prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Invandrarnas sammanslutningar är i motsats ullde flesta övriga föreningar bland folkrörelserna inte inriktade på vissaavgränsade samhällsfrågor utan arbetar med frågor över hela samhällsfältel.Frågan om den framtida utformningen av bidragssystemet lillinvandrarnas organisationer utreds f n. av invandrarpolitiska kommittén. Iavvaktan på kommitténs förslag har inriktningen varit att ge organisationernamöjligheter att fylla den viktiga samhällsfunktion som stödet syftar till attfrämja. Jag förordar att anslagsposten för bidrag till invandrar-och minoritetsorganisaUoners verksamhet höjs med . Bidragel tillavgränsade projekt bör höjas med . Därmed kan fortsatta insatsergöras - i enlighet med invandrarverkels priorilering-genom stöd lill projekttill förmån för främst barn och ungdom, kvinnor och flyktingar saml till projekt som syftar till att ökamajoritetsbefolkningens kunskaper om invandring och invandrarfrågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 185 informationsverksamhet har jag beräknat oförändrade medel. Demedel som föreslås bör ge verket möjlighet att dels fortsätta arbetet med attöka majoritetsbefolkningens kunskaper om invandring och invandrare dels följaupp det under innevarande budgetår avslutade arbetet med en grundläggandesamhällsorientering till invandrare,den s.k. . Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Åtgärder för invandrare /85 anvisa ett reservafionsanslag av . 1982/83 Utgift 500 000 1983/84 Anslag 500 0001984/85 Förslag 500 000 Från anslagetbestrids de kostnader för statens invandrarverks språksektions verksamhet som inte täcks avintäkter. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 5 350 000 4 850 000 500 000 -1-40 000 Språkseklionenarbetar med översättnings- och granskningsuppdrag. Verksamhetenfördelar sig på interna uppdrag, huvudsakligen avseende tillstånds- ochmedborgarskapsärenden och pä externa uppdrag frän statliga myndigheter,kommuner, organisationer m. fl. De externa uppdragen utgör omkring två tredjedelar avverksamheten. Översåltningsverksamhelenfinansieras med inkomster enligl fastställd taxa. Språkseklionen utför ocksåarbetsuppgifter som inte kan debiteras någon enskild beställare (uppdragsgivare), t.ex.terminologiska sammanställningar. Anslaget föröversättningsservice har inle förändrats /80. Verksamheten har trots dettakunnat drivas med oförändrat anslag genomatt rationaliseringar har gjorts och den icke- intäktsfinansierade verksamheten har minskal. Det är dockenligl verkets mening inte längremöjligt att upprätthålla verksamheten på nuvarande nivå utan alt verket erhåller kompensation för de pris- ochlönehöjningar för /84,som inte kan läckas av laxehöjningar. (+ 40000). Prop.1983/84:100 Bilaga 12 186 Frågan om denframtida utformningen av tolk- och översätlningsservi-cen i landet harsetts över i olika avseenden. I departementspromemorian (Ds U 1982:10)Reformerad lolkutbildning föreslås bl. a. inrättandet av ett tolk- ochöversättarinstilut vid universitet i och i en annan promemoria (DsH1982:2) Atl godkänna tolkar och auktorisera översättare - en utvärderingförelsäs vissa förändringar i kommerskollegiets verksamhet med godkännande och auktorisation av tolkar ochöversättare. Slutligen har statskontoret ien rapport (1982: 19) Översåltningsverksamhelen i statsförvaltningen redovisat sin syn på översättningsverksamheteni statsförvaltningen. Förslagen har remissbehandlats och bereds f. n. i . I avvaktan påresultatet av denna beredning anser jag att verksamheten vid statensinvandrarverks språksektion under budetåret1984/85 bör bedrivas i oförändrad omfattning utan någon höjning avanslaget. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår alt tillÖversättningsservice för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 12 187 44 Jämställdhet mellan kvinnor och män 51 Behandling av betänkandena: 51 Information omarbetsmiljörisker (SÖU 1982:30) 63 Förvärvsarbete och föräldraskap (SOU 1982:18) A. m. m. Extrautgifter 320000 74 4. 