prop · G703131 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt dessa ökasskogsteknikernas antal med 30 elever . Lokalisering av utökningen - nykurs om 30 elever - tkl tklstyrkes och bör öppna godasamordningsmöjligheter med skogsmästamtbildningen . Skogsteknikerlinjen.SISU tillstyrker alt skogsteknikerutbildningen förlängs med en termin tillfyra terminer med ökat utrymme för främst allmän kompetenshöjning ochkoncentration på skogsproduktionens grunder samt arbetsledning. Yrkesinriktadförpraktik - inte minst för skogsteknikerna - tklmäts stor betydelse inom denpraktiska näringen. Med hänsyn till Ikltagande svårigheter för den enskilde attsjälv ordna allsidig praktik, tillstyrks förslaget alt obligatoriet avskaffassamt att SLU efter antagning anvisar sådan under erforderligt antal månader. Skogsmästarlinjen.Enligt SISUs mening finns inom överblickbar tid behov av en teoretisk påbyggnadför skogstekniker, samt för dem som önskar kombinera annat utgångsläge meddenna form av skoglig utbildning. Skogmästamtbildningen bör därför t. v.bestå. tillstyrker att utbildningstiden förkortas med en termin. Jägmästarlinjen.I samband rned SLUs långsiktsplan 1981 framförde , SSR och gemensamt näringens synpunkter på den skogliga fakultetens framtida verksamhet. Beträffande jägmästamtbkd- ningen konstaterades dess stora värde ligga i att den erbjuder en målinrik tad syntes av kunskaper i biologi, teknik och ekonomi. Utbildningen får betraktas som en "generakstutbildning" på högskolenivå medmöjligheter för studenterna att under avslutande terminer fördjupa sig i ämnen efter intresse och studieinriktning. En sådan sludieuppläggning ger också god grund för specialisering efter jägmästarexamen samt fortsatt forskamt- bildning på doktorandnivå inom eller utom SLU. Näringen ville med sin skrivelse slå vakt kring denna utbildningsprofil och förorda att den gäkan- de utbildningsplanen för jägmästare skulle ligga fast. - har för sin del ingen anledning att frångå den uppfattning som då redovisades. SISUhar understött tillkomsten och sedermera genomförande av marknadsutbildningen.Vi har bedömt att denna skulle utgöra en värdefull och Prop.1983/84:131 31 efterfrågadkomplettering av Skogshögskolans produktion. Uppenbart är också att merkantkisterna är eftersökta på arbetsmarknaden. Det finns alltså goda skäl för en fortsatt satsning på marknadslinjen med nuvarande uppläggning.-- Med----- uppläggning avser vi mål och ämnesinne håll. Beträffande marknadslinjens förläggning ansluter vi oss tik utredning ens förslag. Skogsbiologiskutbildning.- Vi vill----- anmäla stor tveksamhet införtanken på att inom jägmästamtbildningens ram införa en särskild skogsbiologisklinje med inriktning på forskarverksamhet. 2.21Sveriges skogsägareföreningars riksförbund: Allmänt. Utredningen har som stått till buds på ett förtjänstfullt sätl analyserat vilkakompetenser nuvarande utbkdningar ger och vilka kompetenskrav framför akt detraditionella skogliga arbetsgivarna ställer på personal med högre skogligutbildning. Videlar utredarens uppfattning att den tillkommande skogsteknikerlin jen bör sammanföras med skogsmästardinjen. Vi anser emellertid att mycket kunde vinnas på att såväl skogsmäslardinjen/den nya skogstekni kerlinjen som jägmästareutbildningens första år förlades till . Därigenom åstadkommer man ett starkt skogligt utbildningscentrum tik nytta för hela skogsnäringen. Motbakgrund av privatskogsbmkets viktiga roll i skogsnäringen vill SSR slutligenframhålla vikten av alt det i den skogliga utbkdningen - på alla nivåer - gestillräckligt utrymme för undervisning om såväl det kombinerade jord- och skogsbmksföretagetsom producentkooperationens idéer och verksamhet. Skogsteknikerlinjen.SSR delar