prop · G703122 · 1983-12-31 00:00:00 — Också TCO anser del angeläget att berörd fackligorganisation får ärendet på remiss innan beslut om introduktionslöd ellerlönebidrag fattas. RFV betonar vikten av snabba beslut. Kommitténs förslag om lönebidrag och särskilt lönebidragtillstyrks av flertalel remissinslanser, även om enskildheter i förslagen mötsav erinringar. SHR anser dock atl kraftfullare ålgärder behövs. Ett led idelta bör, enligt , vara atl gällande främjandelagstiftningtillämpas fulll ut i hela sin omfattning. Också anser altfrämjandelagens tvingande bestämmelser bör användas. Lönebidrag lämnas nu till enskilda och kommunalaarbetsgivare samt till affärsdrivande verk av lönekostnaden under detförsta anställningsåret, andra året och därefter i två år.Förlängt bidrag lämnas . För att delfinansiera vissa reformförslagföreslår kommitlén all bidraget under det första anställningsåret skall sänkastill av lönekostnaden. säger sig inte ha någon erinran motall lönebidraget sänks inom bl. a. den kommunala sektorn, eftersom det främslinnebär en förskjutning av bidragen till iniroduklionsskedet inom i övrigt närmasloförändrade ramar. Mot bakgrund av de förslag som läggs fram om ett särskilllönebidrag har inte heller SAF och SHIO-Familjeföretagen några erinringar motförslaget all sänka bidraget första året. Andra remissinstanser avstyrker däremot bidragssänkningen,bl.a. AMS, som befarar atl avtrappningen ökar behovel av bidrag . Samhällsföretaganser atl i de fall en anslällning med lönebidrag inte 1983/84:122 41 föregås av introduktion innebär förslagel försämrademöjligheter att anställa arbetshandikappade. Försäkringskasseförbundel anserall är en mer lämplig övergång från 90 lill bidrag. HCK, SRF ochstatens handikappråd anser all del inle finns skäl att sänka bidraget. Kommitténs förslag innebär inga förändringar avlönebidragen till statliga myndigheter m.fl. samt de allmännyttigaorganisationerna. anser dock att lönebidragen inte bördifferentieras efler arbetsgivare ulan efter en bedömning av individensfunktionshinder i relation till miljön. SHIO-Familjeföretagen framhåller atl,på samma sätt som förelag i näringslivet förväntas anpassa arbetsplatsen så atlbidragel inte behövs efter ett visst antal år, borde motsvarande vara möjligtinom bl. a. slallig seklor. Därför bör den högre bidragsnivå som tillämpasför bl. a. slatliga myndigheler endasl utgå för de grupper som ärkvalificerade för särskill lönebidrag. Målgrupper för anställning med lönebidrag Förslagel att personer med flyktingstatus skall kunna fåanställning med lönebidrag tillstyrks av m. fl. Också HCKtillstyrker i princip kommitténs förslag om målgrupper, men förutsätter - omflyktingar skall omfattas - alt systematiska omprövningar görs, eftersombidraget i dessa fall oftast hänger samman med språkliga, kulturella och utbildningsproblem.Också SRF framför liknande synpunkter. Anställning med särskilt lönebidrag Kommitténs förslag om ell särskill lönebidrag tillstyrks av flertalet remissinstanser, bl.a. , , ,, , HCK och SRF. HCK anser dock atl bidragel i vissa fallskall kunna lämnas . Också tillstyrker förslaget om särskiltlönebidrag, men anser att även flyktingar bör kunna komma i fråga för stödet. SHIO-Familjeföretagentillstyrker förslaget under förutsättning att en generös tillämpning sker och atldet särskilda lönebidraget i vissa fall kan kombineras med arbetsbiträde.Vidare anser SHIO-Familjeföretagen atl utgångspunkten måste vara förhållandenai förelagen. Vid svårigheter med anpassningen bör särskilt lönebidrag utgå ävenom arbetshandikappet inle anses vara svårt. AMS anser alt möjligheten atlförlänga bidraget kommer atl ha avgörande belydelse. anser däremoi alt det finns risk för attell särskilt lönebidrag, som kan förlängas obegränsat, i praktiken fungerar somett slöd till förelag och organisationer, som inle klarar att betala normalalöner. Prövningen har också lagts i händerna på en organisation som inte