prop · G703179 · 1983-12-31 00:00:00 — För viss ambulanspersonaloch för sjukgymnaster gäller redan föreskrifter, medan för övriga regler i formav aUmänna råd meddelats. Degällande föreskrifterna och allmänna råden om kompetens och behörighet hartillkommit vid olika fillfällen och är bl.a. därför fögaenhetliga. Detta har också medfört atl de i många fall är svårtillgängliga. Riksdagenoch regeringen har meddelat de centrala föreskrifterna, men ett stort antal harocksä beslutals av . Kommittén har sett som en av sinahuvuduppgifter att så långt som möjligt samla de nödvändiga bestämmelserna i eltfåtal författningar, gemensamma för de oUka yrkesgrupperna. Förslagen innebär därtiUi stor usträckning en Ukartad reglering för mänga grupper. Kommitténsöverväganden och förslag utmynnar i en lag om särskilt utfärdade kompetensbevisoch behörighet i vissa fall samt i ändringar i den s.k. kvacksalverilagen, den s.k.behörighelsförordningen och folklandvår-skungörelsen. Förslagen beräknas kunnaträda i kraft . Desakkunniga , Bo Hjern, och avgell särskilda yttranden. Sammanställning av kommitténs förslag för olilta grupperav liälso-och sjulivårdspersonal Särskilt Behörig Behörig att Behörig till utfärdat utövayrke använda tjänst AmbulanspersonalApotekare dietister Kuratorer . Mikrobiologer ' TandläkareTandsköterskor' Tandtekniker med psykoterapeutexamen 1 Avser inriktningen mot klinisk fysiologi. 2 Kommittén föreslår att ges iuppdrag att ytterligare utreda behovet av behörighetsbestämmelser för sjukhusingenjörer. 3 Krav på legitimation för alla tjänster ochallmänna råd som anger den kompetens som de oHka inriktningarna pä grundutbildningen ger. Socialstryelsen bör bemyndigas besluta om föreskrifter i fråga om vissa verksamhetsområden och funktioner. * En viss rättslig reglering finns. Kommittén föreslår attbehovet av en sådan reglering inom tandvården utreds i särskild ordning. Iavvaktan på en utredning föreslår kommittén inte någon ändring av innehållet ide gällande bestämmelserna. lag omsärskilt utfärdade kompetensbevis och behörighet i vissa fallför hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. 1 § I denna lag ges bestämmelser om kraven för särskiltutfärdade kompelensbevis saml om behörighet atl utöva yrke och behörighet atlanvända yrkestitel eller skyddad yrkesbeteckning för hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. De särskilt utfärdade kompetensbevisen är bevis om legitimation, bevis omspecialistkompetens och bevis om kompelens för personal med utländskutbildning. Särskilt utfärdade kompetensbevis m.m. Personal med svensk utbildning 2 § Den som har genomgått den utbildning och iförekommande fall fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för varje yrkei nedanstående tabell skall på ansökan få legitimation för det yrke somutbildningen avser. Legitimationfår dock inte meddelas om sådana omständigheter föreligger all legifimafionenenligt 15 § första stycket 1. och 2. lagen (1980:11) om tiUsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. 1 Legitimation som barnmorska 2 Legitimation som glasögonoptiker 3 Legitimation som logoped 4 Legitimation som läkare 5 Legitimation som psykolog 6 Legitimation som sjukgymnast 7 Legitimation som sjuksköterska 8 Legitimation som tandläkare Godkänd utbildning för glasögonoptiker enligtsocialstyrelsens föreskrifter Logopedexamen Psykologexamen Sjukgymnastexamen Sjuksköterskeexamen Tandläkarexamen Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring)Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) Prop.1983/84:179 56 3 § Legifimation för yrke som avses i denna lag meddelas av . 4 § I fråga om ålerkallelse av legitimation och meddelande av nylegitimation efter ålerkallelse finns bestämmelser i lagen (1980:11) om fillsynöver hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. 