utredningens uppfattning om skogstekni-kemtbkdningens dimensionering.Vi delar vidare uppfattningen om behovet av en förlängd skogsteknikemtbkdningför att kunna utöka undervisningen i nya arbetsledarfunktioner samtinformations- och rådgivningsverksamhet. Det är också viktigt att tillräckligtid kan ägnas åt företagsekonomi, skattefrågor, producentkooperationensspeciella förhållanden m. m. eftersom behovet av skogstekniker bör komma atlöka främst inom prival-skogsbmket. Skogsmästarlinjen.Förslaget till en fortsalt skogsmästamtbkdning är väl underbyggt. Eftersomhuvuddelen av eleverna är skogstekniker och dessa kommer alt ha en högrekompetens än , motiverar det en avkortning av utbkdningen med entermin. Det är också positivt atl personer med annan utbildningsbakgrund kanrekryteras. Särskilt intressanta för privatskogsbruket är sökande med lantmästareutbkdning.Trots avkortningen bör den nya skogsmästarutbildningen ge minst hka god kompetenssom dagens. Jägmästarlinjen.Vi delar utredarens uppfattning att del första året även fortsättningsvis bör förläggas till och att man i påbyggnadsde len som skall ha tre inriktningar. Vi anser också att påbyggnadslinjerna bör vara lokaliserade till samma ort och vkl särskilt peka på förvaltnings- och marknadsinriktningen. Det är från många synpunkter olyckligt om man även i fortsättningen skall förlägga avslutningsåret för marknadsin riktningen till . Med den splittrade lokaliseringen, som beslutat om och som innebär en huvudsalsning på , anser vi att för hela jägmästareutbildningen uppnås bäst resultat med en samlokalisering till . Vi delar utredarens uppfattning atl likvärdig kvalitet på utbild ningen kan erhållas där. Prop.1983/84:131 32 EnligtSSRs uppfattning bör inte nuvarande lokalisering permanentas utan statsmakterna bör söka överföra virkesläreinstitutionen till .---- För jägmästareutbildningen är det en klar fördel om institu tionen finns i . Det bör också påpekas att nomi är lokaliserad till och atl det speciellt beträffande marknads ekonomiska frågor finns ett starkt samband mellan virkesläre- och ekono miinstitutionerna. Skogsbiologiskutbildning.- Enligt vår bedömning borde stora fördelarkunna vinnas genom att samordna denna typ av utbildning med motsvarandeutbildning för dem som påbörjat agronom- och hortonomut-bkdning. Vi äremellertid inte ense med utredaren om nödvändigheten av att forceraförsöksverksamheten. 2.22Sågverkens råvaruförening: Allmänt. Den nu presenterade utredning en av den "Högre skogliga utbkdningen" har granskats medhänsyn tillsågverkens intresse av ett fungerande samspel mellan skogsbruk och sågverksindustri.Möjlighet till kombinationsutbildning och goda kontakter gentemotbåde skog och sågverk är härvid av största intresse. expertgmppmed representanter från de större markägarna och bolagen saml skogsägarrördsen och har biträtt utre- dama vid uppskattning av framtida behov av skogligt utbildad personal. Dessa företräder det förvaltande skogsbmkets intresse av högre utbildad personal med minskande antal anställda med hög skoglig utbkdning. Mind re intresse har ägnats den heterogena grupp som har ökande intresse av högre skogligt utbildad personal utöver de traditionella större skogliga arbetsgivarna.-- 1utredningen konstateras att skogsbmkets intäktssida väntas få ökad betydelse med konsekvenser för skogsbruket från produktion till marknad. Denna utvecklings inverkan på utbildningsbehov och inriktning har inte närmare diskuterats i utredningen. Det är uppenbart att den pågående utvecklingen med ökande marknadsanpassning av sågverkens produkter och strävan mol hög vidareförädkng medför krav på anpassning i skogs bmket. --- Utredningen har--- inte haft de kontakter med såg verksnäringen som krävs för all kunna analysera trävaruindustrins utveck ling och utbildningsbehov. I eltinternationellt perspektiv sysselsätter den svenska sågverksnäringenförhållandevis låg andd högt utbildad personal. Skogsteknikerlinjen.