prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1mitt förslag till investeringsplan för jag upp kostnadsramar samt beräknarmedel för nedanstående objekt. Samtliga kostnader har angetts i prisläget den 1januari 1983. Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad Regeringen har uppdragit åtbyggnadsstyrelsen att projektera omoch tillbyggnad av förvaltningsbyggnad iEskilstuna för polisväsendet. Bruttoareanuppgår till 10 588 m, varav 2 003 m inybyggnaden. Kostnaden har beräknats till 29,5 milj. kr. Med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1982/83:150 bil.I, FiU 50, rskr 392) harregeringen uppdragit åt att utföra om- och tillbyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i avsedd för polisväsendet och exekutionsväsendet.Nybyggnaden omfattar ca 3 400 m bruttoarea och har kostnadsberäknats till 14,9milj. Med stöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU40, rskr 393, prop. 1982/83:50, FiU 21 rskr108) har regeringen uppdragit åt att utföra nybyggnaden. Växjö.Ombyggnad av förvaltningsbyggnad (etapp II) Regeringenhar uppdragit åt att projektera ombyggnad avförvaltningsbyggnad i (etapp II) avseddför polisväsendet och för kriminalvårdsverket (allmänt häkte). Kostnaden förombyggnaden har beräknats till 6,4 milj.kr. Med stöd av bemyndigande 1983/84: 100 Bilaga 4 51 (prop.1981/82:150 bil. 2, FiU 40, rskr 393, prop. 1982/83:50, FiU 21, rskr 108) harregeringen uppdragit åt att utföra ombyggnaden. Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad Regeringenhar uppdragit åt att projektera om- och tillbyggnad avförvaltningsbyggnad i för polisväsendet. Projektet omfattar ombyggnad av lokaler om ca 3 500 m- bruttoarea samt en tillbyggnadpå 110 m bruksarea. Kostnaden för om- och tillbyggnaden har beräknats till 10,5milj. Med stöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2,FiU 40, rskr 393, prop. 1982/83:50, FiU 21, rskr 108) har regeringen uppdragitåt att utföra omoch tillbyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i avsedd för polisväsendet, domstolsväsendet,arbetsförmedlingen och postverket. Nybyggnaden omfattar en bruttoarea om ca 3 175 m- och har kostnadsberäknats till 20,2 milj. kr. Med stöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 40,rskr 393, prop. 1982/83:50, FiU 21, rskr 108) har regeringen uppdragit åtbyggnadsstyrelsen att utföra nybyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i . Nybyggnaden omfattar en bruttoarea om ca 518 moch är avsedd för polisväsendet och . Kostnaderna har beräknats till 3,75 milj. kr. Med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 40, rskr 393, prop.1982/83:50, FiU 21, rskr 108) har regeringen uppdragit åt attutföra nybyggnaden. Förvaltningsbyggnadenär avsedd för polisväsendet, åklagarväsendet, exekutionsväsendet, lokalaskattemyndigheten, postverket och byggnadsstyrelsensfastighetstjänst. Nybyggnaden omfattar ca 7 060 m bruttoarea och harkostnadsberäknats till 35 milj.kr. Med stöd av bemyndigande(prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 40, rskr 393, prop. 1982/ 83:50, FiU 21, rskr108) har regeringen uppdragit åt att utföra nybyggnaden. Jagföreslår att medel för nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplanoch anslagsberäkning. Prop.1983/84: 100 Bilaga 4 52 Investeringsplan (1 000-talkr.) Faktisk Beräknad för år - lande t.o.m. --------- månad år - 1983/84 1984/85 månad Projekt färdigställda men ännu ej slutredovisade 79990 80 115 73 920 5 910 285 Ombyggnad av i , etappI 4 000 4 300 1 792 2 200 300 83-01 83-10 Förvaltningsbyggnad iKatrineholm 27 500 29 600 6 210 16 500 5 000 83-02 84-06 Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad iEskilstuna 27 500 29 500 3 009 4 000 13 500 84-02 85-01 Förvaltningsbyggnad i 21 250 20 000 3 55411 000 5 000 82-11 84-06 Förvaltningsbyggnad i 13 800 14 900 570 6000 8 000 83-09 84-12 Ombyggnad av förvaltningsbyggnad i 5 900 6 400 651 4 500 1 000 83-09 84-04 Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad i 9 800 10 500 8666 000 3 000 83-10 84-08 Förvaltningsbyggnad iTrelleborg 52 000 45 000 9 325 20 000 15 000 83-02 84-12 Förvaltningsbyggnad i 42 900 42 000 10 97115 000 15 000 83-01 84-12 Förvaltningsbyggnad för vaktdistrikt 6 inom 17900 19 300 2 538 10 000 5 000 83-03 84-08 Ombyggnad av allmänna häktet i 2 700 2900 1 398 1 400 100 83-02 83-07 Förvaltningsbyggnad iFilipstad 18 700 20 200 895 8 000 10 000 83-12 85-04 Förvaltningsbyggnad i 26 000 26 500 22 952 3 000 500 81-11 83-06 27 800 28 700 21 767 5 900 1 000 81-12 83-05 Förvaltningbyggnad i 3 500 3 750 438 2 600 700 83-10 84-06 Förvaltningsbyggnad i 32 500 35 000 3 06110 000 16 000 83-10 85-02 Förvaltningsbyggnad iArvidsjaur 17 500 16 700 14 628 1 500 500 81-09 82-12 Inköp av förvalt ningsbyggnader för polisen m. fl. 10 000 10 000 Projekterings kostnader 300 6 000 3 000 Erfarenhetsmässig reduktion av medelsbehovet 24 510 20 885 Summa 431 240 435 365 178 845 125 000 92 000 1983/84:100 Bilaga 4 Anslagsberäkning (1000-tal kr.) Behållning Anslag /84 statsbudget Anslag /85 (förslag) 29 501(1) 1 1983/84 125 000 1984/85 92 000 (1)Varav 29 500 000 Kr. anvisats med stöd av finansfullmakten. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta ombyggnadsarbeten för polisväsendet inom de kostnadsramar som jag har förordat idet föregående 2. till Byggnadsarbeten för polisväsendet för hudgetåret1984/ 85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84: 100 Bilaga 4 54 C.ÅKLAGARVÄSENDET C 1. Riksåklagaren är under regeringen denhögste åklagaren och leder åklagarväsendet i riket. ärorganiserat på två byråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Vid sidan härav finnsviss personal för riksåklagarens egen åklagarverksamhet. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (7 021 000) + 651 000 (+ 440 000) + 597 000 (+ 614 000) Pris- och löneomräkning m.m. . Om huvudförslaget tillämpas medför dettaatt en tjänst måste dras in och att medlen för övriga förvaltningskostnaderytterligare minskar. Förnästa budgetår bör medel för riksåklagarens verksamhet beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. har varit föremålför en översyn av en särskild utredare. Utredaren har i betänkandet (DsJu 1983:19) Riksåklagaren och hans kansli lagt fram förslag till bl.a. vissaorganisatoriska förändringar. Förslaget har ännu inte remissbehandlats. Riksåklagaren har under innevarandebudgetår flyttat till nya lokaler. 1 samband härmed har riksåklagaren erhållitförvaltnings- och serviceuppgifter även för andra myndigheter. Detta har utan att åklagarverk-samheten berörs medfört behov av en justering i fråga omlönekostnaderna. 1983/84:100 Bilaga 4 55 Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att till Riksåklagaren för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 212 652 000 1983/84 Anslag 227091 000 1984/85 Förslag 248 609 000 Sammanlagt finns 21länsåklagarmyndigheter i riket. Tre av dessa är gemensamma för vardera två län.Vid några länsåklagarmyndigheter finns två eller fiera länsåklagare.Länsåklagaren fullgör åklagaruppgif-ten bl.a. när den är särskilt krävande.Chefen för en länsåklagarmyndighet utövar ledningen av åklagarverksamheteninom myndighetens verksamhetsområde. Förutom länsåklagarmyndigheterna i länenfinns en enhet med fyra länsåklagare för speciella mål. Riketär indelat i 86 åklagardistrikt. Åklagarmyndigheterna i 83 av dessa distriktlyder under länsåklagarmyndigheterna och har som chef en chefsåklagare.Åklagarmyndigheterna i , och åklagardistrikt, som varoch en leds av en överåklagare, står däremot utanför länsåklagarorganisationen.Överåklagarna fullgör sålunda i princip samma uppgifter som chefen för enlänsåklagarmyndighet. 