prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Metodernahar kallats fastighetsmetoden, den förenklade fastighetsmeloden och akliemetoden.För alla tre metoderna gäller att en bostadsrätt som har förvärvats genom elt benefiktfång skall anses förvärvad genom närmast föregående onerösa fång och att ettföremål som lillhör bostadsrättshavaren och överlåts medbostadsrätten skall anses tillhöra lägenheten av sådant slagatt det skulle ha utgjort byggnadsfillbehör om det hade ägts av föreningen. Vid tillämpningen av fastighetsmetoden skall följandeposter beaktas vid vinstberäkningen. Som intäkt redovisas försäljningslikviden plus en andel iföreningens nettoskuld vid överlätelsetillfället. Ingångsvärdet utgörs av det vederlag som erlades vidförvärvet (grundavgift eller köpeskilling) plus en andel i föreningensnettoskuld vid förvärvs-fillfället. Avdragmedges för bostadsrättens andel i föreningens förbättringskostnader, dock endaslför de år då kostnaderna har uppgått till ett belopp som motsvarar . mulfipliceratmed antalet bostadsrätter i föreningen. Avdragmedges vidare för bostadsrättshavarens egna kostnader för förbättringsarbetenoch värdehöjande reparationer, dock endast då kostnaderna har uppgåtttill minsl . Ingångsvärdet och övriga avdragsposter får indexuppräknasenligt samma regler som gäller för fastigheter (en fyraårig initialperiodiakttas). Hela den framräknade vinsten är skattepliktig oberoende avinnehavstidens längd. För den förenklade fastighetsmetoden och aktiemetodengäller att följande poster beaktas. Som intäkt redovisas endast försäljningslikviden. Ingångsvärdet utgörs av det faktiska vederlaget vidförvärvet. Avdragmedges för kapitaltillskott. Avdraget motsvarar bostadsrättens andel iföreningens totala amorteringar under innehavet plus de tillskott som harlämnats för att direki bestrida föreningens förbättringskostnader (ettförbättringsarbete grundar dock rätt till avdrag endast under förutsättning att Prop.1983/84:67 32 de kapitaltillskott som har lämnats för att finansieraarbetet har uppgått till . mulfiplicerat med antaletbostadsrätter). Avdragmedges vidare för bostadsrättshavarens egna kostnader för förbättringsarbetenoch värdehöjande reparationer i samma omfattning som enligl fastighetsmeloden. När det gäller den fortsatta beräkningen skiljer sig debåda metoderna ål. Enligl denförenklade fastighetsmeloden medges etl särskilt inflationstill-lägg. Dettaberäknas på ett underlag som motsvarar summan av det faktiska vederlaget vid förvärvetoch andelen i föreningens nettoskuld vid förvärvs-fillfället. Tillägget erhållsom underlaget multipliceras med en faktor som motsvarar den vanliga omräkningsfaktorn(den faktor som används enligt fastighetsmetoden) minskad med 1. Vidare medgesindexuppräkning av bostadsrättshavarens egna förbättringskostnader.Kapitaltillskott får däremot inte indexuppräknas. Hela den framräknade vinstenär skattepliktig oberoende av innehavstidens längd. Vid entillämpning av aktiemetoden medges inte något särskilt inflations-tillägg ellerindexuppräkning. Den skattepliktiga andelen av vinsten reduceras enligtföljande skala. Innehavstid, år Skattepliktig andel av vinsten, % För samtliga metoder gäller vidare att man vidvinstberäkningen skall bortse från vederlag som lämnas för övertagna medel påden inre reparationsfonden, att intäkten skall minskas med omkostnader vidförsäljningen, att man i ingångsvärdet skall räkna in omkostnader vid förvärvetsamt att bostadsrätter som har förvärvats före skall ansesförvärvade den dagen för ett vederlag som motsvarar av andelen i 1970 årstaxeringsvärde (fastighetsmetoden) resp. av andelen i föreningensbehållna förmögenhet, beräknad med utgångspunkt taxeringsvärde (denförenklade fastighetsmetoden och aktiemetoden). Vid valetmellan metoderna har kommittén haft utgångspunkten att det är önskvärt med ettsystem för evig beskattning som ger effekter likvärdiga med dem som erhållsenligt fastighelsreglerna. Från denna utgångspunkt har man redovisatprincipiella och praktiska synpunkter