prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — anser att läroplanen därefter börkallas Läroplan för och statlig vuxenutbildning. Prop.1983/84:169 209 8 SSV och komvux Promemorians förslag, se betänkandet s. 4546 och bilaga3, avsnitt 7.7. Enligt är komvux möjligheter attanordna undervisning på etapperna 24 vid kriminalvårdsanstalter begränsade.Den enda studievägen blir dä SSV. Distansundervisning är dock en svär studieform.För att motverka studieavbrott är det av betydelse att komvux-enheter(kommuner) vid behov tilldelas resurser för studiehandledning för elever vid SSV. SHR och SIL tillstyrker förslaget om SSV:s ansvar för "pilotulbildning-ar".Delta är enligt SHR intressant inte minst med tanke på del behov av mer ellermindre skräddarsydda utbildningar som vissa svårt handikappade kan ha. "Pilotulbildningar"borde enligt SHR och SIL kunna gälla även mer teoretisk utbildning. En statlig"pilotverksamhet" skulle kunna bidra till nytänkande och flexibilitetpä skolans område. SIL anser att lärare vid komvux i samråd med SSV bör kunnage hjälp och stöd även till dem som valt ren brevundervisning. i anser atl SSV somkomplement till komvux förutsäller en nära samverkan mellan dessa och andra utbildningsanordnare.Sådan samverkan bör avse både en planeringssamverkan och en samverkan med detlokala skolväsendet i fråga om lärare, lokaler och utrustning. Enligt SSVN är det nödvändigt att samarbetet mellan komvuxoch SSV byggs ut och att SÖ får rätt att omfördela undervisningstimmar mellan komvuxoch SSV. ser fördelar med en vidgadsamverkan mellan komvux och SSV men kan inte oreserverat tillstyrka förslagetatt resurserna för komvux och SSV skall betraktas som en totalresurs och att SÖskall få möjlighet att omfördela resurser mellan komvux och SSV. Kommunernasengagemang i komvux i form av lokaler, utrustning, personal m. m, innebäråtaganden av långsiktig karaktär. Undervisningstimmar i komvux kan inte medkort varsel ändras genom centrala beslut av SÖ i samråd med SSV,hävdar att om en omfördelning erfordras skall detta kunnaförutses och ingå som förslag i SÖ:s anslagsframställning. Möjlighet till omfördelning av undervisningstimmar mellan komvuxoch SSV kan vara en positiv åtgärd, anser . Det utvecklingsarbeteförslaget ger upphov till bör bygga på lokala-regionala samver-kansinilialivoch utgå från "pilotutbildningar". 14 1983/84. 1983/84:169 210 Promemorians förslag, se betänkandet s. 4748 och bilaga3, avsnitt 7.8. Enligt är avsaknaden avyrkesutbildning ofta kännetecknande för kriminalvårdsklientel, somkriminalvärdens resurser för yrkesutbildning är begränsade. Det är angelägetatt yrkesutbildningar som planeras inom SSV i varje fall kan påbörjas brevledes,så att även intagna i anstalt kan bli föremål för yrkesutbildning genom SSV. SIL, länsskolnämnden i , SSVN, LO,/SR och tillstyrker. anser attplaneringen av den yrkesinriktade utbildningen bör ske i nära samarbete med komvux.LO anser det särskilt angelägel att SSV ges möjlighet att utveckla yrkesinriktadekurser inom udda yrkesområden. Yrkesutbildningen bör utformas i samråd medarbetsmarknadens parter, /SR understryker att överbryggande utbildning pägrundskolenivå i första hand skall ges av komvux och folkhögskola, SAF understryker att SSV oftast i samråd med komvux ävenfår till uppgift att anordna kompletterande yrkesundervisning för elever iyrkesutbildning inom yrken som samlar endast ett fåtal elever t, ex, inom läriings-utbildningen, Liber ställer sig frågande till att det inom SSV skulleutvecklas yrkesinriktad utbildning eftersom AMU-centra finns. 