5 § Den legitimerade läkare eller tandläkare som har genomgått den vidareutbildningsom regeringen föreskriver skall pä ansökan få bevis om specialistkompetens. Bevisom specialistkompetens meddelas av . Densom genomgått den utbildning i psykoterapi som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, föreskriver, kan införas i en särskildförteckning. Beslutom införande i förteckningen meddelas av . 6 §Den som har genomgått utbildning utomlands skall på ansökan få ett särskilt utfärdat kompelensbevis om del här i landet finns en rättsligreglering av yrket och om han 1. hargenomgått den kompletterande utbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för atl hans kunskaper och färdigheter skall svara mot de svenska kraven, 2. har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar och andra regler, 3. har för yrket tillfredsställande kunskaper i svenska, danska ellernorska språket. Legitimationfår dock inte meddelas om sådana omständigheter föreligger att legitimationenenligt 15 § första stycket 1. och 2. lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. 7 § Ansökan görs hos ,som i varje enskilt fall prövar om sökanden uppfyller de i 6 § första stycketangivna kraven. Bifaller ansökan, skall styrelsen utfärda delkompetensbevis som den sökandes kompetens berättigar till. 8 § Den som har den utbildning eller detkoiripetensbevis som anges för varje yrke i nedanstående tabell och iförekommande fall fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges skall ansesuppfylla kraven i 6 § första stycket 1. får ett särskilt utfärdat kompelensbevishär i landet för del yrke som utbildningen avser. Legitimation/annatsärskilt utfärdat kompetensbevis för yrke här i landet I ,, eller genomgången utbildning eller förvärvat kompetensbevis obegränsadauktorisa-tion som läkare i , , eller praktisktjänstgöring i den utsträckning som svarar mot svensk allmäntjänstgöringenligt 2 § lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket, om socialstyrelsenförskrivit sådan tjänstgöring Specialistkompetens för enspecialitet som finns uppförd i den specialitetsförteckning som är intagen i 5§ kungörelsen (1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen (1960:408)om behörighet att utöva läkaryrket Specialistkompetens för enspecialitet som finns uppförd i det specialitetsschema som är intaget i 3 §kungörelsen (1963:663) med tillämpningsföreskrifter till lagen om behörighetatt utöva tandläkaryrket legitimationsom läkare här i landet och specialistkompetens för samma specialitet i ,, eller obegränsad auktorisa-tion som tandläkare i ,eller legitimation som tandläkare här i landet och specialistkompetensför samma speciaUtet i , eller auktorisation som sjuksköterska i , ellerNorge grundas auktorisationen för den som inte är medborgare iett nordiskt land på utbildning i ett utom-nordiskt land, får ,om särskilda skäl föreligger i ett visst fall, kräva att praktisk tjänstgöringsom sjuksköterska fullgjorts i ett nordiskt land, dock under högst sexmånader Legitimation/annatsärskilt utfärdat kompetensbevis för yrke här i landet I ,, eller genomgången utbildning eller förvärvat kompetensbevis Bevis om kompetens som distriktssköterska Bevis om kompetens som apotekare' Bevis om kompetens som receplarie' auktorisationsom jordemoder, barnmorska eller jordmor i , eller ellerkompetens som specialsjuksköterska i förlossnings- och moderskap-svård iFinland auktorisation som fy-sioterapeut i , ellerNorge utbildning som sund-hedsplejerske i , hälsovårdarei eller helsesös-ter i farmacie kandidatexamen i , legitimation som provisori eller apolekarexamen i legitimation som farmacevt i eller re-septarexameni om särskilda skäl föreligger i ett visst fall, får socialstyrelsenkräva att praktisk tjänstgöring som barnmorska fullgjorts här i landet underledning av barnmorska, dock om särskilda skäl föreligger i ett visst fall, får socialstyrelsenkräva att praktisk tjänstgöring som distriktssköterska fullgjorts här ilandet, dock under högst en månad om särskilda skäl föreligger i ett visst fall, får socialstyrelsenkräva att praktisk tjänstgöring på apotek fullgjorts här i landet, dock underhögst om