på metodvalet. Kommitténs samlade bedömning resulterar i att man förordarden förenklade fastighetsmetoden. Som nämnts i avsnitt 3.1 är det endast HSB:s riksförbundoch SBC som har motsatt sig att en omläggning av realisationsvinstbeskattningengenomförs . RSV har inte godtagit någon av de diskuterade beskattningsmetoderna. Prop.1983/84:67 33 Två av remissinstanserna, () ochSvenska sparbanksföreningen, har förordat fastighetsmetoden. För den händelseen omläggning skall göras anser också att fastighetsmetodenär lämpligast. Nästan alla övriga instanser som tar ställning i metodfrågan harmer eller mindre bestämt avvisat fastighetsmeloden. I valetmellan den förenklade fastighetsmetoden och aktiemetoden har remissinstansernasinställning främst betingats av hur de prioriterar kravet på enkelhet i lagstiftningen.Aktiemetoden förordas av tio remissinstanser -kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , och , Kopparbergssamt , Föreningen auktoriserade revisorer (), Svenskarevisorsamfundet, och ().Lika många instanser - i län, bankinspektionen,. Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund (AFR), LO,Näringslivets byggnadsdelegation (NBD), , (), Svenska och - delarkapitalvinstkommitténs uppfattning att den förenklade fastighetsmetoden ärlämpligast. För egen del får jag anföra följande. Omläggningen måste enligt min mening uppfylla vissagrundläggande krav. En strävan här liksom på andra delar av skatteområdet måstevara att göra reglerna lätta att förstå och fillämpa. Att de praktiskasynpunkterna här måste tillrnätas särskild betydelse är betingat av att antalettaxeringsärenden där en vinstberäkning aktualiseras blir mycket stort. Dettorde också vara en allmän uppfattning att de nuvarande reglerna förbeskattning av realisationsvinster på fastigheter och aktier år mycketkomplicerade. Det är därför naturligt att först granska de av kommitténredovisade metoderna från praktiska synpunkter. Jag kan då till att börja med konstatera att fastighetsmelodenställer oacceptabla krav vid den praktiska tillämpningen på skattskyldiga,bostadsföretag och taxeringsmyndigheter - främst till följd av behovet avgenomsyn. Fastighetsmeloden bör därför inte genomföras. Även den förenklade fastighetsmeloden rymmer visst inslagav genomsyn. Inflationstillägget skall nämligen beräknas på summan avvederlaget vid förvärvet och andelen i föreningens nettoskuld vidförvärvstillfället. En annan komplicerande faktor vid vinstberäkningen är att bostadsrättshavarensegna förbättringskostnader skall indexuppräknas. Vidare är den förenkladefastighetsmetoden - liksom fastighetsmetoden - förenad med påtagligatillämpningssvårigheter vid flera på varandra följande innehav. Inte heller denförenklade fastighetsmetoden kan därför sägas uppfylla kraven på enkelhet. Aktiemetoden kan däremot accepteras från praktiskautgångspunkter. Den medför inte andra komplikationer än de som under allaförhållanden 3 1983/84. Prop.1983/84:67 34 uppkommer genom att den tidsbegränsade beskattningenersätts av en evig. En omläggning i enlighet med kommitténs förslag skulle dessulominnebära vissa förenklingar av vinstberäkningen jämfört med . Jag tänkerdå närmast på förslaget om beräkningen av kapitaltillskott och beloppsgränsenför bostadsrättshavarens egna förbättringskostnader. Depraktiska synpunkterna talar således entydigt för att aktiemetoden bör väljas.Det är den enda av metoderna som enligt min mening är förenlig med den strävan eflerenkelhet som bör känneteckna lagstiftningen pä skatteområdet. Frågan blir dåom det från principiella utgångspunkter möter betänkligheter att stanna föraktiemetoden. Jag ansluter mig i och för sig till kapitalvinstkommitténsbedömning att den fullständiga fastighetsmeloden torde ge det principelltriktigaste beskattningsresultatet. Det är klarl att aktiemetoden medsitt schabloni-serade inflationsskydd i vissa fall kan leda till mindretillfredsställande resultat. Som kommittén påpekar är emellertid inte hellerfastighetsmetoden invändningsfri i det avseendet. Det