75 6.Jämställdhetsombudsmannen m. m. B. Arbetsmarknadm.m. 119 4.Sysselsättningsskapande åtgärder 2653545000 131 5. Försvars-och beredskapsplanering 22120 000 133 6.Arbetsmarknadsverket: Anskaffning av ut- 134 7.Arbetsmarknadsverket: Förvaltning av ut- 136 9.Byggnadsarbeten inom arbetsmarknadsverkets 139 12.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar 40000 'Under denna punkt behandlas betänkandet (SOU 1983: 22)Utbildning för arbetslivet, lämnat av kommitlén för arbetsmarknadsutbildningoch företagsutbildning (KAFU)"Beräknat belopp i avvaktan på särskild proposition 1983/84:100 Bilaga 12 188 Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskapligapparatur 152 3. 157 4.Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning 165 5. Bidrag till StiftelsenSamhällsföretag 174 6. Åtgärder för invandrare 185 4. Bilaga 13 till budgetpropositionen 1984 Prop. Tillbostadsdepartementet hör ärenden angående bostadsförsörjning, fysiskriksplanering och bebyggelseplanering saml byggnads-, lantmäteri-och kartfrågor.Departementet är organiserat på fyra sakenheter, en för bostadsförsörjningenm. m., en för byggnadsväsendet m. m., en för planväsendet m.m. saml enför fysisk riksplanering m.m. Inom byggenhelen bereds, förutom byggfrågor, ocksåärenden angående energihushållning i befintlig bebyggelse. Inom enheten för fysiskriksplanering bereds, förutom ärenden om fysisk riksplanering, också ärendenangående prövning av induslriutbyggnader m.m. enligl 136 a§ byggnadslagen(1947:385), ärenden om utländska förvärv av fasl egendom samt lantmäteri- och kartärenden. Enliglgällande ärendefördelning ankommer del på slaisrådet all inom regeringen svara ävenför vissa lagstiftningsfrågor som hör till juslitiedeparlementel. Bostadsförsörjning m. m. harnyligen beslulal om ekonomisk-politiska åtgärder inom bostadsdepartemenielsverksamhetsområde (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11 och 12, rskr 63 och 95). Ett särskilt program harfastställts för all förbäitrabosladsbesländet och har vissa ändringar i reglerna för planering ochfinansiering genomförts. Bostadsbidragen till barnfamiljer kommer atlhöjas . Ätgärder har vidtagits med avsikt atl begränsa prisökningarna i bosladsbyggandel ochsamlidigi minska underskottet i statsbudgeten genom minskade utgifter förräntebidrag. 1 propositionenaviseras också en slallig fasiigheisskall. I den frågan återkommer regeringenlill . harnyligen också beslulal om ålgärder för alt öka byggsyssel-sällningen inombosiadsdeparlemeniets område (prop. 1983/84:26 bil. 3, BoU 7, rskr 60).Vidare har beslut fatlais om ell gäranli- och försäkringsskydd som villkor för bosladslån vid nybyggnad avsmåhus som uppförs för försäljningeller som skall upplåtas med bostadsrätt (prop. 1983/84:41. BoU 8, rskr64). Mol bakgrund av omfattningen av redanbeslutade åtgärder som får effekt underåren 1984 och 1985 och med hänsyn tilldel stalsfinansiella 1 1983184. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 2 läget präglas förslagen i budgetpropositionen avåterhållsamhet i fråga om nya åtaganden från statens sida. Självfallet harockså beaktats att bostadskommittén (Bo 1982:02) bedriver ett omfattandearbele som beräknas bli avslutat . I budgetpropositionen föreslås atllänsbostadsnämnderna skall bygga upp en kompetens för att kunna lämnafastighetsjuridisk rådgivning till köpare och ägare av småhus.Kompetensuppbyggnaden skall ske i samarbete mellan ochbostadsstyrelsen. Särskilda resurser för ulbiidning kommer alt slällas lillbosladsstyrelsens förfogande. föreslås också få disponerasärskilda resurser för all förbällra sin kostnadskontroll ochkontroll av utbetalningar av län och bidrag. Efter beslut av om vissa stödåtgärderför bostadsområden med en slor andel ouihyrda lägenheter (prop. 1982/83:50 bil.5, CU 8, rskr 112) har dels särskilda låneregler införts för att underlätta altbostäderna byggs om och utnyttjas för andra ändamål, dels särskilda medelställts lill regeringens förfogande för stöd till de värst drabbade företagen.