prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — har också en av huvudlinjerna vidreformarbetet på rättsväsendets område varit att rationalisera verksamheten, såatt de rättsvärdande organens resurser i större utsträckning kan tas i anspråkför lagföring av allvarligare brottslighet. Utvecklingen har här följt olikalinjer. Dels har lagföringen av mindre brott stegvis fiyttats över från 1983/84: 100 Bilaga 4 24 handläggningvid domstol till summariska reaktionsformer som handhas av åklagare och polis.Dels har man genom kriminalpolitiska åtgärder sökt begränsa utrymmet förstraffrättsliga ingripanden. Att denna utveckling fortsätter är såmycket mera väsentligt som antalet straffbestämmelser under de senastedecennierna har stigit kraftigt i takt med nya regleringar. 1 många fall bliröverträdelser i praktiken sällan eller aldrig beivrade, men inte sällan tasotvivelaktigt rättsväsendets resurser i anspråk för förfaranden som framstårsom bagatellartade och föga straffvärda. Saken har emellertid också en annanmycket viktig sida. Regelsystemet och dess tillämpning blir allt svårare attöverblicka och förstå såväl för den enskilde som för myndigheterna. Det äruppenbart att tilltron till och respekten för rättsväsendet kan ta allvarligskada härav. Det är därför angeläget att nu vidtaåtgärder för att bryta den här antydda utvecklingen. Detta kan ske på olikasätt. Ett är avkriminalise-ring i olika former. Man brukar här skilja mellanegentlig avkriminali-sering, som innebär att ett tidigare straffbelagt beteendeblir helt sank-tionsfritt, och s.k. depenalisering, som betyder att straffetersätts med någon annan form av sanktion. Som exempel på egentligavkriminalise-ring kan nämnas att straffet för fylleri togs bort med verkanfr.o.m. (SFS 1976:510). Ett exempel på depenaliseringerbjuder lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift, genom vilken en avgift infördes som sanktion förfiertalet felparkeringsförseelser. 1 synnerhet när det gäller depenaliseringhar åtskilliga åtgärder genomförts , exempelvis på skatteochbyggnadslagstiftningens område. Men det står utan vidare klart att det finnsytterligare utrymme för att genom avkriminalisering begränsa straffrättenstillämpningsområde. Av väsentlig betydelse i detta sammanhangär givetvis att man i samband med att gällande lagstiftning ses över ocksåprövar om inte förekommande straffbestämmelser kan avskaffas, begränsas ellerbytas ut mot andra sanktionsformer liksom att man ser till att straffbestämmelserinte schablonmässigt införs i samband med ny lagstiftning. Det är mycketviktigt att denna synpunkt fortlöpande bevakas inom ramen förregeringskansliets arbete. Det står dock klart att särskildainsatser dessutom är nödvändiga, om man vill åstadkomma påtagliga resultat.Regeringen har därför uppdragitåt riksåklagaren att - efter en samlad genomgång av olika områden som skullekunna lämpa sig för avkriminalisering - avge förslag om begränsningar istraffrättens tillämpningsområde, antingen på det sättet att ett f.n.kriminaliserat beteende lämnas sanktionsfritt eller också så att straffetersätts med någon annan sanktionsform. har fängelsestraffkommitténfått i uppdrag att se efter om mera generella straffri hetsregi er kan införasi lagstiftningen med sikte främst på baga- 1983/84: 100 Bilaga 4 25 tellartadefall utan egentligt straffvärde. 1 den proposition med förslag till polislagsom kommer att avlämnas till och som jag strax återkommer till tar jag upp frågan om en utvidgning av polisens befogenhetatt meddela rapporteftergift. Slutligen är det min avsikt att under vårenanmäla frågan om en proposition med förslag till utvidgning av reglerna omåtalsunderlåtelse.. Till grund för det arbetet ligger åtalsrättskommitténsbetänkande (SOU 1976:47) Färre brottmål. 2.5 Polis- och åklagarväsendet Riksdagenfattade principbeslut om polisens uppgifter, utbildning ochorganisation. Till grund för det beslutet låg polisutredningsbetänkande (SOU 1979:6) Polisen. 