prop · G703185 · 1983-12-31 00:00:00 — jämiörstrukturproblematik och utvecklingstendenser i 13 nordiska storstadsregioner.Under fas 2 i sitt arbete behandlar gmppen näringslivsutvecklingen,bostadspolitiken och den offentliga ekonomin i storstadsregionerna.Glesbygdspolitiska arbetsgmppen har färdigställt en slutrapportom försöksverksamheten med gränskommunalt samarbete i glesbygdsområden. Gmppenhar också avslutat arbetet med en rapport kring temat "lokalt engagemangför utvecklingen i glesbygden". 1983/84:185 22 Nordiskaexpertgmppen för gränshandel och resandetrafik har studerat möjligheter för attvidareutveckla det nordiska samarbetet på området. Gmppen lämnar sin rapport islutet av . Påbakgmnn av rapporten om mi!j0- og bistand som ble fremlagt i 1982 er det undersiste året lagt fram en rekke forslag til nasjonale, nordiske og intemasjonale tiltakfor å bedre innsikten i ulike milj0aspekter og integrere disse i bistanden. Flereav forslagene er allerede innkorporert i de nasjonale bistandsforvaltningers mfiner. Deter besluttet å nedsette en arbeidsgmppe for å utrede bl. a. statsminister 'sinitiativ om et bredere samarbeid med en viss gruppe utvik-lingsland. Ministertådethar konstatert at det neppe foreligger spesielle fordeler med et system fornordiske prosjektinvesteringslån på fördelaktige vilkår med utnyttelse av bistandsmidler. Rådgivendekomité for bistandssp0rsmål har holdt to m0ter. Det har i denneförbindelse vaert holdt temadiskusjoner om den multilate-rale bistands utsatte situasjonog nedgången i verdens0konomien og mulig reture for ny oppgang. Ministerrådethar tmffet beslutning om en toårig slutfas for aktivitetene under det nordiske andelsprosjekteti . St0tten til landbmkspro-grammet i er besluttet forlengettil ut , og unders0kelser med tanke på en eventuell forlengelse av prosjektetut över dette tidspunkt pågår. Det vidstrakteuformelle nordiske samarbeide gjennom samrådsm0ten, konsultasjoner og fellesopptredeni intemasjonale fora har fortsatt i 1983. Frånatt i början ha varit forskningsbetonat har det nordiska samarbetet på jord-och skogsbrukssektom utvecklats till att omfatta nya områden. harman utfört en utredning om former för utvidgat nordiskt samarbete på lantbmksområdet.Också behovet för nordisk samverkan i fiskodling och aquakultur generellt harutretts på gmndval av rekommen-dafion nr. 6/1981 från . Ministerrådethar ökat sitt stöd åt nordiska samarbetsprojekt på jordbmksforskningensområde. har ett samarbetsavtal ingåtts med Nordiska kontaktorganetför jordbmksforskning (NKJ), som är ett samarbetsorgan för de nationella jordbmksvetenskapligaforskningsråden. Samarbetet innebär bl.a. att NKJ bistår ministerrådet med denvetenskapliga bedömningen av ansökningar om stöd till nordiska projekt samt medatt utarbeta planer för de kommande årens nordiska samarbete Prop.1983/84:185 23 Medel beviljades till forskningsprojektrörande biologisk bekämpning av växtpatogener i växthusmiljö, bekämpning avjuverinflammation samt lantbmkskooperation i de nordiska ländema. Detfrivilliga samarbetet mellan jordbmksforskare har gjortytterligare framsteg. I junijuli 1983 ordnade en forskarkongress i Esbo () med ett tusental deltagare. Samarbetetpå skogsforskningsområdet leds av ().SNS har tagit ställning till vilka forskningsområden som i förstahand bör prioriteras samt hur utvärderingen av SNS-stödda projekt bör ske. Förår 1983 har SNS anslagit medel till tio pågående och fyra nya projekt, varavtre inom det skogstekniska området. Dessutom har medel anslagits för samordningav pågående marknadsforskning, projektering av fyra nya projekt samtsammanfattning och översättning till svenska av finskt material rörandeskogsforskning. Nordisktgenbanksamarbete omfattar fyra olika områden. När det gäller jordbmks-och trädgårdsväxter, bedrivs verksamheten av Nordiska genbanken för jordbmks-och trädgårdsväxter (NGB). NGB har till uppgift att bevara den genetiskavariationen hos alla för värdefulla jordbmks- och trädgårdsväxter. NGButgör en länk i det europeiska genbanksnätet och ingår i det globalasamarbetet. Detta möjliggör att material och dokumentation fritt kan utbytasmed andra genbanker och att dubbelarbete kan undvikas. Samarbetet rörandemikrobsamlingar och -kollektioner har under verksamhetsåret utvecklats i ochmed att ministerrådet beslutat tillsätta en nordisk styrgmpp somkontaktorgan för nordiskt mikrobiologiskt samarbete. Gmppen har också tilluppgift att övervaka uppbyggnaden av ett dataregister över mikroorganismer medanknytning till jordbruk, trädgårdsodling och skogsbmk. I fråga om husdjur harett planeringsprojekt resulterat i en plan för nordiskt samarbete på området. Ämbetsmannakommitténför jord- och skogsbmksfrågor avser att verkställa planen fr. o. m. . Genbanksamarbetet rörande fisk fortsätter iform av ett planeringsprojekt. Behovet av permanent nordiskt samarbete påområdet utvärderas i samband med resultat från den nordiskafiskodlingsutredningen. Växtförädlingeni omfattar arbete med många sorter av kulturväxter och många klimatisktolika regioner. Eftersom varje nordiskt land inte kan upprätthålla en tillräckligaktivitet på alla relevanta ämnen