1983/84: 100 Bilaga 4 Beräknad ändring 1984/85 - 4 + 3 (därav lönekostnader) (187 811 000) + 3 204 000 + 1 707 000 + 1 755 000 + 1 775 000 - 1 000 000 - 1 000 000 Pris- och löneomräkning . En tillämpning av huvudförslaget medföratt sammanlagt minst 34 tjänster måste drasin, eftersom anslaget tillöverväldigande del består av lönekostnader och utrymmet för besparingari övriga delar är ytterst begränsat. Detta innebär att de satsningar somstatsmakterna har gjort på åklagarväsendets personella resurser skulleföljas av uppsägningar. För att bekämpa grövre brottslighet, iförsta hand den ekonomiska brottsligheten, bör åklagarväsendet tillföras 18kvalificerade åklagartjänster. Tjänsterna bör placeras i respektive (4), (2) och åklagardistrikt (1) samt vidlänsåklagarmyndigheterna i och (2), (1), (I), (1), län (1), Göteborgsoch län (1), 1983/84: lOO Bilaga 4 57 (1), (1), (1) och (1). Länsåklagarna för speciella mål börtillföras tre tjänster för assistentåklagare. Åklagarväsendet bör tillföras fyrarevisorstjänster. Dessa bör placeras i , och Malmöåklagardistrikt samt vid länsåklagarmyndigheten i och Gotlandslän. För handläggning av i första handnarkotikamål bör åtta åklagartjänster inrättas. De bör placeras i resp.Stockholms, , , , , och Sundsvallsåklagardistrikt samt vid länsåklagarmyndigheten i och Gotlandslän. För handläggning av allmän brottslighet,bl.a. våldsbrottslighet, bör sex tjänster för kammaråklagare inrättas iStockholms åklagardistrikt samt en tjänst för distriktsåklagare i vart och ettav Handens, , och åklagardistrikt. 1 , ,och åklagardistrikt bör i vartdera distriktet en tjänst fördistriktsåklagare inrättas i utbyte motlika många tjänster för assistentåklagare i och Gotlandslän (1), län (I)samt (2). Nio biträdestjänster bör inrättas, varavtvå i ettvart av och och en i ettvart avMalmö, Handens, , och åklagardistrikt. Medel yrkas vidare för inrättande av åttabiträdestjänster till följd av satsningen på nya åklagartjänster för bekämpningav ekonomisk brottslighet. Ett särskilt uppdragstillägg bör införasför en åklagare som utför administrativa arbetsuppgifter vidlänsåklagarmyndigheten i och . För detta yrkas . Åklagarmyndigheterna i ,, och beräknas under nästa budgetår fiytta in i nyalokaler. För kostnader för fiyttning och för vissa nyanskaffningar yrkassammanlagt (170 000 -I- 150 000 -I- 125 000-I- 160 000) . Mot bakgrund av satsningen på bekämpningav den ekonomiska brottsligheten bör medel anslås för specialutbildning avåklagare. För detta ändamål yrkas en engångsanvisning om . Vidareyrkas p.g.a. den höga aspirantantagningen föregående år en engångsanvisning om250 . för att anordna en extra åklagarkurs. Engångsanvisningar för teknisk utrustningyrkas med sammanlagt (280 000 -I- 70 000 -I-50 000) . och avser persondatorer, fiex-tidsutrustning resp.snabbtelefonanläggning. Personallägetinom åklagarväsendet är fortfarande mycket bekymmersamt. De förstärkningar som skett har visat sig otillräck- 1983/84: 100 Bilaga 4 58 ligaför att bemästra arbetssituationen på ett tillfredsställande sätt. Detta synesfrämst bero på en kraftigt ökad tillströmning av i första hand ekonomiska mål.Det finns fiera förklaringar till denna ökning. De resurstillskott som under enföljd av år har kommit polisen till del har exempelvis medfört en intensifieradutredningsverksamhet. Även andra samhällsorgan, t.ex. skatte- ochkronofogdemyndigheterna, har förstärkts och därigenom kommit att påverkaarbetsläget inom åklagarväsendet. Mot bakgrund av vad jag här har anfört anserjag det inte möjligt att tillämpa huvudförslaget på detta anslag. har i huvudsak godtagitde riktlinjer som regeringen föreslagit (prop. 1982/83:158) för en ändradregional indelning. En grundläggande tanke med denna reform är att de regionalamyndigheterna skall få större fiexibilitet. Vidare uppnås en organisation somär bättre lämpad för att ta hand om komplicerade, omfattande och tidskrävandemål. Särskilt bekämpningen av kvalificerad ekonomisk brottslighet kommer attgagnas härav. Organisatoriska förändringar och andra rationaliseringssträvandeninom åklagarväsendet är emellertid inte tillräckliga för att möta det behov avkvalificerade åklagare som behövs för en effektiv bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten. Jag delar därför