prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — SÖ konstaterar därvid att företrädare för såvälgymnasieskola som högskola och fackliga organisationer uppfattar del somangeläget att flera estetiska studievägar skapas. Den stora tillströmningen avsökande till de existerande utbildningarna på detta område visar att det finnsstöd för denna uppfattning. Det estetiska området kännetecknas av att del igymnasieskolan saknas linjer eller kurser som naturligt- leder vidare till vissahögre utbildningar inom kultursektorn. Detta gäller såväl bild-slöjd som dansoch teater. SÖ:s förslag omfattar en försöksverksamhet med tvåårigaestetiska studievägar inom gymnasieskolan inom områdena musik, dans, teateroch bild-slöjd omfattande 300 intagningsplatser under med /85. Jag har i årets budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil.lOs. 130) föreslagit att försöksverksamhet med olika estetisk-praktiska linjerinom gymnasieskolan i huvudsaklig överensstämmelse med SÖ:s förslag skall fåbedrivas med början /85. Utvärderingen avdenna försöksverksamhet får visa hur behovet av och efterfrågan på de aktuellautbildningarna vid fristående skolor kommer att påverkas. Enligt min mening bör statsbidrag tills vidare kunna utgåtill , Capellagården, ,Handarbetets Vänners vävskola. Sätergläntan Hemslöjdens gård, Pernbysmålarskola. , , Hovedskous målarskola.Domen Konstskola och Kursverksamhetens vid . 3.2.3 Vissa skolor med branschinriklad utbildning m. m. Av de skolor som får statsbidrag enligt förordningen(1971:342) om Prop.1983/84:118 12 enskilda yrkesskolor finns åtta skolor som gerutbildningar inriktade på vissa branscher och kategorier av anställda. Dessaskolor är i Slockholm, Kooperativa Förbundets iSaltsjöbaden, , i , Svenska Akeriför-bundelsyrkesskola i , Svenska Frisörföreningens yrkesstudio i , i , Institutei för opiometri i och kursverksamhet med kansli i . har föreslagit att dessa åtta skolor intelängre skall vara berättigade till statligt stöd. Flertalet remissinstanserdelar kommitténs uppfattning. Till dessa skolor rekryteras normalt studerande interntfrån företag inom resp. bransch. De är i delta avseende mycket likautbildningen i företag. Kursavgifterna och ibland även de studerandeslevnadsomkostnader bekostas av arbetsgivaren. I fråga omvissa längre kurser vid i Slockholm svarar de- studerandesjälva för sina kostnader för utbildningen. I dessa fall är de dock berättigadetill statligt studiestöd. Till företagsutbildning och internulbildning utgår normaltinte statligt stöd. Det särskilda statsbidraget till företagsskolor upphördeden (prop. 1980/81: lOObil. 12s.333, UbU22och30,rskr283). Det ärenligt min mening inte någon avgörande skillnad mellan förelagsulbildning/internutbildning och sådan utbildning som på redovisat sätt anordnas av ensärskild stiftelse, ett särskilt aktiebolag eller en"paraplyorganisation" i syfte att utbilda anställda i ett visstföretag eller viss bransch. Mot denna bakgrund bör de aktuella utbildningarnaenligt min uppfattning i princip inte komma i fråga för statligt stöd efterutgången av /84. Det bör dock finnas möjlighet för skolornashuvudmän att övergångsvis kunna få bidrag enligt nuvarande bestämmelser förkurser som redan påböGats. Förutsättningarna för verksamheten vid () skiljer sig dock enligt min mening något från vad som gäller för deövriga skolorna. IFÖ meddelar undervisning till legitimerade optiker i form avfort- och vidareutbildningskurser. Verksamheten vid IFO har byggts upp iavvaktan på en förväntad ändring av den högre optikerulbildningen i offentligregi. Flera förslag om en optikerutbildning i högskolan har lagts fram, bl. a.av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i dess anslagsframställning /84. Sedan frågan anmälts budgetproposition (prop.1982/83: 100 bil. 10, UbU26, rskr273) har regeringen uppdragit åt SÖ att eftersamråd med UHÄ utreda frågan om en förlängd utbildning i gymnasieskolan i syfteatt förbättra legitimationsutbildningen för optiker. I