prop · G70355 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84: 55 om immunitet och privilegier samt kostnader förkonferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning iEuropa (); Regeringen föreslår att anta de förslag som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag till lagstiftning omimmunitet och privilegier i samband med konferensen om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i som frän och med hålls iStockholm. I propositionen föresläs bl.a. att främmande staters delegationer,delegationsmedlemmar samt deras familjer som i samband med konferensen anlänt tillSverige skall tillerkännas immunitet och privilegier i viss angiven omfattning.Lagstiftningen överensstämmer härvid i sina huvuddrag med motsvarandebestämmelser Wienkonvention om diplomatiska förbindelser somratificerats av (SÖ 1967: 1). Dessulom föreslås vissa förmåner föranställda i konferenssekretariatet. Vidare föreslås att anvisar medel för svenskaåtaganden till följd av konferensen. 1 1983/84. Prop.1983/84:55 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , . , , , ,, , , , , R. Carisson, , Thunborg Föredragande: statsråden och Proposition om immunitet och privilegier samt kostnaderför konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning iEuropa () Statsråden och anmäler sina förslag.Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollen för respektivedepartement. StatsrådetBodslröm hemställer att regeringen i en proposition föreslår att anta de förslag som han och statsrådet har laglfram. Med hänsyntill tidpunkten för ikraftträdandet av den föreslagna lagen och till dentidpunkt dä inleds, bör regeringen vidare föreslåriksdagen att fastställa motionstiden . Regeringen ansluter sig lill föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar vidare föreslå attmotionstiden förkortas . Regeringen beslutar att de anföranden och förslag somredovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1 och2. Anmälan till proposition om immunitet och privilegier samtkostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder ochnedrustning i (). Slutakten från konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK) undertecknades i av stats- ochregeringschefer från 35 deltagande stater (samtliga europeiska stater utomAlbanien samt och ). De deltagande staterna enades i det sammanhangetom alt senare hålla s.k. uppföljningsmöten för att dels granska efterlevnadenav Helsingforsdokumentel, dels överväga vilka ytterligare mätt och steg somskulle kunna vidtas i syfte alt främja fördjupad avspänning. Del förstauppföljningsmötet hölls i och det andra i Madridunder . Under Madridmötel, som avslutades ,framlades ett antal förslag, bl.a. från svenskl håll, om att sammankalla eneuropeisk nedrustningskonferens. erbjöd sig på ett tidigt stadium atlstå som värd för en sådan konferens. I slutdokumentet från Madridmötel enadesde deltagande staterna om att hålla en konferens om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i ("Conference on Confi-dence- and Secui"ity-buildingMeasures and Disarmament in Europé""). Konferensens första fas skallhällas i med början . Ett förberedande möte pågår f.n.i . Sammankallandet av denna konferens - i fortsättningenkallad - var ett av de viktigaste besluten islutdokumentet från Madridmötel. kommer alla de 35 ESK-staternaatt engagera sig i en förhandling av direkt betydelse för deras egen säkerhet.Det är därför med stor tillfredsställelse somjag konstaterar att Stockholmvalts lill mötesort. Värdskapet är emellertid förpliktande och innebär etlbetydelsefullt åtagande från svensk sida. Detta kan i korthet beskrivas sä altåtgärder mäsle vidtas för atl konferensen och dess deltagare bereds arbets- ochti /84. 1983/84:55 4 levnadsvillkor som följer internationell praxis och ärjämförbara med de förhållanden som rått under tidigare ESK-möten. Konkret tarsig detta uttryck i det lagförslag om immunitet och privilegier och de förslagom anslag för konferenskosinaderna som beskrivs i det följande. Som jag nämnt håller ESK-staterna nu ett möte iHelsingfors för alt förbereda . Detta möte beräknas pågåtill mitten av november, och jag måste därför reservera mig för att det underdessa förhandlingar kan uppkomma nya oförutsedda frågor som är av sådan naturalt de bör underställas . 