prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen beslutar i de fall då lånlagaren gör anspråkpå avvikelser från normalvillkoren. 1 vissa fall kan vidare regeringen, efteransökan av kommunen, medge att det lånebelopp som inle efterges får överläs avkommunen som eU särskilt hyresföriusllån. Under /83beviljades ansökningar om eftergift av hyresföriusllån till ett belopp av 48milj.kr. Totah har det intill utgången av nämnda budgelår beviljats 624 milj.kr. för sådana eftergifter. ' Ny anslagsbenämning (tidigare Eftergift avhyresförlustlän) 1983/84:100 Bilaga 13 45 Beslut om hyresföriusllånhar t.o.m. budgelårel 1982/83meddelats till ett totalt belopp av 1 646 milj. kr. S.k. särskildahyresföriusllån har beviljats till ett belopp av 75 milj.kr., varav 3 milj.kr.under budgelårel 1982/83. Vid utgången /83 uleslod hyresföriusllån lill ell belopp av 559 milj.kr. En omständighet som görberäkningen av utgifterna i form av eftergifter osäker är all del är svårt atlbedöma i vilken ulsträckning lånlagarna kommer all 1. v. föredra ränle- ochamorteringsfrihel därför att eftergift är förknippad med en inlösen avåterstoden av länet. Styrelsen uppskattarutgifterna lill 75 milj. kr. för vartoch ell av budgetåren 1983/84 och 1984/85. harantalet ouihyrda lägenheler i bostadsbeståndet ökat betydligt. Slörsla delenav de outhyrda lägenheterna finns i hus som tillhör allmännyttiga bostadsföretag. De outhyrda lägenheternainnebär all stora samhällsinvesteringar inte utnyttjas. På mänga håll innebärockså de ouihyrda lägenheterna stora påfrestningar för förelagen och de boendeliksom för de kommuner som har drabbats. Stödåtgärder jör bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter Efter beslut av riksdagenom vissa stödåtgärder för bosladsområden med stor andel outhyrda lägenheter(prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8, rskr 112) har dels särskilda läneregler införtsför atl underlätta all bostäderna skall kunna byggas om och utnyttjas för andraändamål, dels 50 milj.kr. ställts lill regeringens förfogande för slöd lill devärst drabbade förelagen. har beslutat (prop. 1983/84: 26bil. 3, BoU 7, rskr 60) att anvisa ytterligare 15 milj. kr. De särskilda lånereglernainnebär all bostadslånet och räntebidraget får behällas även när lägenheternautnyttjas för andra ändamål, t. ex. efter en ombyggnad. För ombyggnad tillboendeservicelokaler kan bosladslån lämnas. Vidare kan särskilda lokallånlämnas för ombyggnad till andra lokaler, t.ex. kontor, verkstäder ochsjukvårdsinrättningar. Långivningen redovisas under anslaget B 3. Del direkta stödet tillbostadsföretagen är avsett för i första hand förelag som har haft ell slortanlal ouihyrda lägenheler under lång lid. En förulsälining för alt bidragskall lämnas är all företagel tillsammans med kommunen har arbetat fram ettåtgärdsprogram för all minska antalet outhyrda lägenheter. Regeringen beslutar om slödel lill bosladsförelagen efter ansökan till 1983/84:100 Bilaga 13 46 , öm bidrag skall lämnas liksombidragels storlek prövas med hänsyn lill omständigheterna i varje enskilt ärende. Ansökningar om slödhar kommit in från drygt 70 företag. Regeringen har lämnat bidrag eller reserverat medelför slöd lill 17 allmännyttiga bostadsförelag med sammanlagt 40 milj.kr. Bidragen betalas ut frånell särskilt anslag. Bidrag har i förstahand lämnats lill sädana ålgärder som leder lill en reellminskning av anlalel ouihyrda lägenheler och som samlidigi lillför bostadsområdet nya kvaliteter, t.ex.boendeservice, arbetsplatser eller förenings-och fritidsaktiviteter. Bidrag tillombyggnader liksom till andra ålgärder lämnas till sådana koslnader som inle kan förräntas inom ramen för beräknadehyresintäkter. Normalt har bidrag lämnats av dessa koslnader. En princip förbidragsgivningen är all ansvarel skall vara delal mellan slaten och kommunen. Huvudregeln harvaril att ansvaret bör vara lika slorl. Omslalen lämnar bidrag lill ettföretag, skall kommunen alltså bidra med ell lika slorl belopp. Åtgärder i kommuner och företag för att minska