10 Försöksverksamhet med avgiftsfinansierad utbildning vidSSV Promemorians förslag, se betänkandet s. 49 och bilaga 3,avsnitt 7.9. SÖ förordar resurser för utvärdering av försöksverksamhetmed före-tagsköpt utbildning om det slutliga beslutet blir avveckling av SSV, SSVN anser att den föreslagna försöksverksamheten kanmedföra intressanta utvecklingsmöjligheter för skolan. som uppdragsutbildare förmyndigheter, företag och organisationer är väl motiverad under förutsättningatt komvux inte kan anordna utbildningarna i fråga. Enligt Liber är det förvånande all SSV skall bygga uppresurser och kompetens att bedriva avgiftsfinansierad utbildning motorganisationer och företag. En sådan verksamhet finns vid brevskolornaoch denna resurs borde kunna utnyttjas mera. 11 Undervisning för handikappade Promemorians förslag, se betänkandet s. 51 och bilaga 3,avsnitt 7.10. SHR förutsätter att denna undervisning sker i närasamarbete med de fyra rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade. Det gäller givelvis framför allt utvecklingen av läromedel. 1983/84:169 211 Statskontoret efterlyser en analys av förutsättningarna atlsammanföra hanteringen av ärenden om statsbidrag till tekniska stödåtgärdertill SIL, alternativt talboks- och . Länsskolnämndeni understryker att utveckling av undervisning förhandikappade är ett angelägel område. I första hand bör behovet av utbildningför dessa grupper tillgodoses inom komvux. Den allmänna principen bör vara atthandikappade så långt som möjligt integreras i den övriga undervisningen.Nämnden delar i övrigt bedömningen i promemorian. Länsskolnämndeni anser att handläggningstiden för statsbidrag tilltekniska stödåtgärder måste bli kortare, så att kursstarten inle försenas förenskilda elever. SSVN menar att distansundervisning kan för vissa vuxnainvandrare och vissa handikappgrupper vara den enda möjliga studieformen. ser mycket positivt på en utveckling avutbildningsmöjligheter för sädana handikappade för vilka SSV är en lämplig utbildningsanordnare. 12 Materialproduktion för distansundervisning Promemorians förslag, se betänkandet s. 52-53 och bilaga3, avsnitt 7.11. SHR anser att valet och utvecklingen av läromedel måsteske på pedagogisk grund, oberoende av producent. Det framgår inte klart avförslaget. SÖ förordar resurser för utvecklingsarbete, om detslutliga beslutet blir avveckling av SSV. SIL påpekar atl nuvarande ramar för SIL:s produklionsstödmåste vidgas väsentligt om ocksä distansundervisningens behov skalltillgodoses. Utredarens motiveringar och förslag i fråga ommaterialproduktion för distansundervisning finner varaväl avvägda. SACOISR erinrar om att läromedel i Lvux 82 definieras som"allt som lärare och kursdeltagare kommer överens om att använda för attnå uppställda mål i undervisningen". Med denna definition av läromedelkan styrelsen knappast besluta om vilka läromedel som skall användas. I ställetbör skolledare, lärare och kursdeltagare gemensamt i det pedagogiska samråd somföresläs kunna besluta om vilka läromedel som skall användas. menar atl den läromedelscentral, somskolstyrelsen i disponerar, också bör medverka vid framtagning avläromedel. LO anser att Brevskolans erfarenheter avdistansundervisning bör tas tillvara. Samarbetet mellan SSV och Brevskolan bördärför utvecklas. Enligt Brevskolan kräver distansundervisning en godmaterialkvalitet. En alltför stor ryckighel i efterfrågan på dislansundervisningsmaierialkan allvarligt skada kvalitet, tillgänglig ämnesbredd samtförutsättning- Prop.1983/84:169 212 arna atl begränsa kostnaderna. Riskerna för en sådanutveckling kan dock i viss mån motverkas i enlighet med förslag om produklionsstöd.Det förutsätter att nämnda produklionsstöd ges tillräckliga anslag. Brevskolanunderstryker särskilt behovet av stöd för s. k. smala ämnen. UR förordar en systematisk undersökning och analys avförutsättningarna för en vidgad samverkan mellan med inslag av ljud och bild - eter- eller markdislribuerade- och andra lämpliga läromedel borde kunna utvecklas ytterligare och i vissasammanhang erbjuda möjligheter till rationaliseringar och besparingar samfidigtsom nya kvaliteter och stimulansmöjligheter tillförs verksamheten. 