2 Allmänt om konferensen 2.1 Konferensens omfattning och förlopp förlopp kan inte förutsägas mednågon större exakthet, eftersom det är exklusivt förbehållet medlemsstaterna atlbesluta om sessionernas längd och frekvens. Vid det nu pågående förmötet iHelsingfors kommer bl.a. dessa frågor att diskuteras. Klart står emellertid atlESK:s tredje uppföljningsmöte, som enligt planerna påbörjas i i november1986. skall utvärdera de framsteg som gjorts under . Den svenska utgångspunkten i förberedelsearbetet hardärför varil att konferensen i praktiken innebär ett åtagande förtreårsperioden . Kostnadsberäkningarna i det följande baseras päantaganden om att konferensen sammanträder under åren 1984och 1985 och . De 35 ESK-staterna kan förväntas bli representerade av femå tio delegater vardera. Härtill kommer ett internationellt sekretariat som anpassastill konferensens krav och sammanträdesfrekvens. I sekretariatet kan komma attingå 20-60 tjänstemän, vartill kommer 50- 100 tolkar och översättare till desex konferensspräken (engelska, franska, tyska, italienska, spanska, ryska).Mellan 300 och 500 personer kommer sålunda att vara direkt engagerade ikonferensarbetet. 2.2 Värdskapet och förberedelser Med värdskapet följer dels elt organisatoriskt ansvar förkonferensförberedelserna, dels vissa finansiella åtaganden. Vissa ESK-stalerhar varit tveksamma till som konferensort och uttryckt oro förkraftigt stegrade kostnader i jämförelse med tidigare möten. Målsättningen fränsvensk sida måste vara atl bereda konferensen och dess deltagare samt hitrestajournalister bästa möjliga arbetsvillkor och service. En organisation för konferensen måste byggas upp pä korttid. Värdlandet förväntas därvid ställa en för konferensändamäl lämpad byggnad(inkl Prop.1983/84:55 5 inredning och utrustning) till förfogande mol viss hyra.Kostnaderna för såväl den yttre som den inre säkerheten vilar på värdnationen.Därtill kommer samtliga kostnader för sekretariatet inlillmånaden före konferensens början samt vid längre konferensuppehåll. Dessutommåste räkna med att vissa hyres- och hotellkostnader m.m. både försjälva konferensen och dess deltagare/personal kan komma att behöva garanteras. Vidare kan nämnas alt de utländska delegaterna, för vilkajag kommer att föreslå bestämmelser om immunitet och privilegier, börberedas särskild service i form av en butik för skattefri försäljning av spritdrycker,vin och tobaksvaror. Avsikten är att skall inrätta denna butikoch att regeringen med stöd av gällande dispensbe-slämmelser i de olikaskalteförfattningarna skall kunna medge befrielse från dryckesskatt,tobaksskatt och mervärdesskatt för de varor som säljs i butiken. Även vid denofficiella representation som utövas av de utländska delegationerna inomkonferensbyggnaden bör skattefria varor kunna användas. Förberedelsearbetet i måste genomföras medbetydligt snävare tidsmarginaler än de som gällde för arrangörerna i Madrid.Även om inte formellt avslutades förrän , hadegivetvis ett omfattande förarbete påbörjats inom ,främst inom . I delta sammanhang bör underrättas om atlregeringen genom beslut dels uppdragit ät atlinom en preliminär kostnadsram av högsl 33.5 milj. kr. planera och projekteralokaler för konferensen samt föra eventuella hyresförhandlingar, dels bemyndigatbyggnadsstyrelsen atl utföra nödvändiga byggnadsarbeten samt alt anskaffainredning och utrustning för konferensens behov. Vidare har regeringen genom beslut den I september 1983föreslagit en exekutivsekreterare för konferensen. För atl bereda dennemöjlighet alt från anställa personal och vidta övrigaförberedande åtgärder har bemyndigats att tillhandahållaförskottskapital med högst 10 milj. kr. För båda regeringsbesluten gäller allkostnaderna förskottsvis belastar sextonde huvudtitelns förslagsanslagOförutsedda utgifter. Därmed skapades de formella förutsättningarna