antaletouthyrda lägenheter Det statliga slödellill åtgärder i bosladsområden med stor andel ouihyrda lägenheter har stimulerat till atl ett aktivt arbete har kommit igång i förelagen och kommunerna. På de flesta häll harman nu också insett alt man måste taitu med problemen och inte bara få ekonomisk hjälp lill de alltstörre hyresförlusterna. Det statliga stödet förutsätter konkreta åtgärder. Även om antaletouihyrda lägenheler forlsätler atl öka, präglas inte situationen längreav samma resignation som . Det pågår en intensiv planering ochdiskussion för atl råda bot pä problemen. Del finns nu också många exempelpå hur man kan gå lill väga och vilka ålgärder man kan vidla. SCB:smätning av ouihyrda lägenheler den i allmännyttigabostadsföretag visar all antalet ouihyrda lägenheter inle ökar i samma omfattning som tidigare och atl manpå sina håll nu har färre ouihyrda lägenheler. Många kommuner ochföretag håller på eller har arbetat fram åtgärds-program för hur manskall förbättra områdena och minska antalet outhyrda lägenheler. Iansökningarna om stöd till regeringen har redovisats ett stort antal olikaätgärder, inte bara traditionella åtgärder som miljöförbättringar ochombyggnader av olika slag ulan också nya kreativa uppslag. Jag vill i det följande geexempel pä åtgärder som har prövats eller planeras. Jag villdock först understryka att bostadsområdena, även de där del finns många outhyrda lägenheter, arenbetydande samhällsresurs. Del gällerför kommuner och förelag att tillsammans med de boende arbeta för alt utveckla områdena. En utveckling avboendeinflylandet ökar förutsätt- Prop.1983/84:100 Bilaga 13 47 ningarna för att ett bostadsområde skall fungera välefter en förnyelse. Ansträngningarna att komma tillrätta med svårigheterna kan leda tillatt bostadsområdena förlorar sinsovstadskaraktår och blir mer levandeområden med arbetsplatser ochlokaler för samvaro och ell rikt föreningsliv. Mänga av 1960-taletsbostadsområden är ensidiga och har en tråkig utemiljö. En åtgärd som därför äraktuell på de flesta häll är alt förbäitra utemiljön. Slöd kan i första handlämnas i form av statligt boendemiljöbidrag,i förening med bostadslån och räntesubvention. Lägenhetssammansättningeni områdena med outhyrda lägenheler stämmer ofta inte överens med den aktuellaefterfrågan på lägenheler. I många områden består en myckel stor andel av lägenheterna av 3rum och kök, medan i förstahand 2 rum och kök och 4 rum och kök efterfrågas. En åtgärd som man harvidtagit i många områden är därför all slå samman eller att dela upp lägenheler. Man har också prövat att t. ex. slänga avell rum i en lägenhet. Att prövaalternativa boendeformer/kollektivhus kan vara en väg att använda de outhyrdalägenheterna. I många kommuner ökar anlalel äldre personer, och mångapensionärer bor i omoderna bostäder. planerardärför alt bygga om hus med mänga ouihyrda lägenheler till servicebostäder.Regeringen har lämnat bidrag tillombyggnad lill och dagcentral för sådana kostnader sominle kan läckas av normalt hyresuttag.Outhyrda lägenheter är vidare en resurs som kan användas för att göra det möjligt för äldre och handikappadeatl flytta frän institutioner. På många häll finnsdel också behov av lägenheler för ungdomar. I vissa kommuner har man därförställt i ordning och möblerat särskilda ungdomslägenheter där 2-3 ungdomar delar enlägenhet. Var och en har dock ett eget kontrakt. På orter med högskola eller riksomfattandegymnasielinjer har man byggt om lägenheter lill elevhem. Likaså har man sökt lokalisera både skollokaler och elevbostäder för t.ex. en folkhögskola till områden med outhyrda lägenheter. En annanidé som har prövats på många håll med gottresultat är att möblera vissa lägenheter och hyra ut dem till olika grupperför t.ex. träningsläger eller tillturister. Regeringen har lämnat stöd till även denna typ av åtgärder. Genom att bygga ombostäder till lokaler förboendeservice och andra verksamheter minskar man antalet outhyrda lägenheter ochlillför dessutom bostadsområdet nya aktiviteter och kvaliteter. 