prop · G70351 · 1983-12-31 00:00:00 — omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoli. Ipropositionen föresläs att lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall skall fortsätta att gälla till utgången av . I 1983/84. Prop.1983/84:5) 2 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spa- ningssyfte i vissafall, vilken gäller till utgången av är 1983, skall fortsätta att gälla tillutgången av . 1983/84:51 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , , , , R. Carisson. Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall De internationella terroristdåden har föranlett åtgärder både i och utomlands för alt sökaförhindra sådana gärningar. I vårt land antog en lag omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund (terrorisllagen). Lagens giltighetstid begränsades ursprungligen tillutgången av , men den förlängdes sedan successivt till utgången avår 1975. Genom en ny lagstiftning, som trädde i kraft den ,fördes huvuddelen av bestämmelserna i terroristlagen med vissa ändringar övertill den dåvarande utlänningslagen. De återfinns numera i 1980 årsutlänningslag (1980:376 - UtlL). beslöts all beslämmelserna iterroristlagen om telefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulle behållas iavvaktan på ett betänkande, som kunde väntas från ulredningen (Ju 1974:08) omtelefonavlyssning, och tills vidare las in i en särskild, tidsbegränsad lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen). Även den lagensgiltighetstid har förlängts successivt. lade regeringen i propositionen 1975/76:202fram förslag till nya regler i (RB) om telefonavlyssning vidförundersökning m.m. föreslogs ändringar i den särskildaspaningslagen i syfte dels att samordna dess regler med de föreslagna nyabestämmelserna i om telefonavlyssning, dels att på visst säll precisera lillämpningsom-rådelför spaningslagens regler. Vidriksdagsbehandlingen ansåg juslilieulskollel (JuU 1976/77:20) att propositionenborde avslås och alt ärendet borde återgå lill för översynoch ytteriigare överväganden. Utskottet gjorde dock undantag beträffandeförslaget om precisering av spaningslagens tillämp-tl 1983/84. 1983/84:51 4 ningsområde och hemställde att skulle antagapropositionen i den delen. biföll utskottets hemställan och en lag (1977:81)om ändring i spaningslagen trådde i kraft , En kommitté, tvångsmedelskommitten (Ju 1978:06),tillkallades är 1978 för all göra den av begärda översynen avlagstiftningen om telefonavlyssning och andra tvångsmedel med sikte på att fåtill slånd en permanent reglering. Kommittén väntas avge ett delbetänkandeunder , Spaningslagenhar senare fåll giltighetstiden förlängd, senast till utgången av (se prop,1982/83:46, JuU 1982/83; 10, rskr 1982/83:82, SFS 1982:1113), Riksdagenhar tagit upp frågan om parlamentarisk kontroll i fråga omtelefonavlyssning (JuU 1981/82; 54, rskr 298), Därvid har uttalats b),a, att detär angeläget alt möjligheter till insyn i fråga om telefonavlyssningvidmakthålls och alt insynen om möjligt bör byggas ut. Insynen bör ske i formav en årlig redovisning i en proposition eller skrivelse till ochavse bl,a, telefonavlyssning enligt spaningslagen. Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse redogjort för tillämpningen av dehithörande beslämmelserna i utlänningslagen och i den särskilda spaningslagenunder tiden . Innehållet i rikspolisstyrelsensskrivelse anges i den redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningensom jag denna dag avser att föreslå regeringen att överlämna tillriksdagen. Vidare har inom upprättats en redogörelse förden utveckling som har ägt rum internationellt under del senasle åretbeträffande förekomsten av och de fortsatta betingelserna för deninternationella terrorismen samt för de ålgärder som har vidtagits för attbekämpa denna. De hithörande bestämmelserna i och reglerna i densärskilda spa-ningsiagen ger möjligheter att under speciella förutsättningaringripa med åtgärder som syftar till att minska riskerna för våldsdåd i utförs av internationellt förgrenade terroristorganisationer. De kompletterardärmed de allmänna reglerna i RB om tvångsåtgärder vid misstanke om brott. I det följande skall nämnas något om de här aktuellabestämmelserna i . De har senast ändrats med verkan fr.o.m. den I januari1983 (prop. 1981/82; 146, SFS 1982:1111). Enligt 30 § första stycket UtlL skall en utlänning somkommer till avvisas om det finns grundad anledning att anta, att haneller hon tillhör eller verkar för en organisation eller grupp som avses iparagrafens 1983/84:51 5 andra stycke och om det dessutom, med hänsyn till vad somär känt om utlänningens föregående verksamhet eller i övrigt, föreligger faraför att han eller hon här i riket medverkar till sådana handlingar som anges idet