prop · G703166 · 1983-12-31 00:00:00 — Snabba radionyheter måsteallfid kompletteras med information i skriffiig form i tidningar och andratryckta medier så att budskapet säkert och med mindre risk förmissuppfattningar når allmänheten. () konstaterar med fillfredsställelse att utredningentagit fasta på kritiken som förbundet riktat mot vissa organisatoriskatvetydigheter i planläggningen av nyhetsförmedlingen. Det förhållandet att deti fredstid planläggande organet (försvar)och det i krigstid operativa organet (statens upplysningscentral) är ansvarigaför nyhetsförmedlingen har ansetts utgöra en risk för en i krigs- ochkrissituationer minskad tilltro hos allmänheten till de fria nyhetsorganen. Journalistförbundetvill instämma i utredningens slutsats att det är viktigt att bevara ensjälvständig nyhetsförmedling. De nya bedömningar som utredningen därvid gjortinnebär bl.a. att ett ökat antal medarbetare i massmedier i händelse av krigeller krigsfara kan fortsätta att arbeta i sina ordinarie befattningar.Förbundet vill understryka att den principen bör tillämpas fullt ut. På detsättet torde den självständiga nyhetsförmedlingen bäst kunna bevaras ochintentionerna om fria nyhetsorgan fullföljas. 1983/84:166 43 2 Uppgifter och organisation för en ny myndighet Flertaletremissinstanser instämmer i stort i utredningens förslag om att bilda den nyamyndigheten. Åven vad gäller uppgifter och organisation råder ganska storenighet. När det gäller inrättande av en press- pool samt antalet ledamöter istyrelsen föreligger dock vissa oenigheter. Skiljakfig-heter från utredningensförslag redovisas nedan. Civilförsvarsstyrelsenställer sig tveksam till förslaget att de press- och informationsråd som ärknutna tiU UC utgår. Civilförsvarsstyrelsenifrågasätter också förslaget om endast nio ledamöter i den föreslagnastyrelsen för psykologiskt försvar och anser att nuvarandestyrelsesammansättning i försvar i stort börbehållas. ÖEFanser att den föreslagna myndighetens uppgifter i fråga om information ochnyhetsförmedling bör utredas ytterligare. Vidareanser ÖEF att en sammanslagning av den föreslagna myndigheten ochtotalförsvarets upplysningsnämnd inte ter sig övertygande motiverad och börprövas ytterligare. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar (BN) tillstyrker, att nuvarande BN ersätts medstyrelsen för psykologiskt försvar men ifrågasätter förslaget om endast nioledamöter och vill ha BN:s nuvarande sammansättning som riktmärke försammansättningen av den nya styrelsen. BN avstyrker också tankenpå en presspool. Vidare begär BN en förstärkning av fredsorganisationen medfem tjänster. Nämnden uppskattar kostnadsökningen tUl ca 1,2 miljoner kronorutöver nuvarande kostnader för försvar ochtotalförsvarets upplysningsnämnd. () anser att det är viktigt att följatotalförsvarsprincipen (ansvar för en viss verksamhet i fred följs avmotsvarande ansvar i krig), och att därför en ny central förvaltningsmyndighetför det psykologiska försvaret bör inrättas. TUN:s uppgifter bör övertas av dennya myndigheten. TUN tillägger dock att enreferensgrupp med parlamentariskt inslag bör knytas till den nya styrelsen föratt behandla informationsprojekt i fred och att - om TUN behålls - det ter sigmöjligt att samordna TUN: s och den nya myndighetens administrafiva resurser. villpåpeka att det föreligger ett uttalat samverkansbehov mellan styrelsen och detföreslagna psykförsvarsorganet, eftersom hälso- och sjukvården, hälsoskyddetoch under krigsförhållanden med därav föranledda problem utgören god grogrund för rykten. () påpekar att för att verket skall kunna fullgöra sina åliggandenäven i krig är det angeläget att ett kontinuerligt samråd mellan verket och denmyndighet som har det övergripande ansvaret för psykologiskt försvar kommer tillstånd. Det är också angeläget att verkets informationsuppgifter ikrigsorganisationen klarläggs. Prop.1983/84:166 44 i anser att denföreslagna myndighetens organisation i fred och krig bör studeras ytterligare,varvid särskilt kraven