prop · G70327 · 1983-12-31 00:00:00 — Undersenare år har specialskolans elever i allt större ulsiräckning flyttat ut tillsmå boendeenheter ute i samhället. bor endasl ett fåtal elever på internalinom skolans område. Motivet för utflyUningen var just Prop.1983/84:27 31 atleleverna skulle få större kontakt med samhället utanför skolans värid. Eftersomförutsättningarna varierar mellan de olika specialskoleorlerna bör det enligtmin mening ankomma på ledningen för resp. specialskola atl aktivt verka för atleleverna verkligen får den kontakt med samhället, som var motivet för enutflyttning. SDRframför i sitt remissyttrande au en representant för vuxna döva bör ingå ispecialskolans styrelse. Enligt vad jag har erfarit finns det i de flesta styrelserför specialskolan för döva och hörselskadade en representant för de vuxna döva.Jag finner därför inte någon anledning att ändra bestämmelserna ispecialskolförordningen om styrelsens sammansättning utan ulgår ifrån altbehovet av den nämnda representationen även i fortsätlningen beaktas vidtillsättningen av ledamöter i styrelsen. Medövriga fysiskt handikappade avser jag bl.a. personer som har allergi, cystisk fibros,diabetes, blödarsjuka, epilepsi, hjärt- och lungsjukdomar, njursjukdomar,tumörsjukdomar eUer cancer eller som är ileo-, colo- eller urostomiopererade. Någraremissinstanser, bl.a. , , iSverige m.fl., saknar förslag från utredningen för denna gmpp handikappade. RBUsaknar förslag i fråga om de s. k. MBD-barnen. Föregen del vill jag anföra följande. Enarbetsgrupp inom har utrett de allergiska barnens problem.Gmppen har redovisai silt arbete i betänkandet (DsS 1983:3) De allergiskabarnen i samhället. 1 betänkandet tas även upp frågor som gäller skolansområde. Deföreslagna planeringsberedningarna kan komma att få stor betydelse när detgäller all samordna insatserna och atl vidta åtgärder för elever med bl.a. nyssnämnda fysiska handikapp. Jag ämnar även föreslå regeringen att ge SÖ i uppdragall tillsammans med inom ramen för tilldelade resurser utarbetaett inlbrmalionsmaterial till skolorna, som redogör för de kunskaper som finnsom dessa funktionshinder samt vilka åtgärder som kan vidtas för alt underlättabarnens skolgång. Informationen bör även omfatta det s. k. MBD-syndromet. Jaghar i del föregående föreslagit inrättande av planeringsberedningar, vilkaskall samordna och utveckla möjligheterna till utbildning för elever medhandikapp inom en region. En planeringsberedning skall enligt förslaget finnasvid en av länsskolnämnderna inom resp. region. Vidare har jag föreslagit altförskolekonsulenterna och reselärarna för synskadade i fortsätlningen knyts tUllänsskolnämnderna. Konsulenterna för rörelsehindrade elever är redan placeradepå länsskolnämnderna. Jag har vidare föreslagit en särskild anordning för atltillgodose behovet av hörselpedagogisk expertis. 1983/84:27 32 Dettamedför alt framför allt länsskolnämnderna på planeringsregionernas huvudorterkommer att få ett ökat ansvar för pedagogiska frågor som rör utbildningen avelever med handikapp. Planeringsberedningarna intar därvid en central roll iarbetet. Utredningenhar föreslagit att alla länsskolnämnder utvecklas till pedagogiskacentrum för elever med handikapp. Förutom länsskolnämnderna bör det enligtutredningen finnas särskilda som dels skall kompletteranämnderna, dels stå för kurs- och fortbildningsverksamhet för bl.a. lärare ochföräldrar. De som avses är specialskolorna och regioninstilutionernaför rörelsehindrade. Deflesta remissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva till att länsskolnämndernautvecklas till pedagogiska centrum i delta avseende. iSödermanlands län är dock tveksam till länsskolnämnderna som pedagogiska centrum.Länsskolnämnden i anser att den pedagogiska slödpersonalen börknytas till länsskolnämnden i regionens huvudort men atl frågan om eltpedagogiskt centrum vid varje länsskolnämnd bör anstå t. v. Somjag redovisade innebär mina förslag alt vissa länsskolnämnder får ellstörre ansvar för