stycket. Bestämmelsen avser enligt andra stycket en organisation ellergrupp som, med hänsyn till vad som är känt om dess verksamhel. kan befarasutanför sitt hemland använda våld. hot eller tvång för politiska syften ochdärvid begå sådana gärningar här i riket. Om del beträffande en utlänning, somuppehåller sig i riket, föreligger sådana omständigheter som har nämnts, fårhan eller hon enligt 47 S utvisas. Beslut om avvisning eller utvisning meddelasav regeringen. När fråga uppkommer om att en utlänning skall avvisasenligt 30 S skall polismyndigheten enligt 32 § första stycket UtlL genast överiämnaärendet till regeringen. Innan regeringen avgör ärendet skall förhandlinghållas. Denna skall enligt 57 § andra stycket UtlL hällas vid Stockholmstingsrätt, om det inte föreligger särskilda skäl mot det, Ajlmänt ombud skallenligt 58 § samma lag alltid förordnas. Regeringen skall vidare inhämtayttrande från statens invandrarverk, om det inte möter hinder på grund av allärendet är synneriigen brådskande. Beslut att inte avvisa utlänningen får dockfattas utan förhandling eller inhämtande av yttrande, Avvisningsbe-slutet skallförenas med förbud alt återvända eller för alltid. Regeringenfår enligl 32 § UtlL meddela närmare föreskrifter med riktlinjer förpolismyndigheternas prövning av frågan om ell ärende skall överiämnas lillregeringen enligt samma paragraf. Sådana föreskrifter är under utarbetande iregeringskansliet. Även i ärenden om utvisning enligt 47 § skall denföreskrivna förhandlingen hållas vid tingsräu, om inte särskildaskäl finns mot det. Yttrande skall vidare inhämtas från invandrarverket, närärendets brådskande natur inte hindrar del. Om en utlänning, som har avvisats enligt 30§ ellerutvisats enligt 47 S, i samband med verkställigheten av beslutet påstår att haneller hon riskerar politisk förföljelse eller åberopar någon annan sådanomständighet som anges i 85 eller 86§, skall verkställighetsärendet i de fallsom anges i dessa paragrafer hänskjulas lill invandrarverket. Verket har attmed eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. En förutsättning för att den som har bedömts varaterrorist skall kunna avlägsnas ur landet på grund av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut är, som tidigare nämnts, att det inte föreligger någotpolitiskt eller därmed jämställt verkställighetshinder. Enligt 73 § skallsålunda regeringen förordna atl beslut om avvisning eller utvisning tillsvidare inte får verkställas, om hinder mot verkställighet av beslutet möter pågrund av bestämmelserna i 77-80 §§ UtlL (politiskt verkställighetshinder)eller om det annars föreligger särskild anledning att verkställighet inte böräga rum. Har regeringen förordnat att verkställighet inte får ske, fårregeringen enligt 74 § andra stycket meddela föreskrifter om inskränkningar ochvillkor för Prop.1983/84:51 6 utlänningens vistelse i riket. Detsamma gäller när eltbeslut om avvisning eller utvisning i andra fall inle kan verkställas och detbeträffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 30S. Ialla sådana ärenden skall förhandling hållas. När det gäller tvångsåtgärder beiräffandeen presumtiv terrorist har i UtlL från terrorisllagen införts i viss månvidgade möjligheter till .förvarslagande (52 § andra slyckel UllL). Vidare har slraffbeslämmelsernai 15 § terrorisllagen överflyttats till UllL (96§ andra stycket och 97 §). Vad härefteibeträffar den särskilda spaningslagen gäller den endast tvångsåtgärder mot densom har avvisats eller utvisats som terrorist men som regeringen ändå har låtitstanna kvar här i landet. Tvångsåtgärder mot andra utlänningar som vistas här ilandet kan tillgripas endasl enligl de regler som i övrigt gäller vid misstankeom brott, Enligl I § första stycket spaningslagen skall sålunda en utlänning,som har avvisats eller utvisats som terrorist men beträffande vilken regeringenhar förordnat att avvisnings- eller utvisningsbeslutel tills vidare inte fårverkställas, kunna bli föremål för viss kontroll och övervakning enligl 2-5 SSunder sin vistelse i . Detsamma skall enligt I S andra stycket ävengälla, om del annars har meddelats etl inte verkställbart beslut om avvisningeller avlägsnande i övrigt och regeringen har funnit alt det beiräffandeutlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 30 S första och andrastyckena UtlL. Den kontroll och övervakning som i nu nämnda fall skall kunnakomma i fråga innebär - förutom sådana särskilda föreskrifter om inskränkningaroch villkor för utlänningens vistelse i riket som får meddelas av regeringen enligl74 S andra stycket UtlL - att utlänningen under vissa förutsättningar skallkunna bli föremål för vissa särskilda spaningsåigärder. I sistnämnda hänseendeinnebär spaningslagen följande. Om det bedöms vara av betydelse