prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — att tillFrämjande av fiskerinäringen för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till fiskehamnar m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget utgårbidrag enligt kungörelsen (1971: 384) om statsbidrag till fiskehamnar(ändrad 1980:366). Frän anslaget täcks också underskott vid driften avstatliga fiskehamnar och kostnader för underhäll och drift av fiskefyrar samt förutmärkning av fiskegränser. Vidare bestrids kostnaderna för fiskets andel isjöfartsverkets kostnader för farledsverksamheten, sjöräddningsväsendet, fyraroch andra säkerhetsanordningar m. m. Driften av statliga fiske- Underhåll och drift av fiskefyrar m. m. Fiskets andel i sjöfarts- Huvudförslaget innebär en ökning avanslagsposten Fiskets andel i kostnader med . Prop.1983/84:100 Bilaga 11 62 Medelsbehovet för statsbidragtill fiskehamnar, för täckande av underskott vid driften av kvarvarandestatliga fiskehamnar, för underhåll och drift av fiskefyrar och för utmärkningav fiskegränser beräknas till oförändrat 5657000kr. Bidrag lill fiskehamnar börminskas med 1 milj. kr. Jag förordar vidare efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet en uppräkning av posten Fiskets andel isjöfartsverkets kostnader med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag tillfiskehamnar m.m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 23 185 1983/84 Anslag 20000 1984/85 Förslag 1000 Från anslaget utgärbidrag och ersättning i samband med isbrytning för fiskels ochfiskarbefolkningens behov. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Anslaget bör föras uppmed I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen för /85 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 11 63 Bidrag till fiskets rationalisering m. m. 1982/83 Utgift 10211949 1983/84 Anslag 7000000 1984/85 Förslag 7600000 Från anslagetlämnas bidrag till fiskets rationalisering, skrotningspremier för äldrefiskefartyg som las ur fiskeflottan samt bidrag till säkerhetsutrustning för fiskefartyg enligt förordningen(1978:516) om stafligt stöd till fisketsrationalisering, m.m. (ändrad senast 1983:213). Vidare utgår fraktstöd för foderfisk frän enligtförordningen (1980:573) om prisregleringpå fiskets område (ändrad : 148). Från anslaget lämnas även bidrag enligt förordningen (1976:448) omstatligt stöd till fiskeföretag vid fångstbegränsning (omtryckt 1977:412) ochbidrag enligt förordningen (1979:436)om statligt stöd vid skada på fiskredskap. Inflytande avgifter enligtsistnämnda förordning tillförs anslaget. Dessutom bestrids från anslaget vissa kostnader för stödfartyg för detsvenska sillfisket i ochersättning till samerna för visst avgiftsfritt fiske på statens vatten inom Norrbottenslän. Bidraget till skrotning av fiskefartygbör ökas med 2 milj. kr. till 3 milj. kr.Sammanlagt bör ramen för bidrag till fiskets rationalisering tas upp med 8,5 milj. kr. Anslaget bör föras upp med9milj. Jag föreslår attramen för vid skrotning av fiskefartyg ökas med 0,6milj.kr. tilll,6milj.kr. I övrigt föreslår jag oförändrade bidragsramar. Sammanlagt bör sålunda ramen för statsbidrag tillfiskets rationalisering bestämmas till 7,1 milj. kr. Regeringen bör kunna jämkafördelningen mellan de olikaändamålen. Anslaget bör föras upp med 7,6milj. Jag hemställer att regeringen föreslär atl 1. medge att /85 statsbidrag beviljas lill fiskets rationalisering med sammanlagt högst 7 lOOOOOkr., 2. tillBidrag lill fiskets rationalisering m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av 7600000kr. Prop.1983/84:100 Bilagall 64 1982/83 Utgift '34688775 Reservation '32094598 1983/84 Anslag '35000000 1984/85 Förslag 35000000 ' Anslagen Fiskerilån ochFiskberedningslån. Från anslaget beviljasfiskerilån och fiskberedningslån. Bestämmelser härom finns i förordningen(1978:516) om statligt stöd till fiskels rationalisering, m. m. (ändrad senast1983:213) Anslaget Fiskerilån börföras upp med oförändrat 25 milj. kr. Anslaget Fiskberedningslån bör höjas med5milj.kr. för att täcka behovet av lån för vidareförädling,distribulionsanordningar m. m. Jag föreslår att anslagenFiskberedningslån och Fiskerilån förs samman, till ett anslag benämnt Län tillfiskerinäringen. Reservationerna under anslagen bör tillföras detta anslag. /85 beräknarjag för fiskerilån 25 milj. kr. och förfiskberedningslån lOmilj.kr.Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de båda ändamålen. Vad särskiltgäller fiskberedningslånen vill jag betona viklen av att dessa i fortsättningeni ökad utsträckning lämnas lill utveckling av nya fiskprodukter eller försådana ätgärder inom fiskberedningsföretag som väsentligt underlättaravsättningen av fisk. För investeringar i byggnader och basutrustning bör iförsta hand andra finansieringsformer väljas. Vad jag nu har sagt gäller ävenstatliga kreditgarantier för sådana ändamål. Sammanlagt bör anslaget föras uppmed 35 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att lill Lån tillfiskerinäringen för /85 anvisa ell reservationsanslag av35000000 kr. Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till fiske 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget bestridsbl. a. utgifter för att täcka föriuster på grund av statlig garanti för lånlill fiskeföretag, för lån till fiskberedningsföretag samt för lån lill vissaåtgärder som främjar fritidsfisket. Bestämmelser härom finns i förordningen(1978:516) om statligt stöd till fiskels rationalisering. 1983/84:100 Bilaga 11 65 m.m. (ändrad senast 1983:213) och i förordningen(1981:537) om statligt stöd till fritidsfisket (ändrad senast 1983:214). Vidareutgår frän anslaget bl.a. ersättning för förlust pä försöksfiske för vilketstaisgaranti lämnats enligl kungörelsen (1953: 242) angående statsgaranti förförsöksfiske. Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Vidare föreslås oförändrade kreditgarantiramar, dvs. förlän ull fiskeföretag med sammanlagt högst 14,6milj.kr.,för lån lill fiskberedningsföretag med sammanlagt högst 8 milj. kr., för låntill ätgärder som främjar fritidsfisket med sammanlagt högst 2 milj. kr. ochför främjande av försöksfiske intill ett sammanlagt belopp av . Kreditgarantiramen förlån till åtgärder som främjar fritidsfisket utnyttjas inte f. n. Den bördärför kunna minskas frän 2milj. till 1 milj. kr. för nästa budgetår.Övriga låneramar föreslår jag oförändrade. I fråga om inriktningen av stödettill fiskberedningsindustrin hänvisar jag lill vad jag anfört under punkten E7.Sammanlagt föreslår jag således en kreditgarantiram lill fisket om 24milj.kr.Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Anslaget börföras upp med 1 000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge att /85 statlig garanti beviljas för lån till fisket och för främjande av försöksfiske med sammanlagt högst 24milj. 2. lill Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till fiske för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till strandägare för mistad fiskerättm. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1 000 Från anslaget bestridshuvudsakligen ersättningar strandägare enligl lagen (1950:599) omersättning för mistad fiskerätt m. m. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. 5 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilagall 66 Anslagetbör i enlighet med förslag föras upp med oförändrat belopp.Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Ersättning till strandägare förmistad fiskerätt m.m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Prisreglerande åtgärder på fiskets område Jag avser atl senare föreslå regeringen alt lägga fram särskildproposition omprisregleringen på fisk under /85. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Prisreglerande åtgärder på fisketsområde för /85 beräkna ett förslagsanslagav . Ell.Bidrag till fiskevård m. m. 1982/83 Utgift 4992905 Reservation 395442 1983/84 Anslag '6970000 1984/85 Förslag 5 170000 ' Härav har . anvisats (prop. 1982/83; 120,JoU 33, rskr 308) för att främja sysselsättningeni . Från anslaget utgårbidrag till fiskevård och till kostnader för bildande av fiskevårdsområden.Bestämmelser härom finns i förordningen (1981:537) om statligt stödtill fritidsfisket (ändrad senast 1983:214). Anslaget bör tillföljd av penningvärdels försämring räknas upp med . Denengångsanvisning av 1950000kr. avsedd för särskilda insatser i som lämnades /84bortfaller. I övrigt bör anslaget räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillBidrag till fiskevård m.m. för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilagall F. SERVICE OCH KONTROLL 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ärcentral förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor. Till verketsförvaltningsområde hör även besiktningsveterinäror-ganisationen. leds aven styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns treavdelningar, nämligen hygienavdelningen, undersökningsavdelningen ochadministrativa avdelningen. Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Kostnader för ulförselkontroll av livsmedel Kostnader för införselkontroll av vegetabilier (+1365 000) Ersättning för besikl-ningsorganisationens personaladministration Inkomster vid statenslivsmedelsverk, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2600Försäljningsinkomster, beräknas till 1,5 milj. kr. för nästa budgetår (1983/841,5 milj. Pris- och löneomräkning2640000 kr. Huvudförslaget innebärindragning eller vakantsättning av fem tjänster, rationaliseringsinsatser ochminskad utrednings- och undersöknings- Prop.1983/84:100 Bilagall 68 verksamhet (+1 500000kr.). Huvudförslagetinnebär också atl verkels administrationskostnader i samband medstickprovsundersökningar vid införsel av vegetabilier belastar de särskildainförselavgifterna på vegetabilier. (+140000 kr.) För anskaffande av nyteleväxel behövs en engångsanvisning på 1,4milj. För informationskampanjom ändrad datummärkning av livsmedel behövs en engångsanvisning av 0,8 milj.kr. För nästa budgetår börmedel för beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget.Livsmedelsverkets koslnader för pesticid-kontroll av inhemska vegetabilieruppgår lill 1 milj. kr. Pesti-cidkontroll av importeradevegetabilier finansieras genom avgifter. har i olikasammanhang framfört att även kostnaderna för kontrollen av inhemsk produktionbör avgiflsfinansieras. Jag delar verkels synpunkter alt kontrollen börbekostas av trädgårdsnäringen kollektivt, eftersom någon administrativt enkellösning all la ul avgifter fiån svenska odlare inte stått att finna. Enligt 26§ tredje stycket livsmedelslagen (1971:511)har regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om skyldighet alt ersättakostnader för provtagning och undersökning av prov. Jag kommer därför attsenare föreslå regeringen att livsmedelsverket för pesti-cidkontroll avinhemska vegetabilier för /85 skall få disponera 1 milj. kr. avde medel från trädgårdsnäringen som flyter in i form av handelsgödselavgifter.Jag har i motsvarande mån räknat med ett minskal medelsbehov för utrednings-och undersökningsverksamhet vid livsmedelsverket. Jag har vidare räknat med95000 kr. för vissa uppgifter inom del ekonomiska försvaret. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt lill för /85 anvisa ell förslagsanslag av 56053000kr. Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning vid kontrolllslakterier 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från detta anslag avlönaspersonal som utför kötlbesiktning vid kontrollslakterierna. Statens utgifterför ändamålet läcks enligl särskild taxa av slakleriföretagen. 