på myndighetens verksamhet i krig tillgodoses bättre.Länsstyrelsen föreslår att den nya myndigheten i krig kompletteras med enstödfunktion för press-poolen, ett samordningsorgan för informationsverksamhetenpå central nivå och ett organ för den psykologiska krigföringensutlandsverksamhet. Chefen för den nya myndigheten bör också ges möjlighet attfatta beslut utan styrelsemedverkan. LänsstyrelsenI ställer sig tveksam till presskvarter och förslaget om press-pool.Dessa frågor bör penetreras ytterligare. CBB kan inte förorda att utredningens förslag läggs tillgrund för ett beslut om att organisera en ny central myndighet för psykologisktförsvar. instämmer i utredningens förslagom en ny myndighet med föreslagna uppgifter. Till förbundet har dock lämnats enreservation av m-, fp- och c-ledamöterna, vilka motsätter sig förslaget om attinrätta en ny central förvaltnirigsmyndighet. De anser att de av utredningenföreslagna uppgifterna bör kunna handhas av befintliga myndigheter. avstyrker inrättandet av en press-pool. Förändringar beträffandeplanläggningen för presskvarteret berör och det förutsätts attsom nu samråd sker i planläggningen. () framhåller nödvändigheten av att den föreslagna centrala myndighetenbereds möjlighet att i såväl freds- som krigstid upprätthålla en bredförankring i sin verksamhet för att uppnå högsta möjliga trovärdighet när detgäller att fullgöra den föreslagna styrelsens utåtriktade och informativauppgift. Mot dennabakgrund anser LO att det antal ledamöter som föreslås ingå i styrelsen förpsykologiskt försvar inte medger att den önskvärda förankringen uppnås. LOvill därför förorda att antalet ledamöter i styrelsen bör uppgå till det antalsom har säte i försvar. JUSEKföreslår att en organisationskommitté tillsätts under medverkan avberedskapsnämnden och de fackliga organisationerna för att närmare preciseraden nya myndighetens organisation. Utredningenföreslår att den tänkta nyhetsavdelningen skall utgå ur organisationen ihändelse av krig. anser att det är svårt att på det magra material somutredningen presenterar ha en bestämd uppfattning men man ställer sig frågandetill förslaget. Ett krigsläge ställer stora krav på information tillallmänheten från regering och myndigheter. Väl inarbetade kanaler börunderlätta informationsspridandet. Nyhetsavdelningen borde vara en sådan kanaloch bör därför enligt fortsätta med i huvudsak samma arbetsuppgifter somi fredsorganisafionen. JUSEKförutsätter vidare att den anställda personalen kommer att vara representerad imyndighetens styrelse i enlighet med förordningen om Prop.1983/84:166 45 personalföreträdarei statlig myndighets styrelse m.m. anser att myndighetens styrelse är förliten med hänsyn till dess uppgifter. () anser att innan en ny organisafionfastställs bör frågan utredas vidare. Vidare anser TCO att det föreslagnaantalet styrelseledamöter bör ökas. 5yFframhåller att den nya styrelsens viktigaste uppgift blir att verka för en frinyhetsförmedling. För att den uppgiften inte ska förlora i aktualitet torde detvara en fördel om representanter för pressens organisationer ingår i styrelsen. Förbundetanser det viktigt att presskvarteret organiseras på ett sådant sätt att detblir en meningsfull informationskälla och serviceinrättning för medarbetare inyhetsorganen. Utredningenföreslår att svenska tidningar och nyhetsbyråer skall erbjudas att sättasamman en press-pool vars medarbetare får tUlträde till högsta ledningens s. k.inre grupperingsområde. SJFhar inga invändningar mot detta förslag under förutsättning att det går attfinna lämpliga former för sammansättningen av en sådan pool. () anser inte att det är lämpligt att den nyamyndigheten ges ansvaret för att organisera ett centralt presskvarter somskall utgöra regeringens, myndigheternas och högkvarterets gemensammanyhetsport i krig eller när normala nyhetsvägar kan hållas öppna.Ett sådant presskvarter bör upprättas fristående från psykförsvarsmyndigheten. Vadgäller förslaget om en press-pool bör det enligt TU bli