Även under nästa budgetår bör ett statligt bidrag kunna lämnas lill de värstdrabbade förelagen för ålgärder i bostadsområden med stor andel ouihyrdalägenheter. I budgetpropositionen föreslås att 65 milj. kr. anvisas för dennastödverksamhet. Bidrag bör liksom i första hand lämnas till sådanaåtgärder som leder till en reell minskning av antalet ouihyrda lägenheter ochsom tillför området nya kvaliteter, t.ex. boendeservice,arbetsplatser eller förenings- och fritidsaktiviteter. Enligt vissa äldre lånebeslämmelser har statenunder vissa förutsättningar ansvar för förvaltningsförluster som kan uppkommai allmännyttiga bostadsföretag. Regeringen avser att försöka träffa avtal medberörda kommuner om att lösa av detta ansvar i samband med atl bidrag lämnaslill åtgärder för atl minska antalet outhyrda lägenheler. I budgeiproposilionenbegärs eti bemyndigande atl avlösa slalens förpliktelser i sådana fall och ta ianspråk vissa medel för della ändamål. Ramen för lillstyrkan avförhöjt låneunderlag och lilläggslån lill kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse föreslås vidgad till 60 milj. kr. Ramen bör dessutom liksom fä vidgas om det behövs avsysselsättningsskäl. Beslut omboendemiljöbidrag föreslås fä meddelas inom en ram av 60 milj. kr. Ramarna för lån och bidrag till anordnande och upprustningav allmänna samlingslokaler föreslås bli av samma omfattning som underinnevarande budgetår. Regeringen begär även bemyndigande att vidgasistnämnda ramar om det behövs av sysselsätlningsskäl. Dessutom föreslås attbidrag skall kunna lämnas lill byggande och upprustning av ickestatligateater-, musei- och konsertlokaler, om del behövs av sysselsätlningsskäl. Eflcrfrågan på energisparslöd har ökal, bl. a.genom de tillfälliga slimu- 1983/84:100 Bilaga 13 3 lansålgärder som beslulade om hösten1982. Ett nyll stödsystem, som bl.a. innefattar riktade bidrag för vissaåtgärder, har införts (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63). Beslutetinnebär au sumulan-serna för vissa energisparålgärder kommer all ökas.Förslagen i budgeiproposilionen utgär från alt bidragen hålls pä oförändradnivå under /85. En central fråga inomramen för en social bostadspolitik är de krav och önskemål som äldre,handikappade och andra med särskilda behov har i fråga om sill boende. Del ärav såväl bostadssociala som samhällsekonomiska skäl nödvändigt atl dessagrupper får sina särskilda behov i boendet och i närmiljön tillgodosedda. Eninterdepartemental arbetsgrupp med företrädare för bostads-, social-,arbetsmarknads- och civildepartementen har tillsatts för alt närmare utredadenna fråga. Även bostadsförhållandenaför ungdomarna kräver särskild uppmärksamhet. Denna fråga kommer alt behandlasav en särskild arbetsgrupp inom bostadsdeparlemenlel med utgångspunkl bl.a. imaterial som las fram inom bosladskommiltén. Plan- och byggfrågor, fysisk riksplanering m. m. förslag lill ny plan-och bygglag remitterades till lagrådet. Samtidigtremitterades även ell förslag lill lag om exploateringssamverkan lill lagrådetför yttrande. Inom pågår arbele med ett förslag lill enlag om hushållning med naturresurser. I denna lag avses ingå bl.a. regler sommotsvarar riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och en motsvarighet lill bestämmelserna i 136 a § byggnadslagenom industrielableringar av väsentlig betydelse för hushållningen med mark ochvatten. Slalens råd förbyggnadsforskning har ansvaret för den stadigt stödda forsknings- ochutvecklingsverksamheten på bebyggelseområdel. Budgelårel 1983/84 är del sistaärel i del nu pågående ireårsprogrammei. har under våren 1983beslutat (prop. 1982/83:151, CU 30, rskr 351) om vissa riktlinjer förbyggnadsforskningens organisation och arbetsformer. Frågor om verksamhetensomfattning och inriktning på ämnesområden under den kommande treårsperiodenkommer alt behandlas i regeringens forskningspolitiska