för alt utröna om en terroristorganisa-lioneller terroristgrupp planlägger eller förbereder någon åtgärd som innebärvåld, hot eller tvång för politiska syften, får en utlänning som avses i ISspaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisilation ellerkroppsbesiktning. Av sådan utlänning får också tas fingeravtryck och fotografi (2§).Det är polismyndigheterna som beslutar om nämnda åtgärder. Om det finns synneriigaskäl kan en polismyndighet för samma ändamål få tillstånd att ta del av samtaltill och från telefonapparat som innehas eller kan antas komma att begagnas avutlänningen (telefonavlyssning) och närmare undersöka, öppna eller granskapost- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handling eller paket som harställts till eller avsänts från utlänningen och som påträffas vid husrannsakan,kroppsvisilation eller kroppsbesiktning eller som finns hos post-, telegraf-,järnvägs- eller annan befordringsanstall (3§). Frågan om tillstånd till ensådan åtgärd prövas av på yrkande av rikspolisstyrelsen.Tillståndet skall meddelas att gälla som dock inte får överstiga enmånad (4 §). Prop.1983/84:51 7 Närterroristlagen kom skedde det mot bakgrunden av den våg avvåldsdåd som under de då närmast förflutna åren hade gäll över väriden. I detidigare nämnda propositionerna med förslag till förlängning av giltighetsfidenför terroristlagen och sedermera den s.k. spaningslagen redovisades denfortsatta utvecklingen av de internationella terroristdåden. Av redogörelsenframgår att förekomsten av terroristdåd inle hade avtagit utan hade förblivitoförändrat stor. I fråga om perioden - den 3 september1979 anfördes sålunda i prop. 1979/80:52 s. 7 att det hadebegåtts ytteriigare ett stort antal terrordåd med politisk bakgrund på skildahåll i världen. Länder som , , , , Storbritannienoch hade i särskild grad drabbats. Åtskilliga avterrordåden kunde hänföras till den politiska situationen i ett visst land. Enannan grupp av polifiskt betingade dåd hade samband med konflikten i Mellersta Östern.Ytterligare ett stort antal våldsdåd hade utförts av gruppersom ägnade sig ål en omfattande terroristverksamhet, l.ex. Baa-der-Meinhof-ligani och i . Liksom tidigarehade terroristorganisationer utfört terrordåd utanför det land eller delområde där terroristorganisationen hörde hemma och vanligen verkade. Förtidendärefter fram framhölls i prop. 1980/81:54, prop. 1981/82:45och 1982/83:46 att en lång rad terroristdåd med internationell anknytning hadeutförts i skilda delar av världen. I var det främst och Spaniensamt , och som hadedrabbats. Av de båda senare propositionerna framgår att det hadetillkommit en rad våldshandlingar, bl.a. i , som kunde hänföras till denarmeniska organisationen samt att den armeniska terrorismen under senare åralltmer trätt i förgrunden. Terrorislbeslämmelsernai UtlL och den särskilda spaningslagen ger möjlighet att under vissa speciellaförutsättningar vidta åtgärder som har till syfte att minska riskerna förinternationella terroristdåd i vårt land. Bestämmelserna ger som har framgåttmöjlighet att avvisa eller utvisa utlänningar som tillhör eller verkar försädana grupper och organisationer vilka genom sin tidigare verksamhet har visatatt de utanför sitt hemland systematiskt använder våld för politiska syften ochdärför kan befaras göra det också i . Som ytterligare förutsättninggäller dock att det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens föregåendeverksamhet eller i övrigt föreligger fara att han eller hon här i riketmedverkar till sådana handlingar. Ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kanemellertid inte verkställas om ett s.k. politiskt eller därmed jämföriigtverkställighetshinder föreligger. I stället kan utlänningen då bli föremål förkontroll och övervakning enligt UtlL och spaningslagen. Prop.1983/84:51 8 av husrannsakan, kroppsvisilation, kroppsbesiktning,brevkontroll och telefonavlyssning avviker i dessa fall från vad som enligt RBgäller om användningen av tvångsmedel vid misstanke om brott, eftersom RB:sregler i motsats till reglerna i spaningslagen inte ger möjlighet till ingripandenuteslutande i förebyggande syften. Ett flertal garantier mot en alltförvidsträckt tillämpning av spaningslagen har emellertid byggts in såväl i debestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen som i särskilda reglersom har till syfte att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagenhanteras. När förslag om föriängning av giltighetstiden för densärskilda spaningslagen har förelagts (prop. 1976/77:33.1977/78:46, 1978/79:29, 1979/80:52, 1980/81:54. 