prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — De förut omnämda svårigheler som en hyresnämndsprövningkan föra med sig för hyresvärden sammanhänger också med beslämmelserna om dentidpunkt från vilkel ell beslut av nämnden om villkorsändring blir gällande.Ett sådanl beslut får nämligen i regel inte avse lid före del månadsskifte sominträffar närmasl efler för ansökningen till nämnden. Viföreslår (avsnitt 2.6.7) atl tremånadersfristen i stället skall räknas från dendag då part som begärt ändring av hyresvillkoren hos motparten gjorlframslällning om villkorsändring. Om hyran fastställts för viss lid, skall dockett beslut om ändring av hyran i princip gälla från den tidpunkt då denlidigare överenskommelsen eller beslutet utgick. Om del av särskilda skälfinnes skäligt, får också en annan tidpunkt väljas. Vi föreslår vidare althyresnämnden skall kunna förordna alt dess beslut får verkställas utan hinderav att del inte vunnit laga kraft. Vid förhandlingar enligl hyresförhandlingslagen har delibland visal sig besvärligt för en part an få tillgång lill erforderligtmaierial om hyressättningen i lämpliga jämförelselägenheler. För atl råda bothärpå föreslår vi (avsnitt 2.6.8) en beslämmelse som medför skyldighet förhyresvärdarna alt om del begärs lämna ul uppgifter om hyrorna i de lägenhelerde förvallar. De uppgifter som skall lämnas ut moisvarar närmasl de uppgifterSABO-företagen skall redovisa i sin hyresstalislik. Uppgifterna behöver ejlämnas oftare än en gång . När det gäller prövning av andra hyresviUkor än hyran skallenligt bruksvärdeparagrafen i dess nuvarande lydelse annat villkor somhyresvärden ställer upp för förlängning gälla, om det inle strider mot god sedi hyresförhållanden eller eljest är obilligt. Liksom i fråga om hyran börpreferensen för hyresvärdens mening inte längre gälla. Råder tvist om annatvillkor än hyran skall därför av hyresvärden eller hyresgäslen uppställtvillkor gälla om det är skäligt med hänsyn till omständigheterna (avsnill 3.1).En speciell lyp av villkor som vi diskuterat i betänkandet innebär all hyra aven bostadslägenhet är förenad med ett annat avtal, t.ex. om att hyresgästenskall belala för biluppslällningsplats, restaurangservice osv., s.k. koppladeavtal. Vi anser att denna fråga, med ledning bl.a. av vad vi föreslårom fastställande 1983/84:137 155 av andra villkor än hyran, bör kunna lösas utan särskildlagstiftning (avsnitt 3.2). Ersättningenför en lägenhets uppvärmning och förseende med varmvatten eller elektriskström eller avgifter för vatten och avlopp ingår i många fall inte ihyran. Inte heller behöver dessa ersättningar vara till beloppet bestämda i etthyresavtal eller en förhandlingsöverenskommelse. Ersättningen för bränsle,vatten och avlopp bestäms i stället ofta genom särskilda klausuler, bränsle-och va-klausuler. Särskilt när det gäller bostadslägenheter har klausulernautsatts för krifik. De anses i vissa fall ge hyresvärdarna för hög kompensafioni förhållande fill kostnaderna, de är svårbegripliga och otidsenliga och desfimulerar varken hyresvärdar eller hyresgästerna fill energibesparandeåtgärder. Vi har funnit att det bästa sättet att komma till rätta med dessaproblem är att i princip förbjuda bränsle-och va-klausuler i bostadslägenheter.Klausulerna får enligt förslaget (avsnitt 4.3.1) tillämpas förbostadslägenheter i flerfamiQshus, endast om överenskommelse härom träffas iförhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen. I annal fall skallersättningen för bränsle, va m.m. ingå i den avtalade hyran. Det bör påpekasatl vi utformat vårt förslag i nu angivna delar så att det inte skall utgöranågot hinder mot en framtida övergång fill individuell mätning och debiteringav energiförbrukning m.m. (avsnitt 4.3.2). I samband med att vi behandlat proceduren vidförlängnings- och villkorstvister har vi också tagit upp frågor om hyrestidoch uppsägningstid. För att närma reglerna lill den uppfallning de fleslabostadshyresgäsler torde ha om bostadshyresavlal som ell löpanderättsförhållande