bör också framhållas att akliemetodeni flertalet fall kan anses ge ett godtagbart materiellt beskaltningsresullat. Det harhävdats att aktiemetoden innebär en alltför mild beskattning jämfört medfastighetsmetoderna genom atl de utpräglade spekulationsfallen träffas mindrekraftfullt. I sammanhanget bör emellertid noteras att vinsterna vidkorttidsspekulation även i akfiemetoden träffas av en 100-procentigbeskattning. Jag vill också påminna om att regeringen tillsatten kommitté (Ju 1983:06) som skall göra en översyn av BRL. Kommitténshuvuduppgift är att överväga om ett system med hembudsskyldighet kombinerad medprisföreskrifter bör införas vid överlåtelser av bostadsrätter i nybildadeföreningar. Syftet med ett sådant system skulle vara att komma till rätta meden från bostadssocial och fördelningspolitisk synpunkt oacceptabelprisutveckling på bostadsrättsmarknaden. Slutligen vill jag i det härsammanhanget peka på att det finns anledning att - i något högre grad än kapitalvinstkommitténgjort - beakta de juridiska och ekonomiska skillnader som föreligger mellanbostadsrättsinnehavet och egnahemsägandet. Min slutsats blir att några avgörande principiella hindermot aktiemetoden inte kan uppställas. Metoden ger på det hela taget ett rimligtbeskattningsresultat och är den enda av metoderna som är godtagbar fråntillämpningssynpunkt. Jag kommer således fram till att övervägande skäl talarför att den eviga beskattningen av bostadsrätter bör utformas i enlighet medaktiemetoden. Som kapitalvinstkommittén har föreslagit bör den evigarealisationsvinstbeskattningen omfatta också bostadsrätter som har förvärvatsgenom arv, gåva eller annat benefikt fång. Vid avyttring av en sådanbostadsrätt skall vinstberäkningen göras som om bostadsrätten hade förvärvatsgenom det Prop.1983/84:67 35 närmast föregående onerösa fånget. Jag skallhär också ta upp frågan om beskattningsnivån. De flesta av remissinstansernasom förordar aktiemetoden har också godtagit förslaget till reducerande skalaför beräkning av den skattepliktiga andelen av den nominella vinsten. Denföreslagna skalan ansluter till den nuvarande med den skillnaden att 25-procentsnivånutsträcks till att gälla avyttringar av bostadsrätter som innehafts längre fidän . Några remissinstanser ifrågasätter om inle en hårdare beskattning ärmotiverad och förordar en skala med längre beskattning av hela vinsten ochlångsammare avtrappning. Vissa instanser hävdar också att den slutligabeskattningsnivån i likhet med vad som gäller för aktierna inte bör understiga40 %. Jag delar emellertid kommitténs bedömningar i dessa frågor. En vissförsiktighet är påkallad med hänsyn till vinstberäkningens schablonmässigautformning. Det år dessutom värdefullt att de nya reglerna sä långt som möjligtkan ansluta till de gällande. Mitt förslag kan beräknas medföra en ökning avskatteintäkterna med . Den närmare utformningen av den eviga realisafionsvinstbeskatlningen,konlrollfrågor och frågor rörande övergången lill de nya reglerna tas upp i detföljande. Jag behandlar där också frågan om uppskov med beskattning- 3.3 Vinstberäkningens närmare utformning 3.3.1 Behandlingen av utrustning En lägenhet som innehas med nyttjanderätt genombostadsrätt är i allmänhet försedd med olika slag av utrustning. Civilrättsligtär utrustningen antingen tillbehör till lägenheten eller bostadsrättshavarenslösa egendom. Det är främst i fråga om det sistnämnda slaget av utrustning somproblem uppkommer vid realisationsvinstberäkningen. Föremål utan tidigare motsvarighetsom bostadsrättshavaren tillfört lägenheten är hans egendom. De nuvarandereglerna för beskattning av bostadsrätter och lösöre är visserligen lika men fråganom separat eller gemensam vinstberäkning kan ändock få betydelse. Vid en evigbeskattning av bostadsrätterna får frågan ökad betydelse. Väljs en ordning medseparat beräkning blir säljaren i vissa fall benägen att hänföra sä stor del avförsäljningspriset som möjligt fill den lösa egendomen. Kapilalvinstkommillén har föreslagit en regel om