prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett sammanhållande forum för verksamhet inom den kommunala sektornkan därför behövas för att överblicka ämnesområdet och för all medverka fillinformationsspridning. Organisationen av en sådan verksamhet, som ejförutsattes ha meddsbeviljande funktion, bör klarläggas. 1983/84:107 Bilaga 10 24 Delegationenför social forskning: En allmän forskningspolitisk strävan är koncentration avforskningsresurserna, inte en uppsplittring. DSF:s uppfattning är attkommunalforskningen omfattar ett mycket smalt forskningsfält med relevans förett tämligen begränsat antal forskningsdiscipliner. Den nuvarandeanslagsbeviljande organisationen täcka det aktuella forskningsfältet.I flera av organen är kommunförbunden representerade och kan företrädakommunforskningens intressen. Både ochLandstingsförbundet är sålunda representerade i DSF. Mot denna bakgrund finnerDSF det inte vara motiverat att tillskapa ytterligare ett forskningsbeviljandeorgan för kommunalforskning. Däremoi kan det finnas ettbehov av ett forum för samråd och informationsutbyte om kommunalforskningmellan aktiva forskare och avnämare. När det gäller forskningsdokumenlalion harDFI (delegalionen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning) iuppdrag att i samråd med FRN se över dessa frågor. Denna utredning bordeavvaktas innan nya verksamheter startas. För alt utarbeta forskningsprogram,arrangera seminarier och i övrigl vara kontaktorgan mellan forskare ochavnämare borde man, enligl DSF:s mening, kunna begränsa sig tillatt inrätta en mindre arbetsgrupp knuten till . Sammasynpunkter har redovisats från . Universitets-och högskoleämbetet: Det behov av centralt utvecklande, övervakande ochsamordnande funktioner som anses behövas inom kommunalforskningsområdet bordepå ett tillfredsställande sätt kunna skötas av nu existerande forskningsråd ochsektorsorgan. Forskningsråden och FRN har i sina instruktioner att "verkaför att information om forskning och forskningsresultat sprids." Vidareskall DFI enligt regeringens direktiv ulgå från forskningsanvändarens behov. förbyggnadsforskning: Rådet avstyrker kommitténs förslag att en delegafion förkommunal forskning skall inrältas med uppgift all föreslå "huren mer permanent ordning bör se ut." Rådel anser inle att det är motiveratatl skjuta på beslutet . Rådel delar kommitténsuppfattning att mycket står att vinna genom bättre samordning. Men del räckerinle med samordning om det inte finns en organisation som svarar för att denönskade forskningen kommer till stånd. På den punkten är kommittén inte baravag ulan motsägelsefull. Å ena sidan tycks kommittén luta åt att problemet äralt forskningen är decentraliserad och det enda som behövs är samordning ochforskningsprogram. Å andra sidan framhåller den atl forskningen är försummadoch har alltför begränsade resurser. Resultatet blir alt kommittén skjuter fråganifrån sig. Rådetanser att del i nuvarande samhällssiluafion är nödvändigt atl statsmakterna nular ställning för en förstärkning av kommunalforskningen. Det är intemotiverat att skjuta på ett beslut . Rådets uppfattning stödsav rådets fyra kommunala kontaktgrupper. De har i en Prop.1983/84:107 Bilaga 10 25 gemensamskrivelse lill rådet framfört all de känner oro för all flera forskningsområdensom är viktiga för kommungrupperna inle på ell självklart sätt faller inom byggforskningenskompetensområde. Rådelanser alt organisationsfrågan kan lösas genom all de forskningsråd som enliglkommitlén finansierar forskning forskningsrådsnämnden,humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. ,arbetarskyddsfonden, byggforskningsrådet och delegationen för social forskning- får i uppdrag atl gemensamt läcka in det forskningsfält som kommitléndefinierat. Kommillén har skapat förutsättningar för della genom attstrukturera och avgränsa området. Tillsammans svarar råden både försektorsforskning och grundforskning inom områdel. Som framgår av ovan är rådelberett atl åta sig ett vidgat ansvar för kommunalforskningen. En