föreslår vi (avsnill 5.3.1) att sådana avtal i fortsättningenskall anses ingångna för obestämd lid, om annal inle avtalats. Vi förordarockså all antalet olika uppsägningsfider minskas saml all begreppet fardagutmönstras ur hyreslagen. Den normala uppsägningstiden när del gällerbostadslägenheter blir i forlsältningen . Enligt nuvarande regler i hyreslagen måsle, till skillnadfrån vad som gäller enligt hyresförhandlingslagen, ett bostadshyresavlal sägasupp inte blott när avsiklen är alt hyresgäslen skall fiytta utan även närtanken är alt han skall bo kvar men på ändrade villkor. Går inte hyresgästenmed på de villkor hyresvärden uppställer för förlängning är det hyresgäslen somskall hänskjula tvisten till hyresnämnden. Dennuvarande ordningen vid tvister enligt hyreslagen har flera nackdelar. Kravetpå uppsägning när avsikten är alt hyresgäslen skall bo kvar kan skapa obefogadoro. Del är vidare ur många synpunkler opraktiskt alt det är hyresgäslen somskall vända sig lill hyresnämnden även" när del är hyresvärden som vill haen ändring till slånd. För all råda bot härpå och för alt nå likformighet medvad gäller vid tvister enligl hyresförhandlingslagen föreslår vi (avsnitt5.3.2) atl uppsägning endasl skall ske när någon av parlerna önskar althyresförhållandet skall upphöra. Är avsiklen endasl all villkoren för denforlsalla förhyrningen skall ändras räcker det med att den part som önskarändringen lämnar motparten ett skriftligt meddelande om detta. Någon uppsägningbehövs således inte längre i denna situation. Vidare föreslår vi all, omparlerna inte kan komma överens om hur tvisten skall lösas, del skall åliggaden part som vill ha en ändring till slånd atl hänskjula Prop.1983/84:137 156 tvisten till hyresnämnden. Beträffandelokalhyresförhållanden föreslår vi att hyresvärden, om han sagt upphyresgäslen, själv skall påkalla medling i hyresnämnden. En hyresvärd och en hyresgäst kan i ensärskilt upprättad handling komma överens om alt hyresrätten inte skall varaförenad med rätt lill förlängning - avstående från besittningsskydd. Träffas ensådan överenskommelse innan hyresförhållandet varat i föQd gällerden bara om den godkänts av hyresnämnden. Överenskommelse om avstående frånbesittningsskydd träffas i många olika silualioner när en bostadslägenhet hyrsul och uthyraren vill ha garantier för alt han åter skallkunna disponera lägenheten utan atl den som hyrt den skall kunna göra rättenfill förlängning gällande. Besittningsskyddet är av stor betydelse förbostadshyresgäsler och möjligheten atl avtala bort det medför risk förrättsförluster. Vid fidpunkten för hyresavtalets ingående är det svårt förnämnden att göra en meningsfull prövning. Bällre är om prövningen kan förläggastill den lidpunkt då frågan om verkningarna av avståendet aktualiseras. Det ärvidare angelägel att minska den belastning på hyresnämnderna som ärenden £ivdenna lyp medför, eftersom vi i annat sammanhang föreslår atl ytterligare typerav mål skall föras över till hyresnämnderna. Vi har därvid funnil alt en framkomligväg är atl avskaffa möjlighelen till förlida godkännande av avstående frånbesittningsskydd belräffande bostadslägenheter. I stället föreslår vi (avsnitt6.2) atl i vissa situationer en skriftlig överenskommelse om avstående frånbesittningsskydd skall godtas i en förlängningslvisl, om inte synnerliga skälföranleder annat. Så är fallet om lägenheten är belägen i ett hus som skallrivas eller byggas om och rivningen eller ombyggnaden skall påbörjas inom treår från hyresförhållandets början. Liknande regler föreslås gälla omhyresavtalet avser upplåtelse av en lägenhet i vilken upplåtaren själv boddenär avtalet ingicks och upplåtaren skall flytta tillbaka fill lägenheten från hyresförhållandets början. Den som hyr en lägenhet i andra hand har mången gång enbekymmersam ställning. Om förslahandshyresgäsiens hyresavtal upphör har haninte någon rätt att sitta kvar i lägenheten. I vissa fall kan t.o.m.hyresvärden och förslahandshyresgästen vara överens om att