undervisningen av elever med handikapp än hitfills. Genommina förslag kommer även de olika resurscentrumen vid Eke-, Åsbacka- och Hällsboskolornaatt kunna bidra till förbättrade utbildningsmöjligheter för barn och ungdommed handikapp. Tomtebodaskolans resurscentrum betyder mycket för utbildningenav synskadade barn och ungdomar. Jag finner det rimligt atti första hand de länsskolnämnder som är förlagda till resp. regions huvudort ipraktiken utvecklas till alt bli en form av pedagogiska centrum för frågor somrör utbildning av elever med handikapp. Med tanke på all tillgången tillexpertis är begränsad - antalel handikappade med behov av specialundervisningär relativt litet- vill jag betona atl jag föredrar en ytterligare uppbyggnadav resurscentrumen framför en utveckling av alla länsskolnämnder till pedagogiskacentrum för alla handikappgrupper. Jag förutsätter också att länsskolnämnderna- i första hand genom planeringsberedningen i resp. region samarbetar med deolika resurscentrumen. Att skapa centrum med god tillgång till allsidig kunskapsom utnyttjas fullt är härvidlag målet. 3.4.6Övergången från skola tUl arbetsliv 1 vatjelän finns ett regionalt plaineringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv. Enligt min mening är del oerhört viktigt atl insatser görs för attde handikappade ungdomarna skall få arbete efter skolan. I detla arbete bör deregionala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv ochplaneringsberedningarna samverka. Jagvill i detta sammanhang erinra om atl på grundval av förslag i 1983 årsbudgetproposition har beslutat anvisa särskilda projekt- Prop.1983/84:27 33 medeltill de kommuner som anordnar projekt för ungdomar med behov avinsatser utöver de reguljära åtgärderna. Här avses bl.a. ungdomar med sociala,fysiska och psykiska handikapp (prop. 1982/83: 100 bU. 358, UbU1982/83:21, rskr 1982/83:311). Jag vill erinra om attriksdagen efter förslag budgetproposition har beslutat om åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. (prop.1982/83:100 bU. 10, UbU 1982/83:21, rskr 1982/83:311). Jag ulgår ifrån, eftersamråd med chefen för , att för elever vid dengymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade resp. vid dengymnasiala utbildningen för hörselskadade med riksrekrytering, resp.Härnösands kommuner tar erforderiiga kontakter med ungdomarnas hemkommuner iolika avseenden, bl.a. när det gäller uppföljningsansvaret. Vidarehar med anledning av förslag i prop. 1982/83: 150 (bil. 3) avseendearbetsmarknadsdepartementets huvudtitel under anslaget Yrkesinriktadrehabilitering beslutat att för /84 2 miij. får användas förförsök med aktiva insatser för att unga handikappade som uppbär förtidspensioneller sjukbidrag eller som löper risk att förtidspensioneras skall kunna fåett arbete. Med stöd av regeringensbemyndigande har chefen för tillkallat enutredning (A 1982:02) om de handikappades situation på arbetsmarknaden. 1utredningsuppdraget ingår att se över vilka åtgärder som behövs för atthandikappade ungdomar som lämnar och gymnasieskolan skall vinnainträde på arbetsmarknaden (Dir. 1982:40). Enligt tUläggsdirektiv (Dir. 1983:14) skall kommittén även överväga frågan om ett rehabiliteringsstöd för ungahandikappade. Övervägandena bör gälla hur mer systematiska åtgärder skallkunna sättas in för att ge unga handikappade arbete, praktik eller utbildning islället för förtidspension. Enligt tilläggsdirektiven bör kommitténs arbetevara avslutat . Betydandebelopp har under 1960- och 1970-lalen salsats på handikappforskning i Sverige.Detta gäller inte minst inom utbildningssekiorn. Flera stora projekt harbekostats från SÖ:s anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete.Handikappforskningen har i stor utsträckning varit inriktad på sådanaförhållanden som varil "mätbara". Tyngdpunkten har med andra ord legalpå beskrivningar av del yttre mönstret i integrafionsulvecklingen. Endasl ettfåtal forskare har inriktat sig på mer svårmätbara förhållanden som t.ex. hurde handikappade barnen har upplevt sin skolsituation, vilken gemenskap deupplevt med icke-handikappade barn, etc. Utredningenanser atl handikappforskningen måste tillföras väsentligt ökade resurser ochatt dess inriktning delvis måste ändras. Kartläggningar 3 1983184. 