vissförstärkning behövs av rådens resurser för att initiativ skall kunna tas tillforskning inom outvecklade områden. Enfördelning av programansvarel för kommunalforskningen mellan fleraforskningsråd gör det nödvändigt att ha ett sammanhållande organ, liknande denforskningsdelegation som kommittén föreslår. Del skall ha lill uppgift atlsvara för övergripande långsikliga frågor, hålla konlakl med kornmunala, lokalainitiativ i form av forskningsstiftelser m. m., samordna forskningsrådensprogram och lämna statsmakterna underlag för planering och finansiering avkommunalforskningen. I likhet med kommittén anser rådel atl ett sådant organendast skall disponera resurser för den egna program- ochutredningsverksamheten. Finansieringen av forskningen bör ske överforskningsråden eller direkt lill universitetsinstitutioner och forskningsinstitut.Beredningen bör ha en fristående slällning i förhållande fill regeringen mensorlera under . Kommunala företrädare bör vara välrepresenterade. Ensådan modell skulle ge den kommunala forskningen en organisation som liknar densom finns på energiområdel. Som programorgan är rådet välförtrogen med den. Den har inneburit att forsknings- och utvecklingsarbetemycket snabbi kunnal göra insatser inom ett i stort sell obearbetat område.Även om forskningsområdena är mycket olika så har kommunalforskningen på sammasätt behov av förstärkta insatser på kort sikt. Motbakgrund av dessa erfarenheter föreslår rådet att ovannämnda förslag bearbetasvidare och prövas för kommunalforskningen. Förslaget innebär i huvuddrag attstatsmakterna tillsätter en beredning. Den bör ges uppdragel alt efler samrådmed de sex forskningsråden lägga fram ett förslag lill hur programansvaretskall fördelas mellan råden. Den bör också ange del lotala resursbehovet förkommunal forskning och utarbeta förslag till direkliv till forskningsråden.Beredningens förslag bör ligga färdigt så att det kan behandlas i 1985 årsbudgetproposition. Erfarenheterna av hur organisationen fungerar bör utvärderasefter en period . 1983/84:107 Bilaga 10 26 Statskontoret: Vi är tveksamma fill förslagel om altinrätta en delegation för forskning knuten till ochanser att man i nuvarande stalsfinansiella läge bör vara ytterst restriktiv närdel gäller att inrätta nya organ. Vi menar att vad kommitlén vill uppnå genominrättande av en delegation bör kunna uppnås utan all nya organ tillskapas ochvill i denna del peka på följande omsländigheler. En delegation leder i sig inte nödvändigtvis till merforskning inom området i fråga. Del kan ifrågasättas om inle de pengar somenligl förslagel skulle salsas på delegalionen - ca 1 milj. kr. -skulle göra större nytta om de direkt kom forskningen till godo. kanåstadkommas på tvä sätt. () kan tillföras medel direktavsedda för förvallningsforskning, förelrädesvis inriktad på ekonomioch organisation samt landstingskommunal verksamhet. Alternativt kan enprofessur i ekonomi och organisation inrättas. Det är också fullt möjligt att åsladkomma en ökadforskning inom områdel ulan resurstillskott. Regeringen kan i den aviseradeforsknings-proposifionen och i därtill kopplade regeringsbeslut utpeka kommunalekonomi och organisation som ett prioriterat forskningsområde. För atl stödjaprioriteringen inom detta område kan mycket vät en delegation för kommunalforskning knuten lill forskningsrådsnämnden etableras. Behovel av kommunikation mellan forskare ochforskningsanvändare bör också det kunna tillgodoses utan medverkan av enmellanhand. Kommuner och landsting är väl organiserade genom och . Det bör ligga i dessa organs intresseatl hålla konlakl med forskningen inom området och alt bidra till allforskningsproblem formuleras ulifrån användarnas perspektiv. Påforskningssidan har genomförts en omorganisation därförvaltningsforskningen håller på att byggas upp som överbyggnad tillförvaltningshögskolor vid de olika universitetsorterna. Denna omorganisaiion ärännu inte fullt genomförd, men det är rimligt all anta allförvaltningshögskolorna framgent