- Deföreslagna förändringarna är motiverade medhänsyn tkl den utveckling som skett i skogsbmket. Skogmästarlinjen.-- Utredningensförslag--- är bra med en utbildningmed insikt i både skogsbrukets och sågverkens verksamhet. Denna föreslagnamöjlighet till kombination får dock inte medföra att nödvändiga baskunskaper omsågverksindustrins råvamkrav inte förmedlas redan på skogsteknikernivå. Jägmästarlinjen.--- Jägmästarutbildningen föreslås förändrad främstinom ämnesområdet Virkeslära, där sågverksindustrin har de natur-kga kontaktemamed den skogliga utbildningen och forskningen. Den tik Institutionen förvirkeslära i Uppsala förlagda merkantila studieinriktningen föreslås flyttadtik . omlokaliseras även en övningsle-darbefattning till Umeåsamt förläggs en nyinrättad professur, den s.k. "SIND-professuren",till . motsätter sig utredningens förslag pådessa tre punkter. Utflyttningen av Skogshögskolan från Siockholm har inlegagnat högskolan. Än mindre härden nuvaran- delokaliseringen till tre orter medfört önskvärd kraftsamling och arbetsro. Undernuvarande förhållanden ler sig en i och för sig logisk och önskvärd omlokaliseringav resurserna till två orter som avlägsen. Deföreslagna omflyttningarna drabbar den del av jägmästarutbildning och forskning som ligger sågverksnäringen närmast. Det är Sågverkens Råvamförenings uppfattning, att samarbetet mellan sågverksnäringen och genom utvecklas posi tivt genom branschmedverkan i , i forsk ningsprojekt, i programkommittéer och i undervisning. Den pågående ut vecklingen gagnas inte av beslut som inte tar stor hänsyn till den berörda industrins synpunkter och önskemål. Enligtsågverkens uppfattning finns del tre utbildningsanstaller som i första hand har kompetens att tillfredsställa branschens utbildnings behov. Det är Rikssågverksskolan i , Tekniska holm och vid i (SLU).--- Marknadsinriktningenvid SLU i tillgodoser branschens behov av personal med kunskap rörande råvarans beskaffenhet, träets egenska per, ekonomi och med en integrerad helhetssyn på skog - såg - marknad. bedriver en för branschen värdefull forskning inom området vedens egenskaper och funktioner. Vad gäller kon takten mellan den merkantila utbildningen och den ekonomiska forskning en, erhålls en väsentligt bredare kontaktyta, om del är förlagt till i stället för till . Uppsala-allernativet medför nämligen kon takt med den ekonomiska forskningen i utbildningen är föriagd dit och därefter kontakt med den tillämpade ekonomiska forsk ningen inom gruppen i . En lokalisering till ger dämtöver kontakt med den ekonomiska forskningen vid lantbmksfakultelen. företagssludier, , m.fl. Utredningen för ett alltför allmänt resonemang utan att närmare motivera sina slutsatser. Sågverken anser atl samverkansmöjligheterna är bättre, om den merkantila linjens sista år förläggs till Uppsala.- Sågverksnäringenhar visat stor uppskattning över den merkantila jägmästarutbildningen genomatt anställa 10 av de 16 examinerade jägmästarna. 2.23Sågverksindustrins kommitté för utbildning och teknisk utveckling: Allmänt.