1983/84:27 34 avorganisatoriska och administrativa förhållanden bör bli SÖ:s och inleforskningens uppgift att utföra. Forskarna bör i stället inrikta sig på långsiktigaundersökningar, där skoltiden betraktas som en del av den handikappades liv.Utredningen anser det vara av synnerlig vikl atl forskningen koncentrerar sigpå då de känslomässiga och psykiska förutsättningarnagrundläggs. Vidare bör barnens övergång från förskola till skola bli föremålför ökade forskningsinsatser. Forskningen bör också inrikta sig påuppföljningar av hur det går för ungdomar när de efler skolan träder ut päarbetsmarknaden. Mångaremissinstanser uttalar sill slöd för utredningens förslag om inriktningen avhandikappforskningen. och erinrar omalt det inom forskningsrådsnämnden bildats en särskild handikappforskningsgruppoch atl även anställt en forskningssekreterare påhalvtid. I gruppens arbete kommer bl. a. att ingå prioritering av angelägenforskning. Jagvill erinra om beslut med anledning av proposifionen (1980/81:97) omskolforskning och personalutveckling (UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385). Tillföljd av beslutet gäller sedan den atl SÖ:s anslag till forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet skall inriktas på att bestridakostnader för forskning, främst av övergripande och långsiktig karaktär, visstcentralt utvecklingsarbete inom bl.a. handikappområdet saml planering,uppföljning och information. Jagansluter mig till integrationsutredningens syn på fördelningen av uppgifter närdet gäUer handikapi)forskning. Kartläggning av olika organisatoriska ochadministrativa förhållanden i undervisningen är en uppgift för SÖ, medanhandikappforskningen mera bör inriktas på att finna lösningar som förbättrarde handikappades hela livssituation i vilken utbildningstiden endast utgören del. Isammanhanget vill jag erinra om en undersökning som integrations-utredningenrefererar lUl i ett allmänt resonemang om sociala faktorers betydelse för valav studieväg. Enligt undersökningen varde flesta rörelsehindrade barn som vidmitten av var placerade i klasser på institution barn till fäder somhade kort utbildning medan barn till långtids-utbildade fäder i mycket storutsträckning fanns individuellt integrerade i vanlig klass. Motsvarande skiUnaderfanns även belräffande olika former av stödåtgärder. Mol denna bakgrund villjag understryka behovet av att vidga forskningen om handikapp. Den bör t. ex.även omfatta frågor som hur man påverkar synen på och kunskapen om olikahandikapp samt hur stor eller liten betydelse ett handikapp kan ha för enmänniskas livsföring. Delär också angeläget att forskningens resultat sprids. Skolan måste varauppmärksam på risken alt barn inte får den hjälp de behöver, därför attföräldrarna inte har fillräcklig kunskap om hur man kan ställa krav på hjälpfrån samhällets sida för sina barn. Jagvill i detta sammanhang nämna att delegationen för social forskning 1983/84:27 35 avseralt, i samråd med och forskningsrådsnämnden, tillkalla ensärskild initialivgrupp för handikappforskning. Jag räknar med attintegrationsutredningens förslag om forskningens inriktning beaktas av gruppenvid planeringen av forskningsinsatser. Iett särskilt delbetänkande (DsU 1982:6) Specialskolans bibliotek behandlasfrågor om Utteraturförsörjningen till specialskolans bibliotek. Förslageninnebär i korthet följande. Specialskolornabör få möjligheter lUl upprustning - i den mån det behövs av lokaler och inredning för biblioteksverksamhet, Medel bör anvisas under entioårsperiod med ca . och skola för inköp av en gmndutmslning avböcker. De specialskolor som undervisardöva och hörselskadade elever bör få medel för inköp av videoböcker. Specialskolorna bör också fåmedel till upprustning av