prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Dettafår dock inte leda till att rättssäkerheten eller medborgarnas krav pårimlig service från de rättsvårdande myndigheterna åsidosätts. Självfalletmåste man i lagstiftningen sträva efter en bättre rättstrygghet för enskildamedborgare. Ett annat viktigt intresse är att erforderliga resurser kangaranteras i kampen mot brottsligheten, särskilt narkotikabrottsligheten, denekonomiska brottsligheten samt våldsbrottsligheten. Mycketav lagstiftningen på centrala rättsområden, t.ex. inom familjerätten och pådet konsumenträttsliga området, har tillkommit i nordiskt samarbete. Detta harresulterat i att vi på flera områden har överensstämmande lagregler i denordiska länderna. 1983/84: 100 Bilaga 4 6 enligtmin uppfattning av stor betydelse. Vikten av att lagstiftningen så långtmöjligt är densamma i de nordiska länderna har också ökat i takt med dentilltagande flyttningen över gränserna. Det finns därför anledning attvidmakthålla ett nära nordiskt samarbete på lagstiftningsområdet. Av de olika rättsområden där ett reformarbete pågår villjag först nämna grundlagsområdet. , som hade tilluppgift att utreda centrala frågor rörande vårt valsystem, lade under våren1981 fram betänkandet (SOU 1981:15) Grundlagsfrågor. Kommittén stod emellertidinte enig bakom förslagen i betänkandet. Oenigheten inom kommitténåterspeglades också i remissutfallet. Mot den bakgrunden skeddepartiöverläggningar . Vid dessa överläggningarbestämdes att det arbete som grundlagskommittén hade inlett skulle drivas vidaremed sikte på en reform som kunde ta ställningtill i anslutning till val. Beredningen skulle ske inom justitiedepartementetunder justitieministerns ledning och tillsammans med företrädare för de femriksdagspartierna. Det är nu jag som svarar för ledningen av detta arbete, sombl.a. avser frågan om den gemensamma valdagen för riksdags- och kommunalvaloch mandatperiodens längd. Resultatet skall redovisas . I detta sammanhang vill jag också nämna1983 års rösträttskommitté (Ju 1983:02) somhar till uppgift att utvärdera denkommunala rösträtten för utlänningar och utreda förutsättningarna föratt invandrare som inte är svenska medborgare skall kunna delta iriksdagsvalen. Kommittén, som också skall ta upp vissa andra valfrågor av merateknisk natur, torde lägga fram sitt betänkande . Frågan om förstärkt skydd föryttrandefriheten i massmedierna utreds av yttrandefrihetsutredningen (Ju1977:10). I debattbetänkandet (SOU 1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet harkommittén diskuterat de principiella huvudfrågorna angående yttrandefrihetensrättsliga villkor. Betänkandet har blivit föremål för en omfattanderemissbehandling (Ds Ju 1980:5). Kommittén lägger fram sitthuvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten. Jag vill också nämna att en särskildutredare (1982:03) ser över regeringsformens regler om hur ingåröverenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer. Till dennautredning har knutits en parlamentarisk referensgrupp. Jag räknar medatt utredningen lämnar sitt förslag . 1.3 Offentlighet och sekretess Närasamband med yttrandefriheten har principen om allmänna handlingarsoffentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler om 1983/84: 100 Bilaga 4 7 En ny sekretesslag antogs av år1980. Lagen innefattar ensamlad reglering av sekretess för allmänna handlingar och tystnadsplikt föroffentliga funktionärer. Den nya lagens tillämpning följs alltjämt med storuppmärksamhet från sida. En arbetsgrupp inom brottsförebygganderådet har avlämnat en promemoria om informationsutbytet mellan myndigheter ibrotts-bekämpande syfte. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats, och jagräknar med att en proposition på grundval av förslaget skall kunna läggas framinom kort. Bl.a. torde det bli aktuellt med vissa ändringar i sekretesslagen. 