hyresrätten skallupphöra jusl för att bli av med andrahandshyrtisgäslen. Så kan vara fallet närförslahandshyresgästen är bulvan för hyresvärden. En förstärkning avandrahandshyresgästernas ställning behövs sålunda när det gällerbosladslägenheler. Vi föreslår därför (avsnitt 7.4), att omförstahandshyresgästens rätt till lägenheten upphör sedan andrahandshyresgäslenbott i lägenheten , andrahandshyresgäslen får ta överhyresavtalet. Denna räll gäller dock bara om del inle är uppenbart obilligl mothyresvärden och andra bostadssökande. Dessutom krävs att andrahandshyresgäslenskäligen kan godtas som hyresgäst. Vidare förordar vi alt det i hyreslagen slåsfast alt i vissa närmare angivna siluafioner, som kan tyda på all ettbulvanskap föreligger, en upplåtelse i andra hand skall anses vara enupplåtelse direkt av fastighetsägaren. Handläggning av hyrestvister kan enligl nuvarande reglerske endera vid hyresnämnd eller vid fastighetsdomstol. De hyrestvister somskall tas upp vid hyresnämnd är särskilt angivna i hyreslagen.Fullföljdsinstans är bostads- Prop.1983/84:137 157 Övriga hyrestvister tas upp vidfastighetsdomstolen. Dessa mål fullföQs till hovrätten och i förekommande fallhögsta domstolen. För handläggningen av mål vid hyresnämnden gäller lagen om arrendenämnderoch hyresnämnder samt förvaltningslagen. I bosladsdomstolen gällerbostadsdomslolslagen och . Handläggningen av de mål som skalltas upp av fastighetsdomstol regleras av . Olika hyrestvisterskall sålunda handläggas vid olika myndigheter. I vissa fall kan dessutom olikalagar reglera handläggningen i under- och överinstans. Denna splittring medförnaturligtvis problem. Dessutom har alltfler uppgifter enliglolika speciallagstiftningar lagls på hyresnämnderna. Viföreslår därför (avsnitt 8.3.1) all i princip alla hyrestvister enligthyreslagen skall prövas av hyresnämnderna i första instans och medbostadsdomstolen som slutinstans. Därigenom kan man på ell effeklivi sättfillgodogöra sig de specialkunskaper som, inle minst genominlresseledamö-ternas medverkan, finns i hyresnämnderna och bosladsdomstolen.Vad som sagts om hyrestvister gäller också bostadsrättstvister. För att undvikaen alltför slor belastning av hyresnämnderna anser vi emellertid atl mål avrutinkaraktär inte bör föras över till hyresnämnderna. Mål enligt lagsökningslagenoch handräckningslagen bör därför ligga kvar hos de allmänna domslolarna. Flera avde lyper av mål som vi nu föreslår skall föras över lill hyresnämnderna är avrenodlad tvistemålskaraklär. Den fria handläggningen enligt den nuvarandenämndlagen är inte allfid lämplig för handläggning av sådana mål. Dessutom börsamma handläggningsregler gälla vid hyresnämnden och i bosladsdomstolen. Viföreslår därför (avsnitt 8.3.2) en särskild lag - hyresprocesslagen - sornskall reglera handläggningen av mål som las upp vid hyresnämnd.Hyresprocesslagen bygger på bestämmelser i nämndlagen, bostadsdomslolslagen,, lagen om rättegången i tvistemål om mindre värden(småmålslagen) och lagen om rättegången i arbetstvisler. I de fall därsärskilda bestämmelser saknas i hyresprocesslagen gäller rättegångsbalkensbestämmelser om tvistemål vari förlikning om saken är tillålen. En föQd av denföreslagna nya lagen blir alt även hyresnämnderna i fortsätlningen skallbetraktas som domstolar. Hyresprocesslagenbygger på principen att processen skall vara snabb och enkel. Mål kan avgörassåväl efter förhandling som efter enbari skriftlig handläggning. Domstolarnas -framför allt hyresnämndernas - processledande funklion betonas kraftigl.Enligt nuvarande regler står vardera parten för sina kostnader för förfarande ihyresnämnden. Vi föreslår att detta alltjämt skall gälla som huvudregel. Förvissa lyper av de mål som enligl förslaget skall flyttas över frånfastighetsdomstol, nämligen om skadestånd, utfående av penningfordringar ochförverkande, föreslår vi dock en fillämpning av regel om allförlorande part skall ersätta den vinnande parten hans kostnader (avsnill8.3.2.8). För alt underlälla hanleringen av