1983/84:100 Bilagall 69 bedömeratt antalet tjänsler som besiklningsassislent behöver ökas och att antalettjänster som besiktningsveterinär kan minskas. Utökningen av antaletassistenttjänster har flera orsaker. En stark rationalisering av slakten harställt krav på gruppinsatser av besiktningspersonal, där tidigare en ensamveterinär skötte besiktningen. Vidare förutsätter ett tillgodoseende avutländska krav på exportslakterier ytterligare besiktningspersonal. Jag godtar i alltväsentligt livsmedelsverkets planer för kötibesiklnings-verksamheten /85. Verksamheten äravgiftsfinansierad och kostnaderna motsvaras helt av intäkter genom avgifter.Jag har räknat med att samma rationaliseringskrav ställs på denna verksamhelsom på annan myndighetsverksamhet. Avgifter för köttbesiktning redovisas f. n.på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2 500 Offentligrättsliga avgifter.Med hänsyn lill verksamhetens karaktär är det enligt min mening ändamålsenligtatt intäkter från uppdragsverksamheten fortsättningsvis tillförs förevarandeanslag. På delta anslag bör anvisas ett formellt beloppav . Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Täckande avvissa kostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier för budgelårel1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1000 Under anslaget tas uppett formellt belopp av . till uppdragsverksamhet vid statensveterinärmedicinska anstalt. Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) är ett expert- och serviceorgan åtlanlbruksstyrelsen och andra myndigheter samt åt enskilda organisationer ochallmänheten, med uppgift att bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst,orsak, spridningssätt m.m. SVA skall vara ett veterinärmedicinsktcentrallaboratorium sainl ulföra viss rutinmässig diagnostisk verksamhet.Vidare skall SVA aktivt medverka i djursjukdomars förebyggande och bekämpande.Till stöd för dessa funktioner skall SVA utföra forsknings- ochutvecklingsarbete. SVA leds av en styrelse. Chef för SVA är enföreståndare. Prop.1983/84:100 Bilagall ten finns fyra enheter, nämligen centrallaboratoriet,epizootologiska enheten,vaccinenheten och ekonomienheten. Inom centrallaboratoriet finns det antallaboratorier som styrelsen bestämmer. Utöver dessa enheter finns enligl styrelsens bestämmande enheter förvissa djurslag och andra enheter med särskilda uppgifter. Beräknad ändring 1984/85 + 1 607 000 Intäkter av service till Pris- och löneomräkning 2910000kr. Med hänvisning tillden genomförda omorganisationen av SVA och de besparingar som mot bakgrund av omorganisationen gjortsframlägger styrelsen inget alternativ avseende huvudförslag i årets anslagsframställning. För nästa budgetårbör medel för anstaltens verksamhel med hänsyn lill den nyligengenomförda omorganisationen beräknas med utgångspunkt i ett begränsathuvudförslag. Jag har därvid beräknat . för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. 1983/84:100 Bilagall 71 Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Statensveterinärmedicinska anstalt: Uppdragsverksamhet för /85 anvisaett förslagsanslag av . Bidrag till statens veterinärmedicinskaanstalt 1982/83 Utgift 53299000 Reservation 1983/84 Anslag 44770000 1984/85 Förslag 46998000 Under detta anslaganvisas medel för centrallaboratorieuppgifler m.m. vid statensveterinärmedicinska anstalt. Anslaget bör föras upp med . Med hänvisning lill vad jag har anfört underpunkten F3 beräknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag tillstatens veterinärmedicinska anstalt för /85 anvisa ettreservationsanslag av 46998000kr. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar,m. 1982/83 Utgift 18 125769 1983/84 Anslag 10000000 1984/85 Förslag 5000000 Anslaget är avsett förkostnader och ersättningar i samband med bekämpande av eller beredskap motsmittsamma husdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning förkostnader som uppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, förbitillsynsmännens arvoden m. m. LantbruksstyrelsenAnslaget bör föras upp med 13 milj. kr. med hänsyn till beräknal utfall. 1983/84:40 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. harjag förordat ätgärder för attminska statens kostnader för bekämpande av Prop.1983/84:100 Bilagall 72 salmonella hos djur. Med hänvisning härtillberäknar jag anslaget till 5 milj. kr. för /85. Jag hemställeralt regeringen föreslår att till Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m.m. för /85 anvisa eftförslagsanslag av . Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet Bidrag till statens utsädeskontroll I september 1982överlämnade lantbruksstyrelsen och statens utsädeskontroll en promemoriarörande möjligheterna till kostnadsbesparingar inom systemet för godkännande avutsäde samt organisationsallernaliv för utsädeskontrollen. Det är min avsikt allsenare föreslå regeringen alt lägga fram särskild proposition angående statensutsädeskontroll. Jag hemställer attregeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. till Statensutsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för /85 beräkna ettförslagsanslag av , 2. till Bidrag till statensutsädeskontroll för /85 beräkna ell reservationsanslag av5005000 kr. 1982/83 Utgift 340822 1983/84 Anslag 215000 1984/85 Förslag 250000 Från anslaget utbetalasersättningar för koslnader lil) följd av åtgärder mot växtskadegörare enliglväxtskyddslagen (1972:318) saml förvissa förluster till följd av sådana ätgärder. Koslnader för beredskapsålgärdermot karantänsskadegörare bestrids också från detta anslag, liksom kostnaderför undersökningar av växtprover som av växtinspeklionen överlämnas förlaboratoriemässig diagnostisering. Styrelsen föreslär ettanslag av 250000kr. och atl styrelsen bemyndigas atl använda högst 200000 kr.för brådskande undersökningar i samband med växiinspeklion samt högst 30000kr.för täckande av kostnader för växtskyddsförsök vid lantbruksnämnderna. Prop.1983/84:100 Bilagall Jag beräknar i enlighet med vadlantbruksstyrelsen begär anslaget till 250000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bekämpandeav växtsjukdomar för /85 anvisa ett förslagsanslag av 250000kr. '5948000 '6613000 6992000 1982/83 Utgift '5948000 Reservafion 1309000 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ' Anslagen och Bidraglill statens lanlbrukskemiska laboratorium Statenslanlbrukskemiska laboratorium är centralt organ för kemisk analysverksamhet ifråga om produkter från jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samlförnödenheter för dessa näringars behov. Laboratoriet utför analyseroch undersökningar på uppdrag av myndigheter eller enskilda och fungerar somservicelaboralorium för forskning och försöks-institutioner pä jordbrukets,skogsbrukets och trädgårdsnäringens områden. Laboratoriet utvecklar analys- ochprovtagningsmetoder av betydelse för den lantbrukskemiska analysverksamheten samt lämnarråd och upplysningar i ämnen som hör till laboratoriets verksamhetsområde. Statenslantbrukskemiska laboratorium leds av en styrelse. Chef för laboratoriet är enföreståndare. Inom laboratoriet finns två avdelningar, en uppdragsavdelning ochen avdelning för metodutveckling samt en ekonomisektion. Dessutom finns en filial i . + 462 000 + 542000 Prop.1983/84:100 Bilagall 74 I delta sammanhangvill jag ta upp frågan om den lantbrukskemiska verksamhetens inriktning och organisation. Statenslantbrukskemiska laboratorium (SLL) är centrall organ för den kemiskaanalysverksamheten på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden. Laboratorietutvecklar och föreskriver metoder för provtagning och analyser och bedriver uppdragsverksamhetpå området. Verksamheten, som främst gällerfoder, jord, , avfall och växlskyddsmedel, bedrivs dels vid ett huvudlaboraloriumi , dels vid en filial i . SLL är organiserat på två avdelningar, enför metodutveckling och en föruppdragsverksamhet. Enligt uttalande av skall uppdragsverksamhetenvara självbärande. Eventuellt underskott från verksamheten vid Röbäcksdalen kunde emellertid täckas med statsmedel. Myndighetsansvaret på området delasmellan lanlbruksstyrelsen och SLL.Lanlbruksstyrelsen har tillsynen över de lantbrukskemiska stafio-nerna. Statens kostnader för verksamheten /82 uppgick till caömilj. avsäg kostnaderför täckande av underskott i uppdragsverksamheten. Med anledning av dei betänkandet (Ds Jo 1982:5) Översyn av statens lantbrukskemiska laboratoriumlämnade förslagen och de över betänkandet avgivna remissyttrandena