13 Granskning av insändningsuppgifter Promemorians förslag, se betänkandet s. 54 och bilaga 3,avsnitt 7.12. , , ,/SR och tillstyrker förslaget. SIL ifrågasätter dock möjlighetenalt inom de snäva ramar som ges brevskolorna ge dem en annan roll i dettasammanhang än läromedelsproducentens. Enligt 5Ö bör SSV ensam ha det administrativa ochpedagogiska ansvaret. Enligt SSVN har den redan påbörjade rättningen av insändningsuppgifterför elever i varvad utbildning vid SSVN haft goda effekter med bättre kontaktmellan lärare och elever och färre studieavbrott. Deresurser som tidigare anslagits för granskning av insändningsuppgifter genom LiberHermodsoch Brevskolan, bör ingå i tolalresursen för SSV och disponeras av skolorna. Liber erinrar om att komvux-utredningen föreslog attden varvade undervisningen bör handhas av de båda statliga vuxenskolorna medandäremot brevundervisningen bör överföras till brevskolorna. Detta förslag ärsåväl ur pedagogisk som ekonomisk och administrativ synpunkt det överlägsetbästa. Det är därför med stor förundran Liber konstaterar att brevskolorna idelta förslag endast engageras i distansundervisningen i den mån SSV ej ansersig kunna klara av verksamheten pä egen hand. Om all distansundervisning för vuxna inom läroplansbundenundervisning helt skall skötas av SSV krävs, menar , en betydande investeringför att bygga upp en administrativ och dislributiv apparat vid de båda skolornasamtidigt som man behöver förstärka den pedagogiska kompetensen - med andraord man inrättar en statlig distansskola. Vidare utnyttjar man dä inte denexisterande organisation och kompetens som finns hos brevskolorna. Dessa kommerdessutom icke ha möjlighet att hålla en beredskap i form av produkter ochtjänster, för vilka det inte finns en garanti atl den utnyttjas. Brevskolan instämmer i förslaget. Ansvaret fördistansundervisningen bör finnas samlat på en plats. Förslaget utgår emellertidfrän alt SSV bör Prop.1983/84:169 213 ha möjlighet atl uppdra åt och attsvara för granskningen om delta ter sig ändamålsenligt. Brevskolan framhålleratt uppdrag att ombesörja granskning bör ha en viss omfattning och varaktighetmed hänsyn till den organisation som verksamheten kräver. Promemorians förslag, se betänkandet s. 55 och bilaga 3,avsnitt 7.13. Enligt SACOISR tycks systemet med institutionsföreståndareoch huvudlärare fungera bra. Det finns därför ingen anledning atl avskaffadessa tjänster. Timtalen i de olika ämnena vid SSV är betydligt lägre än igymnasieskolan. Timtalsgränsen för arvodering av dessa tjänster bör därförsättas lägre. Vid SSV genomförs vissa enstaka kortare kurser för vilkaskolans fast anställda lärarpersonal endast undantagsvis tagits i anspråk.Lärarpersonalen har i betydande omfattning haft fyllnadstjänstgöring vid andraskolenheter. /SR anser alt det bör vara naturiigt atl i första handutnyttja den fast anställda personalen inom SSV:s ram. Elt ökat behov av administrativa resurser för SSV börenligt 55VA' uppstå med tanke på de föreslagna organisatoriska förändringarna,och det tycks orealistiskt att kunna omfördela administrativa tjänster frän SSVNtill SSVH. tillstyrker administrativ förstärkningmen motsätter sig ett överförande av administrativa resurser från SSVN till SSVH,då resurserna f. n. knappt täcker behovet. 15 Lokaler och utrustning, inbyggd utbildning Promemorians förslag, se betänkandet s. 57 och bilaga 3,avsnitt 7.14. SIL anser att staten bör svara för lokalanpassning, t. ex.akustikanpassning och speciella anordningar för rörelsehindrade vid SSV. förutsäller att frågor om lokaler,utrustning, personal etc. för SSV i och löses i direktaavtal mellan staten och berörda kommuner. Som tidigare skall principen om fullkostnadsläckning gälla. anför att allt sedan utbildningenvid SSVH startade har ställt lokaler med vissa inventariertill förfogande för den statliga vuxenutbildningen. Önskemål finns om enändring av principerna för kostnadsfördelningen mellan stat och kommun.Skolstyrelsen föreslår att staten svarar för samtliga lokalkostnader för undervisningenvid SSVH och att förhandlingar mellan stat och kommun angående hyreskostnaderför undervisningslokaler vid SSVH genomförs sä att de kan gälla fr. o. /85. Prop.1983/84:169 214 Närdet gäller inbyggd utbildning anser en utbyggnad väsentlig.Vidare