mål där ell flerlal, ja kansketusentals hyresgäster är parter, har vi föreslagit särskilda regler omhandläggning av s.k. massärenden (avsnitt 2.6.7). Bland defrågor som vi lar upp vid den allmänna genomgängen av hyreslagen och sombehandlas i specialmotiveringen lill ändringarna i denna (avsnitt 9.1) märksfrämst följande. Vi lägger fram ett förslag om hur rätten Prop.1983/84:137 158 att utnyttja utrymmen som är avsedda all nyttjas gemensamtav flera hyresgäster får ändras. Vidare föreslår vi bestämmelser om rätt lillavvikelser från hyreslagens bestämmelser om bostadslägenheter, när etthyresavtal omfallar fler än lio bosladslägenheler som skall hyras ul i andrahand (s.k. blockulhyrning). Förslaget innehåller vidare delvis nya bestämmelser om huren uppsägning får delges. Avsnittet om lägenhetens skick och hinder ihyresrätten har arbetats om i systematiskt hänseende för att bli merlältöverskådligl. Där föreslås också vissa nyheter, bl.a. en utvidgning avmöjligheten all tillgripa reparalionsfördäggande. Delvis nya bestämmelser föreslås belräffande den tidpunktnär hyran skall erläggas. Vi föreslår också atl hyresvärdens rätt atl säga uppavtalet lill upphörande, när en säkerhel som slällls för hyranförsämras, tas bort när del gäller bostadslägenheter. förslag läggs fram omatt en hyresgäst som betalat för hög hyra i vissa fall skall ha rätt lill räntapå vad han betalat för mycket. Vidare föreslås ändring i bestämmelserna om uppskov medavflyttning från lokal. Vi anser sålunda all beslut härom skall få meddelasäven efler hyrestidens utgång. Dessutom anser vi, som framgår av vårt förslagtill hyresprocesslag, all lalan skall få föras mot ett beslut om uppskov medavflyltningen från en lokal. En annan nyhet i förslaget är en bestämmelse som stadgarstraff för en hyresvärd som av en bosladshyresgäst tar ut en hyra, som äruppenbart orimlig i förhållande till lägenhetens bruksvärde, när hyresgäslensaknar rätt lill förlängning eller har sådan lätt endasl om synnerliga skälföreligger. slorl anlal paragrafer har dessutom undergåttspråkliga ändringar för atl anpassas lill den lagslil som ansesönskvärd. Antalet ändringar i hyreslagen är som framgår avsammanfattningen belydande. För alt inle lagen skall bli alllförsvåröverskådlig har vi föreslagit all beslämmelserna numreras om och hela 12kap. jordabalken således ges en ny lydelse. Vi vill dock underslryka alt viinle eftersträvat en allmän omarbelning av hyreslagen. Den tidigaredispositionen kvarstår i huvudsak och paragraferna har som regel frånsettspråkliga justeringar omarbetats endasl när ändringar i sak ansetts påkalladel. Ulöver de reservationer som särskill omnämnts i delföregående föreligger ytterligare vissa reservationer på enskilda punkter samlett särskill yttrande. Vi föreslår att de nya beslämmelserna träder i kraft den 1januari 1983. Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 7 kap. 16 8 skall ha nedan angivnalydelse, dels att 12 kap. skall ha nedan angivna lydelse. 7 kap. 16 8 Efter exekutiv försäljning av fas-fighet gäller upplåtelse av nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft mot den nye ägaren endast om försäQningen skett under förbehåll om rätfighetens bestånd enligt 12 kap. utsökningsbalken eller rättig heten enligt samma kapitel är skyddad utan förbehåll. Efter exekutiv försäljning av fastighet gäller upplåtelseav nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft mol den nye ägarenendast om försäljningen skett under förbehåll om rätfighetens bestånd enligt 12kap. utsökningsbalken eller rättigheten enligl samma kapitel är skyddad utanförbehåll. Är fastigheten taxerad som annan fastighet och har den vidtaxeringen betecknats som hyreshusenhet, gäller dock upplåtelse som avser hyraoch grundar sig på skriftlig handling alltid mot den nye ägaren, om hyresgästenhar tillträtt lägenheten före försäljningen. Bestämmelser om verkan avunderlåtenhet att uppsäga arrende- eller hyresavtalsom enligt första stycket ej gäller mot ny ägare finns i 12 kap. 12 kap. Hyra Inledande bestämmelser 18 Detta kapitel avser avtal, vari- Dettakapitel avser avtal, vari- genom huseller del av hus upplåtes genom ett hus eller en del av ett hus ' 12 kap.jordabalken omtryckt 1979:252. Senaste lydelse 1981:784. 