gemensamvinstberäkning. Enligt förslagel skall föremål som överlåts tillsammans med enbostadsrätt och som skulle utgöra tillbehör lill lågenheten om de hade ägts avföreningen, vid realisafionsvinstbeskatlningen behandlas som om de faktisktutgjorde fillbehör och således omfattades av bostadsrätten. Det år enligt min mening angelägel alt undanröja den nuvarande 1983/84:67 36 ovissheten i fråga om behandlingen av bosladsrältssäljarenslösa egendom vid realisationsvinstbeskattningen. Kommittéförslaget har intemötts av några invändningar i remissyttrandena. I likhet med kommittén finnerjag att så betydande praktiska fördelar talar för en gemensam beräkning att detalternativet bör väljas. 3.3.2 Försäljningspriset, m.m. Några problem att fastställa försäljningspriset torde inteuppkomma. Vid vinstberäkningen får detta pris reduceras med eventuellakostnader i samband med försäljningen. I detta sammanhang tar jag upp några frågor som rör den s.k.inre reparationsfonden. Det är vanligt att bostadsrättsföreningarna i sinastadgar har en föreskrift om viss årlig avsättning till denna fond. Denenskilde bostadsrättshavaren får i regel använda den pä hans lägenhet belöpandedelen av fonden för att bekosta inre underhåll. Det förekommer ofta atl den somköper en bostadsrätt också övertar säljarens rätt att disponera över de medelpä den inre reparationsfonden som vid överlåtelsetillfället belöper pålägenheten. I vissa fall lämnas ett särskilt vederlag för detta men detvanligaste torde vara att den överenskomna köpeskillingen inkluderar ersättningför de övertagna fondmedlen. har föreslagil atlrealisationsvinstberäkningen skall göras med bortseende från den ersättning somavser övertagna medel på den inre reparafionsfonden. Det innebär atl särskildersättning för övertagna fondmedel inte skall räknas in i ingångsvärdet resp.försäljningspriset. Om parterna har kommit överens om en köpeskilling som äravsedd att täcka även fondmedlen, skall köpeskillingen reduceras med ett beloppsom molsvarar de medel på den inre reparationsfonden som vid överlåtelsetillfälletbelöpte på bostadsrätten. Enligt kommittén krävs en sådan ordning för altresultatet av vinstberäkningen skall bli riktigt. I annat fall skulle nämligenen minskning av fondbehållningen leda till indirekt avdragför reparationskostnader eller dubbelavdrag för förbättringskostnader. Har istället behållningen ökal blir bostadsrättshavaren beskattad för den neltoinbelalninglill reparafionsfonden som han har gjort under innehavet med beskattade medel. Av remissinslanserna är det endast SBC som har berört fråganom behandlingen av medel på inre reparationsfonden. SBC hävdar att det kommeratt uppstå problem när det gäller att få fram uppgifter om innesiående medel påinre reparationsfond vid förvärvstidpunkten. Enligt min mening är det nödvändigt alt vid vinstberäkningenbortse frän särskild ersättning för medel pä inre reparationsfond resp.reducera köpeskillingen med etl belopp som motsvarar fondmedlen. Kommitténsförslag i den delen bör således genomföras. Även om vissa praktiska problem avdet slag SBC har pekat på kan uppkomma, bör del vara möjligt att nå entillfredsställande tillämpning av en sådan regel. Genom mitt förslag om s.k. Prop.1983/84:67 37 stickdag, avsnitt 3.3.6, behöver man vid beräkningarnainte heller gå längre tillbaka i tiden än . Vid vinstberäkningen tas det i föregående avsnittbeskrivna försäljningspriset upp som intäkt. Från denna inläkt får sedan vissaavdrag göras. Sådant avdrag medges alltid för bostadsrättens ingångsvärde. Harbostadsrätten förvärvats genom upplåtelse utgörs detta värde av den grundavgiftoch de eventuella upplåtelse- och inträdesavgifter som erlades vid förvärvet.Om förvärvet har skett genom köp räknas köpeskillingen och eventuellinträdesavgift in i ingångsvärdet. En nedsättning av grundavgiften eflerförvärvet bör föranleda reducering av ingångsvärdet. En höjning avgrundavgiften under innehavet bör däremot bedömas enligt bestämmelserna omavdrag för kapitaltillskott, se avsnitt 3.3.4. Eventuella omkostnader i sambandmed förvärvet ingår också. Vederlag som hänför sig till övertagna medel på deninre reparationsfonden skall som nämnts inte räknas in i ingångsvärdet. 