prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av sina erfarenheter skall kommitténsommaren 1984 redovisa sina förslag om bl.a.hur ett framtida stöd till tallidnings-verksamheten bör utformas. 4 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 50 Taltidningskommitténhar getts tilläggsdirektiv och därmed fält i uppdrag att angeförutsättningarna för eventuella statliga insatser för nyhetsförmedling till utvecklingsstörda. Utredningen om videogram för döva (U 1983:02) har iuppgift att precisera förutsättningarna för och utarbeta förslag tillutformningen av de framtida statliga insatserna för den verksamhet som bedriver och sommedverkar till att ge framför allt barndomsdöva delaktighet i kulturiiv ochinformationsutbud. Utredningens förslag beräknas komma . Jag vill också taupp vissa frågor med anknytning till Radiokoncernens verksamhet. Utbyggnaden av radio- och TV-verksamheten enligtriksdagens beslut har pågätt i sex budgetär. harutbyggnaden i första hand gällt olika former av regionalisering, men fr. o. /85 kommer en förskjutning atl ske till förmån förkvalitetshöjande åtgärder. avtal med staten gäller t.o.m. . I de tilläggsdirektiv som getts till massmediekommittén framhållsatl () kan aktualisera och genomföra organisatoriska förändringar inom koncernen. I den månförändringarna är av sådan art att de kräver avtalsändringar förutsättsatt företaget kommer in till regeringen medförslag till sådana. I sin anslagsframställning för nästa budgetär har företaget aviserat att man har föravsikt att återkomma till regeringenmed förslag till avtalsförändringarsä att åtgärderna kan genomförassenast i samband med avtalets upphörande . I sinanslagsframställning uttalar SRAB vidare sin avsikt atl återkomma fill regeringen närdet gäller ett av () aktualiserat förslag tillförsöksverksamhet med betal-TV. I en särskild skrivelse till regeringen har företaget senare redovisat sinaställningstaganden i frågan och bl.a. framhållit att SVT:s förslag om provverksamhetmed betal-TV bör ses mot bakgrund avden utveckling som f.n. skerinternationellt på olika områden avmediefältet. SRAB avser därför att ytteriigare studera de nya distributionsformerna som yppas och deekonomiska förutsättningarna isyfte att kunna lägga fram de förslag som är befogade för att stärka radiooch TV i allmänhetens tjänst. beslut med anledning av förslagen iregeringens proposition (prop. 1983/84:40) om ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.(bil. 6 KrU 1983/84:8, rskr 90) innebär att en besparing om 50milj. skallgenomföras för SRAB:s del fr. o. m. /86. Beslutet innebär ocksåatt utbildningsradionsverksamhet från samma tidpunkt skall finansieras med medel urradiofonden i stället för med skattemedel. SRAB skall vidare utredautbildningsradions verksamhet och överväga ev. förändringar av verksamheten medsikte pä genomförande i samband med en ny avtalsperiod. Arbetet med de nya TV-lokalerna på Förrådsbacken påbörjadesi okto- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 51 Den etapp som därmed inleddes avser om- ochfillbyggnad av och nybyggnad av ett nyhetshus för TV. För /85 kommer 98milj. att tas i anspråk för detta ändamål. Den störstaökningen av belastningen på rundradiofonden utgörs av kompensationen för kostnadsökningar.Företaget får tillgodoräkna sigkompensation för kostnadsökningar enligl en kombinerad pris- och löneindex. För lillämpas enbegränsning av prisökningskompensationtill i enlighet medriksdagsbeslutet med anledning av prop.1983/84:40. Företaget får kompensation för kostnadsökningar enligt en justeradkonsumentprisindex upp lill . I det fall kostnadsökningarna skulle bli störrefår SRAB kompensation enligl den faktiska utvecklingen upp lill . Därefterlåses medelstilldelningen på denna nivä för resten av kalenderåret. För nästa budgetår1984/85 föreslås en höjning av motlagaravgiften med , vilketmotsvarar av den nuvarande avgiften. Utbildning ochkultur är tvä viktiga inslag i barns och ungdomars uppväxt. 