet framstårsom olämplig. För alt en sådan lokal bedömning skall kunna bli möjlig, när nureduktionsgraden ökar, behövs en särskild återföringsresurs. Denna kan dåfungera som ett komplement till den nu för vatje skola varierande reguljäraförstärkningsresursen. Detta är enligt min mening nödvändigt främst med tankepå situationen i glesbygd. Återföringsresursenbör anges i ett visst antal lärartimmar som kommuner och skolenheter kantilldelas som extra resursfimmar, dvs. ett tillskott till de resurstimmar somfinns enligt redan gällande regler. Dettotala antalet lärartimmar i återf"öringsresursen bör räknas fram medhänsyn till hur stor del av besparingen som bör återföras. Jag återkommer straxtill detta. Det bör få ankomma på SÖ all fördela timmarna i återföringsresursenmellan länsskolnämnderna, vilka sedan i sin lur får fördela timmarna mellan dekommuner och skolenheter som är i särskilt behov av extra resurser. Minaförslag bör genomföras fr.o.m. /85. Genom limreduktioner vidgrupper upp t. o. m. 23 elever sparas ca 115 milj. kr. Av delta belopp bör ca40 milj. kr. tas i anspråk i samband med en omprövning av ordningen medsjälvstudielimmar eller s.k. lärarlösa lektioner pä de teoretiska linjerna.Jag återkommer till detta i mina förslag lill budgetpropositionen 1984. Avresterande indragna ca 75 milj. kr. bör - ca 15 milj. kr. - ställas tilllokal disposition som en återföringsresurs i anslutning till systemet medtimreduktioner. 60 milj. kr. utgör därmed den direkta besparing som jag nu ärberedd att förorda för gymnasieskolans del. Detvå riksinternatskolorna och de fyra skolor som omfattas av privatskolförordningen(1967:270) anordnar utbildning enligt läroplan för gymnasieskolan. De fårdärvid statsbidrag enligt i huvudsak samma regler som gäller förgymnasieskolan. Mina förslag för gymnasieskolan om timreduktioner, lägrestarttal för undervisning i vissa språk och extra resurstimmar 1983/84:40 12 bördärför i princip gälla även motsvarande utbildning vid riksinternatskolornaoch de fyra andra skolorna. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännamitt förslag om utbyggnad av systemet med timreduk tioner, 2. godkänna mitt förslag om lägsta antal elever för att undervisning ivissa språk skall få starta, 3. godkänna mitt förslag om en särskild återföringsresurs i form av extraresurslimmar i anslutning till systemet med timreduktioner. [5]E 6. Utbildning för vårdyrken och E 7. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning lagt fram underlag fören tillämpning av huvudförslaget inom högskolan. UHÄ gör den bedömningen, atten allmän uttunning av verksamheten måste avvisas. Ämbetet anger tvä andrahandlingslinjer, efler vilka nedskärningar skulle kunna genomföras. Den enainnebär att högskolans nuvarande struktur behålls och att besparingargenomförs i form av all dimensioneringen minskas pä en rad utbildningslinjer.Den andra handlingslinjen utgår från alt all verksamhet på en ort eller allverksamhet inom etl visst område vid en högskoleenhet läggs ned. UHÄ finner försin del att ingen av handlingslinjerna kan renodlas men att ettnedskärningsprogram av anbefalld storlek måste innehålla betydande inslag avden senare metoden. Jagdelar UHÄ:s uppfattning alt besparingar inom högskolan i delta sammahang måsteinriktas på att mer omfattande verksamheter på en ort begränsas eller heltläggs ned. Om man ser till de ekonomiska betingelser under vilka hela högskolanbäst skall kunna utvecklas i nuvarande statsfinansiella läge är dennahandlingslinje enligt min mening inte bara försvarbar ulan hell nödvändig. Vadjag nu har sagt gäller metoden för de besparingar som måste göras också inomhögskolan. Inom vilka områden minskningen skall göras måste avgöras i förstahand utifrån långsiktiga bedömningar av utvecklingen på arbetsmarknaden inom deberörda områdena. Jag delar UHÄ:s bedömning att utbildningar inom del tekniskaoch naturvetenskapliga området bör undantas frän kapaciletsminskningar. Däremotbör vissa utbildningar som i första hand leder till sysselsättning inom denoffentliga sektorn komma i fråga för de minskningar som är aktuella. I detföljande redovisar jag min bedömning av arbetsmarknaden för var och en av deutbildningslinjer som enligt mina förslag bör få etl minskat antal platser. 