pressens egen sak attskapa ett organ för samverkan med ett centralt presskvarter. Föreningenär inte beredd att låta sig representeras i styrelsen för den nya myndigheten.Skälet är att föreningen finner det principiellt synnerligen angeläget att detgörs en klar distinktion mellan myndighetens funktion att stärka försvarsviljaoch motståndsanda å ena sidan och dagspressens fristående nyhetsförmedlande funkfionå andra sidan. TU vill emellerfid förutskicka att föreningen är beredd att inomdagspressen bilda ett samrådsorgan för kontakter med de statliga instanserna ifrågor som rör nyhetsförmedling i krig och krigsliknande lägen. 3 Regional och lokal nivå Utredningenanser att den högre regionala nivån bör stärkas men att frågan bör belysasytterligare. Flera remissinstanser tar upp fördelningen av uppgifter mellanolika nivåer. ÖBavser att påbörja samarbete med berörda myndigheter för att skapalämpliga former för samverkan inom informationssektorn pä.lokal och regionalnivå, bl. a. med tanke på kommunernas ansvar. Prop.1983/84:166 46 Civilförsvarsstyrelsendelar utredningens synpunkter beträffande informationsberedskap på regionalnivå och biträder förslaget om att CB:s psykförsvarssektion förstärks. Den avutredningen påvisade möjligheten att göra det genom nerdragningar på den lägreregionala nivån anser ej vara underbyggd och avvisasdärför tillsvidare. BN vill framhåUa att organför psykförsvar inom CB-kanslierna och vid länsstyrelserna - C-sektionerna -ingår som en integrerad del i respektive krigsorganisationer i övrigt. Vidförändringar inom de regionala krigsorganisationerna är det därför viktigt atthela organisationsstrukturen beaktas. BN anser det lämpligt att styrelsen förpsykologiskt försvar får till uppgift att under beaktande av detta förhållandegenomföra den av utredningen föreslagna studien av de regionala organen ochframlägga eventuella förslag till förändringar. BN vill vidare understrykabetydelsen av att den nya styrelsen får ett utbildningsansvar för regional krigsplaceradpersonal för psykologiskt försvar. BNanser i motsats till utredningen att de redan nu knappa personalresurserna vidlänsstyrelsemas C-sektioner inte bör reduceras. CBSanser det nödvändigt att utredningens principbetänkande följs upp så att ettbättre genomarbetat underlag för bl.a. civilbefälhavarnas verksamhetföreligger. Det är nödvändigt att göra CB känd för aUmänhet och massmedier inomcivilområdet redan i fred. I fråga om krigskansliet måste organisationenförstärkas så att CB får resurser att dels kunna medverka i ett regionaltpresskvarter, dels kan svara mot de ökade krav i övrigt som framläggs. Riksnämndenför beredskap har begränsat sitt yttrande tiU att avseinformationsberedskap på lokal nivå. Den kommunalainformationen har kommit att få allt större betydelse, både den information somvia olika kanaler sprids av kommunen och den kommunala information som nårkommuninnevånarna genom bevakning i lokala massmedier, inte minst lokalradion.Man har sålunda Tunnit väl fungerande metoder för spridning av information pålokal nivå i fredstid. Det är av utomordentlig betydelse att dessa beprövadeformer för information kan användas och en informationsfunktionsäkerställas för beredskap och krig. Utredningenhar pekat på den fara, som ligger i att på skilda nivåer de befattningshavaresom svarar för informationstjänsten har detta som uppgift vid sidan om andrakrävande arbetsuppgifter. har vid lokala ledningsövningarkonstaterat att detta ofta är fallet. För informationsfrågor bUr således ingeneller ringa tid över. Nämnden vill mot denna bakgmnddärför understryka önskvärdheten av att de som skall svara förinformationstjänsten under beredskap och i krig har detta som en huvuduppgift.Det är angeläget inte minst därför att i fortsättningen ävencivilförsvarsinformationen i möjligaste mån skall kanaliseras via kommunensinformationscentral. Prop.1983/84:166 47 Socialstyrelsenvill framhålla sjukvårdshuvudmännens (landsting och motsv.) stora ansvar närdet gäller informationen