proposition . Förslag läggs fram om enlioårsplan för lanimälerieis arbele med kärior och annan landskapsinformation.En relalivi betydande ökning av insatserna på området motiveras av all bristeri karlförsörjningen riskerar atl bli 1983/84:100 Bilaga 13 4 till hinder för viktiga samhällsfunktioner.Eftersatta behov av landskapsinformation, t.ex. inom skogsbrukets område ochinom energiområdet, bör nu kunna tillgodoses. Även försvaret och kommunernabedöms få slor nytla av den förbältrade försörjningen med kartor m. m.Satsningen innebär all besparingar kan genomföras inom nämndasamhällsseklorer. Den finansieras i övrigl genom inkomstförstärkningar ochomprioriteringar och medför inle någon ökad total belastning på statsbudgeten.Den av regionalpolitiska skäl inledda karlverksamheten i Norrbollens länfullföljs i lioårsplanen. Verksamheten inomlantmäteriet finansieras till med avgifter. Förfastighetsbildningsmyndigheternas arbele med lanlmäleriför-rättningar las utersällning enligl lantmäteritaxan. Sedan förrättningarna har genomförts,registreras de vid faslighelsregistermyndighelerna. I budgeiproposilionenföreslås alt även slalens koslnader för faslighelsregisler-verksamhelen skallfinansieras med avgifter. föreslås ske genom en höjning avexpeditionsavgifterna vid inskrivningsmyndigheterna. Förslaget innebär altstatsbudgeten förstärks med drygt 80 milj. kr. Vidare föreslås atl en centralför kartkonservering inrättas. Därmed tillgodoses ett angeläget behov avkonservering av de mest slitna av de äldre kartor som förvaras ifaslighelsregistermyndigheternas arkiv. Också lantmäteritaxanbehandlas i budgetpropositionen med anledning av belänkandet (Ds Bo 1982:4) Nylantmäleritaxa och remissbehandlingen av delta. Principiella förändringar skerendast i fråga om avgifterna för avslyckningar vilka görs mer kostnadsanpassadeän f n. Vidare föresläs alt de statsbidrag som i vissa begränsade fall kanlämnas vid faslighels-bildningsförrältningar skall upphöra. Anslagsförändringarna iförhållande lill slalsbudgeten för innevarande budgelår framgår.av följandesammanställning (milj. A. m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. -1539,8 hållning m. m.. -1510,2 Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1984/85 såvitt avser verksamhetsområde A. M.M. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Besparing 19743000 (17686000) (-1-1 IIOOOO) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid beräknatanslaget med utgångspunkt i en tvåprocentig minskning av resurserna i enlighetmed den princip som tillämpas generellt i årets budgetförslag. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillBostadsdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 2. Kommittéer m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten beräknarjag för nästa budgelår anslaget lill 7 milj.kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär alt till Kommittéer m. m.för /85 anvisa ett reservafionsanslag av . 1982/83 Uigifl 190571 Reservafion 439485 1983/84 Anslag 300000 1984/85 Förslag 300000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär all lill Extra ulgifterför /85 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. 1982/83 Utgift 277494 Reservation 126608 1983/84 Anslag 706000 1984/85 Förslag 321000 Från anslaget bestrids kostnader bl.a. för bidrag lill vissainternationella organisationer och svenskt deltagande i det internationellasamarbetet inom departementets verksamhetsområde. Jag hemställer alt regeringenföreslår att till Bidrag tillvissa internationella organisationer m. m. för /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 13 7 B. BOSTADSFÖRSÖRJNING M. M.Bostadsförsörjning Samhällets mål förbostadspolitiken har varit atl alla människor skall ha tillgångtill sunda, välplanerade och ändamålsenligt utrustade bostäder av god kvalitet lill en rimlig kostnad. Delta övergripandemål är oförändrat. Somjag anförde i prop. 1983/84:40 bil. 9 harinsatser för att främja en tillräcklig och