1 enlighet med riksdagsbeslutet anförtroddesdet åt en särskild kommitté - polisberedning - att utarbeta de meradetaljerade förslag som behövs för reformens praktiska genomförande. Det är minavsikt att senare denna dag anmäla frågan om en proposition somrör.polisorganisationen. Det kan således konstateras att detligger ett omfattande och långvarigtarbete till grund för den nu föreståendepolisreformen. När det gäller en verksamhet av polisväsendets speciellakaraktär och med dess centrala betydelse för medborgarna är det enligt minmening också av särskilt värde att på det sätt som skett en ingående belysningav verksamheten under parlamentarisk ochfacklig medverkan kan läggas tillgrund för en reform. Tillde nu aktuella reformfrågor som jag fäster särskild vikt vid hör utformningenav en ny beslutsstruktur för polisväsendet. Den grundläggande inriktningen avpolisens insatser bör sålunda vid behov kunna bestämmas av statsmakterna ifastare former än . Mensamtidigt är det mycket viktigt att de förtroendevalda i länsstyrelserna ochpolisstyrelserna i högre grad än f.n. fårett självständigt ansvar för att förverkliga statsmakternas beslut ochi övrigt anpassa verksamheten till regionala och lokala förhållanden.Väsentligt är också att åstadkomma en mera ändamålsenlig ordning för ledning avden personal som avdelas för regional verksamhet, så att önskemålen omsamverkan och effektivitet i det löpande arbetet tillgodoses. Även frågor ompolisens utbildning får bedömas som mycket betydelsefulla. Avsiktenvar ursprungligen att reformen skulle träda i kraft . Detberedningsarbete som har ägt rum sedan polisberedningens arbete i denna etappavslutades har dock visat att det skulle vara vissa vanskligheter förenade medatt låta en reform av den storleksordning som det här är fråga om träda i krafti sin helhet med så kort förberedelsetid för de berörda myndigheternas del.Även andra skäl talar för att reformengenomförs stegvis. Min avsikt är därför att föreslå att reformen genomförs i två etapper, av vilka den ena träderi kraft den Ijuli 1984 och 1983/84:100 Bilaga 4 26 Jag återkommer till frågan i den proposition i ämnet somjag anmäler . På grundval av betänkanden frånpolisberedningen och LTO/LOB-utredningenhar vidare till lagrådet remitterats ett förslag till polislag. Att ensådan lag kommer till får bedömas som mycket angeläget inte minst med hänsyntill intresset av att polisens ingreppsbefogenheter blir föremål för en modernreglering som är anpassad till de principer för normgivningen vilka har lagtsfast i regeringsformen. Även åklagarväsendet är sedan en tidtillbaka föremål för översyn i organisatoriskt hänseende. Utredningen om enöversyn av riksåklagarens kansli har avlämnat ett betänkande (Ds Ju1983:19) Riksåklagaren och hans kansli Detta har ännu inte remissbehandlats.Genom ett riksdagsbeslut har riktlinjerna för en ändrad regional organisationlagts fast. Min avsikt är att ta upp frågan om en översyn även av denlokala nivån. Sedanfiera år tillbaka har det varit en allmänt omfattad kriminalpolitiskmålsättning att användningen av frihetsberövande straff inom kriminalvårdenbör reduceras så långt det är möjligt (se t.ex. uttalanden i prop. 1980/81:100s. 19 och prop. 1981/82:100 s. 30, 32, jfr också prop. 1982/83:100 s. 28). Dennasträvan torde få ses mot bakgrund av att det numera är allmänt erkänt attkriminalvård i anstalt har många negativa effekter. Anstaltsvistelserna medför sålundagenerellt sett dålig rehabilitering och hög återfallsfrekvens. De har vidareofta en nedbrytande inverkan på personligheten. Till detta kommer att denkriminologiska forskningen har visat att de allmänpreventiva verkningarna avfrihetsstraffen är betydligt mera osäkra än man kanske tidigare allmänt harbrukat anta. Trots att sålunda enighet råder om attfrihetsberövandena inom kriminalvården bör nedbringas, kan det konstateras attantalet fängelsestraff har