3.3.4 Avdrag för kapitaltillskott Aktiemetoden innebär att vinstberäkningen görs ulan beaktar bostadsrättsföreningens ekonomiska förhållanden. När någon sådan s.k.genomsyn inte företas blir det nödvändigt att medge avdrag för vissainbetalningar som bostadsrättshavaren gör till föreningen under innehavsfiden. Frågan om gränsdragningen mellan inbetalningar som börbeaktas vid realisalionsvinstberäkningen och andra inbetalningar har utförligtdiskuterats av kapitalvinstkommittén. Kommittén stannar för att avdrag vidvinstberäkningen bör begränsas till inbetalningar för två bestämda ändamål,nämligen amorteringar och förbättringsarbeten. Förslagel innebär att man underåberopande av praktiska skål förordar en bestämning av kapitaltillskottsbegreppetsom något avviker från vad som gäller vid den löpande inkomstbeskattningen.Enligt kommitténs förslag skall avdrag medges för bostadsrättens andel iföreningens totala amorteringar under innehavet. Vidare medges avdrag förtillskott som har utdebiterats och använts för att direkt bestrida kostnader förett visst förbättringsarbete. I del sistnämnda fallet krävs dessulom föravdragsrätt att de sammanlagda fillskotten för arbetet har uppgått till minsl . multiplicerat med antalet deltagande bostadsrätter. Enligt kommittén ären beloppsgräns påkallad av praktiska skäl. Det skulle vara förenat medpåtagliga utrednings- och kontrollproblem att beakta kostnaderna för smärrearbeten särskill som beräkningarna kan bH aktuella långt i efterhand. Endasl ell fåtal remissinstanser har kommenterat förslagetom avdrags-rätten för kapitaltillskott. Prop.1983/84:67 38 inte förenklingsvinster skulle kunna uppnås genom attavdrag för kapitaltillskott medges med fast ärligt minimibelopp, förslagsvis . SBC hävdar bl.a. att den föreslagna schablonbestämningen avavdragsgilla kapitaltillskoll skulle kunna leda fill avdragsrätt om etl lånhar amorterats genom upptagande av ett nytt lån. Några instanser pekar pä deproblem som kan uppkomma för bostadsrättshavaren att visa att ettkapitaltillskott utdebiterats särskilt för att direkt bestridaförbättringskostnader. Även i övrigt har ett anlal remissinstanser, bl.a.kammarrätten i , tagit upp frågan om de beviskrav som i dessahänseenden bör slällas på de skattskyldiga när det gäller omständigheter sominträffat före ikraftträdandet av de nya reglerna. En riktig beräkning av realisationsvinsten kräver atthänsyn tas till vissa inbetalningar som den skattskyldige gjort fillföreningen. Jag kan ansluta mig fill det principiella resonemang som kommitténfört i fråga om gränsdragningen mellan avdragsgilla och icke avdragsgillainbetalningar lill föreningen. Mot bakgrund av den vikt som bör tillmätasenkelhet hos de nya reglerna kan jag också ansluta mig till den föreslagna avgränsningenav kapitaltillskott som får dras av vid vinstberäkningen. Jag vill isammanhanget påpeka att när man här talar om alt ell kapitalfillskott utdebiteratsoch använts för ett visst förbättringsarbete så har man därmed inte tagitställning lill formerna för utdebiteringen. Eftersom BRL, bortsett frånupplåtelse- och inträdesavgifter, endast anvisar två former för inbetalningarfrån medlemmarna till föreningen - grundavgift och årsavgift - måste givetvis isådana fall den ifrågavarande utdebiteringen ske genom höjning av någon avdessa avgifter. Når det däremot gäller företag som inte omfattas av BRL kansärskilda utdebiteringar vara möjliga. Enligt min mening är del tveksamt om en ordning med ettårligt minimibelopp som får dras av som kapitalfillskott skulle ge några merapåtagliga förenklingsvinster. Dessulom torde del vara svårt all motivera valetav belopp med hänsyn till stora skillnader i föreningsförhållandena. Dentolkning av kommiltéförslaget som SBC gett uttryck för är inle avsedd. Jagföreslår alt bestämmelsen ges en utformning som förhindrar