3 Senaste lydelse 1980:95. fill nyttjande mot vederiag. Detta gäller även om lägenheten uppliitits genom Qänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. upplåts till nyttjande mot vederlag. Detta gäller även omlägenheten upplåtits genom ett tjänsteavtal eller ett avtal i anslutning tillsådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord alt nylQas i föreningmed lägenheten, äger detta kapitel fillämpning på avtalet, om jorden skallanvändas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annal ändamål änjordbmk. Förenas tjänsteavtal, som ej är av ringa belydelse, med upplåtelse avsåväl lägenhet för bostadsändamål som jord, äger kapitlet tillämpning, omupplåtelsen av lägenheten är mera belydelsefull än upplåtelsen av jorden. Om upplåtelse i vissa fall av bostadslägenheter finnsbestämmelser i bostadsanvisningslagen (1980:94). 18 tredjestycket Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helt ellertill. icke oväsentlig del användas som bostad. 1 8 fjärde stycket Förbehåll som strider mol bestämmelsei detta kapitel är utan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att trädai hans ställe, om ej annat anges. Med bostadslägenhet avses en lägenhet som upplåtils föratt helt eller till en inte oväsenfiig del användas som bostad. Med lokalavses annan lägenhet än bostadslägenhet. en rätt att utnyttja utrymmen som är avsedda att användasgemensamt av hyresgästen och hyresgästerna i andra lägenheler, får en sådanrätt inte upphävas eller ändras i annan ordning än den som gäller för ändringav hyresvillkor. Ett förbehåll som strider mot en bestämmelse i deltakapitel är ulan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att träda i hansställe, om inte annat anges. Omfattar ett hyresavtal fler ån tio bostadslägenheter, somav hyresgäslen skaU hyras ut i andra hand, får parterna dock avtala omförbehåll som strider mot bestämmelserna om bostadslägenheter, under förutsättningan förbehållen inte strider mot bestämmelserna om lokaler och inte avser rättentill förlängning av hyres- avtalet eller grunderna för fastställande av hyresviUkori samband med sådan förlängning. Hyresavtalskall upprättas skriftligen, om hyresvärden eller hyresgästen begär det. Harhyresavtal upprättats skriftligen och träder någon / laga ordning ihyresgästens ställe, skall anteckning därom på begäran göras på handlingen. Etthyresavtal skall upprättas skriftligen, om hyresvärden eller hyresgäslen begärdet. Har etthyresavtal upprättats skriftligen och träder någon i hyresgästens ställe, närså får ske, skall en anteckning därom på begäran göras på handlingen. 38 första stycket Är hyresavtal träffat för bestämd tid,skall, om hyresförhållandet vid hyrestidens utgång varat längre än nio månaderi följd, uppsägning alltid ske för aU avtalet skall upphöra att gälla vidhyrestidens utgång. 48 andra stycket År hyrestiden ej bestämd, skall den, omuppsägningstid icke avtalats, utgå efter uppsägningen eller, såvidahyresförhållandet varat längre än , på den fardag som inträffar närmastefter från uppsägningen. Avser hyresavta-11 1983/84. Ett hyresavtal gäller för obestämd tid, om inte annatavtalats. Upphörett avtal om hyra av bostadslägenhet att gälla och finns förutom hyresavtaletannat avtal mellan hyresvärden och hyresgästen som avser sådan nyttighet somhar samband med användningen av lägenheten och som är av mindrebetydelse i jämförelse med den användningen, upphör även det andra avtaletsamtidigt att gälla. Ett hyresavtal skall sägas upp för att upphöra att gälla.Detta gäller dock inte ett hyresavtal som ingåtts för bestämd tid, omhyresförhållandet vid hyrestidens utgång inte varat iföljd. Sägs ett hyresavtal, som gäller för obestämd tid, upp ochär inte längre uppsägningstid avtalad, upphör det att gälla vid detmånadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen eller,när avtalet avser en lokal och hyresförhållandet let annan lägenhet än bostadslägenhet och harhyresförhållandet vid uppsägningen varat i följd, harhyresgästen dock alltid rätt till en uppsägningstid av . Berorhyresförhållandet av annan anställning än som avses i 46 § första stycket 7,har hyresgästen alltid rätt tiU en uppsägningstid av minst en månad. 