ökat mycket kraftigt . Även degenomsnittliga strafftider som dömts ut har ökat påtagligt. Denna utveckling hänger uppenbarligentill en del samman med speciella kriminalpolitiska satsningar, i synnerhetintensifieringen av kampen mot narkotikabrottsligheten, men detta kan intevara hela förklaringen. Bland de hypoteser som i övrigt har förts framförtjänar särskilt nämnas att det klientel som blir föremål för lagföringnumera genomsnittligt sett är mera brottsbelastat än tidigare, sebrottsförebyggande rådets rapport (1982:4) Brottsutvecklingen (s. 75-99) ochstatistiska centralbyråns promemoria (RS 1983:10) Varför ökar beläggningen påfängelserna? Detär givet att denna ökning förtjänar stor uppmärksamhet och att 1983/84: 100 Bilaga 4 27 denhar aktualiserat åtgärder för att bringa utvecklingen i samklang medstatsmakternas upprepade uttalanden om att användningen av fängelsestraff börminskas. Framför allt är det naturligtvis angeläget att man genomkriminalpolitiska och andra åtgärder söker förebygga sådan brottslighet somligger till grund för domar på fängelsestraff Eftersom det i detta hänseendefrämst blir fråga om åtgärder som har verkan först på , måsteemellertid också särskilda åtgärder sättas in. Ett exempel pä sådana åtgärder erbjuderden förhållandevis omfattande reform på kriminalpolitikens och kriminalvårdensområden som trädde i kraft (prop. 1982/83:85, JuU 26, rskr 241)och som genom ändringar i bl.a. reglerna om villkorlig frigivning och kriminalvårdi frihet har syftat till att intensifiera frivården och öka utrymmet för sådanvård på anstaltsvårdens bekostnad. Ett annat huvudsyfte har varit attsäkerställa en enhetlig tillämpning av frigivningsfrågor och undanröja onödigbyråkrati på området. De erfarenheter som föreligger avdet efter reformen har varit positiva. Den s.k. "1juli-revolutionen" - som reformen döpts till inom kriminalvården - harkunnat genomföras i stort sett utan praktiska svårigheter och visat siginnebära en stimulans för fri-vårdsorganisationen: De farhågor som på sina hållyppats för att reformen skulle leda till ökad brottslighet med hänsyn till den tidigareläggning av frigivningen somden inneburit för vissa grupper har inte besannats. Bland andra aktuella förslag som bl.a.syftar till att minska användningen av frihetsstraff vill jag nämnadepartementspromemorian (Ds Ju 1983:6) Trafiknykterhetsbrotten, som efterremissbehandling fn. över-, vägs i . förut nämnda betänkande (SOU 1983:50) Översynav lagstiftningen om förmögenhetsbrott utom gäldenärsbrott promemoria (PM nr 4) Åtgärder mot narkotika ifängelserna innehåller förslag på området. Den tidigare nämnda reformen i fråga omvillkorlig frigivning och kriminalvård grundade sig i stor utsträckning pådelbetänkanden från fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04) och frivårdskommittén(Ju 1979:05). Dessa kommittéer fortsätter sitt arbete. Fängelsestraffkommitténprövar bl.a. allmänna frågor om påföljdsval och straffmätning och ser överstraffskalorna mera generellt. behandlar frågan om nya alternativ till frihetsstraff av typensamhällstjänst och kontraktsvård. Två mera speciella frågor med anknytningtill det straffrättsliga påföljdssystemet förtjänar att nämnas i dettasammanhang. Den ena gäller de militära straffen och reglerna om den militärarättskipningen som har behandlats av militäransvarskommittén i betänkandet (SOU1983:2) Nytt militärt ansvarssystem. Den andra frågan som jag redan förut varit 1983/84:100 Bilaga 4 28 innepå gäller straffansvaret för brott i tjänsten av offentliga funktionärer, enfråga som har behandlats av tjänsteansvarskommittén i betänkandet (Ds Ju1983:7) Tjänsteansvar i offentlig verksamhet. Båda dessa betänkanden övervägsefter remissbehandling. Jagnämnde att både antalet fängelsestraff och de genomsnittliga strafftidernahar ökat påtagligt . Detta har lett till en ökadbeläggning på kriminalvårdens anstalter som skapat problem bl.a. när det gäller att