prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — - beslutar uppdraåt SCB att /84 genomföra elt prov med en begränsad FoB 85 enligtalternativet FoB 85: 1 - utfärdar enFOBALT-lag med i huvudsak det innehåll som framgår av vårt förslag i bilaga 8 - sedan SCBredovisat resultaten av provet med begränsad FoB 85 ulfär"-dar en särskildlag om begränsad FoB och en förordning om register FoB 85 - snarasttillsätter en utredning för att se över frågan om folkbokföring på lägenhet ochmöjligheterna att skapa ett byggnads-/lägenhetsregister - anvisar demedel som under /84 erfordras hos SCB, RSV och RFV för förberedelser. Beiräffande de medel som under /85 krävsför uppläggningsarbeten m m förutsätts respektive myndighet få återkomma isina ordinarie anslagsäskanden. Prop.1983/84:85 103 Innehållsförteckning 1 DIREKTIVEN, UTREDNINGSARBETET ........................... 40 1.1 Direktiven .......................................................... 40 1.2 Utredningsarbetets uppläggning ...................... 41 2 VISSA UTGÅNGSPUNKTER ......................................... 43 2.1 Internationella rekommendationer .................... 43 2.2 FoB som medel för kontroll avfolkbokföringen .. 44 2.3 Registerbaserad statistik i andraländer ............ 44 3 BEHOV ...................................................................... 45 3.1 Sysselsättnings- ochpendlingsstatistik ............ 45 3.2 Hushälls- och lägenhetsstatistik ....................... 46 3.3 Yrkes- och utbildningsstatislik ........................... 48 3.4 Register-FoB ..................................................... 49 4 REGISTERMETODEN SOM ALTERNATIV ........................ 49 4.1 Register i tidigare räkningar ................................ 49 4.2 Förutsättningar för genomförande .................... .. 50 5 TEKNISKA ALTERNATIV ................. ........................ .. 52 5.1 Sysselsättning och pendling ............................... .. 53 5.1.1 Allmänt om kontrolluppgiften (KU) som bas för sysselsättnings- och pendlingsstatislik 54 5.1.2..................................................................... OförändradKU 55 5.1.2.1 Särskilda pendlingsundersökningar på upp drag ................................................ 56 5.1.3 Arbetsställeuppgift i särskildenkät eller på KU och arbetstid från inkomstanmälan till 56 5.1.4 KU utbyggd med uppgift om arbetstidoch arbetsställe 58 5.1.5 Förslag ...................................................... 60 5.1.5.1 Uppgifter om anslällda ..................... ... 60 5.1.5.2 Uppgifterom personliga företagare . 5.1.5.3 Åriig provisorisksysselsåttningsstatistik ... 62 5.2 Hushåll och lägenheter ...................................... 63 5.2.1 Lägenhetsnummer i folkbokföringenoch lägenhetsregister 63 5.2.2 Förbättrat register övertotalbefolkningen (RTB) ... 64 5.2.3 Statistiskt hushållsregister .......................... 65 5.2.5 Stalistisktbostadsbyggnadsregister .......... 68 5.2.6 Hushållens bostadsförhållanden ................ ... 70 5.2.7 Energiuppgifter .......................................... 71 5.2.8 Förslag ...................................................... 71 5.3 Yrke ................................................................... 72 5.3.1 Folkbokföringen ochdeklarationerna ........ 72 5.3.2 Lönestatistiska material ............................. 72 5.3.4 Kombination av yrkesuppgifter frånlöneregister och sjukförsäkringssystemet 74 5.3.5 Nomenklalurfrägan ..................................... 75 5.3.6 Yrke i en begränsad FoB 85 ...................... ... 76 5.3.7 Förslag ...................................................... 76 Prop.1983/84:85 104 5.4 Utbildning .......................................................... 77 5.4.1 Urvalsundersökningar ................................ 77 5.4.2 Utbildningsregisler ..................................... 78 5.4.3 Förslag ...................................................... .. 79 5.5 Register-FoB ..................................................... 