kommunalt och regionalt. Länsstyrelseni län framhåller att och samverkande myndigheter pålägre regional nivå samt kommunerna och med dem samverkande organ på lokal nivåredan i fred är allmänhetens naturliga informationsorgan när det gäller frågorsom berör den enskilde. CB-kanslierna är inte kända under fred och är dessutominte lokaliserade så att de utgör en naturlig informationspartner tiUallmänheten. CB:s roll när det gäller samordning av större frågor inom detpsykologiska försvaret och informationsberedskapen är däremot viktig. Dessutomär det av största vikt att frågor som berör både civil och militär sidasamordnas via CB/MB för vidare befordran till länsstyrelse-/försvarsområdesnivåner till kommunerna. Länsstyrelsenföreslår att det uppdras åt myndigheterna på lägre regional och lokal nivå attsjälva dimensionera och efter eget huvud och lokala förhållanden utforma enfungerande organisation. Endast översiktlig inriktning av verksamheten börlämnas från centralt håU. anser att den nuvarande organisafionenär underdimensionerad och oklarhet råder bl. a. om hur samverkan skall kunnaske mellan den i gemensam uppehållsplats placerade C-sektionen och de utanförplacerade organen. De öppna delarna som verkar direkt mot allmänheten måste haen väl fungerande kontakt med de beslutande myndigheterna. Länsstyrelseni föreslår fortsatt utredning beträffande psykologisktförsvar på regional och lokal nivå. Informationsdelegationenhar i sitt utredningsarbete, på samma sätt som utredningen, noterat deregionala organens betydelse för en väl fungerande informationsspridning.Delegationen har emellertid funnit att bl. a. länsstyrelsemasinformationsresurser kan behöva förstärkas och att den kommunalainformationsberedskapen i mindre kommuner kan vara bristfällig. Civilbefälhavareni Västra civilområdet (CBV) anser att en uppföljning och vidarebearbetning avutredningens synpunkter rörande den regionala och lokala nivån är angelägen ochbör göras. CBVanser det lämpligt att delegera uppgiften att ge råd till myndigheter ochmassmedier i publiceringsfrågor till CB och MB i samråd. Vidareunderstryks behovet av förstärkning av bl. a. för uppgifter inompsykologiska försvaret, behovet av att stärka C så attett gemensamt fast presskvarter för MB/CB kan upprättas samt behovet av att görCB känd för allmänheten, myndigheter och massmedier inom civilområdet redan ifred. Civilbefälhavareni östra civilområdet (CBÖ) vill särskilt understryka utredningens uppfattningatt CB: s fredstida planering för informationsberedskap och övrigtpsykologiskt försvar i krig bör fördjupas och konkretiseras. CBÖ:s fredstidapersonalresurser medger emellertid f. n. inte annat 1983/84:166 48 äninsamling av en del organisatoriska m. fl. gmndvärden, som bedöms ha betydelseför verksamheten i krig. beslut om snar personalförstärkningtill CB-kanslierna kan förbättra planeringen och bör därför genomföras. om personal i CB-kansliernas krigsorganisation har medfört attsektion C endast omfattar en handfull personer. Detta omöjliggör upprättandetav ett gemensamt fast presskvarter CB-MB. Nämnda regeringsföreskrifter bördärför upphävas. Civilbefälhavarna bör själva få avgöra behovet av krigsplaceradpersonal i bl. a. ett integrerat fast presskvarter. ÅvenCBÖ påpekar vikten av att göra CB känd för allmänhet och massmedier. CBBpåpekar att utredningen inte tillgodogör sig erfarenheter och utvecklingstendenserfrån regional och lokal nivå när det gäller att utforma regler för ansvar ochorganisation på den centrala nivån. På den lokala nivån t.ex. är, påpekar CBB,informationsfunktionen intimt förknippad med ledningen av övrig verksamhet. Manutnyttjar i fred verksamma men i krig förstärkta resurser och man bygger uppett kontaktnät med befolkningen såväl inom den kommunala verksamheten som inomcivilförsvarsverksamheten (hemskyddsorganisationen). Informationen i fredkopplas till kommunens åtgärder, räddningsinsatser och olika typer av beslut.Så sker också på regional nivå vad avser länsstyrelser och