i enlighet med olikabeslut av genomföra en differentiering vidanstaltsplaceringen. Den förut nämnda kriminalpolitiska reform som trädde ikraft har nåjgot förbättrat förhållandena, men det står klartatt dessa åtgärder inte har varit tillräckliga utan att ökade insatser behövs.Sådana övervägs också inom . Det är vidare min avsikt att under vårenanmäla frågan om en proposition med förslag till ändringar ikriminalvårdslagstiftningen. I den tänker jag ta upp bl.a. frågor omplaceringen av särskilt brottsbenägna intagna och om åtgärder vid mat- ellervätskestrejk från de intagnas sida. Det är min avsikt att i det sammanhangetockså behandla de förslag som har lagts fram av i dessförut nämnda promemoria om åtgärder mot narkotika i fängelserna. har en ny lokalanstalttagits i bruk i . 1 enlighet med den av godkändaprincipplanen för förändringar i anstaltsorganisationen byggs nyalokalanstalter f.n. i , och . Dessa anstalterberäknas komma i bruk . Ytterligare fem lokalanstaiter byggs ellerprojekteras f n. Som jag har berört tidigare inrättatsfortlöpande mindre bostadsavdelningar vid kriminalvårdsanstalterna ,Norrtäjle och . Vid sistnämnda anstalt uppförs f n. en bostadspaviljongmed tre små bostadsavdelningar. Jag förordar i det följande att en motsvarandepaviljong uppförs vid Hallanstalten. Allverksamhet som helt eller delvis finansieras över statsbudgeten har utsatts fören ingående granskning. Anslagen under de olika huvudtitlarna har i allmänhetberäknats med utgångspunkt i det s.k. huvudförslaget. Också högt prioriteradeverksamheter får vidkännas realt sett minskad medelstilldelning. Beräkningen avanslagen för rättsväsendet utgör inget undantag härvidlag. För många anslaginom område har också huvudförslaget tillämpats fulltut. Anslagen inom justitiedepartementetsverksamhetsområde avser till allra största delen administration. Myndigheternakan endast i mycket 1983/84: 100 Bilaga 4 29 begränsadutsträckning påverka dess omfattning. Detta beror ytterst på att myndigheternasuppgifter, men även det sätt på vilket de skall fullgöras, nästan heltregleras genom lagstiftning. Denna innebär - och måste i princip innebära - attarbetets omfattning bestäms av utifrån kommande faktorer, såsom anmälda brott,anhängiga mål, antalet utdömda frihetsstraff och strafftiderna. Brottsutvecklingen inger som harnämnts oro. Viss brottslighet, den ekonomiska brottsligheten,narkotikakriminaliteten och våldsbrotten måste prioriteras särskilt. Det gårdärför inte att utan allvarliga konsekvenser för verksamheten göra storabesparingar inom rättsväsendets område. I några betydelsefulla fall har därförhuvudförslaget inte kunnat tillämpas eller endast tillämpats delvis. Inom kriminalvården föreslås sålunda medhänsyn till beläggningsutvecklingen inte någon tillämpning av huvudförslagetutan tvärtom en resursförstärkning på anstaltssidan. Anslagen tillpolisväsendet har däremot i princip beräknats med utgångspunkt ihuvudförslagen. Genom en omfördelning mellanoch inom anslagen har resurser överförts till främst bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Ytterligare 50 polismän avdelas för denna verksamhet och medel avsätts förderas utbildning. Anslagen till länsåklagarmyndigheterna och de lokalaåklagardi-strikten har inte i något fall beräknats enligt huvudförslagen. Förbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottsligheten föreslåsett 20-tal nya tjänster inom åklagarväsendet. För insatser på narkotikaområdetföreslås, i likhet med innevarande budgetår, att ett belopp anvisas föråtgärder inom olika departements områden. måste rättsväsendet över lag sökaanpassa sig till det läge med större resursknapphet som vi måste räkna medframöver. De möjligheter som står till buds för att i ordnade former minskautgifterna inom rättsväsendet eller hejda deras tillväxt är dels att ändralagstiftningen i olika avseenden, dels att ge olika verksamheter en effektivareorganisation. Ett omfattande