avvaktan på att fråganom den högre optikerutbildningens organisation löses och med hänsyn till detsamhällsintresse som föreligger för utbildningen som ett led i legitimationsgivningär jag inte beredd att föreslå en avveckling av statsbidraget till IFO. 1983/84:118 13 Desju skolor för vilka statsbidraget nu bör avvecklas har såsom statsunderstöddastått under statlig tillsyn. Jag finner principiellt inte några skäl atlföreslå att utbildningarna vid skolorna skall stå kvar under statlig tillsynsedan statsbidraget avvecklals. Beträffande vissa längre kurser vid Köpmannainstituteti finansierar somjag nämnde eleverna själva sina studier. Detbör vara möjligt för regeringen att, om särskilda skäl föreligger, medgefortsatt statlig tillsyn för denna typ av kurser. När det gäller avvecklingenav statsbidraget till fort- och vidareutbildningen inom kursverksamhet villjag erinra om attgrundutbildningen av laboratorieassistenter numera anordnas inom högskolan. Jagfinner det naturiigt att fort- och vidareutbildning för den berörda gruppenfortsättningsvis anordnas som enstaka kurser i högskolan. Det ankommer påberörda myndigheter att beakta detta vid sin prioritering inom ramen förbefintliga resurser. Enligtmin bedömning innebär således en tillämpning av de föreslagna villkoren attfortsatt bidrag bör kunna utgå till följande fristående skolor på gymnasialnivå: Riksinlernalskolorna,Lundsbergs skola. Franska skolan, Apelrydsskolan, Vackstanässkolan,i , , Berghs reklamskola, CarlMalmslens Verkstadsskola, Capellagården, , Handarbetets Vännersvävskola. Sätergläntan Hemslöjdens gård, Pernbys målarskola. , , Hovedskous målarskola. Domen Konstskola, , den engelskspråkiga internationella ulbildningenvid Humanistiska samt . För , högre samskola, ochBalettakademien som enligt min mening inte uppfyller de föreslagna villkorenför statsbidrag bör bidrag i oförändrad omfattning medges längst /87. Senast /88 bör en avveckling avstatsbidraget till dessa skolor vara påbörjad. Vidmin anslagsberäkning i det följande harjag utgått från denna bedömning. 3.3Statligt stöd till nytillkommande skolor Enutgångspunkt för mina förslag beträffande rätten till statligt slöd lill friståendeskolor på gymnasial nivå har varit att det även skall vara möjligtatt i viss utsträckning med statsbidrag driva skolor med annan huvudman än statoch kommun. Statsunderstödd utbildning i fristående skola skall enligt minaförslag utgöra ett komplement till den ulbiidning som anordnas i gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen. Prop.1983/84:118 14 Det kan inte uteslutas att det också kanuppkomma utbildningsbehov som inte utan vidare kan tillgodoses inom ramen fördet allmänna skolväsendet och där en fristående skola med statligt stöd kanvara en lämplig lösning. De villkor för statligt stöd somjag föreslagil i detföregående (avsnitt 3.1) bör självfallet användas också i fråga om nya skolor. De nustatsunderstödda fristående skolorna har förklarats berättigade fillstatsbidrag genom beslut av regeringen eller myndighet som regeringen bestämt.I vissa fall har beslut även fattats efter ställningstagande av . Det börankomma på regeringen att fatta beslut om att nytillkommande fristående skolorskall kunna bli berättigade till statsbidrag utifrån de grunder jag nu harföreslagit. Enligt minmening bör dock fråga om statsbidrag till en fristående skola med internatverksamheti likhet med vad som redan gäller för motsvarande fråga på grundskolenivåunderställas i vaGe särskilt fall. SEH-kommitténhar föreslagit att del statliga stödet till skolor, som kan komma attförklaras berättigade till statligt stöd utifrån de grunder som föreslagits,skall utgå med bidrag motsvarande av den statliga riksmedelskostnaden förstatsbidrag till lärariöner per elev och år för närmast motsvarande utbildningi gymnasieskolan. Utifrån denna riks-medelskostnad får enligt kommittén frånfall till fall avgöras hur ett bidrag per elev och år kan beräknas samthuruvida bidrag till lokaler och