bör SSV:s uppgift atl bevaka olika gruppers förbisedda utbildningsbehovunderstrykas. Behovet av läriingsutbildning inom ett flertal hantverksyrken,vissa vuxna invandrares utbildningsbehov liksom vissa handikappgruppers behovnämns. Promemoriansförslag, se betänkandet s. 6263 och bilaga 3, avsnitt 7.16. SHRtillstyrker en särskild koefficient i fråga om limtilldelning för undervisningav handikappade. De har behov av undervisning i mindre grupper. Ökadeekonomiska satsningar pä handikappområdet är nödvändigt om ord som jämlikhetoch delaktighet skall kunna fä någon reell innebörd. Resurserna förhandikappområdet måste antingen specialdestineras eller den statliga satsningenökas. SIL har samma uppfattning. 5Öavstyrker föreslagna resursberäkningar. Antalet undervisningstimmar börtillsammans med bestämmelser om antal deltagare per kurs utgöra grunden förresursen till SSV. De två anslagen bör slås ihop till ett. Därvid bör antaletnärvarande deltagare följa bestämmelserna för komvux och samma individ endastvara resursgrundande en gäng per kursperiod och ämne. Utöver denna grundresursbör ett schablontillägg - högre än kom-vux-schablonen - räknas fram för bl. a. syo,handledning och extra stöd. Länsskolnämndeni anser att den föreslagna resursen för kurser förhandikappade är knapp och bör ökas något inom den givna ramen. SSVNanser, att SSV bör tilldelas ytteriigare timmar av anslaget för komvux förspeciella utbildningar som SSV genomför, t. ex. som försöks-eller"pilotverksamhet." Norrköpingskommun anser, att definitionen av elevantal - antal kursdeltagare börklarläggas. I övrigt tillstyrks förslagen. Promemoriansförslag, se betänkandet s. 65 och bilaga 3, avsnitt 7.17. SÖanser alt en skolledarresurs för en SSV-enhet bör beräknas pä samma sätt som skolledarresursenvid en särskild enhet för komvux. Länsskolnämndeni anför att SSVH, med det föreslagnapoängberäkningssystemet för skolledarresurs uppnår endast 40 poäng och därmedej den föreslagna arvodestjänsten som studierektor. Behovet av en sådan tjänstär enligt nämnden väl dokumenterat varför poängsystemet behöver justeras. Enligt55V/V finns f. n. två ordinarie studierektorstjänster, och förslaget innebäratt endast en ordinarie studierektorstjänst skall finnas. Förslaget medför entrygghetsförsämring för en studierektor vilket måste bli föremål för möjlighettill tillämpning av övergångsbestämmelser. 1983/84:169 215 Det är enligt /SR angelägel att en andrastudierektorstjänst inrättas vid SSVH. vill att elevantalet skall påverkaskolledarresursen i något större utsträckning än vad som framgår av förslaget.Planering och administration av bl. a. yrkesinriktad utbildning förhandikappade har ökat kraven på skolledarresurser vid SSVH. Skolstyrelsen harsedan 1976 med kommunala medel arvoderat en extra studierektor. Elevkåren vid SSVH önskar en utökning av antaletskolledare. Ur elevkårens synpunkt är det viktigt att största möjliga resurshamnar pä själva skolan, där eleverna kan dra direkt nytta av den. Elevkårenföreslår vissa justeringar av förslaget. En facklig företrädare för /SR-medlemmar vid SSVNanför att förslaget för SSVN:s del innebär försämrad status för den ena studierek-lorstjänsten.Detta skulle inte vara förenligt med god personalpolitik. 18 Skolutveckling och fortbildning Promemorians förslag, se betänkadet s. 66 och bilaga 3,avsnitt 7.18. SHR, SÖ, SIL, SSVN, ochNorrköpings kommun tillstyrker. SHR och SIL anser att projekt inomspecialpedagogik borde kunna utvecklas inom SSV. Skolstyrelsen i Härnösandanser atl ett omfattande utvecklingsarbete inom dislansundervisningsomrädel ärangeläget. Det bör ges möjlighet atl genom reservation överföra delar avanslaget från ett budgetär till ett annat för att erhålla tillräckligt storaresurser för exempelvis specialutbildning av lärare/lärargrupper. Brevskolan anför atl forskning och utvecklingsarbete börske i nära samarbete med producent av material för distansundervisning.Personalutbildningen bör pä liknande sätt samordnas. 