1981/82:45 och 1982/83:46) hardet betonats alt det mot bakgrund av den fortgående internationellaterrorist-verksamheten är angeläget att vi även i fortsättningen håller en högberedskap för att förebygga våldshandlingar i vårt land. I vissa lägen kan detdärför behövas tillgång till de speciella tvångsåtgärder i spaningssyfte somden särskilda spaningslagen medger. Med hänsyn till detta och till attingenting hade förekommit som gav anledning att anta att lagen hade tillämpatspå etl sätt som strider mot dess syfte eller på ett sätt som kan sättarättssäkerheten i fara. förordades i de nämnda propositionerna förlängning avgiltighetstiden för lagen, vid det senaste tillfället till utgången av ,fann (senast JuU 1982/83; 10) inte anledning till erinran motpropositionens förslag och tillstyrkte därför förlängning. biträdde justitieulskottetsuppfattning (senast rskr 1982/83:82). Vad gäller åtgärder på det internationella planet för atlmotverka terrorism vill jag hänvisa lill redogörelserna i propositionerna1979/80:52 (s.8), 1980/81:54 (s.lO), 1981/82:45 (s.9) och 1982/83:46 (s.8).Sedan dess har några nya initiativ på detta området inte tagils i FN ellerEuroparådet. Den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism har nuratificerats av 14 stater, senast av . Även under det år som har förflutit sedan regeringen senastlog upp dessa frågor i har ett stort antal terroristdåd begåtts iskilda delar av världen. Liksom tidigare är det i främst ,. samt även som hardrabbats. Flertalet terroristdåd har visseriigen riktats mot det egna landetscentralregering men i många fall har lerrorislattackerna skett i andra länder.Den armeniska terrorismen har även under den nu aktuella perioden alltmerträtt i förgrunden. Den armeniska hemliga armén (ASALA) har begått en lång radterroristdåd mot främst turkiska intressen ulomlands men har också slagil lill molländer som har gripit ASALA-medlemmar. Den utveckling av den internationella terrorismen somredovisas i utri-kesdeparlementeis tidigare nämnda redogörelse och irikspolisstyrelsens skrivelse visar, atl det alltjämt föreligger risker för attockså vårt land drabbas av terroristdåd. Terroristdåden ute i världen harsåledes inte visat 1983/84:51 9 teckenpå atl minska i antal. Den omständigheten att har förskonats frånsådana aktioner innebär ingen garanti för att vi också ifortsättningen kommer all skonas. Så sent som fattades utvisningsbeslutför att förhindra sådana aktioner. Desynpunkter som har anförts beiräffande behovel av de särskildareglerna i spaningslagen gör sig alltså alltjämt gällande med samma styrka. Detframgår av den redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen, somjagsenare denna dag kommer atl föreslå regeringen att överlämna till ,att bestämmelserna i den särskilda spaningslagen och terroristbestämmelserna i har tillämpats - . Bestämmelsernai den särskilda spaningslagen har tidigare tillämpats i fyra fall.Rikspolisstyrelsen har framhållit att det för styrelsens möjligheter attfullgöra sin funktion ifråga om bekämpning av terrorism är nödvändigt att detskapas förfatlningsmässiga förutsättningar att använda tillgänglig teknik förinformationsinhämtning. anser att de bestämmelser sominnefattas i den särskilda spaningslagen bör gälla permanent och att lagensgiltighetstid i avvaktan på en sådan förändring bör förlängas. Attspaningslagen har använts i förhållandevis begränsad omfaltning börses i belysning av garantierna i lagen mot en alltför vidsträckt tillämpning.Sådana garantier har byggts in i de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen.Lagen får exempelvis inle fillämpas i andra fall än då utlänningen har avvisatseller utvisats som terrorist - eller i visst fall avvisats eller utvisats avannat skäl och enligl regeringens beslut faller under terroristrekvisiten - menverkställighetshinder föreligger. Den restriktiva användningen kan inte tas tillintäkt för att lagen inte behövs. Annan lagstiftning kan antas i fortsättningenpå samma sätt som visa sig vara otillräcklig när det gäller attförebygga terroristdåd. Till delta kommer att lagstiftningen kan beräknas ha enförebyggande effekt. Molbakgrund av vad jag har anfört om justitieutskoliels bedömning av frågan vidtidigare förlångningstillfällen, om den alltjämt pågående översynen avreglerna om telefonavlyssning och om behovel tills vidare av särskildabestämmelser om bl.a. telefonavlyssning bör enligl min mening den särskildaspaningslagen ges fortsatt tidsbegränsad giltighet. Jag föreslår därför atlgiltighetstiden för lagen förlängs med ylleriigare ell år, intill utgången avår 1984. Medhänsyn till att förslaget endast avser förlängning av giltighetstiden synesnågot yttrande av lagrådet inte behöva inhämtas. Prop.1983/84:51 10 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atlantaga det inom upprättade förslaget till lag omfortsatt giltighet av lagen (1975; 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.