särskilda skäl föreligger i ett visst fall, får socialstyrelsenkräva att praktisk tjänstgöring på apotek fullgjorts här i landet, dock underhögst i femåriggrundutbildning för optiker vid yrkesskola eller före den 1 januari 1984genomgängen lär-hngsutbildning i yrket, i legitimation som optikereller i ' Grupperna apotekare och receptarier omfattas av den nyanordiska överenskommelsen och har därför av kommittén medtagits här. Legitimation/annatsärskilt utfärdat kompetensbevis för yrke här i landet I ,, eller genomgängen utbildning eller förvärvat kompetensbevis Bevis om kompetens som tandsköterska Bevis om kompetens som tandhygienist Bevis om kompetens som tandtekniker' a. grundläggandeverk- stadsutbjldning vid ing enjörshögskola med tillägg av linje för opt- ometri, b. linjeför optometri vid ingenjörshögskola och därefter praktik i yrket el ler c. svennebrevi opti kerfacket följt av prak tik i yrket eller tilläggsutild- ning i refraktionering vid ingenjörshögskola psykologie kandidatexamen eller psykologisk ämbetsexameni , psykologie kandidatexamen i eller auktorisation sompsykolog i utbildning som tanda-klinikassistent i ,godkännande som tandskötare i eller utbildning som tannlegeassistent iNorge utbildning som tand-plejer i , utbildning somspecial-tandskötare i eller godkännande som tannpleier i fyrårig laboratorietand-teknikerutbildning vid yrkesskolaeller äldre lärlingsutbildning till laboratorietandtekniker i , legitimationsom tandtekniker i eller svennebrev i tandteknikerfacket i ' Grupperna apotekare och receptarier omfattas av den nyanordiska överenskommelsen och har därför av kommittén medtagits här. Prop.1983/84:179 60 9 § Om en myndighet som prövar frågor om ett särkillutfärdat kompetens bevis i annan nordisk stal begär det, skall lämna myndigheten de upplysningar som denna kan behöva för all avgöra prövningen i ett visst fall. Bifaller en ansökan om elt särskiltutfärdat kompetensbevis och har den sökande tidigare sådant kompetensbevis iannan nordisk stal, skall styrelsen underrätta den myndighet som meddelat kompetensbeviseli den staten om beslutet. 10 § Har en yrkesutövare med ett särskilt utfärdatkompetensbevis även sådant bevis i annan nordisk stat och 1. döms han tillannan påföljd än böter för brott i sin yrkesutövning, 2. åläggs handisciplinpåföljd med anledning av sin yrkesutövning, 3. återkallas hanslegitimation eller 4. inskränks hansrätt atl förskriva läkemedel eller alkohol skall underrätta myndigheten i den andrastat där yrkesutövaren erhållit kompetensbevisel om åtgärden och om skälen föråtgärden. Behörighet att utöva yrke samt använda yrkestitel ellerskyddad yrkesbeteckning 11 § Behörig att utöva yrke som läkare eller yrkesom landläkare är den som har legitimation för yrket eller den som fält särskilt förordnande att utöva yrket. Den som har föreskriven kompetens får biträda tandläkare i yrkesutövningen. Regeringen meddelar föreskrifter om den kompelens somkrävs och i vilken omfattning biträde får lämnas. Regeringen får överlåta åtsocialstyrelsen atl meddela sådana föreskrifter. Särskilt förordnande enligt första stycket meddelas avsocialstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, av hälso- ochsjukvårdsnämnd, organ som avses i 11 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)eller annan myndighet. Behörig all utöva yrke som barnmorska är den som harlegitimation för yrket. 12 § Den som obehörigen och motersättning utövar yrke som barnmorska, läkare eller landläkare döms till bötereller fängelse . 13 § Den som enligt denna lag varitlegitimerad eller fält förordnande enligt 11 §, men genom ålerkallelse av legilimafioneneller del särskilda förordnandet enligt bestämmelserna i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. förlorat sin behörighet, ochdärefter utövar yrket mot ersättning, döms fill böter eller fängelse . Prop.1983/84:179 61 14 § Den som obehörigen ger sig ut förall vara läkare eller landläkare eller på annat sätt ger sken av alt ha sådankompetens ehligt denna lag döms tiU böter. 