avdrag för kapitalfillskotti de fall då amortering av befintliga lån har finansierats genom upplagande avnya lån. Det finnshär också anledning att något beröra frågan om de krav som skall ställas pä denskattskyldige när del gäller att styrka olika avdragsposter vidvinstberäkningen. Mot bakgrund av att det med hittillsvarande regler har saknatsanledning för bostadsrättshavare och föreningar att iaktta vissa av deuppgiftskrav som en omläggning skulle innehålla är jag medveten om atlbevisproblem kan uppkomma. I fråga om kapitaltillskott och förbättringskostnadersom hänför sig till fiden före ikraftträdandet bör det därför enligt min meningställas något lägre krav på bevisningen än när det gäller sädana inbetalningaroch kostnader efter denna tidpunkt. 1983/84:67 39 3.3.5 Avdrag för egna förbättringskostnader Redan enligt nuvarande ordning medges avdrag vidrealisationsvinstberäkningen för förbättringskostnader som bostadsrättshavarenlagt ner på lägenheten. Det finns emellertid anledning att i samband medinförandet av en evig beskattning närmare reglera avdragsrätten för sådanakostnader. har därför diskuterat även denna frågatämligen utförligt. Enligt kommitténs förslag skall avdrag medges förförbättringskostnader och även för vissa kostnader för värdehöjande reparafioner.En förutsättning för avdragsrätten är enligt förslaget att kostnaderna uppgått till . När det gäller egentligaförbättringskostnader - bl.a. ombyggnadskostnader, kostnader för anskaffning avutrustning som inte funnits tidigare i lägenheten och sådana kostnader förutbyte av äldre föremål som medför standardhöjning - har kommittén stannat föratt någon reducering med hänsyn till konsumtion under innehavet inte bör ske.Hänsyn till sådan konsumtion bör däremot tas i fråga om kostnader för s.k. värdehöjandereparationer. Remissinstanserna har i allmänhet godtagit kommitténsförslag om avdragsrätt för kostnader för förbättringsarbeten och värdehöjande reparafioner.RSV anser dock att den föreslagna beloppsgränsen är för låg. Samma inställninghar i som föreslår att gränsen höjs till 2 000kr. Kommitténs förslag innebär enligl min mening i huvudsak enlämplig avgränsning av de avdragsgilla förbättrings- och reparafionskostnaderna.När del gäller den valda beloppsgränsen anser jag emellertid i likhet med någraremissinstanser att en höjning är påkallad. För att förenkla fillämp-ningen börbeloppsgränsen enligt min mening kunna fördubblas utan att det i nämnvärd gradinverkar på de skattepliktiga vinsternas storlek. Jag föreslår således attavdrag för ifrågavarande kostnader skall medges endast för år då de uppgått fillminst . 3.3.6 Behovet av en stickdag Utredningstekniska skäl talar för en avgränsning av den periodsom skall beaktas vid vinstberäkningen. I fråga om realisationsvinster vid fastighetsavyltringargäller att fastigheter som har förvärvats före (stickdagen)skall anses förvärvade på stickdagen för en köpeskilling som motsvarar av1952 års taxeringsvärde. har föreslagit en motsvaranderegel för bostadsrätterna. Vid tillämpning av aktiemetoden innebär förslagetatt skall vara stickdag och alt äldre bostadsrätter skallanses förvärvade den dagen för ett värde som motsvarar av andelen iföreningens förmögenhet. Förmögenheten bör enligt kommittén beräknas pågrundval av taxeringsvärde och i övrigt med ledning av bokslutet fördet räkenskapsår som har avslutats närmast före stickdagen. Har det faktiskavederlaget vid förvärv före 1983/84:67 40 stickdagen varit högre än schablonvärdel får dettavederlag användas som ingångsvärde. Även i del fallet skall dock bostadsrättenanses förvärvad . Behovet av en stickdag har betonats av de remissinstansersom har tagit upp frågan. Flera av dessa har emellertid riktat invändningar motkommitténs val av stickdag. En återkommande kritik går ut på all det torde bhsvårt att få uppgifter om föreningarnas förmögenhelsställning den 1 januari1970 beroende på att skyldigheten atl bevara räkenskaper från numerahar upphört. Sådan skyldighet är nämligen begränsad fill .