planmässigt genomförd nyproduktionav bostäder under lång lid varit det främsta medlet för atl uppnå detta mål.Jag redovisade i propositionen hur de konkreta åtgärderna hade utformats underolika tider och anförde därefter följande: "Under de senasteåren har förutsättningarna för bostadspolitiken ytterligare förändrats igrundläggande avseenden. Möjligheterna att få en bostad som tillgodoserrimliga krav begränsas numera inte av någon allmän bostadsbrist. Varkeninvånarantalet eller antalet hushåll i landet väntas öka isamma takt som . Också flyttningarna frän glesbygd till tätorter ochmellan tätorter minskar. Den ekonomiska silualionen medför att vi knappast kanräkna med att hushållen får ekonomiska möjligheter attefterfråga en väsentligt högre bostadsstandard. I denna nya bostadspolitiska situation blirnyproduktionen av bostäder inte längre den helt dominerande frågan. Störreuppmärksamhet än tidigare måste ägnas åt hur det befintliga bostadsbeståndetutnyttjas och fördelas och hur det bör vårdas, utvecklas och kompletteras.Tyngdpunkten i politiken förskjuts från bostadsbyggnadspolitik tillbostadsförsörjningspolitik. Medan de grundläggande bostadssociala målen liggerfast måste bostadspolitikens medel inriktas mera pä bostädernas fördelning,förvaltning och förnyelse. Därtill krävs en samlad översyn av reglerna förplanering, byggande och bostadsfinansiering m. Det tioåriga program förbostadsbeståndels förbättring, som regeringen presenterade i prop. 1983/84:40bil. 9 och som har ställt sig bakom (BoU 11, rskr 63),konkretiserar de övergripande målen för förnyelse och underhåll samtenergisparande. har också beslulal om de ändringar i reglerna förplanering och bostadsfinansiering m. m. som motiveras av programmet. I detta förändrade bostadspolitiska perspektivkommer delvis andra frågor än att vara centrala. Jag tänker då på dekrav och önskemål som äldre, handikappade och andra med särskilda behov har ifråga om sitt boende. Det är av såväl bostadssociala som samhällsekonomiskaskäl Prop.1983/84:100 Bilaga 13 8 synneriigen väsentligt att dessa grupper får sina behov iboendel och i närmiljön tillgodosedda. Regeringen har därför tillsatt eninterdepartemental arbetsgrupp med företrädare för bostads-, social-, arbetsmarknads-och civildepartementen. Gruppen skall uppmärksamma hur arbetet med att förbättra bostadsbeståndet har inriktats,planlagts och genomförts i ett antal kommuner. Den bör vidare bedöma vilkaändringar som behöver vidlas i samhällets styrinstrument för att förnyelsen skall leda lill bostadsförhållanden som ger äldre och handikappadem.fl. förutsättningar all leva ett aktivt och meningsfullt liv och som kan minskabehovet av inslilulionsvård.Arbelsgruppen skall i en förslå elapp sludera hur denna fråga har behandlals iell antal kommuner och bostadsområden, belysaproblem och möjligheter, diskutera alternativa handlingsvägar och mot den bakgrunden föreslå åtgärder som kanvidtas saml skisserauppläggningen av ett fortsatt utvecklingsarbete. Resultaten av den första arbetselappen skall redovisas senast ijuni 1984. Ävenbostadsförhållandena för ungdomarna kräver särskild uppmärksamhet. Denna fråga kommer att behandlasav en särskild arbetsgrupp inom med utgångspunkl bl.a. imaterial som tas fram inom bosladskommiltén (Bo 1982:02). Bostadsbyggandet och bostadssektorns betydelse församhällsekonomin Byggverksamheteninom bostadssektorn består i huvudsak av nybyggande och modernisering. Denstrukturomvandling som har pågått inom bostadssektorn fortsätter.Den innebär atl nyproduktionen minskar och ersätts av ombyggnads- och underhällsverksamhel. Nybyggandet harminskal i slort sett , mätt såväl ifärdigställda som i påbörjade lägenheler. Antalet färdigställda lägenheter resp. årunder med uppdelning på flerbostadshus och småhus redovisas i följandetabell. 