79 5.6 Begränsad folk- och bostadsräkning1985 ........ .. 80 5.6.1 Allmän fastighetstaxering 1986 (AFT86) genomförs 81 5.6.2 AFT 86 genomförs inte .............................. .. 82 5.6.3 Förslag ...................................................... .. 83 6 DATABASER OCH PUBLICERING .............................. 83 6.1 Förutsättningar ................................................... 83 6.2 Anslagsfinansierad statistik ............................... .. 83 6.3 Uppdragsfinansierad statistik ............................ 84 6.4 Tätorter ............................................................. .. 85 7 INTEGRITET, SÅRBARHET OCH SEKRETESS ................ .. 86 7.1 Gällande lagstiftning .......................................... .. 86 7.2 Allmänhetens syn påregistermetoden .............. 87 7.3 Slutsatser ............................................................ .. 88 8 FÖRFATTNINGSREGLERINGM.M.................................... .. 89 9 ALTERNATIV- OCHKO.STNADSBEDÖMNING ................ 89 9.1 Några utgångspunkter .......................................... .. 89 9.2 FOBALTs huvudalternativ ................................... .. 90 9.3 Huvudalternativet Jämfört medtraditionell FoB . 9.4 Kvalitetshöjande åtgärder ................................. .. 96 9.5 Personal- ochorganisalionskonsekvenser .......... .. 98 9.6 Sammanfattande bedömning ............................ .. 99 10 LÅNGSIKTSPLAN OCH FÖRSLAG ............................... 100 10.1 Långsiktsplan .................................................... 100 10.2 Förslag ................................................................. 102 3 Jämförelse avregisleralternativ för sysselsättnings- och pendlingsstatislik 4 Blankett förkonlrolluppgift (KU) 7 Innehåll m m ibegränsad FoB 85 8 Lag om folk-och bostadsstalistik Ålerfinns i SCB:s fuUsländiga huvudrapport. 1983/84:85 105 En sammanställning av remissyttrandena över statistiskacentralbyråns rapport metoder för folk- och bostadsräkningar Eflerremiss har yttranden över Nya metoder förfolk- och bostadsräkningar avgetls av (),datainspektionen, , , postverket,, , statens vägverk, ir-ans-portrådet;, konjunkturinstilutet, , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), , arbetarskyddsstyrelsen,, statens invandrarverk, bosladsstyrelsen, , sialens planverk, lantmäteriverkel, sialensinduslriverk, siaiskoniorei, (), (), länsstyrelserna i Slockholms, , , . Gävlebor'gsoch , lokala skallemyndigheterna i , ,och , cancerkommittén, statistikutredningen, dataddegalionen,expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU), , ,, , , , , . Gölebor-gs, , . , , ,och kommuner, och läns landstingskommuner. , , Centralorganisationen /SR, i (LO), (), (), hantverks- och industriorganisation - Familjeföretagen,. och planering.Företagens uppgiftslämnarddegation. , AB StorstockholmsLokaltrafik samt . Därjämte har genomskolöverstyrelsen kommil yttrande från länsskolnämnderna i , Malmöhusoch , genom universitets-och högskoleämbetet yttrande frånregionstyrelserna för , och /högskoleregioner.Stockholms och , genom yttranden frånlänsbostadsnämnderna i , , , ,och samt genom i länell yttrande från lokala skattemyndigheten i fögderi. Prop.1983/84:85 106 2 Behov av folk- och bostadsräkningar () behovskartläggning visaren efterfrågan av åriiga uppgifter om sysselsättning, uppgifter vart tredje årom pendling, hushåll och lägenheter saml uppgifter om yrke och utbildning vartfemte år. De flesta remissinstanserna delar bedömningen om behovelav uppgifterna. Huvudfrågan i rapporten är om det är möjligt att 1985 ochframöver grunda folk- och bostadsräkningarna på register och inte genom enkättill allmänheten. Förslagen bygger i huvudsak på registeriösning kompletteradmed en begränsad enkät till allmänheten. Många remissinstanser ser med tillfredsställelse på attförslagen ger en mer aktuell stafistik. Detta gäller främst variabelnsysselsättning. Många uttrycker emellertid oro för kvaliteten på de framlidauppgifterna främst då variablerna