landsting. Det är dessabeslut och åtgärder som till huvudsaklig del avgör befolkningens motivation,försvarsförmåga och försvarsvilja. påpekar att även på den regionala nivån bör en uppdelning ske mellan åena sidan de egentliga psykförsvarsåtgärderna och å andra sidan förmedlingav.myndighetsmeddelanden och nyheter. En erfarenhet från många ledningsövningarär att C-sektionerna ställts inför omöjliga uppgifter genom att de ålagts bådadessa uppgifter. SverigesRadio delar utredningens uppfattning, att CB-nivån är viktig, när det gällersamordningsfrågor och när det gäller övergripande bedömningar beträffandeläget. Däremotanser att utredningen underskattar länsstyrelsernas roll i sammanhanget.Det är en väsentligt större mängd information som via radio kommer frånlänsnivå till allmänheten än från CB-nivän. har genomfört sinplanläggning med utgångspunkt från denna bedömning. TCOavstyrker överföring av personal från den lägre till den högre regionala nivån.Lokala massrtredier måste nämligen kunna få god informationsservice också frånden lägre nivån, länsstyrelserna. anser det väsentligt att generellt sträva efter attdecentralisera ledningsfunktionerna under ofredssituationer och krig, dvs.förkorta, förenkla och effektivisera informationsvägarna mellan avsändare ochmottagare. I sådana lägen kan en alltför centralt dirigerad Prop.1983/84:166 49 samhälls-och informationsservice ha klara svårigheter att verka på ett effektivt ochtillräckligt snabbt sätt. TT vill betona vikten avatt den nuvarande organisationen på regional och lokal nivå inte slås sönder.Den bör fortsätta att verka med naturliga kontakter till den nyaförvaltningsmyndigheten på central nivå men också med de etableradeförbindelser som finns med TT på milo/civo- nivån. En rad människor har här medstort engagemang gått upp i sina beredskapsuppgifter och trimmats.in i en fungerandeorganisation. Chefen för vidStockholms krigslänsstyrelse framhåller att det är mycket angeläget att defunderingar om dessa frågor som förs fram i betänkandet fördjupas och ledertil! en större stadga på området - må vara att möjlighet till improvisation ochanpassning efter lokala förhåUanden är nödvändig. Vid de övningar som ordnasär det mycket svårt att få en bild av funktioner och kontakter med främstkommuner och CB-sektionerna. Det är givetvis också av betydelse för rekryteringentill länsstyrelsernas C-sektioner om ledamöterna på ett annat sätt än i dagskall vara renodlade myndighetsföreträdare. Försvaretsforskningsanstalt (FOA) framhåller att forskning inom främst områdena försvarsvilja,befolkning, information och psykologiskt försvar är av vital betydelse för attutredningens intentioner skall kunna realiseras. FOA är självfallet beredd attmedverka i sådan forskning. Själva begreppetförsvarsvilja behöver diskuteras utifrån en fast teoretisk gmnd. Relationenmellan försvarsviljan i fred, försvarsvilja i krig och stridsvilja böruppmärksammas. Kunskaperna om människorsnuvarande livsvillkor måste studeras för att man skall få veta vilkenmotståndskraft som finns. Utifrån dessa kunskaper blir det möjligt att göra enanalys av informationsbehoven. Kunskapen om psykologiskkrigföring är mycket bristfällig i vårt land, medan nya sofisfikerade metoderinom området undan för undan utvecklas i vår omvärld. Detta torde vara en av deallvarligaste bristerna i vårt totalförsvar. Åven med begränsade insatser tordedet här vara möjligt att åstadkomma stora effektvinster för det psykologiskaförsvaret. FOAdelar utredningens uppfattning att forskningen inom dessa områden bör bedrivasvid såväl styrelsen för psykologiskt försvar som vid FOA. Civilförsvarsslyrelsenanser att , ÖEF och försvarsstabensinformationsavdelning bör vara ständigt representerade i det föreslagnasamarbetsorganet med representanter för FOA och BN. Förutsättningar för enbättre prioritering av forskningsområden torde därigenom förbättras. Prop.1983/84:166 50 CBBanser att ett alternativ borde ha belysts som ålägger FOA ansvaret för attforskningen inom det