för eltintensifierat förberedelsearbete i avvaktan på beslut med anledningav regeringens kommande förslag. Ett provisoriskt sekretariat upprättades den I september1983. Detta svarar för förberedelsearbetet i nära samråd med regeringskansliet.Nomineringen av exekutivsekreterare för konferensen har av regeringen formelltunderställts övriga medlemsstater. Den nominerade tjänstemannen har besökt ettantal ESK-stater som ett led i förberedelsearbetet. Vad gäller konferenslokaler blev det pä etl tidigt stadiumuppenbart att den enda byggnad som skulle kunna komma ifråga var f.d.riksdagshuset 1983/84:55 6 numera benämnt Brunkebergshusel.Omfattande arbeten i huset pågår planenligl och skall vara slutförda i december1983. 3 Immunitet och privilegier Enligt den internationella praxis som utvecklatsbeträffande konferenser inom ramen för ESK åtnjuter de dellagande staternasföreträdare de privilegier och den immunitet som de anses behöva för altobehindrat kunna fullgöra sina uppgifter. Enligt samma praxis åtnjuter den sekrelariatsper-sonalsom anställs för att administrera konferensen anställningsförmåner enligt deprinciper som tillämpas av organ. Svenskrätt innehåller inte några bestämmelser om immunitet och privilegier som gerförmåner av denna karaktär lill konferensen eller till deltagarna i den. Lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall avser främmande stalsbeskickning och beskickningsmedlemmar, främmande stals konsulat ochkonsulatsmedlemmar, dessa kategoriers familjer och betjäning saml diplomatiskaoch konsulära kurirer. lag innehåller även bestämmelser om förmånerför vissa internationella organ och personer med anknytning till sådana organ.Dessa bestämmelser avser således inte personer som av sin regering blivitutsända för atl delta i en mellanslatlig konferens som hålls i . Frågahar därför uppkommit om utformningen av den lagstiftning som bör införas föralt göra det möjligt för , som värdnation för , atttillämpa samma regler som andra värdnationer har tillämpat med avseende päkonferenser inom ESK:s ram. 3.2 Den folkrättsliga bakgrunden är bundet av ett slort antal internationellaöverenskommelser som innehåller bestämmelser om rättslig immunitet ochprivilegier av olika slag. Viktigast av dessa är den i den 18 april 1961antagna konventionen om diplomatiska förbindelser. 1961. som väsentligen ulgör en kodifieringav allmänt erkända folkrätlsliga grundsatser, innehåller utförliga beslämmelserom immunitet och privilegier för främmande stals beskickning, beskickningsmedlemmarm.m. (se prop. 1966: 148 med förslag till lag med vissa bestämmelser omimmunitet och privilegier m.m.). Bland konventionens viktigare regler på dessaområden kan följande förtjäna att nämnas. art. 22 fastslår att beskickningslokalerär okränkba-ra och atl företrädare för den mottagande staten inle får beredasig tillträde dit utan beskickningschefens medgivande. 1983/84:55 7 att vidta alla lämpliga åtgärder för att skyddabeskickningslokaler mot varje form av intrång eller skadegörelse och för atthindra all beskickningens frid störs eller att dess värdighet kränks. I art. 27behandlas en beskicknings rätt lill fria kommunikationer i dess officiellaverksamhet. För förbindelser med den sändande statens regering eller med andrabeskickningar eller konsulat, som företräder samma stat, får en beskickningbruka alla lämpliga kommunikationsmedel, diplomatiska kurirer samt kod- och chiffermeddelanden.Den mottagande statens samtycke fordr"as dock för att en beskickning skallfå uppsätta och använda radiosändare. Beskickningens officiella korrespondensskall vara okränk-baroch en diplomatisk kurirförsändelse får varken öppnaseller kvarhällas. En diplomatisk företrädare åtnjuter enligt art. 29 okränkbarhettill sin person och får inte underkastas någon form av frihetsberövande. Detåligger den mottagande slalen att vidta alla lämpliga åtgärder för atl hindraangrepp mol hans person, frihet och värdighet. 