utrustning skall utgå eller inte. Som jagnyss framhållit bör frågan om stöd till eventuellt nytillkommande friståendeskolor på gymnasial nivå avgöras från fall till fall utifrån de grunder somredovisats i det föregående. Därvid bör även från fall till fall avgöras hurstort bidraget bör vara. Jag är således f. n. inte beredd att föreslå någon generellbidragsnivå. Bidrag bör dock för nytillkommande skolor normalt endast avsekostnader för lärarlöner och inte utgå med större belopp än den statligamedelkostnaden för närmast motsvarande lärargrupp i gymnasieskolan. Jag har idet föregående utgått från att flertalet nu statsunderstödda skolor även ifortsättningen skall fä statsbidrag till sin utbildning på gymnasial nivå. Medhänsyn till att skolorna får statsbidrag av viss storiek sedan mänga år lillbakaoch bygger sin verksamhet på detta har jag i princip utgått från att bidragunder de närmasle åren skall lämnas i ungefär oförändrad omfattning. Jag villdock betona att bidragsnivån för de redan statsunderstödda skolorna är betingadav olika skäl. Det bör alltså inte vara så att eventuellt tillkommande skolorautomatiskt blir berättigade till bidrag på samma nivå. 1983/84:118 15 4 Det statliga stödets utformning 4.1 Bakgrund Statsbidrag utgår enligt skiftande grunder till de olikafristående skolorna på gymnasial nivå. Bidragsgrunderna är ofta historisktbetingade och har tidigare avsett fler skolor än . De beräknade kostnaderna /84 förstatsbidrag lill de fristående skolorna pä gymnasial nivå, grupperade efter deanslag i statsbudgeten de belastar, framgår av följande uppställning: Anslag Bidrag Antal skolor D 11 Bidrag till driften av grundskolor m. m. åk 10-12 ca 900000' 1 D 18 Bidrag till driften av gymna,sieskolor Apelrydsskolan ca 700000' I Vackstanässkolan ca I lOOOOC 1 D20 Bidrag till driften av riksinlernatskolor 16477000- 2 D 21 Bidrag till driften av i 2 165 000 1 D22 Bidrag till driften avvissa privatskolor 21015000 4 D 23 Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning 26 190000 23 D 26 Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolanm. - Inkl. engelskspråkig internationell utbildning vidSigtunaskolan Humanistiska De statsunderstödda fristående skolorna kan indelas i tvåhuvudgrupper, dels de fristående skolor som har statligt reglerade Qänster.dels de som saknar sädana Qänster. Till den senare gruppen hör (åk 10-12), vars bidrag belastar anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m., de skolor vilkas bidrag bekostas från anslaget Bidrag till driften avenskild yrkesutbildning samt den engelsk-språkiga internationella utbildningenvid Humanistiska . 4.2 Fristående skolor med statligt reglerade tjänster Statligt reglerade Qänster förekommer f. n. vid niofristående skolor på gymnasial nivå. Detta gäller de fyra skolor, vilkasverksamhet regleras av Prop.1983/84:118 16 privatskolförordningen, de två riksinternatskolorna.Bergsskolan i samt de två lanthushållsskolorna Apelrydsskolan och Vackstanässkolan.Dessa skolor omfattas av ett regelsystem som mycket liknar det som gäller förgymnasieskolan. De nuvarande statsbidragen till dessa skolor avser främstkostnader för löner åt skolledare och lärare. För de fyra skolor som får bidragenligt förordningen (1964: 137) om statsbidrag till vissa privatskolor utgårbidrag med i princip av ett bidragsunderlag som omfattar kostnader föravlöning av rektor, studierektor och lärare. Regeringen kan dock besluta omhögre statsbidrag. F.n. utgår statsbidrag med 95,av Franska skolans,högre samskolas och gymnasiums bidragsunderlag ochmed 99,av Lundsbergs skolas bidragsunderlag. För de andra fem skolorna utgårstatsbidraget i princip av det bidragsunderlag som utgörs avkostnader för löner till lärare och skolledare. Bidragsunderiaget för de nio skolorna beräknas dock påolika sätt. och de två lanthushållsskolornaberäknas bidragsunderlaget på de faktiska koslnaderna på i princip samma sättsom nu sker för gymnasieskolan. För de fyra skolor, vilkas verksamhet reglerasav