1983/84:100 Bilaga 13 9 Mellan åren 1979och 1982 har antalet påbörjade lägenheter minskat kraftigl. Den skulle ha varit större om inle regering och riksdagbeslulal om olika insatser, bl.a. iform av hyresrabatter ochhyresföriustgaraniierlprop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8. rskr 112). År 1983beräknas 38000 lägenheler bli påbörjade. Följande tabell visar antalet påbörjade lägenheter resp. år med uppdelning på flerbostadshus och småhus. Påbörjade lägenheteråren 1977-1983. De två tabellersomjag här har visat anger all flerbostadshusbyggandet, mätt såväl ifärdigställande som i påbörjande, har ökal eller varit oförändrat medan småhusbyggandet har minskal kraf-ligt. Under perioden januari-oktober 1983var påbörjandet totalt sett lägre änunder . Ökningen av flerbostadshusbyggandet och minskningen av småhusbyggandetfortsatte. Bosladsbyggandel utan statliga lån har praktiskt lagetupphört. Nedgången ibyggandet av lägenheter är beroende av bl. a. sådana faktorer som svagbefolkningstillväxt och låg ekonomisk tillväxt. Även kan nyproduktionen förväntas bli begränsad.Enligt kommunernas bedömningar i bostadsförsörjningsprogrammen för minskarnybyggandel, vilket inger slor oro för byggbranschens framlid och därmedäven för sysselsällningen i byggsektorn. Enligl länsbostadsnämndernasbedömning av bostadsförsörjningsprogrammen kommer nybyggnadsvolymen i genomsnitt perår att bli drygt 35000 lägenheter, en minskning med 6500lägenheter i förhållande till bedömningen i närmast föregående programomgång. Däremot harmoderniseringsverksamheten ökat kraftigt. Sålunda ökade ombyggnader avflerbostadshus , mätt i antal lägenheter 1avslutade ombyggnader. I följande tabell återges uppgifter om moderniseringsverksamheleni antal lägenheler i påbörjade projekt . 1983/84:100 Bilaga 13 10 Lägenheter i moderniserade flerbostadshus föreresp. efter modernisering åren 1977-1983. Källa: SCB. före modernisering efter modernisering 1980 12 900 8900 1981 15 050 11200 1982 1-3 kv' 12500 10300 1983 1-3 kv' 14450 13050 Byggnadsverksamheten ibosladsseklorn uppgick enligt SCB:s nationalräkenskaper lill 38,2 miljarderkr. i löpande priser. Nybyggandet svarade för 18.5 miljarder kr.Investeringar och underhåll i bosläder utgjorde av den totalabyggproduktionen. Som jämförelse kan nämnas all industrins investeringar ibyggnader och anläggningar beräknas ha uppgåll lill endast . år1982 eller av den totala byggproduktionen. Som framgår av följandetablå var den totala byggproduktionen i bosladsseklorn mätt i fasta priser() av samma omfattning som i början av 1970-lalel dåca 100000nya lägenheler färdigslälldes . Investeringar och underhåll i permanentabosläder åren 1971 1982 priser. inkl. energi-sparverksamhet milj. kr. investeringar milj. kr. Regeringens program förbosladsförbällring syftar till att stimulera byggproduktionen. Kapacitets- ochsysselsättningsproblemen inom byggsektorn kan dock inle lösas enbart inomramen för bosladspolitiken. Åtgärder måste vidlas även inom andra samhällsseklorer.Riksdagen har , mol bakgrund av förslagen i prop. 1983/84:26, beslutat(BoU 7, rskr 60) om 1983/84:100 Bilaga 13 11 en lång rad sysselsätlningsfrämjande ålgärder.Riksdagen har också beslutat om fortsatt stöd för åtgärder för altersätta olja m. m. saml för invesleringar inom energiområdet också under år1984 (prop. 1983/84:62, NU9, rskr 124). Den av regeringen tillsattaledningsgruppen för byggseklorfrägor följer I utvecklingen ibyggsektorn. Som en följd av arbetet inom denna grupp har regeringen beslulal om ätgärderför atl stimulera under- i håll, reinvesteringar ochförnyelse av det kommunala byggnads- och an- Sammanlagd beräknasslimulanserna ge utrymme för byggnads- och anläggningsarbeten om ca I 500 milj.kr. och ge 5000-6000 årsarbeten i byggsektorn. Ledningsgruppens arbete syftarlill bl.a. alt skapa gynnsamma betingelser för sektorns långsikliga utveckling. Bosiadsseklorns betydelseför samhällsekonomin kan även uttryckas på följande sätt. Bostadsbeståndetsåteranskaffningsvärde (exkl. fritidshus) beräknas uppgå lill ca . faller på småhusen och påflerbosladshusen. motsvarar av hela byggnadskapitalel ilandet.