15 § Den som obehörigen ger sig ut-föratl vara legitimerad barnmorska, glasögonopfiker, logoped, psykolog,sjukgymnast eller sjuksköterska döms fill böter. Läkareeller tandläkare får för allmänheten ange all han är specialist endast om manhar bevis om specialistkompetens. Den som bryter mot bestämmelsen döms fillböter. Endast den som införts i särskildaförteckning över personal med viss psykoterapeutisk utbildning får förallmänheten ange sig som av registrerad psykoterapeut. Den sombryter mot bestämmelsen döms till böter. Delsamma gäller den som har införts iförteckningen men underlåter all ange sin grundutbildning. Talan mot beslut m.m. 16 § beslut enligt denna lag fåröverklagas hos kammarrätten genom besvär. Beslut som eller kammarrätten meddelar enUgtdenna lag skall gälla , om inle annat förordnas. 17 § Regeringen bemyndigas att meddela ytterligareföreskrifter enligt denna lag. Regeringen får överlåta ål atl meddela sådana föreskrif ter. 1 Denna lag träder i kraft . Genom lagenupphävs lagen (1960:408) om behörighet all utöva läkaryrket och lagen (1963:251) om behörighet alt utöva tandläkaryrket. 2 Särskilt utfärdade kompetensbevis färockså meddelas för den som har en kompelens som i huvudsak motsvarar denkompetens som föreskrivs i denna lag. 3 Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning fill en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelsei denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 1983/84:179 62 lag om ändring i lagen(1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso-och sjukvårdens område Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet påhälso- och sjukvårdens område dels all 6 § skall upphöra alt gälla, dels att i8 § "4-6 §§" skall bytas ut mot "4 och 5 §§". Dennalag träder i kraft . Prop, 1983/84:179 63 Remissammanställning- behörighetskommittés betänkande Kompetens inom hälso- ochsjukvården (SOU 1983:33) Följanderemissinstanser har avgivit yttranden: Juslitiekanslern,, kammarrätten i , , hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, , statskontoret, riksrevisionsverkel,universitets- och högskoleämbetet - som bifogat yttranden av universiteten,, Kungl. tekniska högskolan, tekniska högskolaoch landstingskommunernas utbildningsnämnder (motsv.) -, ,, , , arbelarskyddsslyrelsen,statens invandrarverk, ombudsmän. , Stockholmsläns landstingskommuns förvaltningsutskott, som bifogat yttranden av berördanämnder, läns landstingskommuns förvaltningsutskott, Norrbottensläns landstingskommuns förvallningsutskolt, sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), i (LO), som bifogat yttrande av ,Centralorganisationen /SR, Tjänstemännens cenlralor-ganisafion (TCO),. , Apoteka-resocielelen - farmacevliskaföreningen. och har beslutat avstå från alt avge yttrande. Därutöverhar skrivelser inkommit från följande organisafioner och inlressesammanslutningar(motsv. ); , orlo-pedingenjörers förening, leg.sjukgymnasters riksförbund, , Sverigesförenade studentkårer, socionomers personal- ochförvaltningstjänstemäns riksförbund, svensk kuralorsföre-ning, föreningen , chefskuratorer i Södra regionen, studierektorer ochvårdlärare inom päbyggnadsutbildningen för sjuksköterskor inom hälso- och sjukvårdför barn och ungdom, diverse enheter inom barnhälso- och sjukvården i (namnlistor), styrelsen för svensk barnkirurgisk förening. Nordiska föreningenför sjuka barns behov, barnens rätt i samhället (), förlekterapeuter, sjukskölerskeelevers förbund, , företrädare för aneslesi- och intensivvårdsavdelningarna iGöteborg, och chiroprakliska föreningen i . Behörighetskommitténsförslag fill en samlad reglering av särskilda kompetensbevis och behörighetinom hälso- och sjukvården har fåll ett 1983/84:179 64 positivtmottagande av remissinstanserna. Den allmänna uppfattningen är atl kommitténväl har utfört en angelägen uppgift. Omfattningen av kommitténs förslag tillbestämmelser om särskilda kompelensbevis och bestämmelser om behörighet