privatskolförordningen, utgörs bidragsunderlaget av kostnaderna för bidragsgrundandetjänster. Detta beräkningssätt tillämpades i det dåvarande gymnasiet fram t. o.m. Liksom för gymnasieskolan reduceras statsbidragen förriksinternatskolorna och i vid utbetalning med tvåprocent. har föreslagil vissa modifieringar ibidragssystemet för de aktuella skolorna. Bidragssystemet bör enligt kommittén, liksom förgymnasieskolan, omfatta ett avlöningsbidrag som utgår med belopp som motsvararlönekostnaderna för skolledare, biträdande skolledare, huvudlärare, lärare ochinstitutionsföreståndare. Dessutom bör finnas ett avgiftsbidrag som skall täckakoslnaderna för sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift och lill-läggspensionsavgift. För de fyra skolor, vilkas verksamhet regleras av privatskolförordningenoch som har ett bidrag som inte uppgår till av skolans faktiska koslnaderför löner och sociala avgifter för statligt reglerade Qänster, bör enligtkommittén även fortsättningsvis en viss reduktion av statsbidraget göras. I likhet med anserjag attstatsbidragssystemet för de fristående skolorna med statligt reglerade Qänsteri huvudsak bör anknyta till det system som gäller för gymnasieskolan. Kommitténhar föreslagit vissa mindre ändringar av nuvarande statsbidragssystem i dennariktning. Regeringen uppdrog åt statskontoret attdels kartlägga förutsättningarna för ett schablonsystem för statsbidrag tillgymnasieskolan och vuxenutbildning, dels inkomma med förslag tillalternativa modeller för utveckling av ett nytt statsbidragssystem. 1983/84:118 17 Statskontoret har med rapport till regeringen den 6september 1983 redovisat uppdraget. Statskontorets rapport omfattar alternativamodeller för utveckling av ett nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan.Förslagen har remissbehandlats och bereds f. n. inom . I likhet med vad bl. a. statskonlorel, SÖ och länsskolnämndeni har anfört finner jag i avvaktan på beredningen avstatskontorets principförslag till nytt statsbidragssystem för gymnasieskolaninte några motiv för ändring i nu gällande system för statsbidrag tillfristående skolor med statligl reglerade Qänster. 4.3 Fristående skolor utan statligt reglerade tjänster F. n. får 23 fristående skolor (se bilaga 3) statsbidragenligt förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor. Enligt förordningen ärskolorna i statsbidragshänseende uppdelade i A- och B-skolor. Till A-skolor utgår bidrag till lönekostnader med visstbidrag per klass av heltidskurs. För varje klass av heltidskurs utgår också ettbidrag till särskilda kostnader. Detta bidrag lill särskilda kostnader ärolika stort beroende på kursens art. För deltidskurs vid utgår ettbidrag per lektion. På summan av bidragel för lönekostnader, särskildakostnader och kostnader för deltidskurs utgår vid ett särskilt tilläggmed . Till B-skolor utgår bidrag till lönekostnader med visstbidrag per klass av heltidskurs (bidrag till särskilda kostnader utgår inte).För deltidskurs vid B-skolor utgår bidrag på samma sätt som för deltidskurs vidA-skolor. Någol bidrag i form av särskilt tillägg utgår inte vid B-skolor. För föreläsare vid A- och B-skolor utgår ersättning. TillA-skolor utgår bidrag till kostnader för anskaffande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel med hälften eller, om särskilda skälföreligger, med två tredjedelar av kostnaderna. Till B-skolor utgår ocksåbidrag för sådana kostnader men endast med högst hälften av kostnaderna. B-skola kan få alla sina kostnader - utöver dem som täcksmed bidrag som redovisats i det föregående eller som bestrids med egna intäkter-täckta genom extra statsbidrag om synnerliga skäl föreligger. Beslut om sådantextra bidrag fattas av SÖ. A-skola har inte samma möjlighet enligtbestämmelserna, men praxis har utvecklats så att även A-skola efter särskildframställning till regeringen kan få extra statsbidrag (underskotts-bidrag). föreslår att statligt stöd till friståendeskolor som Inle har statligt reglerade tjänster konstrueras som ett bidrag perelev och år med belopp som fastställs med utgångspunkt i systemet för bidragtill fristående skolor på grundskolenivå. Systemet skall vara kostnadsneiiiraltvid jämförelse med nu utgående statsbidrag. förslag till konstruktion av nyttstatsbidragssystem tillstyrks nästan genomgående av remissinstanserna. Detsammagäller i 2 1983/84. 