1.4 Större rättstrygghet för den enskilde Ettav de viktigaste målen för lagstiftningsarbetet är rättstryggheten för deenskilda medborgarna. Rättssäkerhetssynpunkter är vägledande i mångalagstiftningsärenden. (Ju 1976:05) har i uppdrag attstärka skyddet för den enskildes integritet. Tvångsmedelskommittéh (Ju 1978:06)överväger de allmänna förutsättningarna för att telefonavlyssning och liknandetvångsmedel skall fä användas. Huvuduppgiften för kommittén är att åstadkommaen avvägning av den enskildes behov av skydd för sin personliga integritet ochsamhällets intresse av att i vissasituationer, när det föreligger misstankar om grövre brott, kunnaingripa med olika tvångsåtgärder. Ett betänkande väntas bli framlagt under år1984. De personella tvångsmedlen, främsthäktning och anhållande, ses över av häktesutredningen (Ju 1983:04). att söka åstadkomma en större restriktivitet i användningen av dessatvångsmedel och att förkorta de tidsfrister som gäller, framför allt den tidunder vilken en person kan vara anhållen. Från både enskilda och allmännasynpunkter är det självfallet av stor vikt att alla former av myndighetsutövning sker på ett riktigt sätt.Tjänsteansvarskommittén (Ju 1979:13) har sett över reglerna om disciplinära ochstraffrättsliga åtgärder mot tjänstemän och har lagt fram promemorian (Ds Ju1983:7) Tjänsteansvar i offentlig verksamhet. Min avsikt är att taupp frågan om lagstiftning på grundval av kommitténs förslag. (Ju 1978:09)avlämnar betänkandet (SOU1983:73) Ny förvaltningslag. Förslaget syftar till att göra förfarandet hos myndigheternaenklare och snabbare som kontakterna mellan myndigheterna ochallmänheten underlättas. I detta sammanhang bör också nämnas detförslag till polislag m.m. som remitterats till lagrådet (se avsnitt2.5). Förfarandetvid de allmänna domstolarna ses över av rättegångsutredningen (Ju 1977:06).Målsättningen för utredningsarbetet är att 1983/84: 100 Bilaga 4 8 handläggningeni både brottmål och tvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utanatt rättssäkerheten sätts åt sidan. Utredningen lade fram omfattandeförslag beträffande processen i tingsrätt (SOU 1982:25 och 26). Vissa förslaghar också lagts fram såvitt gäller processen i överrätt (Ds Ju 1983:1). I fråga om tingsrättsförfarandet föreslåsbl.a. att de nuvarande formerna för handläggningen av tvistemål skall förassamman till en enda processform och att tingsrätten i större utsträckning skallbli domför med endast en domare. Vidare föreslås att såväl tvistemål sombrottmål i ökad utsträckning skall kunna avgöras utan huvudförhandling och attdomstolens processledning skall bli effektivare. Regelsystemet föreslås ocksåbli mer flexibelt, så att handläggningen bättre kan anpassas till förhållandenai det enskilda målet. 1 fråga om hovrätterna har bl.a. föreslagits att antalet juristdomare i vissa fall skall minskas frånfyra till tre. De angivna förslagen har remissbehandlatsoch delvis tagits upp i en proposition som har förelagts (prop. 1983/84:78). Huvuddelen av de förslag som gäller tingsrätterna äremellertid föremål för fortsatta överväganden i departementet. Samtidigtfortsätter utredningen sitt arbete med att se över hovrätternas och högstadomstolens verksamhet. En särskild fråga som skall övervägas av utredningen ärhur man skall kunna få fram fler vägledande domstolsavgöranden än , bl.a.på konsumentområdet. Om rättegångsförfarandet görs enklare ochsnabbare kan också kostnaderna hållas nere, såväl för domstolarna som för deinblandade parterna. Att åstadkomma detta är en angelägen uppgift i dagensansträngda budgetläge. Det är också nödvändigt att göra rättshjälpssystemeteffektivare och mindre kostnadskrävande. På detta område bedrivs ettutredningsarbete av rättshjälpskommittén (Ju 1982:01), som harpublicerat två delbetänkanden (Ds Ju 1983:2 och 9) om offentliga försvarareresp. ADB-hantering av rättshjälpsärenden. Ett förslag, som grundar sig på detförstnämnda betänkandet, har lagts fram (prop. 1983/84:23).Propositionen har antagits av . Bl.a. har nya regler införts om konkursförvaltning och tillsyn i konkurs. Vidare gäller att ennäringsidkare som har gått i konkurs under vissa förutsättningar kanförbjudas