1983/84:40 13 Vidmin sammanvägning av arbetsmarknadsförhållanden och andrabe-sparingsförutsältningar har jag stannat för att nu förorda förhållandeviskraftiga nedskärningar av utbildningskapaciteten för fyra allmänna utbildningslinjer,nämligen läkarlinjen, tandläkarlinjen, fritidspedagoglinjen ochförskollärarlinjen. Jag förordar vidare i enlighet med vad jag har anförtatt besparingarna genomförs på ett sådant sätt att berörda utbildningar läggsned på vissa orter. Enligt inin bedömning måste besparingarna genomföras medböljan /85. Jag räknar med att, om mina förslag i det följandegodkänns, den sammanlagda besparingen uppgår lill ca 70 milj. kr., fördeladeöver sex ä sju budgetår. Beloppet gäller besparingar underutbildningsdepartementels huvudtitel; därtill kommer i fråga omläkarutbildningen sådana under huvudtitel. Inomsåväl del medicinska som det odontologiska området finns det ett starkt sambandmellan utbildning och forskning. Det är därför naturligt att ocksåorganisationen för forskning och forskarutbildning berörs av de förändringarjag föreslår för den grundläggande utbildningen. Jagutgår från att sådana forskningsresurser som är helt knutna till dengrundläggande utbildningen skall dras in. Därutöver anser jag det inteändamålsenligt att bevara en statlig organisation för medicinsk resp.odonlologisk forskning på de orter där jag föreslär att motsvarandegrundutbildning avvecklas. Etl planeringsarbete bör därför inledas med sikte påatt finna former för en successiv avveckling också av berörd forskning ochforskarutbildning och för ett inordnande av den i annan befintlig organisation.I vissa fall kan det finnas samband med annan forskningsverksamhet vid sammahögskoleenhet som gör det naturiigt att åstadkomma en samordning med den. Iövrigt bör i första hand övervägas en omfördelning av resurser inom delmedicinska resp. det odontologiska området till andra berörda högskoleenheter,men det bör också vara möjligt att fördela om resurser från dessa områden tillandra forskningsområden inom högskolan. Enutgångspunkt för de avvägningar som måste göras bör vara dels de insatser somberörda institutioner och forskargrupper i resp. gjort och gör,dels de resurser inom motsvarande områden som redan finns pä andra orter, delsslutligen de samlade behoven av förstärkningar inom olika fakulteter ochämnesområden. Underalla förhållanden måste garantier skapas för att forskningsverksamhet som är livaktig kan fortleva, om än i ändrad miljö, och inte måste avbrytasannat än som följd av naturlig avgång bland professorer och annan forskningsledandepersonal. Jaghar tidigare angivit att den sammanlagda besparingen under sex å sju budgetårblir ca 70 milj. kr. vid bifall till de förslag som jag strax kommer attredovisa mer i detalj. I fråga om medelsberäkningen för /85avser jag att återkomma med förslag till regeringen i 1984 årsbudgetproposition. 1983/84:40 14 Jagavser vidare all återkomma fill regeringen med förslag alt uppdra åt UHÄ att isamband med anslagsframställningen för /86 redovisa dels en planför minskningen under olika anslag för hela avvecklingsperioden, dels ettunderlag för ställningstaganden till hur de berörda forskningsresurserna skallinordnas i den samlade forskningsorganisationen i enlighet med vad jag anförti det föregående. Jaghar samrått med statsrådet i fråga om de förslag som rör utbildningenpå lakar- och tandläkariinjerna. Underlagför att bedöma läkarlinjens dimensionering har successivt presenterats försocialdepartementets hälso- och sjukvårdsberedning. Underiag förredovisningarna arbetas fram inom projektet och sjukvården inför90-lalet (HS 90). Även har publicerat prognoser rörandeden framtida läkararbetsmarknaden. Antalet yrkesverksamma läkare har i detnärmaste fördubblats . Fram beräknas antaletläkare öka från 19000 till 33 300. Prognosernatyder på att etl läkaröverskolt inom många specialiteter kan bli verklighetinom en snar framtid. Med anledning härav föreslog dåvarande regeringen attplaneringsramen för läkarlinjen skulle minskas med 90 platser till936 platser /83. ansåg sig emellertid inte hatillräckligt underlag för ett sådant beslut vid denna fidpunkt (prop 1981/82:100, UbU 20, rskr 248).