lärarbibliole-ket och till att i största möjligautsträckning prenumerera på elevernas '' hemortslidningar''. Ansvaret för börligga på en "lärarbibliotekarie" som bör vara speciallärare med vidareulbUdninginom biblioteksområdet. Birgittaskolan bör få en hel tjänst samt övriga skoloren halvfidstjänst som bibliotekarie. Deremissinstanser som uttalat sig i frågan är posUiva till alt specialskolansbibliotek får ökade resurser. SÖpåpekar i sitt yttrande att del inle i belänkandet angetts hur slor upprustningenbör vara vid varje skola. I fall där lokaler och inredning enligt SÖ:sbedömning behöver upprustas kommer SÖ all anmäla detta till . Jaganser i likhet med utredningen och remissinstanserna atl det är angeläget attspecialskolorna har en grundutrustning av böcker och kommer i minakostnadsberäkningar i det följande att beakta behovet av ökade medel härför.Till skillnad mot utredningen förordar jag en större insats ,nämligen under /86. För förnyelsen av bokbeståndet därefterförordar jag en viss uppräkning av anslaget Specialskolan m. m.: Utrustning m.m. Jag är emellertid inteberedd att f. n. öka specialskolans personalresurser på det sätl utredningenhar föreslagit. I stället för tjänster som lärarbibliotekarie förordar jag enuppräkning av arvodesmedlen för bibliotekarieverksamheten. Prop.1983/84:27 36 Jag vill i detta sammanhang något beröra frågan huruvidaelever i skall ha rält till teckenspråksundervisning i skolan omnågon i familjen (syskon eller föräldrar) är döv och teckenspråket därföranvänds vid kommunikation i hemmet. Jag vill påpeka att en möjlighet altförverkliga detla finns genom all leckenspråksutbildning kan anordnas somtillvalskurs om elevunderlaget är tillräckligt. Vidare har SÖ i sinanslagsframställning för /85 under anslaget Bidrag till driftenav folkhögskolor m. m. föreslagit att ett särskilt statsbidrag om 50000 kr.skall utgå för att möjliggöra träning i teckenspråk för syskon . Frågan bereds i samband med höstens budgetarbete. Vad gäller lärarutbildning sfrågor vill jag erinra om atlregeringen uppdragit åt SÖ och UHÄ all analysera och kommamed förslag i fräga om dels insatser inom skolväsendel för elever som behöversärskilt stöd, dels behov och utbildning av lärare för denna verksamhet.Uppdraget omfattar , specialskolan, särskolan och gymnasieskolan.Det skall redoviisas senast i samband med anslagsframställningarna för budgetårei1985/86. Flera remissinstanser har framhållit atl handikappkunskapbör ingå i all lärarutbildning. Eftersom alltfler handikappade elever integrerasi del allmänna skolväsendet anser jag det vara av värde alt lärarna även fårkunskap om olika handikapp. Jag utgår från alt berörda högskolemyndigheterbeaktar detta vid fastställandet av utbildningsplaner. Jag kommer att inför /85 föreslå en ökningav medlen för fortbildning av personal vid bl.a, specialskolan, resurscentrumenoch den regionala stödorganisaUonen. De ändringar somjag föreslår bör, med ett undantag, trädai kraft . För att behovei av regionala insatser för elever medhandikapp skall kunna beaktas inför /85 börplaneringsberedningarnas arbete komma i gäng , vilket jagbedömer vara . Enligt min mening bör även tjänsterna somhandikappkonsulent inrättas . Jag avser återkomma tillregeringen med förslag om hemställan till om att medel härför anvisaspå tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. Kostnaderna för de åtgärder för elever med handikapp somjag har förordat i det föregående uppgår enligt mina beräkningar till ca 1983/84:27 37 24,4milj.kr. för /85. Åtgärdernafinansieras genom omprioriteringar inom skolväsendet. Mina förslag medför ävenatl medel behöver omfördelas mellan olika anslag på statsbudgeten. Jag avseratt återkomma till de anslagstekniska frågorna budgetproposition.Jag vill emellertid redan nu lämna en översiktlig redovisning av hur koslnadernaför mina förslag fördelar sig på olika ändamål /85. Ytterligare medel under SAS-anslaget 13,8 milj. kr. a) resurstillskott 6,9 milj. kr. b) beräknadekommunala ersättningar