den uppfattning som kommissionen mot ekonomiskbrottslighet (Ju 1982:05) har gett uttryck för i en skrivelse till regeringenden , liksom även riksåklagaren i sin anslagsframställning, attåklagarväsendets personalresurser måste - utöver den särskilda satsning somredovisades i föregående års budgetproposition - förstärkas. Som jag tidigarehar sagt (se avsnittet Åtgärder mot brott) har regeringen för avsikt att underhösten 1984 lägga fram ett samlat program med förslag till inriktning avbekämpningen av narkotika och narkotikabrottslighet samt ekonomisk kriminalitetoch till resursanvändningen påområdena. Jag beräknar emellertid nu medel för 12 åklagartjänster förbekämpning av ekonomisk brottslighet. Vidare bör den satsning på att tillföraåklagarväsendet revisorspersonal som påbörjades under innevarande budgetårfortsätta. Jag beräknar därför medel för inrättande av fyra tjänster förrevisorer (4, 6). Den ökande ärendetillströmningen avserinte bara ekonomisk brottslighet. Läget äroroande även vad gäller annan allvarlig brottslighet, t.ex. narkotikabrottslighetoch våldsbrottslighet. Vad beträffar intensifierade insatser motnarkotikabrottsligheten får jag hänvisa till vad jag har anfört i anslutningtill anslaget A 2. Främst med hänsyn till den ökandevåldsbrottsligheten krävs en förstärkning av åklagarväsendets resurser. Jagberäknar därför medel för inrättandet av fem åklagartjänster (8). Fyra tjänster för distriktsåklagare börinrättas i utbyte mot fyra tjänster för assistentåklagare (9). Förkostnader i samband med infiyttning i nya lokaler för åklagar- 1983/84: 100 Bilaga 4 59 myndigheternai , , och åklagardistrikt beräknar jag605 . (13). Påsamma sätt som sker detta budgetår bör, mot bakgrund av den satsning som görspå nya tjänster för bekämpning av ekonomisk brottslighet, medel anslås förerforderlig specialutbildning. Jag beräknarvidare medel för anordnande av en extra åklagarkurs, , och försärskild utbildning angående databrottslighet, . (14). Förinköp av persondatorer avsedda för att användas i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten beräknar jag . (15). Kostnadernaför fiextidsutrustning till åklagarmyndigheten i åklagardistriktbör utgå som engångsanvisning. För detta beräknar jag . (15). Jag övergår nu tillatt beröra frågor om åklagarväsendets organisation. Denna organisationhar i allt väsentligt varit oförändrad sedan förstatligandet den 1 januari1965. En översyn av den regionala organisationen har lett till, som jag nysshar nämnt, ett beslut om en ändrad regional indelning m.m. Vidare har enöversyn av riksåklagarens kansli ägt rum. Som min företrädare framhöll vidbehandlingen av budgetproposition(prop. 1982/83:100 bil. 4 s. 63) bör även den lokala organisationen sesöver. Jag har för avsikt att i regeringen ta upp denna fråga. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Läns- ochdistriktsåklagarmyndigheterna för /85 anvisa ett förslagsanslagav . 1983/84: 100 Bilaga 4 D.DOMSTOLSVÄSENDET M.M. D 1. är centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, arrendenämnderna, hyresnämnderna,rättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna. har ocksåtill uppgift att på det allmännas vägnar föra talan mot beslut irättshjälpsfrågor. leds av en styrelse. Chefför är en generaldirektör. Inom verket finns enorganisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhet och en juridisk enhet.Dessutom finns ett sekretariat och en disciplinnämnd. Från anslaget betalas också kostnadernaför verksamheten vid notarienämnden, tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet och . (därav lönekostnader) (18 921 000) (+ 880 000) Pris- och löneomräkning m.m. 2 296 000kr. Huvudförslaget innebär att anslaget utom anslagsposten Datorbearbetning efter pris- och löneomräkning minskasmed . 