30 jämställs en diplomatisk företrädaresprivatbostad med beskickningslokal i vad avser okränkbarhet och skydd. Hanshandlingar och korrespondens samt. med vissa i art. 31 angivna undantag, hansegendom skall åtnjuta okränkbarhet. En diplomatisk företrädare åtnjuter enligt art. 31immunitet i fråga om den mottagande statens domsrätl i straffrättsligthänseende. Med vissa undanlag åtnjuter han också immunitet i tvistemål ochadministrativa mål. Denna immunitet mot lagföring kan enligl art. 32 hävas avden sändande staten. En diplomatisk företrädare åtnjuter enligl art. 34befrielse från alla statliga, regionala eller kommunala skaller och pålagor,vare sig de avser person eller egendom. Från denna regel görs flera undantag.Det praktiskt viktigaste torde vara skyldigheten atl erlägga sådana indireklaskatter som vanligen är inräknade i varornas eller tjänsternas pris. Art. 36 innehåller bestämmelser om införseltillstånd ochom befrielse från tullar och liknande pålagor som inte ulgör ersättning förlämnade tjänster. Införseltillstånd och tullfrihet skall medges beträffandeföremål som är avsedda för en beskicknings officiella bruk och för endiplomatisk företrädares eller hans familjemedlemmars personliga bruk. Art. 36 föreskriver vidare alt en diplomatisk företrädarespersonliga resgods får visiteras bara om det finns välgrundad anledning lillanlagande, atl del innehåller föremål, som är tullbelagda eller underkastadein- eller utförselförbud eller karantänsbestämmelser. 37 anger vilka personkategorier utöver dediplomatiska företrädarna som åtnjuter immunitet och privilegier. En diplomatisk företrädares familjemedlemmar skall åtnjutasamtliga i arl. 29-36 upptagna förmåner, under förutsättning att de tillhörhans hushåll och inte är medborgare i den mottagande staten. En medlem av beskickningens administrativa och tekniskapersonal 1983/84:55 8 samt de av hans familjemedlemmar som tillhör hans hushållåtnjuter i art. 29-35 upptagna förmåner, om de inle är medborgare ellerstadigvarande bosatta i den mottagande staten. Den i art. 31 angivnaimmuniteten i fråga om domsrätt i tvistemål och administrativa mål omfattardock för deras vidkommande inte ålgärder utom tjänsten. Enligt art. 41 är den som åtnjuter immunitet ochprivilegier skyldig att ställa sig den mottagande statens lagstiftning tillefterrättelse, om delta inte inkräktar på vederbörandes immunitet ochprivilegier. 1961 har tillträtts av 141 stater ochdess bestämmelser tillämpas av samtliga ESK-stater. Övriga inlernalionella överenskommelser samt förhållandettill svensk rätt Bland övriga överenskommelser om immunitet och privilegier somär gällande för bör först nämnas den även i den 24 april 1963antagna konventionen om konsulära förbindelser som innehåller utförligabestämmelser om utländska konsulära representanters ställning (se prop. 1973:172 med förslag till lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelserom immunitet och privilegier m.m.) Beslämmelserna om immunitet och privilegierär dock inte fullt lika långtgående och omfattande som konvention. år dessutom bundet av ett antal stadgor och avtalrör-ande internationella organisationer och organ. Fierlalet av dessainnehåller bestämmelser om immunitet och privilegier för ifrågavarandeorganisation liksom för personer med anknytning till organisationen. Dessabestämmelser avser ofta immunitet för organisationen mot rättsligt förtärande,o-kränkbarhet för organisationens lokaler och arkiv samt immunitet förorganisationens tjänstemän och experter. Vanligen tillförsäkras de anställdaförmåner även av annat slag, såsom skatte- och tullfrihet. Bland dessa avtaloch stadgor märks främst konventionen rörande Förentanationernas privilegier och immuniteter (prop. 1947: 306 med förslag lill lagom särskilda förmåner för vissa inlernalionella organisationer m.m.) samtkonventionen om privilegier och immunitet för Förentanationernas fackorgan (prop. 1951: 160 angående godkännande av Sverigesanslutning lill en konvention rörande privilegier och immunitet för Förentanationernas fackorgan). De bestämmelser om förmåner som finns i de nämndaöverenskommelserna har införlivats med svensk rätt genom lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Detta