hushåll, lägenhet och yrke. De 35 remissinstanser som behandlat frågan om en begränsadfolk- och bostadsräkning 1985 har alla tillstyrkt förslaget. Några har dessutomförslag till kompletteringar till enkäten. De flesta remissinstanserna har endast behandlat någoneller några av variablerna.' Bland de remissinstanser som i allt väsentligt finner sigkunna lämna rapportens förslag i princip utan erinran är , länsstyrelserna i Slockholms, . , , , och kommuner, ochÖrebro läns landstings kommuner. Sydvästra , /. Datainspektionen har i huvudsak inget att erinra mot denföreslagna registerlösningen under förutsättning att allmänheten erhållerinformation om registreringen och sambearbetningen. Några remissinstanser pekar på de samhällsekonomiskavinsterna av alt ha FoBmaterial. Datadelegationen anser det vara mycket angelägel alt degrundläggande datauppgifter som FoB kan tillhandahålla många olika användarehämtas från en för alla användare gemensam informationskälla vilket befrämjarjämförbarheten. Informationskällan skall vara av hög kvalitet och bygga på föralla gemensamma daladefinitioner. Utöver de grundläggande datauppgifterna kanmånga användare i t. ex. konkreta planeringssituationer behöva få tillgångtill särskilda datauppgifter. Dessa kan dä inte tillhandahållas från FoB.Eftersom de kommunala behoven av delområdesuppgifter, dvs. uppgifter för mindreområden än kommuner, är så omfattande skulle etl stort antal kommuner genomföraegna insamlingar om FoB inte funnes tillgänglig. Med FoB kan dessa insamlingarbegränsas även om många kommuner får göra kompletterande insamlingar avsärskilda datauppgifter. 1983/84:85 107 En för riket gemensam FoB blir därmed troligen ensamhällsekonomisk besparing. För att kunna tillgodose samhällets informationsbehovbehövs bl.a. grundläggande information om personer, företag och fastigheter.Den integrerade informationen om främst individer/hushåll, sysselsättning ochbostadsförhållanden har inhämtats i de traditionella folk- ochbostadsräkningarna. En del av de uppgifter som insamlats i folkräkningarnafinns dock numera tillgängliga i register. Dessa uppgifter har ulnytQats i desenare folkräkningarna och förts samman med uppgifter som inhämtats direkt frånbefolkningen. Det är .en naturlig utveckling att man utnylQar befintligregisterinformation i statistikframställningen så långt det är möjligt för altminska både uppgiftslämnarbördan och kostnaderna. är det väsentligtatt grundläggande krav på sekretess- och inlegritelsskydd för den enskilde inteeftersatts. är positiv till ett ökat utnyttjandeav adminstraliva register i den framtida slatistikframställningen. Nya meloderför folk- och bostadsräkningar kan betyda många fördelar Jämfört med entraditionell uppgiftsinsamling, både vad beträffar statistikens periodicitetoch dess kostnader. Register som kan ge årliga uppgifter om bl.a. helabefolkningens sysselsättning och hushållslillhörighet kommer att betyda mycketför våra kunskaper om befolkningen, som de kan ge underlagsmaterialtill betydligt mer ingående analyser om förändringar i befolkningens situation. De flesta remissinstanserna har tillstyrkt förslaget idenna del. Många som är positiva har emellertid fört fram särskilda synpunkterom bland annat kompletteringar av underlaget. Den föreslagna metoden att insamlasysselsättningsuppgifter via kontrolluppgiften (KU) har enligt instituletsuppfattning stora förtjänster, något som institutet också framhållit i sinayttranden över de båda delrapporterna. För atl pendlingsstatislik och en godnäringsgrensfördelad, regional sysselsättningsstatistik skall kunna framställasbehövs en komplettering av KU med en arbelsställeuppgift förfierarbelsställeföretagen, vilket enligt utredningens förslag skulle ske direktpä KU-blanketten. Även detta förslag finner institutel väl underbyggt. synvinkel är det dock, som framgår av ovannämndayttranden, främst i samband med den lönesummeuppgift som finns på KU som enarbetsställekod är av intresse. Med hjälp av en sådan kod skulle