1 många kommuner harman goda erfarenheter av atl hela eller delar av den kommunala förvaltningenliksom bostadsföretagens administrafion får lokaler i de lomma bostadshusen.Bidrag har t. ex. lämnats till ombyggnad till förvaltningshus och lokaler försocialförvaltningen. Stöd har också lämnats lill ombyggnad av bostadshustill andra typer av arbetsplatser som elektronik- och utvecklingscentrum, kontor och lager m. m. förindustriföretag. Andra åtgärder somUllför ett område nya kvaliteter som man får färre outhyrdalägenheter är ombyggnad och iordningställande av akti- Prop.1983/84:100 Bilaga 13 48 viiets- och samlingslokaler samt lokaler förolika föreningar. Regeringen har lämnai bidrag till sådana ombyggnader. a.har medel reserverats för en ombyggnad av bostadslägenheter lill lokaler för . Vårdområdet är ett områdedär del finns stora framlida behov och där man med fördel kan utnyttja ouihyrdalägenheler. Bidrag har lämnats lill l. ex. ombyggnad till vårdcentral, lokalerför läkarcenlral och distriktssköterska och till sjukhem. För atl minskakoslnaderna för outhyrda lägenheler har man i många områden slängl av vissahus, "lagt dem i malpåse". Åtgärden får i första hand ses som tillfällig i väntan på alt lägenheternaåter kan hyras ul eller skall byggas om lill annal ändamål. En åtgärd som diskuteraspå många håll är alt montera ner några våningar av bostadshus med outhyrdalägenheter och återanvända komponenterna vid nybyggnad. Regeringen har lämnaibidrag för all genomföra ett pilolprojeki med denna inriklning i Göleborg. Enteknisk och ekonomisk utvärdering av projektet skall redovisas. Jag noterar medlillfredsslällelse all del har kommit igång belydande aktiviteter i förelagenför atl komma lillrälla med problemen med outhyrda lägenheler. Även omproblemen är svåra och del inle finns några enkla lösningar är del viktigt aktivt arbetar med problemen. Företagen behöver enligtmin mening stimuleras från samhället. Del krävs ett samspel mellanbostadsföretag, kommuner och slalen i arbelel med alt minska anlalel ouihyrdalägenheler. Kommuner och förelag börtillsammans arbeta fram ell åtgärdsprogram för hur man skall lösa problemen medouihyrda lägenheler. Ett sådant program är, som jag har redovisat, enförutsättning för all regeringen skall lämna bidrag lill företagen. 1åtgärdsprogrammel bör man inle bara behandla de områden som har ouihyrdalägenheler, ulan man bör beakta hela bostadsbeståndet i kommunen och de behovsom finns all bygga om och underhälla äldre bosläder. En rimlig ulgångspunkl äralt i första hand söka använda det moderna bostadsbeståndet. Likaså måste mandiskutera nybyggandel av bosläder. På många häll kan det vara nödvändigt attbegränsa nybyggandet. Annars ökar antalet outhyrda lägenheter ytterligare i deområden som redan har många outhyrda lägenheler. Det skulle vara dålig ekonomioch kunna bli en bostadssocial Iragedi om man bara lämnar s. k. problemområdenål sill öde. Erfarenheterna avbidragsgivningen visar all slalliga insalser är angelägna för all det arbetesom nu har kommit igång i kommunerna och företagen skall fortsätta och geresultat. Även under nästa budgetär bör därför ell statligt bidrag kunna lämnastill de värst drabbade företagen för åtgärder i bostadsområden med stor andelouihyrda lägenheter. Bidrag bör liksom hittillsi första hand lämnas till sådana åtgärder som leder lill en reell Prop.1983/84:100 Bilaga 13 49 minskning av antalet outhyrda lägenheter och somsamtidigt tillför området nya kvaliteter, t. ex. boendeservice, arbetsplatsereller förenings- och fritidsaktiviteter. Bidrag bör kunna lämnas i första handtill sådana kostnader för ombyggnader och andra åtgärder som inte kanförräntas inom ramen för beräknade hyresintäkter. Utvecklingen inomnäringslivet har inneburit alt vissa orter har drabbats särskilt hårt avproblemen med ouihyrda lägenheler. På dessa orter är bosladsbesländet större ändet behov av bostäder som man kan räkna med under överskådlig lid. På orter därförhållandena inom näringslivet är särskilt svåra kan det finnas behov