1 detföregående har redovisats en rad förslag till insatser inom utbildnings- ochkulturområdet i syfte alt förbättra förhållandena för barn och ungdomar. Föratt förbättra uppväxtvillkoren för barn och ungdomar krävs dock medvetnaåtgärder inom ett bredare register. Regeringen tillkallade därför en barn- ochungdomsdelegation (Ju 1983:01) understatsministerns ledning. Delegationens uppgift är att vara ett rådgivande och samordnande organ för barn-och ungdomsfrågor inom regeringskansliet.Delegationen bör också söka stimulera debatt kring de frågor man tar upp i sitt arbete. Den skall hanära kontakt med myndigheter,organisationer, kommittéer m. fl. som har ansvar för och arbetar med barn-och ungdomsfrågor. Jag vill i delföljande erinra om de viktigaste initiativen som regeringen har tagit under detgångna året på barn- och ungdomsområdet. a. de olika initiativ som tagits för att fortlöpande utveckla innehållet ibarnomsorgens verksamhet. Inom ramen för det nya statsbidragssystemet för barnomsorgenhar regeringen avsatt 30 milj. kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Medlen är en markering av att innehållet i förskolans verksamhetfortlöpande måste utvecklas sä att kvaliteten i barnomsorgen behälls och förstärks.Regeringen har gett UHÄ i uppdrag att se över innehållet i utbildningen avförsko-lärareoch fritidspedagoger. SÖ gör en motsvarande översyn av barnskö-tarutbildningen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 52 Regeringen har ocksåavsatt 30 milj. kr. för lokalt utvecklingsarbete pä lågstadiet. Pengarna kan användas förtillfälliga personalförstärkningar eller fortbildningsinsatser för att få enbättre samverkan mellan förskola och skola. De kan också användas för allförbättra kontakterna mellan hem och skolaoch tas i anspråk för att utveckla arbetssättet pä lågstadiet, t. ex.genom projekt med årskurslös undervisning. I arbetet med atlskapa goda uppväxtvillkor för barn och ungdom måste åtgärder för altminska ungdomsarbetslösheten prioriteras. Ungdomsarbetslösheten hareffekter långt ner i åldrarna. Att barn litar på att de som vuxna kommer att fåett arbete är grundläggande för deras framtidstro. Alt ungdomar känner attde behövs och har en plats i arbetslivet är nödvändigt om vi inte villriskera att fä en generation, där mänga redan frän början känner sigställda vid sidan av samhällsgemenskapen. Regeringentillsatte en särskild arbetsgrupp under barn- och ungdomsdelegationensom har lill uppgift atl stimulera och ge slöd till olika ungdomsprojekt. Arbetsgruppen disponerar 20 milj.kr. att fördela till projekt somskapar meningsfulla arbeten. Under del har runt om i landet ungdomar själva tagit initiativ till olika projekt för atl skaffa arbete. En radkommuner har också satsat mycket medvetet på åtgärder av del här slaget. För att spridainformationen om framgångsrika projekt kommer arbetsgruppen under hösten1984 att publicera en bok med exempel hämtade frän olika verksamheter sombeviljats bidrag. Boken kommer även att ta upp de allmännaerfarenheter arbetet med fördelningen av projektmedel gett. Delegationen kommerockså tillsammans med bl. SÖ att sammanställa en bok med exempel på hur barn ochungdomar kan få inflytande och la ansvar över de verksamheter de kommer idirekt kontakt med i sin omgivning. Exempel kan hämtas från förskolan, skolan, olikafritidsverksamheter,kulturaktiviteter, föreningslivet, del egna bostadsområdet etc. 1983 årsdemokratiberedning (C 1983:03) skall studera hur kommuner ochlandstingskommuner kan stimuleras att pröva olika former av brukarinflytande ochbrukarmedverkan. Försöksverksamhet kommer alt initieras i ett antalkommuner på områden som berör barn och ungdom. Barn- och ungdomsdelegationenkommer atl nära följa arbetet på detta område. Regeringen tillsattevidare en arbetsgrupp för utvecklingsarbete vidfritidsgårdar. Bidrag utgår till verksamheten ur allmänna arvsfonden med 30 milj. kr. under enförsöksperiod pä tre är. Utvecklingsarbetetkommer atl la sikte på att utveckla nytt innehåll, nya arbetsmetoder och nyaverksamhetsformer som syftar till alt skapa attraktiva alternativ till dekommersiella ungdomsmiljöerna. Olika former av kullurmedverkan skall prövas. Utvecklingen med föreningsdrivna fritidsgårdar skall stödjas. Ungdomarnas inflytande öververksamheten skall uppmuntras. Nyaformer för utnyttjandet av fritidsgårdarnas lokaler skall prövas bl.a.genom samverkan med skolans SlA-verksamhet. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 53 ungdomsdelegafionen är representerad i arbetsgruppen ochföljer därmed arbetet. En arbetsgrupp kommer att tillsättas inomsocialdepartementet med medverkan av genomföraförsöksverksamhet med syfte att demokratisera idrotten och minska utslagningen. Den skallockså försöka stimulera flickor, handikappade ungdomar och invandrarungdomar att i ökadutsträckning delta i idrottsaktiviteter. Ungdomarnas situation kommer att ägnas särskilduppmärksamhet , som av proklamerats sominternationellt ungdomsår. Temat för ungdomsåret är fred, delakughet och utveckling. För del kommer verksamheten i anslutning tillungdomsåret framför allt att inriktas på utvecklingsarbete på lokal nivå förbättre barn-och ungdomsmiljöer. Arbetet kommer i hög utsträckning att inriktas päatt öka barns och ungdomars delaktighet, engagemang och eget skapande, där kulturaktiviteter spelar en viktig roll.Till stor del handlar del om att utnyttjabefintliga resurser och. hitta samverkansformer mellan statliga organ, och föreningslivet.Ungdomsorganisationerna kommer attspela en central roll i såväl förberedelsearbetet som det praktiska genomförandet av aktiviteterna ianslutning till ungdomsåret. En beredningsgrupp har tillsatts för att svara förinformations- och samordningsarbetet inför och under ungdomsåret. I grtjppeningår representanter för ungdomsorganisationerna. Beredningsgruppen skall ävenpröva projektansökningar med anledning av ungdomsåret och upprätta förslag tillmedelstilldelning inom en totalram pä 30 milj. kr. av medel från allmännaarvsfonden för kalenderåren 1984-1986. Mot bakgrund avbesparings- och effektiviseringssträvandena har statsrådet och jagfunnit det ändamålsenligt att ge en samlad redovisning av större översynsprojekt sompågår inom departementets verksamhetsområde och på olika sätt berörverksamhetens organisation och resurser. Vad det gällerskolväsendet är ett huvudsyfte att åstadkomma väsentliga effektiviseringar avverksamheten. Utgångspunkter är härvid att även utbildningsområdet skall bidra tillregeringens uttalade målsättning att genom decentralisering och avregléring ökadel lokala inflytandet och därmedockså uppnå en effektivare och för medborgarna mer ändamålsenligverksamhet. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 54 Det är nödvändigtatt i detta arbete beakta skolområdets särskilda förutsättningar. Mälen om enför landet likvärdig utbildningsstandard måste bibehållas. Rapporterna om de storaskillnaderna i utbildningsstandard mellan kommuner, skolor och enskilda elever har i änstörre utsträckning aktualiserat kravet pä en behovsinriktadresursfördelning. Ett jämlikt utbildningsväsende där alla medborgare får rätt tillkvalitativt goda kunskaper förutsätter ett visst mått av styrning. När det gällermålet att öka det lokala inflytandet för medborgarna över den offentligaverksamheten måste särskild hänsyn tas till utbildningens centrala betydelseför samhällets framtida utveckling. Sålunda bör föräldrar, elever, lärares,skolledares och annan skolpersonals rätt till inflytande och delansvar utformasså att det kan kombineras med bibehållande av samhällets inflytande överutbildningens innehåll och utformning. Statsrådet jag avser att under nästa budgetår återkomma till dessa frågor. Inom ramenför en pågående översyn av skolförfattningarna kommer frågorna om avregléringoch inflytande att tas upp. Dessutom pågår inom den av chefen förcivildepartementet tillkallade stat-kommun-beredningen ett utvecklingsarbetemed den inriktning jag här har beskrivit. En arbetsgrupp har bildats medrepresentanter för utbildnings-, finans- och civildepartementen samt . Avsikten är att en försöksverksamhet skall