prop · G703160 · 1983-12-31 00:00:00 — Somjag har nämnt är detfrån samhälleliga utgångspunkter angeläget att stimulerautbyggnad och upprustning av vattenkraftverk. Mot denna bakgrund börinvesteringsfonder normalt kunna få utnyttjas för ny- eller reinvesteringar ivattenkraftverk till och med . Det ankommer på regeringen att besluta idenna fråga. Isin anslagsframställning för /85 anförde vattenfallsverket attbeslutsprocessen för olika typer av anläggningar har en tendens att öka i volymoch tid. Detta försvårar möjligheten att anpassa utbyggnaderna till denaktuella sysselsättningssituationen och att bygga upp en användbarprojektreserv. Ett sätt att förenkla administrationen och därmed korta avbeslutsprocessen är att öka verkets beslutanderätt i samband med om- ochtillbyggnader. ansåg att verket bör få besluta om till- ochombyggnader som ej skall tillåtlighetsprövas av regeringen. Jag anförde i minanmälan till budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84: 100 bil. 14 s. 132) attjag skulle återkomma till bl.a. denna fråga vid behandlingen avvattenkraftberedningens förslag . Enligtnu gällande praxis har i budgetpropositionen ärenden rörande utbyggnad av småvattenkraftverk om högst 1 500 kW effekt redovisats på samma sätt som övrigakompletteringar (jfr prop. 1978/79: 115 bil. 1 s. 322). Årenden rörandeutbyggnad av vattenkraftverk med en effekt större än 1 500 kW har särredovisatsför innan vattenfallsverket medgivits att ta investeringsmedel ianspråk. Jaganser liksom vattenfallsverket att det är väsentligt att öka möjligheterna attanpassa utbyggnaderna till den aktuella sysselsättningssituationen och att påkort tid bygga upp en användbar projektreserv. Om beslutsprocessen i fråga omutbyggnad av relativt små vattenkraftverk kan avkortas, skulle t.ex.regeringens flexibilitet i samband med beslut om konjunkturstimulerandeåtgärder öka. Fortsättningsvis bör därför enligt min mening nu nämnd praxisändras så att endast utbyggnadsprojekt om minst 8 MW effekt särredovisas förriksdagen, innan vattenfallsverkét av regeringen medges rätt att tainvesteringsmedel i anspråk. Detär från samhälleliga utgångspunkter angeläget att utbyggnad enligt denföreslagna planen för vattenkraftens utbyggnad verkligen kommer till stånd.Genom den successiva utbyggnaden av vattenkraften i och de spriddaägareförhållandena har olika kraftföretag kommit att disponera s. k.andelskraft och ersättningskraft från kraftverk som andra kraftföretag äger.Dessa kraftresurser utgör ersättning när ett företag byggt ut en älvsträcka därnågot annat företag hade andelar i fallrätten eller när intrång i ett annatföretags fallrätt åstadkommits genom en utbyggnad. Vidare förekommer attkraftverk ägs gemensamt genom aktiebolag. Enligt35 § 3 mom. tredje stycket kommunalskattelagen (1928:370) har 3 1983/84. Prop.1983/84:160 34 regeringenmöjlighet att medge befrielse, helt eller delvis, från realisationsvinstbeskattningenom den skulle utgöra hinder mot en strukturrationalisering som är önskvärdfrån aUmän synpunkt. Bestämmelsen är emellertid oftast inte tillämplig i deovan nämnda fallen, vid vilka bolagen byter endast mindre aktieposter. Varjesådant byte i sig innebär nämligen ofta inte en strukturrationalisering sommotiverar eftergift av de stora skattebelopp som det oftast blir fråga om. Avstatsfinansiella och fördelningspolitiska skäl bör vidare stor restriktivitetgälla för denna typ av skattebefrielse. Jagvill i detta sammanhang nämna att KRAFTSAM i en skrivelse den 19 december 1983har föreslagit att den nämnda bestämmelsen skall ändras på det sättet, attregeringen får möjlighet att bevilja inte bara befrielse från beskattningenutan även uppskov därmed. Beskattningen skulle därigenom skjutas upp till dentidpunkt då det köpande bolaget i sin tur avyttrar aktierna, och vinsten skullevid detta senare tillfälle beräknas med utgångspunkt i vad bolaget en gångbetalade för de utbytta aktierna. Frågankräver ytterligare överväganden. Skrivelsen kommer därför att överlämnas tillkapitalvinstkommittén (B 1979:05). Jag har i denna fråga samrått med chefen förfinansdepartementet. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i vattenlagen (1983:291). Förslagethar upprättats efter samråd med chefen för justitie-, jordbmks-ochbostadsdepartementet. Lagrådetshörande av förslaget skulle uppenbarligen sakna betydelse. Med.hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. antaga förslaget till lag omändring av vattenlagen (1983:291), 2. ändra riktlinjerna i denfysiska riksplaneringen så att den föreslagna utbyggnaden av älv kan ske, 3. godkänna de riktlinjer förvattenkraftens utbyggnad som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1983/84:160 35 SOU 1983:49, Betänkande av vattenkraftberedningen.Sammanställning av remissinstansernas yttranden Efterremiss har yttranden avgetts av: Överbefälhavaren,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, statens vägverk, meteorologiskaoch hydrologiska institut, , lantbruksstyrelsen,, , ,, statens planverk, statens industriverk, Sverigesgeologiska undersökning, statens energiverk, ,domänverket, kammarkollegiet, länsstyrelserna i . ,, , , , , , ,, , , och ,kommunerna , Centralorganisationen /SR,, , iSverige, , . ,, , , , ,, , , . samt Älvräddarnas samorganisation. Därutöverhar på eget initiativ inkommit yttranden från: i , Aktionsgruppen för bevarande.Aktionsgruppen , Aktionsgruppen , ochSv. , , , ,i . Föreningen , Föreningen , SNF, AB Hälsingekraft, , . arb.kommun, , , , i , Rädda Ljusdalsbygden, RäddaLjusnan, Socialdemokraterna i , Stockholmsgruppen , avd. 2, Sv. elektrikerför-bundet, ,Rädda Ljusnan, VPK, och miljögrupp. Prop.1983/84:160 36 2 Planens omfattning och innehåll Inställningen till en mera omfattandevattenkraftsutbyggnad är positiv hos bl.a. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar, , statens industriverk, statens energiverk, statens vatlenfallsverk.Svenska Kraftverksföreningen, (), Tjänstemännens centralor-gaitisation(TCO), och . En negativ inställning till fortsatt vattenkraftsutbyggnadhar bl.a. , , ,statens planverk. , ,Älvräddarnas samorganisation och Frilidsftskarna. Hos kommuner och länsstyrelsei varierar den allmännainställningen. Det finns dock en tendens till att berörda kommuner är negativatill utbyggnader i den egna kommunen. Motsvarande inställning har i viss månockså länsstyrelserna. Majoriteten av remissinstanserna ger dock inte uttryck förnågon allmän inställning. Flertalet kommuner, exempelvis, behandlar enbart deprojekt som de berörs av. Den här bilden dominerar remissutfallet: - Vissa statliga verk, näringslivet ochlöntagarorganisationerna föresprå kar vattenkraftsutbyggnad. Vissa statliga verk och miljörörelsen motsätter sigvattenkraftsutbygg nad. - Inställningen hos kommuner och länsstyrelservarierar i den mån de uttalar sig allmänt om vattenkraftsutbyggnad. Mer än hälften av remissinstanserna redovisar intenågon allmän inställ ning till en fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Tre frågor har fått särskild tyngd i remissbehandlingen.Det gäller Remissinstansernas allmänna inställning har starktpåverkat deras inställning i dessa tre frågor. De som förespråkar en fortsatt vattenkraftsutbyggnadenligt ovan hävdar ofta att man bör utgå från 30-årsserien 1950-1980 för attbestämma vattenkraftens normalårsproduktion. Med den utgångspunkten krävs etttillskott på ca /år för att uppnå direktivens krav. De hävdar vidare attdet behövs en rätt stor marginal för att målet säkert ska nås - och det innebären plan som omfattar ca /år. Vidare ges de ekonomiska argumenten stortyngd och man anser att beredningens plan innehåller Prop.1983/84:160 37 alltförmånga dyra projekt, som inte kommer att aktualiseras av fallrättsägarna underde närmaste tio åren. Desom motsätter sig en mera omfattande fortsatt vattenkraftsutbyggnad hävdar åandra sidan att det inte behövs några större tillskott för att uppnå /år.Man hänvisar till meteorologiska och hydrologiska instituts ()utredning, baserad på årsserien 19201980, som anser att vi redan uppnått 66 TWhom man räknar in befintliga och lovgivna anläggningar. Man motsätter sig dockinte utbyggnader som bedöms vara okontroversiella, främst om- ochtillbyggnader men också vissa nybyggnader. Något behov av en omfattande planeller stor marginal finns inte med dessa utgångspunkter. Dessutom anser man attde ekonomiska argumenten getts för stor tyngd, eftersom också relativtdyra anläggningar kommer att vara lönsamma då kärnkraften skallavvecklas. Idet följande redovisas närmare remissinstansernas syn på de tre huvudfrågorna. Oklarhetenom vattenkraftens normalårsproduktion gjorde att beredningen, mot bakgrund avtidigare fattade beslut, tolkade direktivens krav så att det krävs etttillskott på för att uppnå nivån /år. Beredningen har därvidutgått från vad som framkom i chefens för föredragning ibilaga till energiproposition (prop. Där talades om etttillskott på . Eftersom /år byggts ut eller lovgivits ärdet erforderiiga tillskottet /år. Relativt få remissinstanser har haftinvändningar mot beredningens tolkning. Enligtkraftindustrin (och ) börman dock utgå från årsserien 1950-1980, vilket skulle innebäraatt det behövsett tillskott på /år för att uppnå /år. och statensenergiverk redovisar invändningar mot SMHLs utredning, vars resultat tolkats såatt vi redan nu uppnått /år. anser att utredningen är behäftadmed osäkerheter som orsakas av brister i den äldre tillrinningsstatistiken.Dessutom framhåller och att medelårsproduktionenblivit för hög då inte tagit hänsyn till nödvändigt spill undernederbördsrika år. Etttiotal remissinstanser, bl.a. Svenska Samernas Riksjörbund, ,Älvräddarnas samorganisation. , Fritidsfiskarnaoch Fiskares Riksjörbund, hänvisar till utredning ochframhåller att någon ytterligare utbyggnad inte behövs för att nå /år.Man betonar i likhet med vikten av att ha så långa årsserier som möjligtsom underlag för att bestämma medelårsproduktionen. Planverketanser att de stora skillnaderna mellan olika synsätt, som mest 4 1983/84. 1983/84:160 38 /år, måste diskuteras ytterligare. I avvaktan påett klarläggande förordar verket återhållsamhet vad gäller beslut omytterligare vattenkraftsutbyggnad. stöder beredningens tolkning av direktiven motbakgrund av att institutet inte anser det möjligt att ange ett exakt värde påmedelårsproduktionen. I stället kan man ange ett intervall inom vilketmedelårsproduktionen med viss sannolikhet ligger. Enligt institutet liggervärdet för medelårsproduktionen sannolikhet i intervallet 61,5-68,/år.SMHI vidhåller sin ståndpunkt att så som möjligt bör användasför beräkning av medelårsproduktionen. Med hänsyn till att vissa projekt, av olika skäl, intekommer till utförande måste planen omfatta mer än det tillskott som skalluppnås. Beredningens förslag omfattar ca /år, medan avsikten är att fåett tillskott på /år. Som framgått av föregående avsnitt finns det andrauppfattningar om vilket tillskott beredningens plan borde ha syftat till. Härskall endast behandlas om planen är tillräcklig eller ej för att uppnåtillskottet / år . LöntagarorganisationernaLO och TCO, , , vissa kommuner, bl.a. ,, och , , m.fl. anser att tillskottet inte kommer att uppnåsgenom det förslag som presenterats. LO:s uppfattning är följande: "... Inte bara p.g.a. bevarandeintressena, utan även p.g.a.de ägandeförhållanden som råder inom kraftindustrin är det LO:s uppfattningatt en plan på ej kommer att ge de som behövs för att uppnåriksdagens mål. Alternativa vägar bör diskuteras. Styrmedel av olika slag, t.ex.ekonomiska är en väg som kan prövas. Ett ökat förstatligande av kraftindustrinär en annan väg (i enlighet med linje 2s förslag i kärnkraftsomröstningen). Entredje väg är att utvidga den plan beredningen föreslagit. Enigt LO:suppfattning bör samtliga tre åtgärder övervägas. De ekonomiska incitamentenför genomförande av planen är mycket svaga. Den starka elbalansen gör attpriserna på kraftbörsen är mycket låga under större