nämligenlönesummeelementen kunna näringsgrensförddas vilket skulle innebära en säkrareberäkningsgrund för de olika komponenterna i den totalt utbetalda lönesumman.Denna näringsgrensfördelning omöjliggörs dock, som institutet framhållit, omendast delar av materialet innehåller en arbetsställekod. Enligt förslaget iden nu föreliggande slut-. rapporten skall arbelsställekod "endast angespå de KU som lämnas av 1983/84:85 108 huvudarbelsgivaren,dvs. de KU där arbelsgivaren redovisat avdragen preliminär A-skatt"(detaljrapporten sid 31) och för de personer som under mätmånaden (november)varil anslällda hos arbetsgivaren. En betydande del av KU-blanketterna skulledärmed kunna komma alt sakna arbetsställekod, vilket med hänsyn till önskemåletatl kunna genomföra en näringsgrensfördelad lönesummeberäkning vore olyckligt. Förförelagens del torde någon väsentlig lindring av uppgiftslämnarbördan ejuppnås genom att delar av populationen undanlas från uppgiftsläm-narplikten. Enligtså gott som samtliga företag som deltog i del s.k. Väsler-åsprovet vararbetsställeuppgiflen mycket lätt eller lätt att lämna och detta ulan attföretagens redovisningssystem anpassats för att kunna lämna de efterfrågadeuppgifterna. Institutet skulle vilja förorda att man begår in arbelsslällekodpå samfiiga KU-blankelter sä alt man därigenom till fullo kan ta tillvara demöjligheter lill en god näringsgrensfördelning av lönesumman som införandet aven arbelsställekod på KU öppnar. Institutetför social forskning: Utredningenföreslår atl uppgifter om arbetstid skall insamlas genom atl arbetsgivarnauppger avtalad veckoarbetstid på kontrolluppgift tillinkomsttaxeringen. För att statistiken skall ge en korrekt bild av arbetsvolymeni år det i hög grad önskvärt alt man försöker samla in uppgifter omfaktisk arbetstid snarare än avtalad. Vidare är det tveksamt om det är mestväsentligt all få uppgifi om arbetstiden . Snarare verkar detönskvärt alt erhålla uppgifter som avser som för inkomsten,således året. Faktiskt arbetat antal limmar , i många fallschablonberäknade, syns vara den mest relevanta arbetslidsuppgiflen. Önskar manerhålla en tvärsnittsuppgift för en bestämd månad, t. ex. november, bordet gåatl få genom utnytQande av uppgiften om vilka månader av året somkontrolluppgiften avser. För att förfarandet skall få tillräcklig precisionbehöver emellertid kvaliteten i denna uppgift höjas, vilkel också ulredningenföreslår. Statskontoret-Statskontoretanser fortfarande - i enlighet med sill yttrande överHBS-utredningen (SOU 1978:79) - atl del finns risk för atl man får försämradkvalitet i och förseningar av de uppgifter som erfordras för taxeringen om manvia KU också samlar in uppgifter för statistiska ändamål. Förslaget atl samlain statistikuppgifter via KU kommer ocksä för skattemyndigheterna atl innebäraett stort merarbete i elt starkt tidspressat skede och ge en markant arbetstoppvid en för skatteadministrationen känslig tidpunkt. Dåde nuvarande KU rutinerna emellertid är etablerade ochmyndigheter och arbetsgivare anpassat sig härtill vill statskontoret emellertidinte motsätta sig den av FOBALT föreslagna ordningen med KU. Ett genomförandeenligl utredningens förslag förutsätter dock alt skattemyndigheterna geserforderliga resurser för att klara merarbetel och atl väsentliga störningar iskatteadministrationen kan undvikas. Statskontoret grundar sittställningstagande på att del behov av en ärlig regionalsysselsättningsstatistik som FOBALT redovisar är så stort alt det motiverar deextra kostnader som rutinerna medför. Innanställning las till den föreslagna förändringen av KU och därmed sammanhänganderutiner bör man enligl statskontorets mening pröva möj- Prop.1983/84:85 109 ligheten av att låta SCB svara för beredning av felaktigteller ofullständigt ifyllda uppgifter på KU för atl därmed mildra påfrestningarför skatteadministrationen. Delta kan alternativt ske i efterhand på grundvalav ADB-registrerad information. Man borde också kunna överväga att införa