1983/84:118 18 principförslaget att statsbidrag skall utgå med oförändrad storlek till de skolor somi dag har statsbidrag. Flera remissinstanser understryker emellertid i likhetmed kommittén att bör eftersträvas ett mera enhetligt bidragssystem pålikvärdiga villkor. anser också att en hårdare omprövningborde ha gjorts i förhållande till utgångsläget. De remissinstanser somföreträder de berörda skolorna har ofta synpunkter på den specifikaberäkningsgrunden för sin skola samt valet av basår för beräkning avstatsbidraget. Enligt SÖ hade en mer ingående analys av utgiftsområden försåväl befintliga som eventuella tillkommande fristående skolor i syfte attytterligare schablonisera bidragsgivningen varit önskvärd. SÖ tillstyrker dockdet föreslagna systemet. Att förbättrastatsbidragssystemet för frislående skolor som inte har statligt reglerade Qänsterär enligt min mening en angelägen uppgift. Det nuvarande statsbidragssystemetför enskilda yrkesskolor är helt eller lill viss del knutet till de reellakostnaderna. Därför kan statsbidraget inte slutregleras förrän i efterhand näralla kostnader för verksamhelen är kända. Bidragsbestämmelserna för dessaskolor är komplicerade och ger ofta upphov till olika uppfattningar om vilkakostnader som är bidragsgrundande. Sådana frågor avgörs ofta långt efterredovisningsårets slut. Ett nytt bidragssystembör utgå från den hävdvunna principen att staten svarar för lönekostnaden.Detta innebär emellertid inte att användningen av bidraget behöver vara heltbunden till lönekostnader. Vid mina överväganden i det följande harjag ilikhet med utgått frän att skolans egna inkomster, dvs. andrainkomster än bidraget till lönekostnader, främst skall användas för attbestrida kostnaderna för lokaler och utrustning. Om skolans egna inkomster interäcker till för dessa utgifter, bör staten med hänsyn till hittillsvarandepraxis även kunna ge ett visst bidrag för dessa. Liksom förbidraget till fristående skolor på grundskolenivå bör viss frihet råda ocksåför skolor pä gymnasial nivå att disponera bidraget även för andra slag avutgifter. Bidraget får därmed karaktär av allmänt driftbidrag. Bidragssystemetbör vara enkelt till sin konstruktion och lätt att administrera. Det bör ocksåha sådan utformning att bidragsbeloppet är relaterat till löneutvecklingen.Systemet bör dessutom vara så beskaffat att bidragets storlek kan beräknas iförväg. Det är enligt min mening möjligt att med utgångspunkl i SEH-kommitténsförslag konstruera ett elevrelaterat bidragssystem som uppfyller de uppställdakraven utifrån följande riktlinjer. Föratt en fristående skola skall få statsbidrag bör skolans undervisning - omregeringen inle för visst fall bestämmer annat - omfatta en eller flera studievägarom minst . Statsbidrag bör i princip endast lämnas förutbildning som innebär heltidsundervisning. För bidrag med fullt belopp för årselevplatsbör studieväg omfatta . För kurs kortare än utgår perkursvecka en trettiondedel av årselevplats-beloppet eller - om läsåret vidskolan är längre än - det belopp Prop.1983/84:118 19 som erhålls när årselevplatsbeloppet delas med det tal somsvarar mot antalet läsårsveckor vid skolan. Deltidskurs får i de fallstatsbidrag redan utgår räknas om till heltidskurs. Beloppetför högstadieelev enligl systemet för bidrag till frislående skolor pågrundskolenivå (grundbelopp) bör tas som utgångspunkt också för bidraget perelev i nu statsunderstödda fristående skolor över grundskolenivån.Grundbeloppet måste därvid räknas upp med hjälp av en för vaGe skola fastställdfaktor så alt bidraget blir så stort att det, multiplicerat med antalet