delen av året. Förkraftbolag som drivs enligt företagsekonomiska kriterier är det uppenbart attdet inte är på kort sikt lönsamt att bygga ut ny vattenkraft under den närmasteperioden. Detta innebär ätt utan styrmedel kommer inte många v projekten attgenomföras. äger ju endast en begränsad del avfallrättigheterna." , Älvräddarnas satnorganisation. Fritidsfiskarna, Svenska SamernasRiks- Prop.1983/84:160 39 anser däremot att planen kan ha en mindre marginal och ändå leda till detuppsatta målet. Idet särskilda yttrande av m. fl. som är fogat till betänkandet och somflera remissinstanser hänvisar tUl anförs att grundprincipen bör vara attmarginalen görs så snäv som möjligt. Därigenom får planen ett mindre kontroversielltinnehåU och kan genomföras med större säkerhet. Planen inkl. marginal börenligt yttrandet minskas till /år. framhåller att ca /år kan byggas ut. utan allvarligakonflikter med motstående intressen. Man anför att mer eller mindreknappast har någon betydelse för svensk energiförsöijning men är avgörande urmiljösynpunkt. Beredningensförslag till plan skulle kosta mellan att genomföra. Dengenomsnittliga specifika anläggningskostnaden för de projekt som ingår i planenär /kWh, år. Desom nu förespråkar en fortsatt utbyggnad, bl. , , och , anser att beredningentagit med för många dyra projekt och lagt alltför Ute vikt vid projektensekonomi. () anser att vattenkraftsutbyggnaden i första hand skall ske efter ekonomiskahänsynstaganden. Det skulle enligt akademin innebära en kostnadsreduktion på2-3 miljarder kronor jämfört med beredningens förslag. Detta belopp skulle vidalternativ användning kunna ge både bättre och långvarigaresysselsättningseffekter. Vattenfallanger att behovet av produktionstillskott ärbegränsat. Av den anledningen kommer bara projekt som ger lågaproduktionskostnader att genomföras. De ekonomiska mofiven för att byggaanläggningar som kostar 3-3,/kWh, år är svaga. Jämfört med det ekonomisktmest gynnsamma alternativet innebär beredningens förslag en fördyring av storieksordningenett par miljarder. kritiserar beredningen för att inte ha redogjortför motiven för denna stora merkostnad eller hur avvägningen mellan utbyggnads-och bevarandeintressena har gjorts. Frånbevarandesidan kritiseras beredningen för att alltför mycket ha gått kraftintressenternatill mötes när det gäller att dra gränsen för projektens lönsamhet. Flerainstanser, bl.a. och , hänvisar till detsärskilda yttrandet från m.fl. Där sägs bl. "Kraftbolagenhar till beredningen redovisat ett antal okontroversiella projekt som anses haen god ekonomi, dvs. lägre kostnader än för kolkondenskraftverk (.) ochkoleldade kraftvärmeverk , men högre än 1983/84:160 40 beredningens principiella gräns /kWh. Vi anser attflera projekt av detta slag bör föras fram i planen eftersom gränsen /kWhär satt för lågt när de verkligt kontroversiella projekten skall bedömas. I ettsådant fall bör annat projekt väljas, som visserligen är dyrare att bygga, mensom är ett utbyte för vad miljön är värd sett ur ett långsiktigtperspektiv. Tillsammans kan dessa projekt omfatta 350 GWh." Älvräddarnas samorganisation hänvisar till de bedömningarsom beredningen redovisat - bl. a. att projekt med en kostnad upp mot /kWh,år kommer att vara lönsamma vid kärnkraftens avveckling - och anser att enrimlig gräns för projektens lönsamhet borde ha satts vid /kWh, år. Vidare bemöter älvräddarna den kritik om fördyringar påmiljardbelopp som kommit från bl.a. kraftindustrin. Ålvräddarna menar attkraftintressenterna vid jämförelsen utelämnat bl.a. nödvändiga ombyggnader,vilket gett en orättvis kostnadsjämförelse. Vidare pekar man på attberedningens plan skulle ge en medelkostnad på /kWh, år medan enutbyggnad av skulle kosta /kWh, år. Detta visar enligtälvräddarna att beredningens plan är ekonomiskt helt rimlig och att det finnsutrymme för ytterligare fördyringar då miljöskäl talar för detta. Vattenkraftberedningen räknade med ett tillskott på 200 GWh/årunder utan några särskilda styrmedel. Beredningen föreslogockså ytterligare utredningsinsatser som syftar till att ta fram åtgärder somstimulerar utbyggnaden av minikraftverk. Ett sådant utredningsuppdrag harlämnats till statens energiverk som skall presentera sina resultat . Flera remissinstanser är positiva till en mera omfattandeutbyggnad av minikraftverk, bl.a. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar,planverket, lantbrukarnas riksförbund (LRF) samt vissa länsstyrelser och kommuner.ÖEF framhåller atl en utbyggnad av mindre kraftverk är betydelsefull frånberedskapssynpunkt. Den ger ökade möjligheter till lokal elförsörjning vidavbrott pä stamnätet. Några remissinstanser - bl.a. ,och Byggarna - anser däremot att tillskottet på 200 GWh/årgenom minikraftverk är helt orealistiskt. Ocksåfrån miljösynpunkt finns invändningar mot en mera omfattande utbyggnad avminikraftverk. är det skador på fisket som betonas. Sådana synpunkterframförs av geologiska undersökning (SGU), , vissa fiskerUntendenteroch fiskenämnder, i , ozhav Fritidsfiskarna. Fritidsfiskarna anser att minikraftverk ger oproportionerligtstora skador på fisket genom att de medför låg vattenföring och har svaglönsamhet. Därigenom saknas utrymme för att kompensera skador. Prop.1983/84:160 41 Mångahar redovisat en positiv inställning till fortsatt utredning om minikraftveik,i syfte att få fram åtgärder som kan stimulera en ytterligare utbyggnad. a. statens energiverk, flera länsstyrelser, framför allt i södraSverige, LRF och . LRFframhåller att man bör se över främst finansiella och organisatoriska hinderför en utbyggnad av minikraftverk. LRF föreslår att utredningen omminikraftverk också skall omfatta s. k. mikrokraftverk, dvs. anläggningarmindre än 100 kW. anser att möjligheterna till en ökad utbyggnad avminikraftverk bör utredas kritiskt. Miljöeffekterna i mindre vattendrag kanenligt akademin bli betydande. 4 Behov av ytterligare utredningar Vattenkraftberedningenredovisade i sitt betänkande de brister som finns i kunskapsunderiagel. Sådanabrister föreligger bl. a. vad gäller vissa vattendrag i södra och mellerstaSverige. Beredningen föreslog i detta avseende att en komplettering avkunskapsunderlaget borde göras. Beredningen uppgav också att ett jämförbartmaterial saknas vad gäller de fyra outbyggda huvudälvarna. Beredningensförslag om komplettering av underlagsmaterialet vad gäller vissa mindrevattendrag får stöd av bl. a. , ,domänverket, flera av de berörda länsstyrelserna (, ,), och Arbetsgruppen för bevarande.Älvdalens miljögrupp anser att också projektet i beredningensförslag bör utredas ytteriigare. Planverketanser att vissa projekt bör utredas ytteriigare. Det handlar dock inte om sammaprojekt och älvsträckor som beredningen föreslagit utom vad gäller ochAmmeråns överledning. Fiskeristyrelsenanser att en genomgång bör göras av vattendrag i , ett förslag somendast delvis sammanfaller med beredningens. Andraförslag till utredningar som kommit fram i remisssvaren är: att man bör utredamöjligheterna att tidigarelägga ombyggnader och revisioner av befintligavattenkraftverk, att man bör utreda de outbyggdahuvudälvarna så att man för dessa får ett jämförbart material. En tidigareläggningav ombyggnader och revisioner kan motiveras av den goda tillgången på el under1980-talet, behovet av sysselsättning samt önskemålet om att bibehålla deninhemska kompetensen och kapaciteten, inte minst inom tillverkningsindustrin.Detta bör enligt bl.a. statens energiverk, LO och Industriförbundutredas närmare. Ytterligareutredningsinsatser bör omfatta också de outbyggda huvudälvarna. Det anser bl.a.statens industriverk, statens energiverk, TCO, VattenfaU, och kommun. skriver att ett definitivt beslut omutbyggnad eller bevarande av de stora vattendragen i landet inte behöver fattasnu. i ett längre perspektiv är det dock enligt energiverketotillfredsställande att ett likartat utredningsmaterial saknas för dessavattendrag. Bland övriga förslag kan nämnas att vetenskapsakademinföreslagit