harintresse av att upprätthålla kraven, anser . Prop.1983/84:122 42 har ett intresse av att maximalt lönebidrag skall utgå.Den fackliga organisationen kan ha samma intresse eller i vart fall inte fillräckligtinlresse av alt bevaka alt bidraget inle lämnas i de fall handikappet inte ärtillräckligt svårt. förslag all inga begränsningar börgälla för beslut om särskilda lönebidrag tillstyrks av HCK och SRF som ocksåstöder förslagel om alt nuvarande begränsningar för bidrag med 100 resp. fillstatliga myndigheter resp. allmännyttiga organisationer skall slopas. Detsistnämnda förslaget lillstyrkes också av , ,landsarkivet i , och slatens historiska museer.Även AMS stöder förslaget, men anser att dessa bidrag bör förbehållasarbetshandikappade och flyktingar. Bl.a. mot bakgrund av sysselsättningslägetinom anslagsmyndigheterna är SAMN tveksam till förslagel om atl begränsningenav bidragen till de statliga myndigheter slopas, men kan tänka sig en vissuppräkning av antalet plalser. TCO anser att ingen begränsning bör finnas förde nittio-procentiga bidragen till allmännyttiga organisationer. Samtidigterinrar TCO om att en stor del av dessa platser finns vid små ideellaorganisationer med ensamanslällda. Dessa arbetsplatser ger, enligt TCO,utrymme för flexibla lösningar beträffande arbetsuppgifter och arbetstider,men saknar de möjligheter för iräning och anpassning, som en arbetsplats medfler anställda kan erbjuda. Eftersom del förekommil uppgifter om att lönebidragssystemelutnylQals otillbörligt, anser TCO, alt det är angeläget att myndigheterna föreett beslut om lönebidrag lill en organisation, kontrollerar alt organisationenhar meningsfull och allmännyttig verksamhet. När del gäller den slalligasektorn anser TCO alt fömtsättningarna är sådana atl ett ökal antal lönebidragsanslälldainte är lämpligl och att dén nuvarande antalsbegränsningen därför inte börupphävas. pekar på all det på vissa arbetsplatserförekommer atl hela personalkategorier består enbart av lönebidragsanslällda. EnliglSF behövs därför någon form av maximi-normer för omfattningen av lönebidragsanslällningarna,så utformade atl snedheter av detta slag inle uppslår. SF förordar en översynoch särskild prövning inom myndighetsområden med en extremt hög andel lönebidragsanställningar. förslag om alt lönebidragel skallkunna höjas vid försämrad arbetsförmåga tillstyrks bl. a. av AMS, som ocksåanser all man skall kunna få lillbaka ett lönebidrag om arbetsförmåganförsämras. Tillstyrker gör också Samhällsföretag, SHIO-Familjeföretagen och Landsfingsförbundet.Förslagel stöds dessutom av HCK, SRF och SHR, som dock samtliga avvisar kommitlénsförslag om att antalet beslut bör begränsas lill ca 200 . Kommittén har också föreslagit atl de nuvarande förhöjdalönebidragen för gravt handikappade ungdomar skall fortsätta att utgå för denlöpande beslutsperioden. Därefter bör förlängt bidrag kunna lämnas, om Prop.1983/84:122 43 AMS anser att dessa ungdomar bör överförastill särskill lönebidrag från med fortsall bidrag för desvårast handikappade. Remissinslanser avvisar i allmänhet kommilténs förslag omatt arbetsbiträdeskostnader skall finansieras inom ramen för det särskildalönebidraget. Bidrag lill arbetsbiträde bör i slällel kunna ulgå kombineratmed lönebidrag enligt , , , SHR, , slyrelsenför vårdartjänst, Försäkringskasseförbundel, LO, TCO, DHR, HCK, SRF, SHIO-Familjeföretagen. Landstingsförbundetanser att de synpunkter som förts fram i reservationer och särskilda yttrandenom bidrag till arbetsbiträde bör utredas ytterligare. Slyrelsenför vårdarQänst framhåller särskilt att möjligheten att kombinera bidragen ärhelt nödvändig för t. ex. gravt rörelsehindrade ungdomar. fårdessa ungdomar personlig praktisk hjälp vid måltider m. m., men efter avslutadskolgång ger samhället inle längre del slöd som de behöver för att få och skötaett arbete. Enligl styrelsen för vårdartjänst är del angelägel alt få till slåndförsöksverksamhel där man prövar olika sätt atl tillhandahålla handikappadepersonlig assistens. Inom styrelsen för vårdarQänst finns erfarenhet av hur assistens vårdartjänst - kan ordnas för handikappade studeranden vid folkhögskolor, universileloch högskolor. Denna erfarenhel bör kunna las tillvara i försöket. SÖ framhåller alt för arbetssökande med stora funktionsnedsättningarräcker det inle med ett arbetsbiträde av handräckningskaraktär. 