kan komma all fungera som naturiigaknutpunkter inom forskningsorganisationen. Expertgruppen för forskning om regional utveckling: ERUhar en positiv inställning till kommilténs önskemål om alt inrälla endelegation för kommunalforskning. ERU ställer sig dock tveksam lill förslagetom alt anslagsbeviljande myndigheter skall vara representerade i delegalionen.Vid prövning av framtida organisation anser ERU det viktigt att ta slällninglill vems intressen en samordningsgrupp för forskning (eller ett organmed mer omfallande arbetsuppgifter) skall företräda, statens eller landstingensoch kommunernas. ERU ser det som naturligt atl det är kommunala ochlandslingskommunala intressen som skall tillvaratas av delegalionen. Kopplingen- både den personella och ekonomiska - mellan kommittén och landstingen samlkommunerna bör därför förstärkas. ERU ser mot denna bakgrund positivt på endiskussion om framtida Prop.1983/84:107 Bilaga 10 27 organisation.ERU ansluter sig lill kommitténs tanke om ell samarbele med organisationer(t.ex. Arbetslivscentrum, DSF, EFA, EIFO, ERU, ) med likartadearbetsuppgifter. Samarbetet kan innebära atl någon av organisationerna ingår ikommillén. Forskningsorganisationer med koppling lill ochlandstingskommunal verksamhel, t.ex. Stiftelsen forskningsråd,avdelningen planering pä SIB eller SPRI, är också tänkbara samarbelsorgan. Arbetslivscentrum:Förslagen är i huvudsak rimliga även om de förefaller väl traditionella.Erfarenheter av en utbredd seminarieverksamhet eller den typ av cenlralaforskningsdokumentalionssyslem som föreslås är, enligl vår erfarenhel, intesärskilt övertygande. Enliglförslagel skall forskningsdelegationen inle vara forskningsfinansierande. Delär möjligt att under ett inledande skede det kan vara olämpligt alt manbedriver forskningsfinansierande verksamhel men del bör bli möjligl, enligl vårmening, all ell sådant organ som det föreslagna utvecklas till en sortsforskningsråd t.ex. genom att medel anvisas från forskningsfinansiärer typbyggnadsforskningsrådet och arbetarskyddsfonden inom en anslagsram.Forskningsdelegationen skulle då inom ramen för Iräffade överenskommelser ochanvisade medel på Bfr:s och Asf:s med fleras uppdrag utföra projeklbedömningoch svara för finansieringsbeslul. Den särskilda kompetensen i ett organ somden föreslagna delegationen skulle kunna bidra fill en mer sakkunnig bedömningän som är fallet av kommunalt inriktade projekl. Man skulle därigenom ocksåavlasta styrelser och kanslier för de nämnda organen. Detta kan ocksåfördelakligl påverka hur forskning formuleras genom alt detta kan möjliggöra enämnesmässig koncentration. länslandstingskommun (kommun och högskolan i bro): Vad gäller frågan om organisation av en sådan förstärkt forskning vill vi tillstyrka utredningens förslag om en särskild delegation för forskning, bl. a. med uppgiften att bereda förslag till en permanenl ordning. Det synes klokt att avvakta erfarenheterna frän en sådan organisations-, form innan en sä omfallande organisation som eget forskningsråd inrättas. Dock bör en delegation för kommunalforskning ulformas med vissa för ändringar i förhållande till utredningens förslag. Deerfarenheter som vi gjorl av eget engagemang i forskningsfrågor borde pä någotsätt komma den föreslagna delegationen till godo, exempelvis genom allålminstone ett landsting med egen forskningsaktivitet kan bli representerat idelegationen. Delta skulle också stärka landstingsrepresentationen idelegationerna så atl landstingsfrågorna inte som skell kommer i skymundan iforskningen. Kopparbergsläns landstingskommun: och de centrala forskningsrådenhar fåll ökal intresse för forskning . Därför finnerlandstinget det inte nödvändigt med en samordning av befintlig kommunalforskning i dagslägel. Vidare synes det svårt Prop.1983/84:107 Bilaga 10 28 att samordna forskning med så begränsade resurser(1 milj. I de fall en central delegation inrättas bör därförresurserna inte bli så begränsade att verksamhetens intentioner svårligen kangenomföras. läns landstingskommun: Förvaltningsutskottetanser att det redan nu bör vara möjligt all komma fram till en permanentlösning. Syftet med ytterligare överläggningar mellan olika intressenter somKDK anser erforderliga bör kunna nås i remissbehandlingen av föreliggandebetänkande och den efterföljande beredningen av ärendel. Oavsett om del blir en provisorisk eller permanent lösninganser förvalt-ningsulskotlel att de kommunala och landslingskommunalahuvudmännen måste representeras i del forskningsorgan som bildas. Detta bordevara ett intresse för forskarna själva, inte bara för den kommunala sektorn. : Det råder ett splittrat ansvar överforskningen på den kommunala arenan och behovet av överblick är stort.Förslaget att inrätta ett organ med uppgift alt ge en bättre överblick och tainitiativ till angelägen forskning tillstyrks. I tvåavseenden reser emellertid kommunaldemokratiska kommitténs förslag om enförbättrad forskning vissa invändningar. Detta gäller dels denföreslagna ämnesavgränsningen för delegationen och dels delegationens statusnär del gäller att inom hela sitt ämnesområde kunna fullständigt prioritera ochfinansiera forskningsinsatser. Kommunaldemokratiska kommitténs förslag innebär enfokusering på enbart de juridiska, rätlsvetenskapliga och samhällsvetenskapligaaspekterna av kommunernas verksamhet. Denna begränsade inriklning kan intetillstyrkas. Somframgår av det initiativ som tagit ligger det ett värde i allhela det kommunala verksamhetsfältet överblickas i ett sammanhang och av ettforskningsorgan. I många avseenden är verksamhel väl avgränsad ochdefinierbar. Kommunallagsliftningen och de fakultativa uppgifter som flertaletkommuner praktiskt arbetar med ger bilden av ett väl sammanhållet och avgränsatarbetsfält. Del är viktigl, bland annat av prioriteringsskäl, alt hela dettakommunala område från forskningssynpunkt belyses i ett sammanhang och medlikartade värderingar och utgångspunkter. Kommunernamåste ges möjligheter - även genom representation i forskningsorganels styrelse- all prioritera forskningsinsatser inom olika delområden av den kommunalaverksamheten. En meningsfull sådan prioritering mellan statsvetenskapliga,kommunaltekniska, sociala eller miljö-betonade insatser ur del kommunalaforskningsområdet ställer således krav på en lolal syn över helaverksamhetsfältet, som ett forskningsorgan enbart inriktat molkommunaldemokraliska eller statsvetenskapliga frågor aldrig kan uppnå. Dettainnebär sammanfattningsvis atl forskningsfältet bör definieras i enlighet medkommunernas verksamhetsområde och att Prop.1983/84:107 Bilaga 10 29 kommunernabör beredas ett avgörande inflytande i forskningsorganets definition avforskningsuppgifter och prioriteringar mellan olika verksamhetsområden.Kommittén föreslår atl kommunalforskningen skall beredas inom ramen för endelegafion. Delta innebär bland annat atl organet inle skulle ha några egnaforskningsresurser att fördela över sitt verksamhetsområde. Detta innebär altkommunalforskningsorganet skulle vara hänvisat lill att vinna gehör för sinaförslag om forskningsinsatser hos seklorsforskningsorgan av typenbyggforskningsrådet eller humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådetmed en i huvudsak annan inriklning och prioritering av sina respektiveverksamheler. Risken skulle i så fall vara slor att från synpunktangelägna forskningsinsatser inle kommer till utförande därför allfinansiärerna frän sina utgångspunkter finner dem mindre motiverade. Dennastatus för kommunalforskningen kan inte accepteras. Upplands-Väsbykommun: Kommunen anser att möjligheterna lill en ökad kontakt (mellanforskningen och de enskilda kommunerna) skulle ges genom ett inrättande av denföreslagna forskningsdelegationen. Delegationen bör i slor utsträckning arbelasom en "länk" mellan kommunerna och forskningen. Malmökommun: kommun bifaller förslaget om inrättande av en delegation förkommunalforskning som skall samordna, initiera och informera om forskning ikommunala frågor. Delegationen bör arbeta ,innan slällning tas till en