av domstol att bedrivanäringsverksamhet efter konkursen. Som jag skall återkomma till i avsnittet om åtgärder mot brott har ensärskild kommitté i uppgift att utreda frågan om utvidgade regler omnäringsförbud. har lagt fram sitt slutbetän- 1983/84: 100 Bilaga 4 9 kändemed förslag till bl.a. nya regler om bevakning av fordringar och utdelning ikonkurs (SOU 1983:24). Kommittén har också gjort en formell genomgång ochmodernisering av konkurslagen. Betänkandet remissbehandlas f n. Detsamma gällerett delbetänkande av kommissionen mot ekonomisk brottslighet om återvinning ikonkurs (SOU 1983:60). Påfamiljerättens område pågår ett omfattande reformarbete. Dehittillsvarande etapperna i detta arbete har bl.a. gällt giftermål och skilsmässa, faderskap och vårdnad om barnsamt underhåll till barn ochfrånskilda. 1 slutet av lade familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) framett betänkande med förslag till en ny äktenskapsbalk m.m. (SOU 1981:85). Desakliga nyheterna i betänkandet gäller bl.a. äktenskapets ekonomiskarättsverkningar, samboende utan äktenskap och olika arvsfrågor. Förslagen harvarit föremål för en grundlig remissbehandling och övervägs nu inomdepartementet. Diskussioner har också inletts med företrädare för de andranordiska länderna. Utredningen (Ju1977:08) om barnens rätt har till uppgift att utarbeta förslag som kanstärka barnens rättsliga ställning. har antagit nyaregler om vårdnad och umgänge m.m. som delvis grundar sig på ett betänkandefrån utredningen. Det fortsatta arbetet inom utredningen gäller bl.a. reglernaom adoption och talerätt för barn vid domstol. Vidare har utredningen fått iuppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om förmynderskap och godmanskap. Enannan utredning har lagt fram ett betänkande om artificiellinsemination (SOU 1984:42). I betänkandet behandlas bl.a. förutsättningarnaför att artificiell insemination skall få företas och de rättsliga följderna aven sådan åtgärd. Avsikten är att förslag i dessa frågor skall föreläggasriksdagen i vår. väntas utredningen avge ett slutbetänkande omprovrörsbarn m.m. Närdet gäller fariiiljerättens internationellträttsliga regler har de tidigare nämnda familjelagssakkunniga till uppgift att föreslå nya bestämmelser omäktenskap och arv. En annan utredning har publicerat ett betänkande ominternationella faderskapsfrågor (SOU 1983:25). Sedanbörjan av har flera viktiga områden av betydelse för konsumenterna reglerats genom lagstiftning. Jag vill som exempel på sådan lagstiftning nämna konsumentköplagen, avtalsvillkorslagen, hemförsäljningsiagen, konsumentkreditlagen, konsu- Avsikten är att även tjänsteområdet skall omfattas avlagregler till skydd för konsumenterna. 1983/84: 100 Bilaga 4 10 Arbetepågår sålunda på en konsumenttjänstlag, som skall innehålla regler om bl.a.reparations- och servicearbeten. Till grund för arbetet, som bedrivs i närasamarbete med de andra nordiska länderna, ligger ett förslag frånkonsumenttjänstutredningen (SOU 1979:76). En proposition i ämnet avses läggasfram . Nyaregler planeras också om rätt för näringsidkare och andra som har tagit emotsaker för reparation eller förvaring att sälja sakerna, om de inte hämtas.Reglerna, som skall ersätta en lag i samma ämne, är avsedda attförenkla möjligheterna till försäljning och att anpassa försäljningsförfarandettill nutida förhållanden. (Ju 1977:13) har som främsta uppgift att se över konsumentköplagen och bygga utde regler som skyddar konsumenterna i samband med köp. Utredningen väntaslägga fram ett betänkande med förslag till en ny konsumentköplag under år1984. 