---- Kommitténanser det nödvändigt med en bred satsning på utbildningoch forskning inom områdena produktutveckling och marknadsföring av svenskaträprodukter. Om en dylik satsning skall ge det resultat som eftersträvas krävsett intimt samarbete mellan läroanstalter och forskningsinstitutioner somverkar inom dessa områden. Denutan jämförelse mest omfattande forskningen av detta slag bedrivs vid Svenska Träforskningsinsliluteti saml vid Tekniska Högskolan iStockholm. Vid drivs för Qärde året en specialkurs i sågverksleknologioch ekonomi. har härigenom skaffat sig en värdefullkompelens inom sågverksindustrins speciella ekonomi- och marknadsföringssiluation.Vid Rikssågverksskolan i bedrivs en ettårig högre gymnasial specialkursi marknadsföring av trävaror och Iräprodukter. Rikssågverksskolan med dessvälutrustade maskinpark har dessutom unika möjligheter att utföra avanceradeutvecklingsprojekt i fullskalemoddl för såväl forskning som utbildning. Motbakgrund av ovan sagda finner kommittén det mycket angeläget ur sågverksindustrinssynpunkt att jägmästarlinjen med marknadsinriktning samt professuren iproduktutveckling och marknadskunskap lokaliseras lik . 2.24Skogshögskolans studentkår: Allmänt.-------------- Med hänsyn till direkliv(-en)har man, menar studentkåren, i utredningen använt ett alltför snävt tilltagetframtidsperspektiv. En grundligare analys borde ha utförts med avseende påframtida kompetensområden, vilka nuvarande utbildningssystem inte tklgodoser. Inomdet traditionella arbetsfältet har äldre utredningar utnyttjats, medan det förnaturresurs- och marknadsinriktningens del inte gjorts någon ordentlig framtidsanalys.Denna är nödvändig som underlag för beslut om framtida förändringar och inleminst för alt kunna rätta tik eventuella brister . Närdet gäller utbildningens dimensionering anser studentkåren, i likhet medutredningen, att man bör avvakta en utvärdering av den ökade antagningen och atlnivån om 60 elever ska bibehållas. Jägmästarlinjen.-- Utredningensställningstaganden när det gäller utbildningenav jägmästare stämmer i stort sett bra överens med studentkårens uppfattning,såväl när del gäller inriktning som utbildningsfilosofi. Vivill---- inlämna följande synpunkter när det gäller lokaliseringen - Huvudulbildningsort för samtiigapåbyggnadskurser ska vara . - De utbildningsmoment som inteanses kunna genomföras på ett tklfredsställande sätt i , ska förläggastill den ort där de bäst kan bedrivas. - Vid kursplanläggningen skaelevernas krav på att kunna läsa enstaka kurser ur de olikapåbyggnadsinriktningarnas program beaktas. Detla gäller i synnerhet under densista terminen. Studentkårennoterar dock att av mötesdeltagarna var allvarligt oroade för de negativakonsekvenser en flyttning till skulle innebära. Skogsbiologiskutbildning.-- Studentkåren menar att såväl del öka de behovet av biologiskt inriktade jägmästare som rekryteringen kan lösas inom ramen för den befintliga naturresursinriktningen. Vi tror alt denna, redan mycket slagkraftiga, studieinriktning med Uppsalainstitutionernas hjälp skulle kunna utvecklas tik en jägmästarutbildning av mycket hög klass. I likhet med utredningen anser vi emellertid inte atl den föreslagna skogsbiologiska utbildningen är en jägmästarutbkdning. 2.25Skogsmästarskolans elevkår: AUmänt. elevkårser det positivt atl intresset har riktats mot den högre skogliga utbildningeni , då skogsbruket spelar en betydande roll i vårt samhälle. Därför börman naturligtvis eftersträva att förändra den svenska skogliga utbildningen isamma utsträckning som skogsbruket förändras. Skogsteknikerlinjen.- Utredningenföreslår att i viss mån ersätta kravenpå arbetslivserfarenhet med SLU-styrd "praktik" ä la jägmästarlinjen.Det vore likvärdigt med att kapitalt nedvärdera praktiskt arbete och denerfarenhet detta ger. Det vore också stick i stäv med moderna ulbild-ningsprinciperoch till stor skada för skogsmästamtbildningen. Att ytteriigare öppnautbildningen för ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan utan"mellanlandning" i förvärvslivet vore detsamma som att ur- holkautbildningen, vilkel vi därför kraftigt vill varna för. Kvalitén på praktikenskulle även den minska och man