startas i någrakommuner med förenklingar idet regelsystem som styr skolan. Statsbidragsfrägornaspelar också en central roll för planering och styrning m.m. av skolväsendet. och jag tar nu upp frågorna om översyn av statsbidragssystemen. Regeringen, har ienlighet med vad som anmäldes i kompletteringspropositionen ,uppdragit åt SÖ att se över statsbidragssystemet för grundskolan.Utgångspunkten skall därvid vara att undersöka om det är möjligt att hittaett system som innebär ytterligare förenklingar och scha-bloniseringar. SÖskall bl.a. pröva och redovisa olika alternativ i fråga om länsskolnämndernasmedverkan, där ytterligheterna utgör å ena sidan ett system som liggernära det nuvarande där nämnderna gör en detaljerad genomgäng av denfaktiska skolorganisationen i en kommun och å andra sidan ett system därett visst centralt fastställt bidrag utgär per elev. En ytterligareutgångspunkt för SÖ är att också ett mer schabloniserat system så långt det ärmöjligt skall ta hänsyn till den faktiska skolstrukturen i en kommun. Hänsyn bör också tas till skillnader ilönestruktur mellan olika kommuner. SÖ skall vidareundersöka om det i samband med förändringar i statsbidragssystemet, mednuvarande målsättning för , går att göra sädana förenklingar eller andraförändringar att det nya systemet totalt Prop.1983/84:100 Bilaga 10 55 medför minskade kostnader för staten. En förutsättningbör dock härvid vara att sådana kommuner och skolor som har de största problemen pä skolområdet ellersom har de sämsta ekonomiska förutsättningarna inte får försämrade möjligheter förskolverksamheten. SÖ skall redovisasitt uppdrag till regeringen senast den . Jag utgår från attförslag till om förändringar med anledning av SÖ:s förslag måste föregås av remissbehandling.Förändringar kan därigenom inte genomföras förrän tidigast till budgetåret1986/87. Vad gällergymnasieskolans statsbidragssystem har statskontoret tidigare i höstasredovisat ett uppdrag att dels kartlägga förutsättningarna för ett schablonsystem,dels ge förslag till alternativa modeller för utveckling av ett nytt system. Statskontorets rapport remissbehandlasf. Statskontoret angertvå huvudalternativ för ett schablonsystem. Det ena alternativet liknargrundskolans system och består av en schablonberäk-nad s. k. basresurs och enförstärkningsresurs. Det andra alternativet innehålleren kombination av bidrag per elev och bidrag per linje eller linjegrupp.Statskontoret bedömer atl dessa två modeller bör kunna läggas till grundför ett fortsatt utvecklingsarbete. Statskontorets uppdrag har även gällt den kommunala vuxenutbildningen (komvux).Rapporten innehåller en modell förett schabloniserat statsbidragssystem för komvux, byggande vidare pä ettförslag från komvuxutredningen. I kompletteringspropositionen i vårasanmäldes att frågan om ett nytt ochförenklat statsbidragssystem för gymnasieskolan och komvux skulle beredas medförtur inom . Jag avser att i annat sammanhangåterkomma lill regeringen i dessa frågor. Jag har i detföregående pekat på att besparingar, rationaliseringar och omprioriteringar somhögskoleenheterna själva tar ett ökat ansvar för blir avgörande för omhögskolan fortlöpande skall kunna utvecklas och förnyas i den resurssituation som föreliggeroch kan förutses. Det arbete rörandehögskolans resursanvändning, som jag anmälde i 1983 ärs budgetproposition och som har inletts ,bör kunna utgöra ett väsentligt led i en sådan process. Detta projekt syftarlill att bidra till en förbättrad effektivitet i högskolansresursanvändning. Det skall ge underlag för besparingar och omprioriteringaroch stimulera högskoleenheterna tilllokalt rationaliseringsarbete. Detta arbete bör omfatta såväl utbildningen och forskningen som den administration somstödjer dessa verksamheter. En särskild arbetsgrupp med företrädare för någrahögskoleenheter. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 56 centrala myndigheter och biträderutbildningsdepartementetmed ledningen av arbetet. I en inledande studie har ett antalorganisatoriska och administrativa frågorbehandlats. En central roll spelar härvid organisationen för planering, ledning och uppföljning av verksamheten inomhögskolan. Häri ingär frågor rörandeanslagsframställning, budget, personalplanering, medelsanvändning och de administrativa stödsystemen.Viktigt för det långsiktiga effektiviseringsarbelet är också den fråga om engenomtänkt plan för hur olika formerav datakraft skall utnyttjas, som har tagits upp inom projektet. Jag har berört frågan i det föregående isamband med att jag aviserade ettuppdrag till universitets- ochhögskoleämbetet på denna punkt. De lokalamyndigheterna är ansvariga för fiertalet rationaliseringsfrägor. En rad lokala delprojekt kommer därföratl påbörjas inom projektet. börprojektet kunna fortsätta som ett rullande lokall arbete utan direkta medverkan. Vissanationella samordningsuppgifter bör fullgöras av UHÄ. Pä regeringensuppdrag har , , och utrettförutsättningarna för ett mer rationellt planeringssystem för lokaleroch lokalkostnader samt hur lokalförsörjningen för den externfinansierade verksamheten vidhögskoleenheterna kan förbättras. För att kunna göraplaneringen effektivare och för atl underlätta prioriteringar har enöversiktlig kartläggning av befintliga lokaler genomförts. När det gällerhögskolan har myndigheterna redovisat för- och nackdelar vid övergång till ettändrat anslagssystem för högskolans lokalkostnader. Myndigheterna har isamband därmed framhållit angelägenheten av att högskoleenheterna fär ett ökat ansvarför lokalkostnaderna och att utbytbarheten mellan olika resursslag även kan inkluderalokalkostnader. Läng-siktighelen i investeringsätagandena och den sektorsövergripanderesursavvägning som måste göras i dessa frågor leder dock, enligt myndigheterna, till svårigheter atl enkelt infogastyrningen i ett anslagssystem med långtdriven decentralisering av resursavvägningen. Myndigheterna vill därför ytterligare analysera de långsiktigafrågorna om planerings- och anslagsförändring och bl.a. utreda förutsättningarna för en försöksverksamhet. Myndigheternasinventeringsarbete utgör en god grund för fortsatt arbete med lokalförsörjningsfrågorna. Jaganser dessa frågor vara mycket vikliga inomsamtliga de verksamhetsområden som har berörts inom det nämndautredningsarbetet. Frågan om planeringssystemet för lokaleroch lokalkostnader bör nu föras vidare.Angelägenheten att möjligt fä resurserna för lokaler. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 57 inredning och utrustning närmare integrerade iplaneringen i stort talar för detta. Jag räknar med att myndigheterna skallkunna fullfölja sitt arbete i sådan tid att systemförändringar genom försöksverksamhet eller på annat sätt kan påbörjas senast den . Isammanhanget skall nämnas att enligtde av regeringen meddelade direktiven för utredningsarbetet skall som förutsättningar för detta bl.a. gälla att nuvarande ansvarsfördelning mellan skilda myndigheter och nuvarandeanslagsformer helt eller i huvudsakbehålls. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . De statliga anslagenlill de centrala museiinstitutionerna återfinns under ett tiotal olika rubriker i statsbudgeten. Dentotala anslagssumman uppgår innevarandebudgetår till ca 190 milj. kr. Det redovisade antalet tjänster uppgår till ca 800, vartill kommer ca 700anställda, för vilka kostnaderna finansieras genom inkomster i museernasverksamhet, lönebidrag och andra insatser från arbetsmarknadsverket m.m. Genom att varjemuseiinslilution inom ramen för sin organisation måste bedriva en synnerligen mångfacetteradverksamhet ligger det nära till hands attpröva om inte resursutnyttjandet kan förbättras genom samverkan mellanmuseerna. Sådan samverkan kan i första hand tänkas gälla olika delar av de allmänt administrativauppgifterna samt utnyttjande av olika tekniska resurser i museernas verksamhet.För att närmare undersökamöjligheterna till samverkan mellanmuseerna i berörda avseenden tillkalladesår 1982 en särskild kommitté, museisamverkanskommittén. Den undersöker i samarbete med statskontoretolika