1983/84: 100 Bilaga 4 61 Ettgenomförande av huvudförslaget skulle medföra en minskning av den administrativa service som verket germyndigheterna inom sitt verksamhetsområde och av det utvecklings- ochrationaliseringsarbete som verket bedriver. Förnästa budgetår bör anslaget beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 855 536 200 1983/84 Anslag 845 000 0001984/85 Förslag 889 390 000 Allmänna domstolar är tingsrätterna,hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätternaär allmänna underrätter. Det finns 97 tingsrätter. Hovrätternaär överrätter i demål som fullföljs från tingsrätterna. Hovrätterna är Sveahovrätt (15 avdelningar, varav 13 för allmänna mål och två för vatten- ochfastighetsmål), (fyra avdelningar), hovrätten över ochBlekinge (fem avdelningar), hovrätten för (sex avdelningar),hovrätten för Nedre (två avdelningar) och hovrätten för (två avdelningar). Högstadomstolen är överrätt i de mål som fullföljs från hovrätterna. Domstolen ärindelad i tre avdelningar. 1 domstolen finns 25 justitieråd. Fyra av dessatjänstgör i lagrådet. För högsta domstolen finns ett särskilt kansli tillvilket revisionssekreterare är knutna. Frånanslaget betalas också kostnaderna för de kansligöromål för statensansvarsnämnd som fullgörs av . 1983/84:100 Bilaga 4 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) (648 300 000) 26 000000 845 000 000 + 41805 000 + 36 030 000 (+ 35 566 000) (+ 33 070 000) - 2 000 000 + 497 000 + 9 653 000 - 2000 000 + 631 000 + 17 809 000 + 270 000 +210 000 + 58 515 000 + 44 390 000 Pris- och löneomräkning m.m. 54 615 000kr. Huvudförslaget innebär att anslaget efterpris- och löneomräkning minskas med omkring14,5 milj. kr. Ett genomförande av huvudförslaget skulle medföra enväsentlig ökning av antalet oavgjorda mål och ärenden i domstolarna. begär medel för fem nyadomartjänster (-I- .) och 30 nya biträdestjänster (-1- 3 075 000kr. yrkar att anslagspostenExpenser utöver prisomräkningen räknas upp med 2 milj. kr. Deallmänna domstolarnas arbetsläge har varit ansträngt under senare årpå grund av att antalet mål och ärenden fortlöpande har ökat. 1983/84: 100 Bilaga 4 63 år1983 har ökningen varit särskilt markant i hovrätterna. Den ökade arbetsmängdenhar i stort kunnat mötas genom rationalisering och omfördelning av detillgängliga resurserna. Enligt bedömning kan resultatet avsamtliga rationaliseringsåtgärder inklusive lagändringar för de allmännadomstolarnas del ge besparingar om sammanlagt ca 13 milj. kr. på anslaget förbudgetåren 1983/84 och 1984/85. Bl.a.villjag erinra om ätten hel del av de förslag som har tagits upp i dennyligen avlämnade propositionen om tingsrätts- och hovrättsförfarandet (prop.1983/84:78) torde komma att föra med sig lättnader i fråga om domstolarnasarbetsförhållanden. Jagberäknar anslaget med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. Inom övervägs förnärvarande frågan om ändrade ersättningsregler för nämndemän i enlighet medriksdagens önskemål (bl.a. JuU 1982/83:32). Utnyttjandet av automatisk databehandling(ADB) vid domstolarna fortsätter i ökad omfattning. Övergång tillADB har skett vid 22 av landets 94 inskrivningsmyndigheter.Utbyggnaden avses i enlighet med den gällande planen fortsätta i oförändradtakt nästa budgetår. ADB-stöd vid handläggning av mål ombetalningsföreläggande samt handräcknings- och lagsökningsmål har införts vidStockholms tingsrätt och . Jag räknar med att ADB-stöd vidhandläggning av mål om betalningsföreläggande under innevarande budgetår skallkunna införas även vid . Jag har i en lagrådsremissföreslagit att en ny lagstiftning om företagshypotek skall gälla fr.o.m. den Ijuli 1985. Lagstiftningen förutsätter att en central, inrättas. Avsikten är att denna skall knytas till Malmötingsrätt. Jag vill i övrigt nämna att jag avser attsenare föreslå regeringen en sammanslagning av . Vidare har regeringen beslutat att inskrivningsmyndigheten iGöteborgs domsaga fr.o.m. skall omfatta även Mölndalsdomsaga. Utbytestjänstgöring för notarier m. m. Enligtförordningen (1979:574) om notarietjänstgöring m.m. fullgörsnotarietjänstgöring, efter avlagd juristexamen, och vid tingsrätt eller länsrätt eller bådaslagen