skulle med en sådan praktik gå miste om tvåviktiga saker, prestationskravet och den "sociala biten". Som skolpraktikanthar man svårt alt bli betraktad som "en i laget". Vivälkomnar utredningens förslag om förläggning av ett tredje skogsinstitut tillSkinnskatteberg. Skogsmästarlinjen.Vi ser poskivt på att utredningen uppmärksammat skogsmästarens funktion inäringslivet, samt näringshvets poskiva omdömen om skogsmästaren ochutbildningen. Därför ser vi med förundran på de förändringar utredningenföreslår för skogsmästarlinjen, då förslaget verkarogenomtänkt och hastigt ihopsatl, och del är beklagligt att utredningen sombearbetat skogsutbildningen inte har ett meragenomtänkt förslag att presentera. Viuppmärksammar att en konsekvens av utredningens förslag till omorganisation avskogsmästarutbildningen kan bli att rekryteringen av elever hämmas ellerstryps. Detta kan leda lik att utbildningen läggs ned. Vianser att skogsmästarutbkdningens profil måsle bevaras och i taktmed utveckhngen bör utbildningen snarare förlängas än förkortas. Skogsmästarenär med sin utbkdningsbakgrund väl för att ta del av de i utredningenföreslagna vidareulbildningskurserna vid skogshögskolan. Han kan härytterligare förkovra sig inom det område han arbetar, och vi välkomnar därfördenna del av utredningens förslag, som också är i linje med näringshvets behov. 2.26Norra skogsinstitutets elevkår: Skogsteknikerlinjen. vamaser det som en stor tikgång att en utbildad skogstekniker har medpraktisk yrkeserfarenhet innan han går in på skogsteknikerutbildningen ochmedför att han har stora möjligheter att få adekvata arbetsuppgifter direktefter utbildningen vilket är väldigt viktigt. Denpraktik man får bör vara väl anknuten tkl de verkliga arbetsförhål landen som råder i dagens skogsbruk. Risken är att den inte blir det med av SLU ordnad förpraktik.- Utredningenhar helt riktigt pekat på missförhållandet att man på skogsbrukslinjen läserengelska istället för matematik som lik valsämne. Detta för att kravet påallmän behörighet skall uppfyllas. Utredarna har här ej noterat att kravet påtvåårig svenska ej heller uppfylls på skogsbrukslinjen. Enligtutredarnas förslag skall man som särskild behörighet vid ansök ning till skogsteknikemtbkdningen ha 2-årig gymnasiematematik, som på skogsbmksskolan skall inhämtas utom schemalagd tid. Vår uppfattning i denna fråga är att engelsk- och matematikundervisningen skall ske under schemalagd tid.- Dentilltänkta utökningen av antalet devplalser på skogsteknikemtbkd ningen är föreslagen att lokaliseras till södra delen av . Detta medför att antalet devplalser i kommer atl bli ca 102, vilka skall stakas mot de 30 utbildningsplatserna som är lokaliserade till Bispgår den och norra . En sådan fördelning kan inle anses tillgodose norra behov av utbkdningsplatser. Förslagetatt förlänga skogsteknikerutbildningen och förkorta skogsmäs tarutbildningen och ge den en karaktär av atl i huvudsak vara en påbygg nadslinje för skogslekniker ser vi som ett positivt förslag. Ettområde som utredningen ej nämnvärt berört är lärarfrågan. Vi från elevhåk serdet som en stor nackdel att det på skogsteknikerutbildningen inte finnspersonal med skogsteknikerutbildning som kan tjänstgöra som lärare ochövningsledare. En lärare med sådan utbildning och en god arbelsledarerfarenhelbakom sig skulle vara en stor resurs och ge oss elever en nära anknytning iundervisningen till de verkliga arbetsförhållanden vi kommer att ställas införefter vår examen. 