tiUtjänst inom den allmänna hälso- och sjukvärden har däremot fåll elt myckelblandat mottagande. Synpunkter har å ena sidan framförts - framför allt frånföreträdare för sjukvårdshuvudmännen -för alt kommittén borde ha intagit enmycket restriktivare inställning till alt införa bindande bestämmelser framförallt när del gäller behörighet till tjänster inom den allmänna hälso- ochsjukvården. Allmänna råd har förordats i stället för bindande bestämmelser. Åandra sidan har många remissinstanser ansett att kommittén - framför allt medhänsyn till patientsäkerheten - borde ha föreslagit reglerande bestämmelserför ytterligare grupper inom hälso- och sjukvården. Kammarrätteni anser atl del från allmän synpunkt är angeläget alt den nya hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) kompletteras med legitimations- och behörighetsreglerför de grupper inom området som har självständiga arbetsuppgifter av särskildbetydelse för patienternas liv och hälsa. Därmed garanteras bl.a. atl deenskilda yrkesutövarna inom grupperna håller en viss minimistandard. Detförslag som kommittén har lagt fram är i huvudsak väl underbyggt. En storfördel är att de nuvarande splittrade och oöverskådliga bestämmelserna förssamman och struktureras. Kammarrätten fillstyrker alt förslaget i stortgenomförs, sedan vissa ändringar har gjorts i författningstexten. Legitimationbör behållas för de sju grupper inom hälso- och sjukvården som f.n. kan fåsådan och bör även införas för logopeder. bör i övrigt följautvecklingen och lägga fram förslag om legitimation för befattningar beträffandevilka det framstår som motiverat i framliden. Likasom för läkarfileln bör rättsligt skydd gälla för tandläkartileln saml förbeteckningarna legitimerad i förening med yrkestitel samt för specialist eller specialislkompetenl. Detbör falla på regeringen eller, efter dess bemyndigande, på allutfärda behörighetsbestämmelser inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården. Kammarrätten sätter i fråga om inte sädana bestämmelser börmeddelas för flera grupper än kommittén har föreslagit- Grundläggandemål för den offentliga verksamheten skall enligt 1 kap. 2 § regeringsformenvara den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd. Det åliggerenligt lagrummet särskilt del allmänna att verka för bl.a. social omsorg ochtrygghet. Hälso-och sjukvården inklusive tandvården utgör sädana väsentliga områden som avsesmed del aktuella lagrummet. Det är därför viktigt all statsmakterna tillser attbetryggande garanfier finns för att denna vård får en godtagbar standard i helariket. IHSL har ramen givits för denna vård, som väsentligen har anförtrolts åt 1983/84:179 65 Bestämmelserna där behöver emellerfidkompletteras i åtskilliga hänseenden för all den angivna garanfin skalluppnäs. Bl.a. är del angelägel atl staten lägger fast vilka krav som måsteställas på de yrkesgrupper och de befattningshavare som typiskt sett harsjälvständiga arbetsuppgifter av särskild betydelse för patienternas Uv ochhälsa. Delta sker bäst, liksom , genom föreskrifter om legitimafion ochandra särskilda kompelensbevis Uksom om behörighetskrav för vissa tjänster.Allmänna råd är däremot inle fillräckliga i dessa vikliga hänseenden. Staten måste,genom , även i fortsättningen uppmärksamt följa utvecklingen påområdet och tillse alt, när det är motiverat, föreskrifter av aktuellt slagmeddelas även för nya kategorier vilkas verksamhet får sådant innehåll atl enreglering framstår som mofiverad. Del är härvid en stor fördel all med detremitterade förslaget en samlad, översiktlig lag fillskapas vUken vid behovlätt kan kompletteras. Över huvud taget har förslaget stora förtjänster och bör,med smärre avvikelser, genomföras. ombudsmän har från de synpunkter JO har allbeakta inle funnit några hinder föreligga att genomföra de i betänkandetframlagda förslagen. Juslitiekanslern () tillstyrker kommitténs förslag atlvissa bestämmelser om kompetens och behörighet inom hälso- och sjukvården somför närvarande