avytterligare slöd. Jag förordar all en ramom 65 milj. kr. fastställs för stödverksamheten under /85. Enligl 33 § 1962 årsbostadslånekungörelse (1962:537) och tidigare bestämmelser har staten ansvarför förluster som kan uppkomma i allmännyttiga bosladsföreiag. Om vissavillkor är uppfyllda, skall stålen i efterhand ersälia kommunen av delbelopp som kommunen har lämnai för alt täcka förvaltningsförlusler i hus medlän enligl dessa bestämmelser. Ersättningar förföriuster enligt 33 § hade under lång lid obetydlig omfattning. De senasteåren har emellertid utbetalningarna ökat. Under budgelårel 1981/82 ulbeialadesnärmare 8 milj. kr. och /83 drygt 35 milj. kr. Utbetalningarna kanberäknas öka ytterligare . 1 samband medbidragsgivningen lill ålgärder ibostadsområden med slor andel ouihyrda lägenheler bör eftersträvas aU genomavtal med kommunen avlösa slalens ansvar för nu berörda förluster. Dettaförutsäller ändring av gällande besiämmelser. För bidragsgivningen böräven medel kunna användas som beräknas för kommande ersällningar för föriusler enligl33 §. Det bör dock ske endasl då kommunen avstår från sin rätt ersällningenligl 33 § i fortsättningen. Jag förordar attregeringen inhämtar bemyndigande atl avlösa statens ansvar enligt33.§ bostadslånekungörelse (1962:537) eller tidigare bestämmelser ochall, när sådan avlösning sker, ta i anspråk medel på anslaget B 4. Ränlebidrag m.m., som beräknas för kommandeersättningar enligt nämnda bestämmelser under av mig angiven förutsättning. Enligl beslut(prop. 1979/80: 100 bil. 16, CU 22, rskr 240) upphörde långivningen lillhyresföriuster i och med utgången av . Bestämmelserna om eftergift avhyresförlustlån gäller emellertid fortfarande. Medel för eftergifter kommerdärt"ör all behövas under ytteriigare . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 50 haruppskattat utgifterna för eftergift av hyresföriusllån till 75 milj. kr. /85 och föreslagit all della belopp anvisas för ändamålet. Medel kommer också att behövas för utbetalningarav bidrag till åtgärder i bostadsområden med slor andel outhyrda lägenheler.För innevarande budgetår finns ett belopp av 65 milj. kr. disponibelt fördettaändamål pä ett reservationsanslag under elfte huvudtiteln. Vid utgången avbudgetåret kommer vissa medel alt finnas kvar pä detta anslag. /85 bör bidragen betalas ut från anslaget B 5., som samtidigtfår en ny benämning Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m. m. De medel som kvarstår på det tidigare nämndareservationsanslaget bör föras över till detta anslag. Jag beräknar attdärutöver 50 milj. kr. kommer att behövas för utbetalningar av bidrag /85. Anslaget för /85 bör såledesbestämmas till 125 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatl 1. medgeatl bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel ouihyrda lägenhelerför /85 beviljas inom en ram av , 2. bemyndiga regeringen atlavlösa statens ansvar enligt 33 § 1962 ärs bostadslånekungörelse (1962:537)eller tidigare bestämmelser och att i samband härmed utöver den under 1.angivna ramen ta i anspråk medel under anslaget B 4. Räntebidrag m.m. somberäknas för kommande ersättningar enligt nämnda bestämmelser på sätt somjaghar angivit, 3. till Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Tiilaggsiån till ombyggnad av vissabostadshus m. m. 1982/83 Utgift 15 138000 Reservation 9689000 1983/84 Anslag 15000000 1984/85 Förslag 40000000 Från anslaget har betalats ul lån enliglbestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om lilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (omtryckt 1982:428).Tilläggslän enligt kungörelsen är eU räntefriu ' Ny ansliigsbenämning (tidigare Tilläggslåntill kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse) 1983/84:100 Bilaga 13 51 och stående lån som beviljas för ombyggnad avhus som har förklarats för eller är av sådan beskaffenhet all del kan förklarasför byggnadsminne. Tilläggslån lämnas för bevarandekoslnader lill den delkostnaden överstiger husels ekonomiska bärkraft. har på förslag av regeringenbeslulal