enblanketteknisk! modifierad KU där statistikuppgifterna avskiljs och översändstill SCB för beredning och registrering. Oavsettvilkel alternativ som kan komma atl införas anser statskontoret atttaxeringslagens sanktioner mot företag som brister i KUrapporleringen inte börgöras lillämpliga för den del som avser uppgiftslämnande för statistik. anser all den av utredningen föreslagnalösningen kan tillstyrkas. Sysselsättningens förändringar inom varje enskildkommun kan då fortsättningsvis beskrivas och tillgodoser därmed delbehov av aktualitet i sysselsåtlningsslalistiken som har. Det är knappast realistiskt atl tro allsysselsältningsredovisningen på de skatteadministralivä kontrolluppgifternakommer att fungera tillfredsstäl-landedirekt. Kontrollarbetet kommer därförutan tvivel att bli omfattande som systemet är i drift. Behovel av en årlig syssdsättningsstatislik är väldokumenterat sedan läng lid tillbaka. Slalislikulredningens arbetsgrupper ärpositiva till FOBALT: s förslag atl insamla uppgifterna via kontrolluppgiften(KU). Som FOBALT också föreslär är det nödvändigt att komplettera informationenpå KU med uppgifter om arbetsställe och arbetstid. En viktig förutsättning förall få en lillfredsslällande statistik är naturiiglvis också en välfungerandeajourhållning av SCB: s arbetsställeregister. En ärligsysselsättningsstafistik pä registerbas bör betyda atl man kan minska : smånatliga urval, som tidigare utökats för att förbättra den regionalaredovisningen. Detta är ett exempel på att man inte bör se registeruppgifternaenbart som en ersättning för en traditionell folkräkning utan nyttan ochkostnaderna bör även sältas i förhållande till besparingar som kan göras påandra nu existerande stalislikprodukler. SCB: s förslag vad gäller arbetad lid (inovember) på konlr-oll-uppgiften kan knappast kontrolleras på ett rimligt sälloavsett om blankett-rutan är ifylld eller ej, varför förslagel avstyrks. SCB: sförslag att insamla uppgift om arbelsställeidenlilelen på konlrolluppgiftentillslyrks. SCB bör dock lillställa företag med flera arbetsställen uppgift omarbelsslälleidenli-teler året innan redovisningsäret så alt företagen gesmöjlighel all ta in arbetsslälleidentiteten i sin personalredovisning. delar utredningens uppfallning all en utökadkontrolluppgift (KU) avseende anställda samt SCB:s inkomslregisler och CFRavseende företagare bör vara en framkomlig väg alt skapa etl sysselsättnings-och pendlingsregister. Denna lösning förutsätter en koppling lill ett heltäckandearbetsställere- 1983/84:85 110 gister, som ännu ej tagits i bruk. befararatt problem kan uppstå i och med upprättande och ajourhållande av dettaarbelsställeregister. Svårigheterna bör kunna övervinnas men skall inteunderskattas. För att kvaliteten på sysselsättningsstatistiken skallkunna säkerställas är det viktigt, att både skattemyndigheterna och SCBtilldelas nödvändiga resurser för granskning och rättning avkontrolluppgifternas data om arbetsställen och arbetstider. Det är även angeläget att arbetsgivarna fär en positivattityd till att besvara den utökade kontrolluppgiften. En sådan attityd kanskapas genom att SCB informerar om nyttan av den årligasysselsättningsstatistiken och genom atl olika former förinformationsäterföring skapas till såväl företagen som deras organisationer. Kommunstyrelsen vill i detta sammanhang trycka på kravetpå godtagbar kvalitet i den föreslagna sysselsättningsstatistiken. Vidövergången till åriig sysselsättningsstatistik bör, för att säkerställa ettsamband mellan den gamla och den nya metoden, på personblanketten vid FoB 85även sysselsättningsuppgifter tas med. Flera av de remissinstanser som företräder det privatanäringslivet avstyrker förslaget om en utbyggd kontrolluppgift för sysselsätlningsstatisti-ken.