delområden i museernasverksamhet för att klarlägga möjligheterna till samverkan. Exempel pä sådana områden är löneadministration,ekonomiadministration, personaladministration,skriv- och reproservice, telefonservice, skyddsåtgärder för samlingarna, transportservice, förlagsverksamhet,biblioteksverksamhet, lokaler och utrustning, konservering, ADB-frågor m. m. Museisamverkanskommitténsarbete är inriktat på att undersöka förutsättningarna för samarbete i olika administrativa ochtekniska basfunktioner. Ett successivt förstärkt samarbete mellan museernaenligt de riktlinjer som gäller för museisamverkanskommitténs arbete ger förnyad aktualitetåt mera övergripande museipolitiska frågor. En grundläggande fråga härvid är vilka krav som det finnsanledning att ställa på de centrala museernai deras egenskap av centrala organ pä museiområdet. I detta avseende har museerna dels ett nationellt ansvarför vissa, i institutioner ochstadgar avgränsade samlingar och samlingsomräden, dels en stödjande roll iförhållande till landets övrigamuseiväsende med därtill anknuten utställnings-och informationsverksamhet. Behovet att överväga övergripande frågor av detta slag har fält ökadaktualitet genom bl. a. det regiona- 1983/84:100 Bilaga 10 58 la museiväsendets utveckling samt andra förändringar iförutsättningar för museernas arbete. Jag avser att senare återkomma tillregeringen i denna fråga iannat sammanhang. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 59 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 28396000 (25 131000) -1-1532000 (+ 863000) Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jaghar därvid beräknal en besparing enligl huvudförslaget på 604000 kr.Under anslaget beräknar jag medel (+300000kr) för arbetsgruppen för samefrågor och svenska delegationen av finsk-svenska utbildningsrådet, vilkaskostnader f.n. bestrids från anslagetA2. Kommittéer m. m. Under innevarande budgetår har en omorganisation skett inom utbildningsdepartementet.Förutvarande skolenheten har delatsi en enhet för grundskolefrågor och en enhet för gymnasieskolfrågor. Vidarehar förutvarande högskoleenheten delals i en enhet för grundläggande högskoleutbildning m. m. och enenhet för forskning och forskarutbildningm.m. Omorganisationen har skett inom oförändrade resursramar. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt tillUtbildningsdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslagav . A 2.Kommittéer m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten under nästa budgetär bör anslaget föras uppmed . Chefen förcivildepartementet kommer i det följande att beräkna medel för bibel- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 60 kommissionen.Jag har vid min medelsberäkning tagit hänsyn till delta. Förändringen innebär inte nägon ändring avkommissionens direktiv eller arbetsuppgifter. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet . Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att tillKommittéer m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslagav . 1982/83 Utgift 375854 Reservation 342132 1983/84 Anslag 609000 1984/85 Förslag 568000 Anslaget bör för nästa budgetär föras upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår alt tillExtra utgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag av568000 kr. 1983/84:100 Bilaga 10 Centrala och regionala myndigheter m.m. 1982/83 Utgift 120773 162 1983/84 Anslag 133984000' 1984/85 Förslag137604000 ' Härutöver har genomregeringsbeslut anvisats . ()arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1981: 1371) medinstruktion för den statliga skoladministra-tionen (ändrad senast 1983:877). Ur anslaget för SÖ utgår även medel för 20tjänster, vilkas innehavare har sin tjänstgöring förlagd till Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN), samt för kostnader för bidrag tillvissa organisationer. Beräknad ändring 1984/85 -29,7' -30,7 -1-3 683 000 (därav lönekostnader) (-t- 275000) -1-1 163 900 Koslnader för konlorsdrift och -1-1 123 500 Bidrag till vissa organisationer