finns spridda i olika författningar skall föras samman i enenhetlig reglering och har inte heller i övrigt någon erinran mothuvudpunkterna i förslaget. () framhåller atl föreskrifterom kompetens och viss behörighet, exempelvis legitimation och andra kompetensbevis,i princip innebär en typ av elableringskontroll varigenom näringsfriheten ochkonkurrensen begränsas i större eller mindre omfattning beroende på de verkningarav rättslig och annan art som följer av föreskrifterna. Statsmakterna har sedanlänge iakttagit en klart restriktiv inställning fill offentliga inskränkningari etableringsfriheten. Som kommittén själv framhåller har näringsfrihelsförordningupphävts ulan alt ersättas med motsvarande bestämmelser. Principen omen aUmän näringsfrihet gäller dock alltjämt. Statsmakternas klart restriktivainställning till offentliga konkurrensbegränsningar har även kommit fillullryck vid tillkomsten av gällande konkurrenslagsfiftning. NO, som haratt fillämpa denna lagstiftning och därmed all slå vakt om en effektivkonkurrens, har ocksä i olika sammanhang ställt sig negativ till begränsningari etableringsfriheten. Sådana har dock ansetts kunna godtas om de behövs för atli första hand trygga liv, hälsa, säkerhet och personlig integritet. NO vill isammanhanget hänvisa fill bilagda skrivelser till vissa av utskottoch vissa stadiga utredningar som har atl ta ställning till eller överväga elableringskontrollpå olika områden. (verksledningen), konstaterar allkommitténs direkfiv inte 5 1983/84. 1983/84:179 66 hargett utrymme för några långtgående förändringar av gällande regelsystem.Styrelsen anser atl del är värdefullt atl en samlad översyn av den rättsligaregleringen av kompetens och behörighet inom hälso- och sjukvården, landvårdensaml detaljhandeln med läkemedel kommit till stånd. Regelsystemet för hälso-och sjukvårdspersonalen rymmer f.n.-som kommittén påpekat-en riklig flora avbestämmelser, som företer avsevärda brister i systemalik och enhefiighel.Kommittén har gjort elt förtjänstfullt arbete med alt systematisera ochförenkla dessa regler i syfte atl åstadkomma en enhefiig lagstiftning.Socialstyrelsen ställer sig i huvudsak bakom kommitténs förslag. Hälso-och sjukvårdens insatser ingriper i den enskilda människans tillvaro. Del ärfråga om hennes liv och hälsa. Den stadiga rättsliga regleringen behöversäkerställa att vissa yrkeskategorier har erforderUg kompelens för sinyrkesutövning. I den mån kvalificerade och anvarsfulla arbetsuppgifter avsärskild betydelse för patientens liv och hälsa ingår i yrkesutövningen och specieUldä denna också kan ske utanför den offentUga hälso- och sjukvården behöverkompetensen sålunda regleras. Enpersons hälsotillstånd är beroende av såväl fysiska och psykiska som socialafaktorer. innefattar i begreppet pafientens säkerhet aUa dessadärvid berörda faktorer. Inslagen av sådana faktorer varierar från verksamhettill verksamhet. Yrkesgrupperna inom hälso- och sjukvården har tyngdpunkten isin respektive yrkesutövning koncentrerad kring några av dessa faktorer. Inomvarje verksamhet måste emellertid yrkesgruppernas samlade kompelens garantera atlden vårdsökande får erforderlig vård och behandUng. Den rättsliga regleringenbehöver därför omfatta yrkesgrupper med kvalificerade och ansvarsfulla arbetsuppgifterav särskild betydelse för patientens säkerhet i här avsedd betydelse. Behörighelskommilténutgår i sina överväganden från alt sjukvårdshuvudmännen, i enlighet med hälso-och sjukvårdslagen, bör ges stor frihet och all den statliga regleringen måstereduceras. Del bör vara en primär uppgift att den statliga rättsligaregleringen fillgodoser de säkerhetsaspekter, som erfordras för en betryggandevård och för att vården skall kunna meddelas på lika villkor över hela landet.Sjukvårdshuvudmännens frihet ligger i det förhåUandet alt de har rätten allinrätta tjänster för "den personal som behövs för all meddela godvård". Denna rätt atl inrätta tjänster inrymmer i sig den frihet somkommittén viU tUlgodose.