Även och en av de tillfrågade lokala skattemyndigheternaställer sig avvisande till förslaget. Bland de remissinstanser som avvisar förslaget märksföljande. Mot bakgrund av - - - KU:s centrala roll i skattesystemetoch den tidspress under vilken beredning och registrering av KU sker anser RSValt man inte bör störa en så känslig rutin med fier uppgifter. Enligt RSV: smening bör KU endast innehålla information som är nödvändig för taxeringen ochkrediteringen av källskalt. Att på KU kräva in andra uppgifter är riskabeltbl.a. av följande skäl. Dels försvåras arbetsgivarnas arbete med KU, vilket kaninnebära förseningar av inlämnandet. Dels kan det befaras att Ju fierauppgifter KU innehåller desto sämre fylls blanketten i av arbetsgivarna. Skullekvaliteten på uppgifterna försämras är det mycket allvarligt eftersom KU skallligga till grund både för taxeringen och för krediteringen av källskalt. RSVanser alltså atl del är en stor nackdel för skatteadministrationen att på KUkräva in uppgifter som främst är avsedda för statistiska ändamål. RSV hyser vidare vissa farhågor om atl - om nu uppgifterom arbetstid och arbetsställe krävs in via KU - ylleriigare krav kan komma atlställas på skatteadministrationen vad avser insamling av andra uppgifter än sädanasom behövs för folkbokföring och beskattning. Lokala skattemyndigheten i : KU är i princip en uppgift från arbetsgivaren tillskattemyndigheten. Den informationsmängd som landets skattemyndigheter via KUmottar är omfattande. Tiden för registrering av all denna 1983/84:85 111 information är begränsad. Arbetet utförs under tidspress.LSMS avstyrker förslagel att utöka arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet på KU meduppgifter som inle avser taxeringsarbetet. Det skulle öka tidsåtgång ochkostnader för beredning och registrering och därmed försena starten för denåriiga deklarationsgranskningen. Tidtabellen för denna är redan nu mycket snäv.Det måsle ifrågasättas om lokal skattemyndighets personalresurser och tillgångtill registreringsutrustning är dimensionerade atl klara av ytterligareuppgifter utan att arbetets kvalitet sänks och/eller tidsramarna överskrids. Vi anser från organisationernas sida att FOBALT: s förslagtill huvudlösning, utvidgad KU, måsle avfärdas av främst följande skäl: - Det skullesamhällsekonomiskt sett bli alltför dyrbart. SCB:s beräkningar visar på vissabesparingar vidjämfördse mot en traditionell FoB. SCB: s kalkyler är direktmissvisande, då man förbisett atl inräkna företagens uppgiftslämnarkostnader ikostnadskalkylen. - Den föreslagnaintegrationen mellan statistik- och uppbördsrutinerna skulle medföra risker förallvarliga störningar av uppbördsarbetet i olika led samt skapa en försämradflexibilitet i uppbördssystemel inför ändringskrav. Uppbördsrulinen är avsådan samhällsekonomisk betydelse atl den inte får utsättas för dylikastörningar och bindningar. - Det innebär etti flera avseenden försämrat dalaskydd för företag och deras anställda. - Del innebärockså ett utökat uppgiftslämnande för företagen. Eftersom statistikbehovet kantillgodoses på elt tillfredsställande sätt med andra metoder försysselsättningsmätningen utan utökad uppgiflsbörda för företag är alternativetatt betrakta som onödigl betungande och därför olämpligt. - Det motiverasockså i utredningsförslaget av behovet av pendlingsstatislik. Enligt vårbedömning blir kvaliteten i denna pendlingsstatislik så undermålig att den intekan anses motivera de ökade kostnader och besvär som är förenade med det extrauppgiftslämnandet. Vi förordar från organisationernas sida alternativet"oförändrad KU". Enligt vår bedömning är detta alternativ - mest ändamålsenligt sett ur kostnadssynpunkt - tillräckligt informativt för att tillgodose allaviktigare informationsbe hov. Jämfört med en traditionell folkräkning skulle årliga sysselsätt ningsmätningar medge en fortlöpande uppföljning av sysselsättningsut vecklingen på olika regionala nivåer. Kvaliteten och precisionen i denna sysselsätiningsstatistik skulle bli unik sett ur inlernationdit perspektiv - mesl lämpat för en bearbetning som måste kunnagarantera ell betryg gande dataskydd. bör i detta allernativ utan men för statistikframställningen kunna avidentifieras före utlämnandet från RSV.