en noggrann totalinventering och värdering ay outbyggda älvar ochälvsträckor. vill få fram en inventering av de potentiella vattenkraftstillgångarna,inte minst vad som kan erhållas genom utbyggnad av minikraftverk.Lantbruksstyrelsen vill närmare utreda konsekvenserna för jordbruk ochrennäring av de projekt som ingår i planförslaget. I följande tabell redovisas de berörda kommunernas, länsstyrelsernasoch fallrättsägarnas inställning till de projekt som finns upptagna i beredningensförslag. I texten efter tabellen redovisas de projekt som varitföremål för mest diskussion samt de projekt där remissbehandlingen inneburitjusteringar eller korrigeringar av tidigare uppgifter. Tabell Berörda kommuners, länsstyrelsers och fallrättsägares inställning tillprojekten i beredningens förslag -I--I--I- -I--)- + + + + + -I--I--I- o o o o o o o o o o o o o o o + o o o o o o o o o o o o o o o -I--I--f Fallrätts- Kommun Läns- Anm. ägare' styrelse : + positiv inställning 0 ingen inställning redovisad U Utredning bör göras ' Fallrättsägarnas inställning har närmare utretts genomuppdrag från industridepartementet till statens energiverk. Här redovisadeuppgifter är hämtade ur redovisning. En positiv inställning frånfallrättsägarnas sida har innebörden att man är beredd att genomföra projekteninom . En negativ inställning betyder att man bedömt attprojekten inte kommer att genomföras . Om Ammerånöverleds. ' Fortsatta regleringar i Härjeån. '' , Älvräddarnas samorganisationsamt anser att bör utgå ur planen. Enligtsamerna skulle regleringarna innebära stora skadeverkningar. anseratt bör utredas ytteriigare innan man kan ta ställning. Bodens och kommuner är för en utbyggnad och enav fallrättsägarna - Båkab - uppger att planerna för hur en utbyggnad avRåneälven skall kunna ske ännu är preliminära. En reglering i Muorka kan bliaktuell och ett önskemål är att få utnyttja också Rörån-Livasån som f.n. ärundantagen från utbyggnad. 1983/84:160 45 ProjektetPakkojokk har av bedömts vara ekonomiskt osäkert. anseratt projektet bör utredas närmare. kommun tar inte ställning tillprojektet, eftersom det inte är känt. ProjektetRandi, som innebär att man slopar minimitappningen, bedöms som tveksamt avJokkmokks kommun, med hänvisning till inverkan på fisket. , Fiskares Riksförbundoch Fritidsfiskarna hänvisar till det särskilda yttrandet från m.fl.enligt vilket inte bör ingå i planen. ProjektetSikfors tillstyrks av statens planverk, kommun och iNorrbotten men avstyrks av , . , , Fritidsfiskarna,geologiska undersökning (SGU), . motsätter sig projektet bl. a. då det anses skada fisket ochman förordar att projektet ersätts med en mindre ombyggnad (högst 75 mVs i utbyggnadsvattenföring).SGU anser bl.a. att sedimenttransporten skuUe förändras och störa påbyggnadenav deltat vid Bölebyn. Motståndet mot projektet hänger starkt samman med attdet berör , som är undantagen från utbyggnad. Kammarkollegietanser att projektet kan accepteras förutsatt att tillräckliga medel ställstill förfogande för fiskefrämjande åtgärder. Arjeplogskommun och kammarkollegiet ställer sig negativa till en utbyggnad av projektetSlagnäs, med hänvisning till dess inverkan på Slag-näsforsarna, som har storbetydelse för fisket. Fisket i forsarna har betydelse också för turismen iområdet. Enligt är det tveksamt om projektet bör genomföras avekonomiska skäl. Planverketanser att projektet på grund av dess inverkan på miljön bör utgå urplanen. 5 1983/84. Prop.1983/84:160 46 Projektet tillstyrks av kommun ochlänsstyrelsen i men avstyrks av en lång rad remissinstanser, bl.a. , , planverket, SGU, (), Ålvräddarnas samorganisation. ,kammarkollegiet och Föreningen . Inverkan på bl. a. fiskeoch rennäring och förändringen av landskapsbilden i ett område med omfattandeturism () är skäl som utgör motiv för att motsätta sig projektet. Älvräddarnas samorganisation anser inte att projektet, medbibehållen ekonomi, kan modifieras i sådan grad att det på nytt kan prövasenligt vattenlagen.