av myndigheter (s.k. huvudmyndigheter). Viss del av tiden fårdock som s.k. utbytestjänstgöring fullgöras vid åklagarmyndighet ellerlänsstyrelse (högst ) och hos polischef, kronofogdemyndighet elleradvokat (högst ). Efter särskild prövning får somutbytestjänstgöring räknas tjänstgöring också hos andra myndigheter eller hosandra enskilda arbetsgivare än 1983/84: 100 Bilaga 4 64 advokater,dock med högst för varje verksamhetsområde. Notarietjänstgöringenfår inte fördelas på fier än tre verksamhetsområden. Det nuvarande systemet medutbytestjänstgöring tillkom genom den s.k. notariereformen. Ett syftemed notariereformen var att ge notarietjänstgöringen ett bredare innehåll.Huvudsyftet var dock att vidga möjligheterna för nyexaminerade jurister att fånotariemeritering. Detta ansågs angeläget därför att examinationen av juristerhade stigit kraftigt som antalet notarietjänster vid tingsrätterna,som dittills svarat för så gott som all notariemeritering, inte kundeförväntas öka i motsvarande mån. Regeringen uppdrog åtdomstolsverket att bl.a. utvärdera notariereform, bedöma den framtidajuristexaminationen, uppskatta det framtida antalet notarieplatser ochkartlägga samhällets behov av notariemeriterade jurister. Domstolsverketöverlämnade promemorian Översyn av notariemeriteringen tillregeringen. Promemorian innehöll bl.a. förslag till en ändrad utformning avnotarietjänstgöringen. Förslagen innebar bl.a. att den sammanlagda tiden förnotarietjänstgöring skulle minskas från till , atttjänstgöringstiden vid myndigheterna - tingsrätt eller länsrätt - skulle görasenhetlig och bestämmas till ett och ett halvt är samt att tjänstgöringen vid huvudmyndighet normalt skulle föregåsav tjänstgöring vid någon utbytesmyndighet. förslag kom inte attgenomföras (prop. 1979/80:100 bil. 5 s. 45 - 50, JuU 27, rskr 217). 1 budgetpropositionaktualiserades frågan om notarietjänstgöringen ånyo (prop. 1982/83:100 bil. 4,JuU 24, rskr 217). Dåvarande chefen för uttalade ipropositionen att utrymmet för utbytestjänstgöring inom polis- ochåklagarväsendet torde komma att minska som ett led i de omfördelningar avresurserna som är nödvändiga på dessa områden. Den utbytestjänstgöring som iövrigt förekommer är av mindre omfattning. Han anförde vidare att det ärangeläget att bortfallet av utbytestjänstgöringen inte medför några olägenheterför huvudmyndigheterna och att även i fortsättningen en stor andel av denyexaminerade juristerna får notariemeritering. Det var därför hans avsikt attsenare ta upp frågan om en avkortning av notarietjänstgöringen till ,förlagd endast till tingsrätt eller länsrätt. Justitiedepartementetspromemoria om utbytestjänstgöring för notarier m.m. Frågorom bl.a. utbytestjänstgöringen och en avkortning av tiden förnotarietjänstgöring har behandlats i en promemoria som har upprättats inomjustitiedepartementet. 1 den promemorian görs följande överväganden: 1983/84: 100 Bilaga 4 65 Notariemeriteringen har sin tyngdpunkt itjänstgöringen vid domstol. Tingsrätterna har under många decennier haftansvaret för att unga jurister utan praktisk yrkeserfarenhet genomnotarietjänstgöringen skolas in på arbetsmarknaden samt att notariernautbildas för arbete inom rättsvårdens område. Dessa uppgifter ingår som ettnormalt och självklart inslag i verksamheten vid tingsrätterna och numeraockså vid länsrätterna. 1 domstolarna finns många olika arbetsuppgifter som ärlämpade för jurister under utbildning. Det torde inte råda någon tvekan om attden utbildning som kommer de unga juristerna till del i domstolarna håller högklass och är mycket värdefull både för notarierna och deras arbetsgivare. Även om utbildningsmomentet är värdefulltmåste dock understrykas att notariemeriteringen inte bör ses som någon form avefterakademisk utbildning utan som en tjänsteutövning i former som innebärinskolning i juridiskt arbete. Notariekåren utgör en viktig organisatorisk deli domstolarna och utför en mängd arbetsuppgifter som kommer domstolarna tillgodo.