arbete med denna inriktning pågår f n. inom justitiedepartementetoch i olika kommittéer under departementet. Jag kommer också att ta initiativtill ytterligare sådana åtgärder. Avde åtgärder som förbereds och som jag räknar med kommer att minska utgifternainom område eller leda till en effektivare organisation vill jag först nämna den av 1981 årspolisberedning föreslagna omorganisationen av polisväsendet. En propositionavlämnas, som jag har anfört tidigare, denna dag. Jag har vidare gett beredningeni uppdrag att lägga fram förslag till en effektivare organisation på regional nivåinom polisväsendet. Som jag också har nämnt tidigare planerasäven för åklagarväsendets del en omorganisation. har ihuvudsak godtagit de 1983/84: 100 Bilaga 4 30 riktlinjersom regeringen har (prop. 1982/83:158) föreslagit för en ändrad regionalindelning. En särskild utredare har lagt fram ett förslag till omorganisationav riksåklagarens kansli. Förslaget övervägs f n. i . När detgäller den lokala organisationen avser jag att ta initiativ till enöversyn. Jag räknar med att dessa olika projekt skall resultera i eneffektivare organisation inom åklagarväsendet. Vad gäller domstolsväsendet har jagnyligen lagt fram ett förslag (prop. 1983/84:78) som syftar till att effektivisera verksamheten vidframförallt de allmänna domstolarna, bl.a. genom ändrade dom-förhetsregler.Detta och andra förslag sammantagna bör kunna leda till icke obetydligarationaliseringar för de allmänna domstolarna. Jag vill också erinra om attgenom fastighetsdataprojektet vissa resurser frigörs inomtingsrättsorganisationen. Den under har vittgående direktiv för en reform avtaxeringsförfarandet och skatteprocessen. Om de förenklingar m.m. iskattesystemet och av skatteprocessen som diskuteras i direktiven kangenomföras kommer belastningen på de allmänna förvaltningsdomstolarna attminska. Slutligen vill jag bland förenklings- ochbesparingsprojekten inom område särskilt nämna denpågående översynen av rättshjälpssystemet. har i uppdragatt undersöka vilka förändringar som kan göras i rättshjälpslagstiftningen föratt öka effektiviteten och minska kostnaderna. 1983/84:100 Bilaga 4 31 A.JUSTITIEDEPARTEMENTET M.M. A 1. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 13 904 000 ) (12 502 000) 1 38 000 + 746 000 (+612 000) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Anslaget har beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 + 1 127 000 (därav lönekostnader) (27 025 000) (+ 550 000) Medel för kampen mot + 1 127 000 1983/84: 100 Bilaga 4 32 1 likhet med vad som har skett förinnevarande budgetår bör för nästa budgetår medel för kampen mot narkotikanberäknas under anslaget. Beloppet beräknas till 15 milj. kr. I denna del villjag anföra följande. ,som har till uppdrag att lämna förslag om en samordning av samhällets insatsermot narkotikan, har lagt fram ett antal förslag till intensifieradeågärder mot narkotikan. Förslagen har berört bl.a. polisens, kriminalvårdens,skolans och ansvarsområden. För de åtgärder som kunde bliaktuella genom kommissionens verksamhet anvisades under /84 15milj. Beloppet har genom regeringsbeslut använts för att genomförakommissionens förslag. Bl.a. har 4,5 milj. kr. använts för åtgärder som syftartill att intensifiera narkomanvården, bl.a. genom ett ökat samarbete mellansocialtjänst, polis och kriminalvård. Vidare har polis-, åklagar- ochkriminalvårdssektorerna tillförts sammanlagt ca 7 milj. kr. för ytterligareåtgärder mot narkotikamissbruket. På samma sätt har fått ca 1,5milj. för att i enlighet med förslag bl.a. vidtaåtgärder för en utökad last- och godskontroll. Narkotikakommissionenkommer att lägga fram ytterligare förslag. Kommissionen kommer dessutom attsammanfatta sina förslag i ett slutbetänkande som kan väntas föreligga 1984. Som jag har sagt (se under avsnittet Åtgärder mot brott)har regeringen för avsikt att lägga fram ett samlat programför insatserna mot narkotikan. Jag beräknar nu 15 milj. kr. för olikanarko-tikabekämpande projekt. Den närmare fördelningen av beloppet kommer attske senare genom beslut i regleringsbrev. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetår till . Anslaget harberäknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83Utgift 21 914 066 Reservation 2 098 675 1983/84Anslag 20 000 000 1984/85Förslag 21000 000 Sju nya kommittéer har tillsatts under år1983. Dessa är barn- och , rösträttskommitté, 1983års småhusköp-utredning, häktningsutredning, samerättsutredningen,bostadsrättskommitté och utredningen om pantsättning av patent ochpatentansökningar. har följande fjortonkommittéer avslutat sina uppdrag, nämligen konkurslagskommittén,varumärkesutredningen, stiftelseut-. 1983/84:100 Bilaga 4 33 redningen,förmögenhetsbrottsutredningen, sexualbrottskommitté,militäransvarskommittén, LTO/, miljöskadeutredningen,förvaltningsutredningen, patentprocessutredningen, utredningen ominternationella faderskapsfrågor, tjänstansvarskommittén, utredningen omtunnelbanebevakningen och utredningen om en översyn av riksåklagarens kansli. Jag beräknar högst 0,8 milj. kr. underanslaget för fortsatt utredning om rättsväsendets informationssystem (RI). Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83Utgift 928 831 Reservation 1746 697 1983/84Anslag 1 050 000 1984/85Förslag 1050 000 Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Extra utgifter för /85 anvisa ettreservationsanslag av Information om lagstiftning m.m. 1982/83Utgift 571 449 Reservation 1731 705 1983/84Anslag 1 000 000 1983/84Förslag 1 000 000 Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Information om lagstiftning m.m. för /85anvisa ett reservationsanslag av . 3 1983/84. 1983/84: 100 Bilaga 4 B.POLISVÄSENDET B 1. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85Förslag 220 766 000 225 640 000 541 430 000 Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Inom styrelsen finns enavdelning med två polisbyråer, en avdelningmed en teknisk byrå och en utbildningsbyrå samt en avdelning med enpersonalbyrå, en kanslibyrå, en registerbyrå och en enhet för datafrågor.Vidare finns en säkerhetsavdelning med tre byråer (anslag B 2). Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader 104 629000 (därav lönekostnader)(86 803 000) Lokalkostnader 67 660 000 Löner ochutrustning till extra polismän m.fl. Avgifter till datamaskinfondenm.m. Bidrag till kostnader för gemensam kontorsdrift m.m.i kv. Passformulär m. tu. +11207 000 + 9 998 000(1) (+ 6745 000) {+ 7 318 000) + 4 810 000 + 2 427 000 +312525 000(2) + 2793 000 + 1 023 000 3 513 000 6 670 000(3) -808 000 + 1 000 000 + 1 000 000 +20 002 000 +315 790000 (1) I anslagsposten ingär kostnader som förs över från anslagen B 4, B 5 och B 9. (2) har förts över från anslagen B 4och B 5. (3) har förts över till anslagetB 4. Pris- och löneomräkning m.m. 14 543 000kr. föreslår att antaletelever i grundutbildningen ökas från 200 till 300. Styrelsen föreslår vidare attkompletteringsutbildning anordnas för de polismän som införutbildningsreformen som väntas träda ikraft inte har genomgått assistentkursen. 1983/84:100 Bilaga 4 35 Kompletteringsutbildningeninnebär att lönekostnaderna till lärare ökar med ca . och attomkostnaderna för den centralt anordnade utbildningen ökar med ca . Avgifter till datamaskinfonden m.m. föreslår styrelsen en ökningfrån 35 100 000 till . Styrelsen föreslår vidareatt anslagsposten tillförs ytterligare en delpost, benämnd "Utbildning i ADB". Av anslagsökningen utgörs . av den nya delposten. Denorganisatoriska översyn av organisation som har gjorts av1981 års polisberedning är nu avslutad. Beredningens slutliga förslagbeträffande styrelsens framtida uppgifter och organisation redovisades i april1983 i betänkandet (Ds Ju 1983:10) . Beredningen har vidarei överlämnat betänkandet (DsJu 1983:15) Rekrytering och utbildning inom polisväsendet. 1 en proposition (prop.