1 ett tidigare betänkande (SOU 1981:31) tog utredningen upp frågan omförhållandet mellan olika näringsidkare, särskilt detaljisters förhållande tillsina leverantörer. Betänkandet har lagts till grund för en proposition, som harförelagts (prop. 1983/84:92). Propositionsförslaget går ut på att skäligheten av villkor som används mellannäringsidkare skall kunna prövas av . Underhösten har också förelagts en proposition med regler omfastighetsmäklarnas verksamhet (prop. 1983/84:16). I propositionen uppställsbl.a. ett krav på registrering hos för att mäklar-verksamhetskall få bedrivas. Vidare föreslås regler om hur verksamheten skall gå till, om ersättningens bestämmande och om skadestånd m.m. Isyfte att ytterligare förstärka konsumentskyddet på fastighetsområdet har ensärskild kommitté (Ju 1983:03) tillsatts. Kommittén skall bl.a. överväga omentreprenadföretag och andra som säljer småhus kan åläggas ett större ansvarför fel o.d. Härkan slutligen nämnas att försäkringsrättskommittén (Ju 1974:09), vars förstabelänkande låg till grund för konsumentförsäkringslagen, fortsätter sitt arbete med att i nordiskt samrådse över försäkringslagstift-ningen.Närmast på programmet står enrevision av reglerna om personförsäkring. 1.9 Den allmänna köprätten Påden allmänna köprättens område föreligger ett förslag till ny köplag (SOU 1976:66).Förslaget har fått vila i avvaktan påbl.a. det arbete beträffande internationella köp som har bedrivits inom FN. Detarbetet har resulterat i en konvention som har undertecknats av bl.a. Sverige.En nordisk arbetsgrupp har bildats med uppgift att dels överväga hurkonventionen om internationella köp skall kunna införlivas med rättssystemet ide nordiska länderna, dels pröva möjligheterna att få fram en ensartad nordiskköplagstiftning. 1983/84: 100 Bilaga 4 II äratt vi i liksom i de andra nordiska länderna inom inte alltför lång tidskall ha en modern köprättslig lagstiftning och att vi också kan bevaraden betydelsefulla nordiska rättslikheten på detta område. 1 detta sammanhang kan nämnas att ensärskild kommitté (Ju 1978:10) har tillkallats med uppgift att se överkommissionslagen. Syftet är bl.a. att skyddet för handelsagenter ochhandelsrepresentanter skall förbättras. En annan utredning har lagtfram ett betänkande om skydd för företagshemligheter (SOU 1983:52). 1.10 Transporträtt och ersättningsrätt Enlagrådsremiss med förslag till en nyjärnvägstrafiklag har lagts fram på grundval av ett omfattande förslagi betänkandet (SOU 1980:37) Nyjärnvägslagstiftning II. Lagstiftning förbereds vidare på grundval av departementspromemorian(Ds Ju 1983:12) Internationell järnvägsbefordran m.m. Arbetet är föranlett aven omfattande revision av de internationella konventionerna på området. Också i de lufträttsliga reglerna omtransport av passagerare och gods förbereds ändringar på grundval av ändringari internationella konventioner. När det gäller lufträtten kan vidare nämnasatt det inom övervägs en samlad reglering omansvarsförsäkring i samband med luftfart. 1 detta sammanhang vill jag också nämnaatt det pågår arbete på en revision av oljeansvarighetskonvention och1971 års konvention rörande internationell oljeskadefond. En ny konvention omskadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods är också under förberedande. /84 träder en ny vattenlag i kraft. Lagen innehåller bl.a. nya regler om förutsättningarna för attvattenföretag skall få tillåtas. Vidare har en allmän modernisering avden nuvarande vattenlagen skett. Betänkanden av arrendelagskommittén ochhyresrättsutredningen (SOU 1981:80 resp.1981:77) har legat till grund föromfattande lagförslag, som har remitterats till lagrådet. När det gäller arrende föreslås en ny lagsom ger jordbruks- och bostadsarrendatorer en företrädesrätt att förvärvaarrendestället. Beträffande jordabalkens arrenderegler föreslås bl.a. nyaregler om investeringar på jordbruksarrendeställen och om förfarandet vidförlängnings-och villkorsvister. Jordbruksarrendatorns rätt att överlåtaarrenderätten föreslås utvidgad. Beslut harockså fattats om en ny kommitté, som skall pröva frågan om friköpsrättför arrendatorer i vissa fall. 1 lagrådsremissen på hyresområdetbehandlas bl.a. frågorna om bruksvärdesystemet, prövning av andra hyresvillkorän hyran, bränsle-och va-klausuler samt hyrestid och uppsägningstid. 