2.27Stiftelsen och läns skogsskola: Allmänt. långtvi kan överblicka det berörda utbildningsområdet finner vi all utredningengjort en myckel väl genomarbetad kartläggning av nuläget och utvecklingstendenserna.Likaså anser vi att de framlagda förslagen tik förändringar är väl underbyggdaoch måttfulla. Vi tillstyrker därför ett genomförande av utredningens förslag. Skogsteknikerlinjen.Den föreslagna ökningen med 30 skogstekniker är--- synnerligen angelägen. Ökningentill fyra terminer är- enligt vår uppfattning en riktig åtgärdoch det är även logiskt att förkorta skogsmästamtbild ningen med en termin då en total utbildningstid bör vara tillfyllest för skogsmästare med skogsteknikerbakgmnd. Detföreslagna ökade behörighetskravet avseende matematik välkomnar vi.---- I entänkt valsituation som en följd härav skulle kraven på kunskaper i engelska utan vidare kunna minskas. Givetvisär det önskvärt med en lägre genomsnittiig examensål der än dagens. Det föreslagna medlet - sänkt krav på praktik - för att nå dessa mål kan dock vara tveeggat. En ökning av antalel renodlade studie- begåvningar får inte gå för långt på bekostnad av antalet antagna med mera praktisk läggning, med längre praktik och arbetslivserfarenhet. Resultatet kan då bli en skogsteknikerkår med alltför få individer lämpade som arbetsledare.-- Skolansstyrelse har tidigare förklarat sig beredd atl öka antagningen till 24studerande vid skogsteknikerlinjen och upprepar denna inställning . Redani detta sammanhang vkl vi emellertid fömtskicka att en förutsättning för dettaerbjudande är atl statliga medel tikskjutes i sådan omfattning att verksamhetenkan fortlöpande finansieras. Vidskolans tidigare medelsäskanden har angivits atl ett minimibehov av statligamedel uppskattas tkl ett bdopp motsvarande kostnaderna för två lärartjänster.Rimligtvis erfordras dämtöver ett bidrag till skolans administrationskostnader. 2.28Agrifack : Allmänt. Utredningen synes endasl i begrän sat urval ha tagit del av sakmaterial och överväganden i tidigare utredning ar. Dess egna undersökningar redovisas så knapphändigt, att det är svårt att bedöma de påståenden, slutsatser och förslag som anges i betänkandet. Vihar konstaterat all det insamlade materialet om arbetsmarknaden avser tnindre än två tredjedelar av berörda personalgrupper. De utelämna de områdena kan mycket väl komma att svara för en betydhgt större andel av nyrekryteringen . Utredningen kan således inte anses ha nått en tillfredsställande täckning genom sina undersökningar. ---- Utredningen verkar inte ha uppmärksammat atl skolor och efter gymnasiala utbildningar för skogsbmket vuxit fram under helt andra för- hållandenän vad som råder såväl inom denna näring som i utbildnings systemet och samhället i stort. Utredningen borde grundligare än vadsom skett analyserat huruvida, trots de stora förändringarna i arbetsformeroch organisation under , nuvarande ulbild-ningsledalltjämt bäst tillgodoser skogsbrukets behov. Genombegränsningen till gmpperna skogstekniker, skogsmästare och jägmästare harutvecklingen av arbets- och organisationsformer inom skogsbmketkommit helt i bakgmnden. I betänkandet finns heller ingauppgifter om vilka utbildningar vid sidan om lantbmksuniversketets institutioner, som skulle kunna nyttjas för skogsbruket. Utredningenberör inte relationerna mekan högskolans grundutbildning och inskolningen hos respektive arbetsgivare. I betänkandet analyseras inte behov och fördelning av insatser mellan grundutbildning och utbild ning för alt de yrkesverksamma teknikerna skall få tillfälle att komplettera sina kunskaper.-- Vi har inte funnit skäl att detaljgranska utredning ens förslag, eftersom redovisat material, såsom vi exemplifierat, inte kan betraktas som tillräckligt hållbar grund för överväganden om hur den framtida högskoleutbkdningen för skogsbruket bör inriktas och organi seras. Mångaav utredningens förslag är av den art atl det ligger inom lantbruksuniversitetelsbefogenheter att genomföra dem.