inom växtförädlingens område, och eftersomresultaten av växtförädlingsaktiviteter på den europeiska kontinenten harbegränsat värde i bör de samlade resursema i kunna utnyttjasbättre genom samarbete och koordinering. Under verksamhetsåret har man fortsatttre större projekt: ett om växtförädlingsforskning (resistent mot växtsjukdomar),ett om växt- Prop.1983/84:185 24 förädling av gräsmarksväxter för nordliga områden)och ett om sortavprövning och sortidentifikation. Dessutom har man startat tvåmindre projekt angående förädling av grönsaker. Forskamtbildning på jord- och skogsbmksområdet har visatsig vara ett angeläget område för nordiskt samarbete. harhuvudvikten i samarbetet på området legat i ett pilotprojekt rörandesystematiserad nordisk forskamtbildning på jord- och skogsbmkets område. Detpåbörjades efter förslag av utredningen om ökat nordiskt forskningssamarbete(NU 1981:1). Projektet har samfinansierats över de båda nordiska budge-tama. Det nordiska samarbetet på livsmedelsområdet handhas avdet permanenta nordiska utskottet för livsmedelsfrågor som är ett organ förinformation och samråd mellan de nordiska ländema. Utskottet skall också tainitiativ och lägga frain förslag till åtgärder bl. a. rörande samarbete beträffandelivsmedelstoxikologi samt metoder för analys och kontroll av livsmedel.Utskottet ansvarar för koordineringen av det nordiska samarbetet i dessa frågoroch av nordisk samverkan i internationellt samarbete. Följande sex samarbetsprojekt har bedrivits : - Harmoniseringav mikrobiologiska riktlinjer för livsmedel - Utredning omnordisk arbetsfördelning rörande specialanalyser - Tillsättningsmedletkarragenan - sammansättning och biologiska effekter - Utvärdering avmetoder för kosthållsundersökningar - Bedömning avoch regler för hälsokostprodukter. Dessutom har det arrangerats ett nordiskt seminarium omsamordning av informationsmaterial om kost och näring. (bostadsministrama) fastställde iaugusti 1983 det nya handlingsprogrammet för nordiskt samarbete inom bostads-och byggsektorn. Handlingsprogrammet ersätter det gamla programmet somfastställdes . Verksamheten har i handlingsprogrammet delats i tredelområden: byggpolitik, bostadspolitik och intemationellt samarbete. I programmetprioriteras sådana åtgärder som har en positiv inverkan på sysselsättningen ochbyggsektoms allmänna utveckling. Vidare har bostadspolitiska ochbebyggelsepolitiska frågor samt projekt inom reparations- och ombyggnadssektomfått ökad betydelse. Huvudvikten i det nordiska byggsamarbetet har tidigarelegat på harmonisering av bestämmelser, normer och standarder för byggande.Det 1983/84:185 25 kankonstateras att lagar, förordningar, bestämmelser och andra regler som styrbyggandet inom de enskilda nordiska ländema numera är relativt välharmoniserade. Ett centralt syfte för det fortsatta harmoniseringsarbe- tet är nu att avskaffahandelshinder och underlätta handelsutbytet både inom och mellan denordiska länderna och övriga länder. Bostadsministrarna antog i november 1983nordiska riktlinjer för ömsesidigt accepterande av centralt godkända byggprodukteroch officiell kontrollordning för byggsektorn. Riktlinjerna syftar till attförenkla prövningen av ansökningar om godkännande av byggprodukter som redangodkänts i , , eller . Riktlinjerna omfattar sådanaordningar för centralt godkännande och officiell kontroll av byggprodukter somär förankrade i nämnda länders byggnadslagstiftningar. Byggnadsverksamheten harpä senare tid genomgått stora strukturella förändringar. Nybyggandet harminskat kraftigt, medan aktiviteten inom reparations- och ombyggnadssektorn harökat. Den väldiga produktionsapparat som har byggts upp under de senasteårtiondena står delvis oanvänd. Någon helhetsbild av vilka följder dessaändringar har fått och kommer att få för branschen finns emellertid inte. Ämbetsmannakommitténför samarbete inom byggsektorn (ÄK-Bygg) har därför satt igång en tvärsektoriellutredning om de strukturella förändringar som har skett eller kommer att skeinom byggsektorn och konsekvenserna av dessa. I utredningen ges frågor omsysselsättningen prioritet. k. ROT-sektorn (reparation, ombyggnad, tillbyggnad) är ett prioriteratsakområde i det nya handlingsprogrammet. Betydelsen av att mera rationellt ochekonomiskt utnyttja det befintliga byggnadsbeståndet blir allt viktigare iframtiden. Nordisktsamarbete inom bostadspolitiken har förekommit och skall ifortsättningen få allt större betydelse. För att skapa förutsättningar förlångsiktiga och målinriktade aktiviteter inom området utarbetas en helhetsplanför den bostadspolitiska projektverksamhet som genomförs med ministerrådetsfinansiering. Isamband med överföring av kunskap och teknologi inom byggsektorn till utvecklingsländernahar samnordiska projekt eftersträvats. ÄK-Bygg har satt igång ettprojekt som syftar till att klarlägga byggsektorns roll i nordisktbiståndssamarbete m. m. De nordiska ländernas bidrag 1000-tal norska kronor. ' Härav avses 26,4 milj. norska kronor för datateknologiskhandlingsplan. - Minskningen av intäkterna mellan och år 1985beror i huvudsak pä en budgetteknisk omläggning av anslagen till Nordiskahälsovårdshögskolan.