elevervid skolan, ger ett sammanlagt statsbidrag som i huvudsak motsvarar kostnadenför nu utgående statsbidrag till skolan. I bidraget inkluderas i förekommandefall tillägg för sådana kostnader som inle har täckts av skolans egna intäkter.Flera remissinstanser har påtalat problem med att låta denna omräkningsfaktorgrunda sig på ett enda basår. De framhåller alt detta i många fall skulleinnebära att förhållanden som rått under basåret på grund av särskildaomständigheter, t. ex. extra statsbidrag för täckande av stora underskott vidvissa skolor, skulle konserveras . För att få ett relevantutgångsläge skulle man, framhålls det, behöva göra en analys av flera årsverksamhet. Jag delar denna uppfattning. Omräkningsfaklorn bör enligt minmening därför bestämmas utifrån dels ett genomsnitt av statsbidraget som varjeskola fått de tre redovisningsåren närmast före det nya systemets införande,dels ett genomsnitt av skolans elevantal. Statsbidraget beräknas sålunda med hjälp av formelngrundbelopp x omräkningsfaktor x utnylQat antal årselevplatser inom årselevplatsramen. Elevtalsram och omräkningsfaktor för de skolor, som enligtmitt förslag i det föregående skall få fortsatt statsbidrag, bör fastställas avregeringen. I likhetmed och flera remissinstanser anser jag att bidraget per elev iprincip bör vara lika stort för likartade utbildningar. Detta mål kan enligtmin mening dock endast nås . Den faktor som grundbeloppet skall räknasupp med bör därför successivt omprövas i denna riktning. SÖ bör vid sin årliga anslagsframslällningbeakta detta. Jag tar nuupp några ytterligare frågor rörande statsbidragsgivning för fristående skolorsom inte har statligt reglerade Qänster av mer teknisk natur. Statsbidragetbör beräknas på grundval av antalet elever vid skolan viss dag underredovisningsåret. Fristående skolor bör liksom andra skolformer därvidrapportera antalet elever i statsbidragsberättigade utbildningar den 15september vaGe år. I utbildningar som inle pågår anses elevplats ianspråktagenom den är besatt på utbildningens tredje arbetsdag under läsåret. Reglerna för utbetalning av statsbidraget bör ansluta lilldet system som tillämpas för bidrag till fristående skolor på grundskolenivå.Detta innebär bl. a. att bidraget bör betalas ut i form av förskott ochslutreglering. Huvudmännen för sådana fristående skolor som kommer ifråga för Prop.1983/84:118 20 statsbidrag är såsom näringsidkare bokföringsskyldiga förverksamheten enligt bokföringslagen (1976: 125). Normalt torde det inte finnasskäl att på grund av statsbidragsgivningen ställa upp ytterligare kravbeträffande räkenskaperna. I regel torde det inle heller behöva finnas en avstaten utsedd revisor. , SÖ och berörd länsskolnämnd måsteemellertid kunna granska räkenskaperna och i övrigt kontrollera att gällandevillkor för statsbidraget följs. Huvudmannen bör därför vara skyldig att påbegäran lämna dessa myndigheter de uppgifter och det verifikationsmaterial sombehövs för sådan kontroll. Enligt SEH-kommiUén kan det i samband med omläggningen avstatsbidraget föreligga behov av alt övergångsvis tilldela en skola extrabidrag för oförutsedda utgifter. Även det nuvarande bidragssystemet innehålleren sådan säkerhetsventil Gfr 50d§ förordningen om enskilda yrkesskolor). SEH-kommitténhar därför föreslagit att ett särskilt belopp om ca 1,5 milj. kr. övergångsvisställs till regeringens förfogande för oförutsedda ulgifter vid de akluellaskolorna (t. ex. större hyreshöjningar). Jag förordar att medel under enövergångsperiod ställs till regeringens förfogande främst för slutreglering aveftersläpande underskott i skolornas verksamhet i samband med övergång tillnytt bidragssystem. Vid akuta behov bör medlen dock även kunna användas föroförutsedda utgifter. Jag återkommer till medelsberäkningen i det följande(avsnitt 11). 4.4 Statsbidrag till undervisningsmateriel Jag behandlar i detta avsnitt frågan om statsbidrag tillundervisningsmateriel för vissa fristående skolor på gymnasial nivå..