alt införa till-läggslån även till andra ålgärder som inte kanförräntas i sin helhet och ändra vissa villkor beträffandetilläggslånen (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63). På grund häraversälls kungörelsen av en ny förordning - förordning (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. Enligt förordningenbeviljas lilläggslån -förutom för sådana ombyggnader som man har kunnat få tilläggslån förenligl kungörelsen - för ålgärder som avser all avhjälpa byggskador ochbyggfel, ålgärder mot radon samt för ändrad lägenhetssammansättning ochgrundförstärkning i vissa fall. Tilläggslän enligl förordningen skall i principmotsvara sådana kostnader som inte kan bäras av huset i ombyggt skick. Även tilläggslån enligtförordningen är ränle- och amorteringsfria. Ränte- och amorteringsfrihelenskall dock omprövas . fastställerårligen en gemensam ram för de antikvariska myndigheternas lillstyrkan avombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt låneunderiag och/ellerlilläggslån. Ramen för och preliminärt för har fastställts till30 milj.kr. för vartdera året. I och Göleborg får under år 1983däruiöver lillslyrkas ålgärder av ifrågavarande slag iniill en beräknad koslnadav 20 milj. kr. Vidare gäller all beslui om förhöjl låneunderlag ochlilläggslån avseende projekt som har fått preliminärt beslut 1978 fär las utanför ramarna. För sådana lån som avserbyggskador och byggfel, ändrad lägenhets-sammansättning eller grundförslärkninghar fastställt en ram på 60 milj. kr. för och preliminärtsamma belopp för . För tilläggslän till åtgärder mot radon gäller ingenrambegränsning. Under första halvåret1983 har mol ramen för lillstyrkan om lån lill kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse avräknats 39,4 milj.kr.,varav 20,5 milj. kr. i förhöjt låneunderiag och 18,9 milj. kr. i lilläggslån.Riksantikvarieämbetet har för med stöd av uppgifter frånlänsanlikvarierna uppskalial behovet av slöd för kuliurhisloriski värdefullbebyggelse lill 40 milj. kr. Med hänsyn härtill bör ramen för vidgasmed 30 milj. kr. till 80 milj. kr. Bosladsstyrelsen bedömeralt lånebehovet när det gäller ombyggnad av kuliurhisloriski värdefullbostadsbebyggelse kommer att öka under den Prop.1983/84:100 Bilaga 13 52 För harbehovet av förhöjl låneunderlag och tilläggslån upptagits till30-40 milj.kr. och för har behovel angeiis lill 10-18 milj.kr.I sisi-nämnda län kommer ombyggnad av stadsdelen i kommuntroligen atl genomföras. Bosladsslyrelsen finner det rimligt atl ramen ökas medhänsyn till både det ökade intresset för ombyggnad av äldre, värdefullbebyggelse och den allmänna kostnadsfördyringen. Mol bakgrund av lämnade uppgifter anserbostadsstyrelsen all ramen för vart och ell av börfastställas till 100 milj. kr. Behållningen pä anslagetvid utgången av budgetåret. 1982/83 var 9,7 milj.kr. Ett anslag på 15,0milj.kr. har anvisals för /84 och det finns sålunda 24,7milj.kr. disponibelt för ulbelalning. bedömeratt del för /84 disponibla beloppet i sin helhet kommer att tasi anspråk och föreslår med hänsyn till de beslut som har fattats under åren1982 och 1983 all anslaget för budgelårel 1984/85 anvisas med 35 milj.kr. förlilläggslån lill kuliurhisloriski värdefull bostadsbebyggel se. föreslåratt ramen för de antikvariska myndigheternas lillstyrkan av ombyggnader avsådan kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som bör komma i fråga för förhöjtlåneunderlag och/eller lilläggslån fastställs lill 100 milj.kr. för vart ocheU av . Enligt min bedömning bör lillsiyrkanderamen ha ensådan omfallning all den ger möjligheteratt genomföra angelägna ombyggnader avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse på ett planmässigt sätt. Jag tänker dåbåde på ombyggnader som planeras i och och på ombyggnader iövriga landet. Med hänsyn bl.a. lill atl regeringen har haftriksdagens bemyndigande all överskrida beslulade ramar om del behövs avsysselsäliningsskäl bör ramen vidgas med 10 milj. kr. och faslsiällas till 60milj. för är 1984 och preliminärt tillsamma belopp