mer permanent organisation som t. ex. ett särskiltforskningsråd. Göteborgskommun: Det är angeläget att forskningen inom akluelll område intensifieras. Kommunstyrelsen stöder därför KDK:s förslag om all del bör inrättas en särskild forskningsdelegation inom civildepartemen tet . I arbelel med hur en permanenl ordningpå områdel bör se ut anser kommunstyrelsen alt kommunerna och landstingenmåste få ett slarkl inflyiande. Det är ute i kommunerna manbäst känner problemen. Vidare vill kommunstyrelsen slarkl betonaall det är angelägel atl del sker ell samarbele mellan delegalionen och andrasektorforskningsorgan som har anknytning lill den kommunala verksamhelen. : Styrelsen finner alt den av KDK föreslagna delegalionen förkommunalforskning skall få i slorl sett motsvarande uppgifter (som deförbundet föreslagit) med undantag för att fördela anslag till forskning.Styrelsens principiella uppfattning är atl ett särskilt forskningsråd förkommunal forskning vore ett effektivt sätt alt slödja och samordna sådanforskning. Eftersom en mer permanent lösning av den kommunala forskningensorganisation kräver mera vittgående överväganden och omdisponeringar sä ärslyrelsen dock beredd all tillstyrka kommunaldemokraliska kommitténs förslagom en delegation för kommunalforskning. slyrelse vill betona behovel Prop.1983/84:107 Bilaga 10 30 av ökal samarbele och informationsutbyte mellan forskaremed kommunala frågor som specialitet och representanter för seklornsverksamhet. Den starka sektoriseringen av forskningen leder till alltvärvetenskapliga och övergripande frågor inle beaklas tillräckligt. Styrelsenhar därför ingel att erinra mol aU man för en treårig försöksperiod inrättarett särskill organ -delegalionen för forskning - med i betänkandetföreslagna uppgifter och sammansäUning. Kommunalforskningen behöver ökade insalseroch bättre samordning. är forskningen splittrad och en god överblicksaknas. Förbundsstyrelsen utgår från att den försöksvis inrättade delegalionenlar initiativ för att förbällra denna situation. Styrelsen vill därförifrågasätta om inte särskilda statliga medel bör ställas till delegationensförfogande för att ulveckla forskningen. Landsorganisationeni : LO anser att den lösning som här presenteras som ett första led iatl slärka kommunalforskningen är godtagbar. Mönstret har framförallt hämtatsfrän de kommittéer som finns inom , expertgruppenför arbetsmarknadsforskning och ERU, och erfarenheterna från dessa kommiltéerär förhållandevis goda. Med tanke på att regeringen i vår kommer att presenteraen sammanhållen forskningspolitisk proposition är den begränsade reform man nuföreslår möjlig aU fillstyrka, även om det annars finns anledning aU varaförsiktig med nya sektorsforskningsorgan. LO anser all det är minsl sagt rimligt all som ledamöter idelegalionen ocksä ha med de fackliga organisationerna, dels därför att dessakan bidra med värdefull erfarenhet, dels därför atl såväl indirekl kan sägas representera arbetsgivarsidan. CentralorganisationenSACO/SR: /SR anser all vissa bestämda krav måsle ställas på delegationen.För det första skall delegationens arbele tidsbegränsas. Målsättningen fördelegationens arbete bör vara att den hittar lösningar som innebär atldelegalionen blir umbärlig. /SR avvisar således tanken på alt ett särskillseklorsorgan inräUas för forskning. Denna forskning skall ligga vidinstitutioner på universilel och högskolor. På så säll kan befintlig kompetensoch forskningsmiljö utnyttjas som forskningsresurserna utnyttjaseffektivt. Det andrakravel gäller delegationens sammansättning. /SR anser alt de fackligaorganisationer som organiserar anslällda inom kommuner och landsting bör varaföreträdda i delegationen. Del är ju i realiteten de anslällda som färla handom verkställigheten av de politiska besluten. Det är /SR:s bestämdauppfattning att de anslällda med sina erfarenheter kan tillföra forskningenvärdefulla synpunkler, både vad gäller aktualitet och inriktning. Somjämförelse kan nämnas alt de fackliga organisationerna har ledamolplals idelegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning. /SRanser alt delegationens vetenskapliga sammansätining bör göras så bred som möjliglmed hänsyn till alt del lotala antalet ledamöler inle skall bli ohanterligt. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 31 FöreningenSveriges eko no mer: Föreningen tillslyrker inrättandet av endelegation för forskning. Föreningen anser dock all delegafionen bordefä vidare uppgifter, i synnerhet ansvarel för fördelning av anslag lillforskning vilket nu ligger pä andra seklorsforskningsråd vars knytning tillintresseområdet kommunalekonomi är ganska ringa. Endast övergångsvis kan därförden föreslagna lösningen accepteras och delegafionen bör därför skyndsamtutreda hur en mera permanent ordning skulle länkas se ul. Föreningenvill dock ånyo hävda alt en absolut grundförutsättning för alt få till stånd enfungerande kommunalekonomisk forskning är att särskilda resurser tillskapasinom detta ämnesområde. : Enligt statsvetenskapliga förbundets mening är det angeläget altförbäitra informationen om den forskning som bedrivits och bedrivs. Delta behovkan i väsentlig ulslräckning tillgodoses av den föreslagna delegationen. Delär mycket välbetänkt atl delegationens verksamhel i en första etapp pågår i treår. Kanske kan skälen till atl närmare anknyta verksamheten till högskolan dåvisa sig starka. Vivill i delta sammanhang betona, atl vi finner kommitténs skrivning beträffandefinansieringen av förstudier onödigt restriktiv. Även om delegationen intesjälv fär tillgäng ull forskningsmedel bör del klart uttalas, atl den bördisponera ett belopp av storleksordningen . avsedda föratt initiera forskning och vetenskapligt pröva olika uppslags bärkraft. Delär angelägel all parlamentariker med ell bredare intresse för samhällsproblemenoch för den kommunala och landstingskommunala verksamhetens övergripandepolitiska, organisatoriska och ekonomiska villkor ingår i delegalionen. : För atl svensk forskning skall kunna hållas pä enkvalitetsmässigt hög nivä är det viktigt atl den genomförs i nära anknytningtill del internationella forskarsamhället. En konsekvens av detta är attforskning om t. ex. svensk kommunalpolitik bör presenleras på ett sådant sättatt den kan förslås även i länder där kommunerna har en hell annan ställning idet politiskt/administrativa systemet. Självfallet är det i sammanhanget ocksånödvändigl att presentera idéer och resullal på någol internationellt gångbartspråk. Vanligen gynnar della inle tillgängligheten för en bredare svenskpublik. Därtill kommer alt forskningsinriktningar av alla slag - oberoende avom de ulformas i disciplinorienterade eller tvärvetenskapligt sammansattagrupper - tenderar att ulveckla en egen terminologi som i lyckade fallförenklar för den redan insatte med hemvisl i forskarsamhället men försvårarför andra 1983/84:107 Bilaga 10 32 Redan "språkproblem" av det slag somantytts släller slora krav på den forskningsinformation som skall ha verklig möjlighet alt nå ut fill berörda praktiker. Utgivning av en informafionstidskrift är ett medel bland många atl öka forskningsresultatens fillgänglighet. Kontakter mellan forskare och praktiker behöver organiseras av flera skäl. Ett är att konti nuitet i umgänget mellan olika aktörer på exempelvis det kommunala området underiältar erfarenhetsutbytet. Ett annat skäl är alt detta ger möj lighet för alla parter att utveckla rimliga attityder och förväntningar. Kun skap är av avgörande betydelse för att göra säkrare bedömningar av sam hällsutvecklingen och förbättra uppfattningen av de möjligheter och risker som är förknippade med olika handlingsalternativ. Den av utred ningen lanserade idén om seminarieverksamhet är därför värd allt stöd. Seminarierna bör emellertid syfta till alt föra ut redan befintlig forskning, inle primärt initiera ny. Statensråd för byggnadsforskning: Rådet avstyrker kommitténs förslag att delegationenskall ha ansvar för att dokumentera och informera om pågående forskning iSverige och övriga länder.