19 Föreskrifter, tillsyn Promemorians förslag, se betänkandet s. 67 och 68 ochbilaga 3, avsnitt 7.19. i konstaterar att denoch länsskolnämnden i har elt särskilt ansvar för SSV. Ipromemorian föreslås atl samtliga länsskolnämnder, i det regionala samråd som komvux-utredningenföreslagit, bör undersöka och till SSV kanalisera utbildningsbehov som inte kantillgodoses pä regional nivå. Nämnden stöder principiellt förslaget menkonstaterar alt de resurser som nämnderna f. n. förfogar över ärbegränsade. SSVN menar att det vore önskvärt om SÖ kunde spela en meraaktiv roll vid kartläggning av utbildningsbehov och utarbetandet av kursplanerför nya yrkesinriktade utbildningar, som är lämpade för SSV. understryker viklen av elt ökatengagemang från SÖ:s och länsskolnämndernas i och Västernorrlandslän sida. 1983/84:169 216 20 Genomförande, kostnadsberäkningar Promemoriansförslag, se betänkandet s. 70 och bilaga 3, avsnitt 7.20. Länsskolnämndeni och 55VA tillstyrker tidsplanen. Liber efterlyser enordentlig ekonomisk analys. Det vore önskvärt att en ekonomisk bedömning avalternativa modeller för bedrivande av distansundervisning görs innan beslut iSSV-frågan tas. I samband härmed vore det också önskvärt med en diskussion medbrevskolorna beträffande deras roll i en framtida vuxenutbildning med hjälp avdistansundervisning. 1983/84:169 217 SAMMANFATTNINGAV SKOLFÖRFATTNINGSUTREDNINGENS BETÄNKANDE (DS U 1982:5) KONFERENSER I SKOLAN,I DE DELAR SOM GÄLLER KOMVUX OCH SSV, JÄMTE SAMMANSTÄLLNING AVREMISSYTTRANDENA I DESSA FRÅGOR 1 överväganden och förslag Skolförfattningsutredningensöverväganden och förslag rör främst och gymnasieskolan. Utredningenbehandlar emellertid även bl. a. och statlig vuxenutbildning (komvuxoch SSV). Se betänkandet s. 83-87 och 171-178. Skolförfattningsutredningenanser att samma grundläggande föreskrifter om samverkan om möjligt bör gällaför olika skolformer som ger jämförlig utbildning. Principerna för medinflytandeför såväl olika personalgrupper som elever (och vårdnadshavare) bör varaenhetliga. En annan sak är att del kan behövas större utrymme för variationerinom andra skolformer än inom och gymnasieskolan. De samarbetsnämnder som nuskall finnas inom komvux har en fixerad sammansättning. De fungerarhuvudsakligen som samrådsorgan. Emellertid skall de även avgöra frågor om atlskilja elever från undervisningen enligt 49§ förordningen (1971:424) omkommunal och statlig vuxenutbildning. Skolförfattningsutredningenanser atl en fråga av detta slag, som kan vara särskilt ingripande för den enskilde,bör prövas av styrelsen för utbildningen. Om en sådan ändring görs, finns detenligt skolförfattningsutredningens mening inte längre behov av atl med hänsyntill enskildas rättssäkerhet ha kvar några föreskrifter om samarbetsnämnderinom komvux. Det är betydelsefullt attdet inom varje skolenhet med komvux finns ett samverkansorgan för behandling avvissa övergripande frågor. I ett sådant organ bör finnas företrädare för deolika intressegrupper som är verksamma inom skolenheten, nämligen olikapersonalgrupper samt elever. De lokala variationerna mellan olika skolenhetermed komvux är mycket stora. Del bör därför också vara möjligt all i storutsträckning lokalt kunna bestämma hur ett sådant samverkansorgan mera i detaljskall utformas. Mot bakgrund härav förordar skolförfattningsutredningen att detvid varje skolenhet med komvux skall finnas en motsvarighet tillskolkonferensen -förslagsvis benämnd komvuxkonferens. Föreskrifterna om samarbetsnämndbörda kunna utmönstras. Något hinder mot att ha kvar samarbetsnämnd som ettfrivilligt organ bör naturligtvis inte finnas. Prop.1983/84:169 218 inom komvux har inte - till skillnad fränklasskonferensen i gymnasieskolan - att formellt besluta i några frågor som ärav det slag att del av hänsyn till enskildas rättssäkerhet kan anses varanödvändigt med centralt meddelade föreskrifter om kurskonferens. Inom komvuxbeslutar nämligen rektor eller studierektor i t. ex. frågor om elevernasstudiesituation och om tillstånd att gä om kurs med anledning