till staten för specialskolans elever 5,5 milj. kr. c) överföring frånanslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor av nuvarande statsbidrag tillförsöksverksamheten med särskilda anordningar för utbildning för svårt rörelsehindradem.fl. vid gymnasium 1.4 milj. kr. Inrättande avgymnasial utbildning för hörselskadade med riksrekrytering i 2,6 milj. kr. Den regionalastödorganisationen 4,9 milj. kr. 5 handikappkonsulenler(samordnare) vid länsskolnämnderna 3 förskolekonsulenterför synskadade 5 konsulenter för rörelsehindrade 5 kansliskrivare/assistenter för köp av tjänsterfrån de lands-Ungskommunala hörselvårdskonsulenterna för reseersättningaroch expenser Dencentrala stödorganisationen 2,1milj. 1 förskolekonsulent 1/2 psykolog 2 förskolekonsulenler/förstadielärare 2 speciallärartjänster 1 förskolekonsulent Medel för reseersättningar och expenser m. m. vid samtliga resurscentrum 1983/84:27 38 Specialskolansbibliotek 0,3 milj, kr. Medelför anskaffning av böcker bör enligt min mening beräknas som /86. Fortbildning 0,7 milj. kr. S:a24,4 milj. kr. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaett inom upprättat förslag till lag om ändring i skollagen (1962:319), 2. godkänna vad jag har förordatom indelning av rikel i planeringsregioner, inrättande avplaneringsberedningar för handikappades undervisning saml tjänster förhandikappkonsulenter (avsniu 3.3.1), 3. godkänna atl anslagel Särskildaåtgärder på skolområdet och molsvarande medel under anslaget Bidrag tillkommunal vuxenutbildning m. m. får användas för regionala åtgärder för elever medhandikapp enligt de principer jag har förordat (avsnitt 3.3.2), 4. godkänna vad jag har förordatom beaktande i vissa fall av ersättning till staten för elever ispecialskolan vid fördelningen av medel från anslaget Särskilda åtgärder påskolområdet (avsnitt 3.3.2), 5. godkänna förslaget all Hämösandskommun i sin gymnasieskola skaU få anordna utbildning för hörselskadade medriksrekrytering (avsniu 3.3.3), 6. godkänna vad jag har förordatom upphörande av försöksverksamheten med särskilda anordningar för utbUdningför svårt rörelsehindrade m. fl. vid gymnasium (avsnitt 3.3.3), 7. godkänna att tjänsterna somförskolekonsulent och reselärare för synskadade elever knyts till länsskolnämnderna(avsnitt 3.4.1), 8. godkänna att ett specialpedagogisktresurscentmm för barn med tal- och språkstörningar inrättas vid (avsnitt 3.4.3). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:27 39 Sammanfattning av integrationsutredningens slutbetänkande(SOU 1982:19) Handikappade elever i det allmänna skolväsendet Utredningenkonstaterar alt en stor del av de barn och ungdomar som berörs avutredningsarbetet har varit funktionshindrade alltsedan födelsen. När de böljari skolan har de i betydande utsträckning redan grundlagt en syn på sig själva,på sitt funktionshinder, på omgivningen och på sina möjligheter. Med hjälp bl.a.av ett antal handikappforskare redovisar utredningen en del av den speciellaproblematik som här finns. Utredningen konstaterar atl det handikappade barnetofta behöver ett starkt pedagogiskt och psykologiskt stöd under de förstalevnadsåren. För det döva eller gravt hörselskadade barnet gäller det t. ex.att tidigt få hjälp att hitta en kommunikationskanal som är öppen för bådebarnet och föräldrarna och där barnet på ett naturiigt sätt tillägnar sigspråket. För det gravt synskadade barnet gäller det på motsvarande sätl atttidigt kompensera för de brister i omvärldsuppfattningen som avsaknaden avvisuella upplevelser medför. Utredningenredovisar också den förskoleverksamhet som finns för barn med olikafunktionshinder samt den pedagogiska stödverksamhet som -förutom förskolan -finns på detta åldersstadium. Vidare redovisar utredningen en del av denlitteratur som föräldrar till handikappade barn kan finna i bokhandeln och påbiblioteken och som kan ge dem värdefull information m. m. om deras barnsfunktionshinder. Utredningenredogör för några av de viktigaste pedagogiska resurser