psykologiska försvaret samordnas och att underlag tas framför de planerande myndigheterna i likhet med vad som förekommer inom detekonomiska försvaret och civilförsvaret. Om man fortsätter att behålla enforskningsorganisation speciellt anpassad för den centrala myndighetens behovinom det psykologiska försvaret måste den bli liten och basen förforskningsinsatser blir också liten. Det blir svårt att rekrytera personal dåutvecklingsmöjligheterna inom organisationen blir små. Det blir också svårt attpå sikt bibehålla en hög kompetens. Närdet gäller information till invandrare och till handikappade erinrarsocialstyrelsen om att problemet för sjukvårdens del har två aspekter: delsinformation fill patienter som är invandrare, dels information tillden stora grupp av invandrare som är anställd inom hälso-och sjukvården.Insatser krävs i sammanhanget både från centralt håll och inte minst - frånsjukvårdshuvudmännens sida i deras dubbla roll som vårdproducent och arbetsgivare. Styrelsenpåpekar också vikten av att personer med olika handikapp, exempelvis blinda ochdöva, kan nås av informationen. vill beträffandeinformation till personer med utländsk härkomst framhålla att behovet avnyhetsförmedling och s.k. livsavgörande information till stora delar avinvandringsgruppen kan täckas genom en väl genomtänkt information på lättsvenska. För övriga - nyanlända invandrare, flyktingar som en följd avkrigssituationen samt grupper med särskilda behov - återstår översattinformation och/eller information via ljud-/bild-band eller annaninformationsmetod. Länsstyrelseni län påpekar att invandrarna i län utgör en stor ochmångsidigt sammansatt grupp. Det är därför angeläget att information till dessauppmärksammas på ett helt annat sätt än , även från centralt håll.Invandrarbyråernas roll bör studeras. Frågan är bara hur mycket som skallförberedas i fred. Några förslag till lösningar lämnas inte av utredningen. UtbUdningi dessa frågor bör bedrivas för informationspersonal på olika nivåer.Myndighetsanvisningar, lagtexter, tidningsartiklar, annonser m.m. bör granskasmed tanke.på utformning och innehåll. Informationssvagagrupper i samhället får heller inte glömmas bort i sammanhanget. anser det angeläget, som utredningen anför, att i framtidaplanläggning beaktas behovet av medverkan av folkrörelserna, arbetsmarknadensparter, invandrarnas och de handikappades organisationer. Radio, TV och text-TVär viktiga hjälpmedel, när det gäller att informera personer som har språkligaeller andra handikapp. medverkar gärna i dennaberedskapsplanläggning som erfordras beträffande information till dessakategorier. LOvill framhålla den betydelse folkrörelserna och arbetsmarknadens parter samtandra organisationer kan komma att få vid en 1983/84:166 51 direkteller indirekt medverkan i informationen under krigsfara och krig. Med tanke påsin medlemsmässiga och geografiska omfattning kan fackföreningsrörelsen härvidgivetvis medverka i särskilda insatser. De främsta fördelarna med sådanmedverkan ligger naturligtvis i fackföreningsrörelsens organisation men kanskeframför allt ur trovärdighetssynpunkt genom att informafionen i sådant fall kanförmedlas till flera miljoner människor under medverkan av dessas egnaorganisationer. anser att det är ensjälvklarhet att arbetsmarknadens parter deltar på alla tänkbara sätt vid krigeller skymningslägen. Det kan konstateras att det är ett fåtal handläggare somär krigsplacerade vid sina förbund eller centralorganisationer, varför det kanvara svårt att exakt förutsäga hur informationen vid krig och beredskap skallske. framhåller att informationen om nya lag- och regelsystemmåste kunna spridas snabbt, inte minst till näringslivet. Det är därförviktigt att informationsberedskapen i sin nya utformning beaktar och tar hänsyntill de naturliga informationsmöjligheter som arbetsmarknadens parter har. 1983/84:166 52 1 Inledning ....................................................... ... 2 2 Föredragandens överväganden ........................... ... 3