1983/84: 100 Bilaga 4 12 En lagrådsremiss har också utarbetats pågrundval av ett betänkande från utredningen angående företagsinteckning(SOU.1981:76). Lagförslaget går bl.a. ut på att området förföretagsinteckningar utvidgas och att ett riksomfattande inteckningssysteminrättas. har i samarbete med statskontoret utrett frågan omADB-stöd för ett sådant system. Till de utredningsförslag som är föremålför överväganden i departementet hör ett betänkande från pantbrevsutredningen(SOU 1982:57) där det föreslås en del ändringar i lagstiftningen om panträtt ifast egendom, fartyg och luftfartyg. Vidare har miljöskadeutredningen (Ju1978:08) lagt fram förslag (SOU 1983:7) som går ut på att förbättra deskadelidandes situation när en miljöskada har inträffat. Propositioner pågrundval av båda betänkandena planeras . Förslag på grundval avpromemorian (Ds Ju 1983:11) om förbättrade möjligheter till kommunala förköpplaneras också . På fastighetsområdet är det i övrigt ettpar utredningar som fortsätter sitt arbete. Hit hörfastighetsbildningsutredningen (Ju 1979:11), som har lagt framtvå delbetänkanden (SOU 1983:37 och 38). (Ju 1977:05),som prövat frågor om pantsättning av byggnader på annans mark, lägger inomkort fram sitt betänkande. 1.12 Bolagsrätt och annan associationsrätt Reformarbetetfortsätter också inom associationsrätten. Ett första steg togs genomtillkomsten av den nya aktiebolagslagen och bokföringslagen. Ny lagstiftninghar också genomförts såvitt gäller handelsbolag och koncerner samtredovisningen i ekonomiska föreningar. Vidare har kraven på kvalificeradrevision skärpts. Ytterligare förslag som gällerrevisorernas verksamhet har lagts fram av kommissionen mot ekonomiskbrottslighet (SOU 1983:36). Kommissionen har också tagit upp andra frågor påassociationsrättens område. Bl.a. har det föreslagits att frågan om ansvaretför juridiska personers skulder (ansvarsgenombrott m.m.) skall utredas. Kommissionenhar också lagt fram förslag till en allmän bulvanlag (SOU 1983:46). Frågan om en reglering av stiftelsernasverksamhet övervägs i departementet, medan kooperationsutredningen (1 1977:01)fortsätter sitt arbete med att åstadkomma en modernare lagstiftning omekonomiska föreningar. Påimmaterialrättsområdet pågår utredningsarbete i upphovsrättsutredningen (Ju1976:02). Utredningen har lagt fram delbetän- 1983/84: 100 Bilaga 4 13 kandet(SOU 1983:65) Översyn av upphovsrättslagstiftningen. 1 betänkandet behandlaskopiering för enskilt bruk, frågor om videogram samt reglerna om s.k. närstående rättigheter. Utredningen fortsätter sittarbete som bl.a. avser datorerna och upphovsrätten. (Ju 1979:03) har avslutat sitt arbete och har avlämnat betänkandet (SOU 1983:35)Patentprocessen och sanktionssystemetinom patenträtten. Utredningens förslag innebär bl. a. att en särskild domstol- patentdomstolen - inrättas för prövning av besvär över patent- ochregistreringsverkets beslut i patentärenden och för prövning av s.k. patentmål.Vidare föreslås att straff utmönstras som sanktion för patentintrång ochersätts med en ny sanktion i form av förbud vid vite att fortsätta ett påbörjatintrång. I enlighet med önskemål harregeringen tillsatt en utredning om pantsättning av patent. 1.14 Vissa förvaltningsrättsliga frågor m.m. Jagräknar med att skall föreläggas förslag som syftar till att minska antalet besvärsärenden hos regeringen. Dessa ärendenutgör numera en tredjedel av regeringsärendena, och har i tidigaresammanhang uttalat att rätten att anföra besvär hos regeringen måste begränsas(se bl.a. KU 1979/80:50 s. 14-20). 1 detta sammanhang bör också nämnas attregeringen överväger frågan vad statsmakterna kan göra för att deföreskrifter, anvisningar och råd, som myndigheterna under regeringen beslutar,skall bli färre, enklare och klarare. Tillgrund för övervägandena ligger bl.a. det förslag som en arbetsgrupp iregeringskansliet har lagt fram i promemorian (Ds Ju 1982:11) Större klarhet ifråga om olika reglers rättsliga karaktär och syfte och remissyttrandena överdenna promemoria. Avsikten är att en propositionmed förslag till en rad åtgärder päområdet skall föreläggas . förslagtill ny förvaltningslag har jag redan berört (se avsnitt 1.4). Inom departementet pågår även arbete påen ny lagstiftning om de offentliga organens verksamhet vid krig ellerkrigsfara. Denna lagstiftning avses ersättaden s.k. administrativa fullmaktslagen och 1957 årssärskilda rättegångslag. I anslutning härtill kan nämnas att en översyn av destraffrättsliga immunitetsfrågor som aktualiserats vid de s.k. ubåtsaffärernapågår inom departementet. En tillsatt kommitté harfått i uppgift att utreda möjligheternaatt stärka samernas rättsliga ställning i frågor som rör rennäringen ochöverväga behovet av ett samiskt organ som kan företräda samerna i olikasammanhang. 1983/84: 100 Bilaga 4 14 Datateknikenvinner allt bredare tillämpning i samhället. Dess ekonomiska betydelse ärstor. Som redan min företrädare påpekade har den vidgadeanvändningen av datateknik visat sig väcka åtskilliga frågor om behov av nyeller ändrad lagstiftning. Flera av dessa frågor faller inomjustitiedepartementets ansvarsområde. Utvecklingen på dataområdet liksom de juridiskafrågor som denna utveckling medför följs uppmärksamt av . Datatekniken har redan påverkatlagstiftningen. Så kan t.ex. nämnas att den ökande användningen av datateknik iden offentliga förvaltningen har föranlett ändringar i regleringen avhandlingsoffentligheten hos myndigheterna. Problemen på det området är dockinte lösta med dessa åtgärder. Ett fortsatt arbete kring frågorna omhandlingsoffentligheten pågår inom departementet. Användningen av datateknik väcker ocksåfrågor om ändringar på straffrättens område. Sådana frågor har tagits upp i debåda avgivna betänkandena (SOU 1983:50) Översyn av lagstiftningen omförmögenhetsbrott utom gäldenärsbrott och (SOU 1983:52) Företagshemligheter.Andra aspekter på databrottslighet utreds f.n. av datalagstiftningskommitténoch av en särskild arbetsgrupp som har tillkallat. På det civilrättsliga områdetaktualiserar datorerna fiera olika frågor. Som exempel kan jag nämna deupphovsrättsliga frågorna om skydd för material som distribueras idatakommunikationssystem och om skydd för datorprogram (se avsnitt 1.13). Enannan fråga gäller ansvarighetsförhållanden i samband med datatjänster.Justitiedepartementet deltar i internationellt samarbete för att lösa problemenpå området. Civilrättsliga aspekter finns också i detarbete som f.n. bedrivs på att klarlägga frågor kring användningen avADB-teknik som ersättning för traditionella frakt- och handelsdokument. Dettaarbete bedrivs både på ett nordiskt och ett vidare internationellt plan. Som jag redan har nämnt (avsnitt 1.4)följs frågorna om integritetsskyddet fortlöpande från departementet. Från detoffentligrättsliga området i övrigt kan nämnas att frågan om rätten atttillhandahålla datatjänster liksom frågan om ett "utgivaransvar" försådana tjänster behandlas i yttrandefrihetsutredningens betänkande (se avsnitt1.2). Antaletbrott som har kommit till polisenskännedom synes vara i stort sett oförändrat i förhållande tillföregående år. En närmare granskning av de uppgifter ombrottsutvecklingen som lämnas i underbilaga 4.1 ger dock ingen entydig bild.Det är givetvis 1983/84: 100 Bilaga 4 15 tillfredsställandeatt man i fråga om vissa grupper av brott kan notera en nedgång eller i varje fall en stagnation. Men detta får inteundanskymma det förhållandet att det ofta rör sig om höga absoluta taloch att många allvarliga brottstyper har ökat. Tyvärr är det också mestrealistiskt att räkna med att den ökning i anmälningsstatistikén som vi harupplevt kommer att fortsätta . Sommin företrädare konstaterade vid sin anmälan till statsbudgeten för /84 är det emellertid tveksamti vad mån man kan dra några egentliga slutsatser om den verkligakriminalitetsutvecklingen genom att jämföra den statistik som mäter antaletpolisanmälda brott från det ena året till det andra. Det s.k. mörkertalet -dvs. skillnaden mellan den faktiskabrottsligheten och den som kommit tillpolisens kännedom - kan variera till följd av en mängd olika faktorersom inte återspeglar några skillnader i fråga om den verkliga brottsligheten.