1 slällel krävssamma slag av praktisk personlig hjälp som ges i skolan i form av personlig assistens.Detta kräver, enligl SÖ, en generös ekonomisk ram. anser alt också flyktingar skall kunna omfattas avbidrag till arbetsbiträde. Kommitténsförslag om en höjning av bidraget till arbetsbiträde tillstyrks avsocialstyrelsen, Samhällsföretag och HCK. Statlig sektor och allmännyttiga organisationer Enligt handikappkommittén bör man i ökad utsträckningöverföra anslällda med lönebidrag lill reguljära Qänster utan bidrag. Förslageltillstyrks av SRF saml av LO som säger sig dela kommitténs uppfattning attmånga lönebidragsanslällda efler en lid gör likvärdiga arbetsinsatser som andraanställda. LO anser också atl det finns en stor tröghet hos slaten och allmännytligaorganisationer när del gäller överföringar till reguljära Qänster. När del gäller den slatliga sektorn redovisar fleraremissinstanser en posiliv grundinställning till förslagel om ökad överföring,men hänvisar Prop.1983/84:122 44 samtidigtlill olika svårigheter. , landsarkiven, universiteten i pekar på praktiska svårigheler alt genomföra förslaget, bl.a. pågrund av arbetsplatsens slruktur. anser alt förslagetinte bör tillämpas på nu anslällda med lönebidrag, som har tagits emot underandra förutsättningar. anser att förslagel börgenomföras successivt för alt inte medföra stora ekonomiska påfrestningar föruniversitetet. anser atl arbetsgivaren generellt skall verkaför en ökad överföring lill reguljära Qänster, men avstyrker allarbetsgivarens skyldigheter i della avseende skall formaliseras. SAMN anser altålgärder för alt öka rörligheten inom gruppen lönebidragsanslällda inte kanlösas enbari genom överföring på reguljära Qänster. Sannolikt måsle, enligt SAMN,lönemedel tilldelas anslagsmyndigheterna över budget för att t.ex. finansierapersonliga Qänsler. TCO hänvisar fill den minimala nyrekrytering som numerasker inom statsförvaltningen och anser att målet bör vara en överföring . Försiktighet bör dock iakttas, om inte effekten skall bli atl arbelsgivaret. o. m. blir avvisande till alt bereda anslällning med lönebidrag. OcksåFörsäkringskasseförbundel framför liknande synpunkter, men anser att enmyndighet bör kunna åläggas att senasl pröva om en reguljäranställning kan ske. hänvisar om Qänstefillsältningar på saklig grund som förtjänst ochskicklighet. I ett övrigt jämnt tillsättningsärende bör dock en sökandes arbetshandikappkunna fälla avgörandet till den arbetshandikappades förmån, anserFörsäkringskasseförbundet. SFframhåller möjlighelen atl öka benägenheten atl överföra lönebidragsanslälldapå reguljära Qänster genom att skapa nägon form av garanti för ålerbesällningmed nya lönebidragsanslällda, då en överföring har skell. Kommilténsförslag avslyrks av och landsarkiven i och . Handikappkommilténföreslår ett tillägg i anställningsförordningen om atl Qänst som tillsätts med lönebidragsanställdinte skall behöva ledigkungöras. Förslaget lillslyrks av ,universiteten i och Göleborg samt SAMN. Den sistnämnda remissinstansenanser dock alt den föreslagna undantagsregeln endast bör avse den som äranställd med lönebidrag hos myndigheten i fråga och att undantaget inte börgälla den, som omfattas av introduktionsstöd. Också TCO tillstyrker ochframhåller atl har uppmanat lokalafackklubbar att verka med den utgångspunkt som kommitténs förslag innebär. Förslagettillstyrks också av SF, som dock bedömer utifrån sina erfarenheter att denföreslagna förändringen inle kan få annal än marginell betydelse. Enhandlingsplan bör, enligt