48 tredje stycket Fardagar är den 1 aprU och den 1oklober. vid uppsägningen varat i följd,närmast från uppsägningen. 38 andra stycket Innehåller avtal, som skaU uppsägas föratt upphöra vid hyrestidens utgång, ej bestämmelse om uppsägningstid, skalluppsägningen ske, om hyrestiden är 1. längsten vecka, senast i förväg, 2. längreän en men längst , senast i förväg, 3. längreän men längst , senast i förväg, 4. längreän tre men längst , senast en månad i förväg, 5. längreän men längst , senast i förväg, 6. längreän ett men längst , senast i förväg, 7. längreän , senast i förväg. 38 tredje stycket Avser avtalet annan lågenhet änbostadslägenhet och är hyrestiden , har hyresgästenalltid rätt till en uppsägningstid av . Vad nu sagts gällerdock ej om lägenheten ej är Skall ett hyresavtal för bestämd tid sägas upp för attupphöra att gälla och är inte längre uppsägningstid avtalad, skall uppsägningske, om hyrestiden är 1. , senast i förväg, 2. längreän men längst , senast i förväg, 3. längreän och fråga är om en bostadslägenhet, senast i förväg, 4. längreän men längst och fråga är om en lokal, senast tremånader i förväg, 5. längretid än och fråga är om en lokal, senast i förväg. avsedd att användas för förvärvsverksamhet och avtalethar samband med hyresavtal som avser bostadslägenhet. 4a8 Avser hyresavtal bostadslägenhet, får hyresgästenuppsäga hyresavtalet att upphöra vid månadsskifte som inträffar tidigast från uppsägningen. 35 Qärde stycket Saknar avtalet bestämmelse om verkan avutebliven uppsägning och uppsäges det ej inom rätt tid, anses det, omhyrestiden överstiger , förlängt och i annat faU på tidsom motsvarar hyrestiden. 48 första stycket Är hyresavtal träffat för bestämd tidutan förb ehåU öm uppsägning och har hyresförhållandet vid hyrestidens utgångicke varat längre ån i följd, anses avtalet förlängt på obestämdlid, om hyresgäslen sutttt kvar i lägenheten en månad efler hyrestidens utgångulan atl hyresvärden anmodat honom att flytta. Avliderhyresgäst som hyrt bostadslägenhet före hyrestidens utgång, får dödsboetuppsäga avtalet inom en månad från dödsfallet. A vta--let upphör att gälla enmånad efter uppsägningen. Har bostadslägenhet hyrts av makar gemensamt och avliderden ena av makarna, lillkommer den rätt som angivits nu dödsboet och denefterlevande maken i förening. Är lägenhet upplåten för hyresgästens livslid, får viddennes död hans Avser ett hyresavtal en bostadslägenhet, får hyresgästenalltid säga upp hyresavtalet att upphöra tidigast vid det månadsskifte sominträffar närmast från uppsägningen. Saknar ett hyresavtal, som är ingånget för bestämd tid ochsom skaU sägas upp för ett upphöra vid hyrestidens utgång, bestämmelse omverkan av utebliven uppsägning och sägs det ej upp inom rätt lid, anses avtaletförlängt . Är ett hyresavtal ingånget för bestämd tid och behöver detej sägas upp för att upphöra, anses avtalet förlängt , om hyresgästenfortsatt au nyttja lägenheten efter hyrestidens utgång ulan althyresvärden anmodat honom all flytta. make inträda som hyresgäst under sin livstid, omäktenskapet ingåtts innan avtalet träffades och annat ej avtalats. Ingår denefterlevande maken nytt äktenskap, får hyresvärden dock uppsäga avtalet attupphöra tidigast på den fardag som inträffar närmast frånuppsägningen. När avtalet upphör att gälla på grund av hyresgästens eller denefterlevande makens död, skall lägenheten avträdas på den fardag som inträffarnärmast från dödsfallet Uppsägeshyresavtal av orsak som anges i 11-14 eller 16-19 §§, uppihör del genast attgälla. Detsamma gäller fall som anges i 42 §, om ej annat följer av 44 §.