för . Regeringen bör även nuutverka bemyndigande all vidga lillsiyrkanderamen avsysselsätlningsskäl. Totalt har tilläggslånbeviljats med ell belopp på ca 84 milj.kr. sedan låneformen infördes år 1974.Av delta har ca 46 milj.kr. Den lidsrymd som förflyler mellanbeslui och ulbelalning kan genomsnillligl unges lill mellan ell och tvä år, bl.a. beroende på projektens storlek. Utgifterna under anslaget styrs av lillstyrkanderamaroch detaljerade regler. Anslaget, som f. n. är ell reservationsanslag, bördärför omvandlas lill ell förslagsanslag. Med hänsyn lill all anslaget numera disponeras för utbetalningar avtilläggslän för andra ändamål än ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse (prop. 1983/84: 40 bil. 9, BoU 11, rskr Prop.1983/84:100 Bilaga 13 53 63) bör anslaget vidare fr.o.m. budgetåret1984/85 benämnas B6. Till-läggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. För innevarande budgetårfinns ett belopp av 24,7 milj.kr. disponibelt för utbetalning av tilläggslån.Enligl bosladsslyrelsen kommer anslaget att las i anspråk i sin helhet.Den.reservation som kan uppkomma vid utgången av /84 bör kunnadisponeras för del avsedda ändamålet. Jag beräknar behovel av medel lill 40milj.kr. för /85. Jag har då även tagit hänsyn lill atl vissautbetalningar av lilläggslån till åtgärder som inle kan förräntas i sin helhetkan behöva göras under budgetåret. Jag hemställer alt regeringen föreslär riksdagenall 1. medge all ramen för deantikvariska myndigheternas tillstyrkan den av sådana ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyg gelse som bör komma i fråga för förhöjl låneunderlag och lill- läggslån bestäms till . för och preliminärt lill samma belopp för , 2. medgeatl den under 1. angivna ramen överskrids om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. tillTilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. för /85 anvisaell förslagsanslag av . Bostadsbidrag m. m. 1982/83 Utgift 1317 756000 1983/84 Anslag1347000000' 1984/85 Förslag 1 530000000 ' Påtilläggsbudget I har anvisals . Från anslaget bekostasstatliga bostadsbidrag lill barnfamiljer saml statsbidrag till statskommunalabostadsbidrag lill barnfamiljer och hushåll ulan barn. Bidragsbestämmelsernafinns i förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer(ändrad : 1027) och förordningen (1976:262) om statskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. (ändrad : 1029). De totala koslnaderna förbostadsbidrag lill barnfamiljer och hushåll ulan barn (statliga bostadsbidragoch statskommunala bostadsbidrag enligt statsbidragsreglerna) beräknas under år1983 uppgå 2830 milj.kr. Av kostnaderna beräknas 65 milj. kr. avse bidragtill hushåll utan barn. Statsbidragsandelen för statskommunala bostadsbidragär . Statens kostnader för bostadsbidrag beräknas till I 490milj. Till delta kommer kostnader för statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunalt bostadstillägg tillfolkpension (KBT), vilka redovisas under socialhu-vudlileln. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 54 Del totala antalethushåll med bostadsbidrag uppgick till 364000. Som framgår avföljande tablå var antalet barnfamiljer med bostadsbidrag 331000, dvs. ungefärlika mänga som . Anlalel hushåll utan barn med bostadsbidrag hardäremot minskal. Hushåll med bostadsbidrag för maj månad Makar med barn 209000 198000 198000 Ensamslående med barn 132000 132000 133000 Hushåll utan barn 56000 44000 33000 Samtliga 397000 374000 364000 Ungefär en tredjedel avsamtliga barnhushåll har bostadsbidrag. Bidragsfrekvensen är betydligt lägreför makar än för ensamslående med barn, resp. . Det relativa antalethushåll med bidrag ökar med barnantalet i hushållet. Av familjer med ettbarnbar således bostadsbidrag, av tvåbarnsfamiljerna och av familjermed tre eller flera barn . Bidragen lill hushållulan barn går främsl till yngre ensamstående. av dessabidragstagare var . Endast drygt 3000, eller , av mottagarna vargifta eller samboende. Bosladsslyrelsen anserall bosladsbidragen bör förslärkas fr. o. m. .