gav regeringen i'beslut den30juni 1983 lanlbruksstyrelsen i uppdrag atl lämna förslag om hur SLL kunde inordnasi verket. I regeringens beslutframhölls bl.a. att det fär anses vara ett starkt samhällsintresse att det pä del lantbrukskemiska områdetbibehålies en centrallaboraloriefunktion och atl det finns tillgäng tilllaboratorieresurser på vilka kan ställas höga krav på oberoende ochopartiskhet. Atl behålla SLLsom ett fristående organ kan inte nu vara en lämplig lösning. Vid sådant förhållande framstår del som naturligt attföra samman SLL med lanlbruksstyrelsen. Därigenom kommer de lantbrukskemiskamyndighetsuppgifterna att i sinhelhet ligga inom den myndighet som har ansvaret för utvecklingen avjordbruks- och trädgårdsnäringarna. Vid utformningen avförslaget lill organisation av den lantbrukskemiska verksamheten skulleenligt regeringens beslut alla möjligheter till rationaliseringar och kostnadsbesparingar tas tillvara sä atl statens kostnader för verksamhetenkan minskas jämfört med /84. Därvid skulle särskilt uppdragsverksamhetens inriktning ochomfattning ses över. Målsättningen angavs vara att begränsa denna verksamhet till vad som behövdes som stöd förcentrallaboratoriefunktionen och metodutvecklingen. 1983/84:100 Bilagall 75 I lantbruksstyrelsensuppdrag ingick också att studera samordningsmöjligheter med andra myndigheteroch statliga organ inom angränsande verksamhetsområden och i förekommande fallföreslå lämpliga åtgärder för atl förbättra samordningen. Ävensamordningsmöjligheter med AB (Svelab) skulleuppmärksammas. Lantbruksstyrelsen har iskrivelse lill regeringen redovisat sill uppdrag. I skrivelsen föreslås altlanlbruksstyrelsen blir chefsmyndighet för SLL som därigenom inte behöver någonegen styrelse. Lantbruksstyrelsenföreslår atl den nuvarande rådgivande av en lantbrukskemisk nämnd. Denna bör utses av lanlbruksstyrelsen. Inämnden bör enligt förslaget ingå företrädare för institutioner vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), de lokala lantbrukskemiska stationerna ochlantbruksnäringen. Laboratorietsarbetsuppgifter bör enligt lantbruksslyrelsens förslag vara att följautvecklingen av behovet av lantbrukskemisk analysteknik och analysmetoder samtföreslå åtgärder inom detta område till lanlbruksstyrelsen. Melodbeskrivningarbör kunna publiceras i lantbruksstyrelsens förfaltningssamling. Det är ocksåviktigt alt lämpliga provtagningsmetoder beskrivs officiellt. Även detta börvara en uppgift för laboratoriet. Laboratoriet bör vidare verka för altresultatredovisningar sä långt det bedöms lämpligt standardiseras. Enhuvuduppgift för laboratoriet är atl utveckla tillförlitliga och rationellarutinmetoder för aktuella analysbehov inom lantbruket. Lantbruksstyrelsen utövartillsyn över hushållningssällskapens lantbrukskemiska stationer. Med denföreslagna organisationen i vilken laboratoriet förs samman med styrelsen börinspektionsverksamheten kunna utövas av laboratoriets befattningshavare. I den utsträckning andra laboratorier önskardelta i interkalibreringar inom det lantbrukskemiska området bör laboratorietleda sådan verksamhet. Den kontakt som centrallaboratoriet härvid får börkunna leda till att officiella metoder får ökad tillämpning vilket bör ökatryggheten för avnämarna. Laboratoriet bör i övrigt fungera som ett opartisktreferenslabora-lorium. Laboratoriet bör vidare kunna medverka i bedömningar avteknisk utrustning. Som stöd förcenlrallaboratoriefunktionen bör uppdragsverksamhet kunna bedrivas. Enligtlantbruksstyrelsens mening bör laboratoriet kunna bedriva viss analysverksamhetbl.a. Därigenomborde dubblering av analysresurser kunna undvikas. Verksamheten inom SLLbedrivs f. n. inom en melodutvecklingsavdel-ning och en uppdragsavdelning. Viden minskad uppdragsverksamhet som endast utgör ett stöd förcentrallaboratoriefunktionen bör en integrering Prop.1983/84:100 Bilaga 11 76 ske till objeklomräden. Avdelningsindelningenvid laboratoriet bör därför slopas och sektionerna lyda direkt underföreståndaren.