av sjukdom.Enligt skolförfattningsutredningens mening finns därför inte något behov avcentralt meddelade föreskrifter om kurskonferenser. Olika intressegruppersrätt till medinflytande i skilda frågor bör kunna garanteras med en allmäntutformad föreskrift. anser att inte hellerelevvårdskonferens och klassråd behöver vara obligatoriska inom komvux. Vad som nusagts hindrar naturligtvis inle alt motsvarigheter till I.ex. kurskonferens,elevvårdskonferens eller klassråd kan och bör inrättas när detta är lämpligtmed hänsyn till de lokala förhållandena vid en skolenhet, het. Sammanfattningsvis innebär skolförfattningsutredningensförslag när det gäller konferenssystemet inom komvux följande: Endast komvuxkonferensenblir obligatorisk. I övrigt fär inom varje skolenhet bestämmas vilka organ somskall finnas med hänsyn till de lokala förhållandena vid skolenheten. Skolförfatlningsutredningenger ocksä förslag till ändringar i förordningen om och statligvuxenutbildning. a. föreslås att det i 10 § tas in föreskrifter om att detvid varje skolenhet med eller statlig vuxenutbildning skall finnas en komvuxkonferensoch att det efter beslut inom skolenheten dessutom får inrättas lokalasamverkansgrupper. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avsammanlagt 78 instanser, bl. a. , statskontoret,, , , kammarrätten iSundsvall, 21 länsskolnämnder, förvaltningsrätlsutredningen. , Tjänstemännens centralorganisation.Centralorganisationen /SR, i , , , fyra landstingskommuneroch 28 kommuner. De flesta remissinstanserna har yttrat sig över förslagensom helhet eller inriktat sig på och gymnasieskolan. Ganska fä haruttalat sig speciellt om vuxenutbildningen. Åtskilliga remissinstanser fillstyrker förslagen generellteller med mindre invändningar och tillägg. Kammarrätten i anför att det av utredningensdirektiv inte kan utläsas att sä omfattande förändringar avsetts som nuföreslås. Prop.1983/84:169 219 kan inte bortse från den risk för minskad rättssäkerheteller försämrat medinflytande och information som kan följa av förslagen attslopa ett flertal samverkansgrupper och atl lokala skolmyndigheter ges störremöjligheter att påverka samverkansgruppernas sammansättning. SÖ tillstyrker förenklingar men har vissa avvikandeförslag om hur de skall genomföras. Inga synpunkter beträffande komvux lämnas. Av de få som har yttrat sig särskilt över de förslag somgäller komvux tilhtyrker länsskolnämnderna i , ,, och samt , ,, , och kommuner. i anser att komvux-konferenseninte bör vara obligatorisk. Däremot bör rektor ha samrädsplikt gentemoteleverna. i län finner det för komvux logisktatt ge kurskonferensen motsvarande ställning som klasskonferensen på gymnasieskolan. i framhåller atl detborde vara möjligt all till kurskonferensen flytta rektors befogenhet attbesluta om elevs kvarsiltning. kornmun menar att - utöver komvux-konferensen- bör vid varje skolenhet med komvux finnas en elevvärdskonferens. Frågan omavstängning eller förvisning av elev bör beträffande både gymnasieskolan och komvuxavgöras av tvä av skolstyrelsen utsedda ledamöter samt rektor (samarbetsnämnd). kommun ifrågasätter om inte syo-sammankomstenbör behålla sin status som obligatorisk konferens inom komvux med hänsyn till komvux-elevernasspeciella behov. för vuxenstuderandeavstod från att avge remissyttrande. 1983/84:169 220 Regeringensproposition ................................................ ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. ..... 1 1 Inledning ...................................................................... ..... 3 2 Bakgrund ochallmänna överväganden ...................... 5 2.1 Motiv för vuxenutbildning .................................... ..... 5 2.2 Mål.......................................................................... ..... 7 2.3 Målgrupper och prioriteringar .............................. ..... 8 2.4 Yttre organisation ................................................ ..... 9 2.5 Inre organisation ................................................. ... 10