handikappkommiltén, upprättas för varje lönebidragsanställd.Planen skall visa hur arbetstagaren kan tränas för atl Prop.1983/84:122 45 underlättaövergång till reguljär Qänst. Förslaget tillstyrks av riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer, och LO, som anser att enmer medveten planering behövs för överföring till reguljära Qänsler på statensområde. tillstyrker, men anser alt planeringen börske inom ramen för normal personal- och ulvecklingsplanering. SAMN lämnar förslagelulan erinran, medan , landsarkivet i Vadslena, Göleborgs universitetm.fl. pekar på praktiska svårigheter atl genomföra förslagel. Förslagetom att myndigheterna skall redovisa till arbetsförmedlingen vilkaåtgärder som vidlagils för alt överföra anställda med lönebidrag tillreguljära Qänster lämnas utan erinran av SAMN. och Linköpingsuniversitet tillslyrker, medan bl.a. avstyrker med motiveringen altförslaget innebär byråkratisering och pappersexer- AMS,Samhällsföretag, , , , HCK och SRF tillstyrker förslaget om utökadepersonalresurser till arbetsförmedlingen. AMS anser att de förslag som kommitlénhar fört fram innebär merarbele jämfört med nuvarande system. Samhällsföretagpekar på behovet av resurser för uppsökande verksamhel, medan DHR anser att öronmärktaresurser och Qänster behövs enbart för handikappade arbetssökande. SAMN ställersig tveksam till alt ökade resurser för alt överföra anslällda med lönebidrag lillreguljära Qänster får den avsedda effekten. Göleborgs universilel anser att ocksåen resursförsiärkning till slörre myndigheter som hanterar lönebidragsanställningarskulle främja hanleringen av denna personalkategori. SHR menar atl det finnsmånga andra krafter som också kan och bör aktiveras i processen med atl ökaantalet funklionsnedsatla i arbetslivet, t.ex. anpassningsgrupper, kommunalahandikappråd, fackföreningar och handikapporganisationernas informatörer. Idirektiven till bl. a. handikappkommiltén sägs atl alla förslag som läggs framskall kunna genomföras inom ramen för "oförändrade resurser inom det områdesom förslagen avser". har emellertid ansett attdirektiven bör tolkas i en vidare mening än alt enbart avse de berörda arbelsmarknadspolitiskaanslagen. Samhällel får ändå utgifter för de arbetshandikappade som ställsutanför arbetsmarknaden och dessa utgifter belastar statliga och kommunalaanslag. Om man enbart ser till utfallet inom budgeten för ett visst sakområdeger delta en bristfällig information om den totala effekten av en åtgärd. Kommilténssyn på kostnadsfrågorna får slöd i remissyttrandena från bl.a. SHR, AMS och Försäkringskasseförbundel. 1983/84:122 46 EnliglRRV kan anställning med särskilt lönebidrag innebära en inte obetydligstatsfinansiell besparing, eftersom alternativet är särskilda beredskapsarbetenoch skyddad anslällning inom Samhällsföretag. Efter en inledande försöksperiodfinns därför anledning, enligt RRV, att dels öka omplaceringen från Samhällsföretagtill arbete på den öppna arbetsmarknaden, dels begränsa omfattningen av desärskilda beredskapsarbetena. Samhällsföretagbeklagar att utredningsdirektiven inte har givit kommittén möjlighet att gålängre i sina förslag, medan SAF anser att direktiven innebär ett alltför snävtbudgetlekniskt synsätt. SAF vill därför understryka och framhäva utredningensinvändningar mot direktiven, men anser också att den totala kostnadseffektenbör kunna dokumenteras som normal förutsättning för beslut som innebär budgelmässigakostnadsökningar. HCKinstämmer i den tolkning av direktiven som kommittén har gjort och stöderkommitténs utgångspunkter, men anser atl kommittén inte i allaavseenden dragit konsekvenserna av dem. Enligt HCK bör frågan om möjligheteratt föra medel från socialförsäkringen till mer akfiva åtgärder behandlas av ensärskild ulredning. RFVsäger sig inle ha funnit av belänkandel eller i annan för verket tillgängliginformation att kostnaderna för del särskilda lönebidraget ryms inom ramen föroförändrade koslnader.