som samhället i dagställer till de handikappade barnens förtbgande samt redovisar resultaten avett anlal undersökningar utredningen låtit utföra. Vidare återges någraintervjuer med handikappade barn och deras föräldrar. I det avsnittetåterspeglas fill en del även förhållandena i gymnasieskolan. Närdel gäller visar utredningens analyser att del i en yttrebemärkelse varit ganska väl sörjt för de handikappade barnen. "Integrationen"- så som politikerna tänkte sig den -är på väg attgenomföras för de handikappade barnens del. De flesta institutioner ochspecialsjukhus är nedlagda. Eleverna bor i mycket slor utsträckning hemmahos sina föräldrar. De går i den vanliga skolan. 1983/84:27 40 Där har det gjorts omfattande föriindringar i närmiljön.Särskilda skolskjutsar har anordnats för dem, tekniska hjälpmedel har ställtstill deras förfogande, personliga assistenter har anställts, läromedlen har specialanpassalsetc. Utredningen konstaterar all "integrationen" i denna yttre bemärkelsei vårt land har kommit mycket långt. Om manemellertid undersöker förhållandena närmare är del en delvis annan bild avutvecklingen som avtecknar sig. Utredningen framhåller att visst möter manelever, t.o.m. bland de gravast handikappade, som funnit sig tillrätta i den"vanliga" klassen och skolmiljön. Å andra sidan möter man ganskamånga barn som inte har fått uppleva gemenskapen med andra, delaktigheten,kommunikationen etc. som ordet "integration" förutsätter. Mänga harkänt sig ensamma och isolerade och den känslan har ofta bara ökat i takt medatt nya - tekniskt fulländade - hjälpmedel ställts till deras förtbgande elleri och med atl särskilda assistenter anställts. För många av de här elevernabehövs det enligt utredningen förändringar och förslag till åtgärder. Även när det gäller gyinnasieskolan förefaller dehandikappade ungdomarna i en yttre bemärkelse ha funnit sig väl tillrätta. Dehar fått de hjälpmedel de behövt, den assistans som varit nödvändig, skolbyggnadernahar handikappanpassats etc. Till en del har emellertid denna behovstillfredsställelsevarit skenbar: de handikappade ungdomarna har i stor utsträckning"styrts" till sädana ulbildningsvägar där endast marginellaanpassningar i den yttre miljön varit nödvändiga och där hjälpmedel, assistans m.m. inte varit särskilt resurskrävande. De gravt synskadade går främst pålånga, teoretiska studievägar, de hörselskadade på kortare yrkesinriktade ochde rörelsehindrade på vissa bestämda linjer som distributions- ochkontorslinjen eller pä sociala linjen. En annan omständighet utredningen pekar på är att elevernapå detla utbildningsstadium saknar många av de specialpedagogiska stödåtgärderde haft på det obligatoriska skolstadiet. Möjligheterna att få sin undervisningi specialklass tillsammans med elever med liknande svårigheter har t. ex. visatsig vara myckel begränsade. Dessa förhållanden har i synnerhet påpekats avhörselskadade ungdomar och av deras föräldrar. Utredningen redovisar resultaten från några statistiskaundersökningar som gjorts för utredningens räkning avseende den allmännagymnasieskolan. De visar på vilka linjer eller specialkurser de handikappadeungdomarna går, vilka funktionshinder de har, vilka stöd de får iundervisningen etc. En av de grundläggande principerna för planeringen av delgymnasiala stadiet är enligt utredningen alt utbudet av studievägar skall varaallsidigt och att elevernas val inte får styras av ekonomiska, sociala ellergeografis- 1983/84:27 41 Inte heller ett funktionshinder fär naturiiglvispåverka detta val. Denomständigheten att det på det gymnasiala stadiet finns så få möjligheter förde handikappade eleverna att gå i specialklass med andra handikappade fårockså vägas in i sammanhanget. För synskadade finns del över huvud tagel ingasådana möjligheter. För hörselskadade och rörelsehindrade anordnasspecialklasser enbart på elt ställe i landet - nämligen i (ochSkärholmen). För döva och gravt hörselskadade finns gymnasieskolan i . 2 Utredningens överväganden och förslag