gäller i första handWienkonventionerna 1961 och 1963 rörande diplomatiska resp. konsuläraförbindelser. I 2 och 3 §§ i denna lag föreskrivs alt främmande statersbeskickningar och beskickningsmedlemmar, konsulat och konsulatsmedlemmar,beskicknings- och konsulalsmedlemmarnas familjer och betjäning samt diplomatiskaoch konsulära kurirer skall åtnjuta immunitet och privilegier i enlighet medvad som föreskrivs i de båda Wienkonventionerna. I lagens 4 § 1983/84:55 9 föreskrivs att de internationella organ och personer medanknytning lill sädana organ, som anges i särskild bilaga till lagen, åtnjuterimmunitet och privilegier enligt vad som beslämts i avtal som är i kraft iförhållande till . I dettasammanhang bör nämnas att gener"alförsam-ling den 8december 1969 antog resolution (XXIV) och därmed öppnade för undertecknande en lill resolutionenfogad konvention om tillfälliga diplomatiska kontakter CConvenlion on SpecialMissions"). Enligl art. I i konventionen förslås med en tillfälligdiplomatisk kontakt en mission/delegation som har en representativ och temporärkaraktär och som sänds av en stat lill en annan stat med den senares samtyckeför atl överlägga om särskilda frågor eller utföra ell särskilt uppdrag. Etlbrittiskt förslag att konventionen skulle göras tillämplig även pä delegationertill inlernalionella konferenser som sammankallals av en stat. saml på sådanakonferensers sekretariat, kunde inte förverkligas. 1 rapporten från generalförsamlingenssjätte (juridiska) utskott intogs elt konstaterande, atl frågan om konferensdelegatronersrättsliga ställning, immunitet och privilegier utgjorde ell tomrum i detregelkomplex som hänförde sig till representation i internationella sammanhang. konvention ansluter sig nära till Wienkonveniionenom diplomatiska förbindelser vad gäller immunitet och privilegier somtillerkänts den sändande statens representanter i den tillfälliga diplomatiskamissionen/delegationen. hör emellertid - liksom flerlalel ESK-stater-inte till de 20 stater som ratificerat eller anslutit sig lill 1969 årskonvention. Denna har för övrigt ännu inte trätt i kraft. Det existerar inte någon inlernalionell konvention medavseende pä mellanstatliga konferenser som sammankallals av en eller flerastater. Frågan är då om allmän folkrätt, dvs. den sedvanerällsligt etableradefolkrätten, innehåller några regler i för-evarande hänseende. är,liksom övriga länder i statssamfundel, bundet av folkrättens allmänt erkända sedvanerältsligagrundsatser, lät vara alt de i åtskilliga hänseenden saknar den precision somnationell lagstiftning strävar efler. Detförefaller sannolikt att beslämmelserna om immunitet och privilegier iWienkonventionen om diplomatiska förbindelser, som lill slor del ulgör en kodifieringav allmänt erkända grundsatser, med nödvändiga modifieringar är tillämpligaäven med avseende på diplomatiska delegationer och delegalionsmedlemmar vid mellanstatligakonferenser. Någon auktoritativ uttolkning av allmän folkrätt i detta hänseendeexisterar emellertid inte i dagens läge. Del endasom med säkerhet kan sägas är all vissa grundläggande privilegier och immunitettillkommer främmande statsöverhuvuden, regeringschefer och utrikesministrarsom medlemmar av delegationer vid intérnatio- 1983/84:55 10 nella konferenser eller vid andra mellanstatligaförhandlingar. Statsöverhuvudets immunitet gäller generellt vid vistelse iannat land. oavsett om vederbörande agerar som statsöverhuvud eller privatman.Hans person är okränkbar och därtill föreligger en skyldighel för den främmandestaten atl bereda honom särskill skydd mol angrepp av enskilda. Samma rätt tillokränkbarhet och särskilt skydd mol angrepp har medlem av elt statsöverhuvudsfamilj och av den svit som medföljer honom. 1 den folkrätlsligalitteraturen antas allmänt att elt lands utrikesminister, då han itjänsteärende reser utrikes, intar samma ställning som hos en statackrediterade ambassadörer. Som motivering för detta anförs ofta attutrikesministern som utrikesförvaltningens och beskickningsväsendels chef inlebör ha lägre immunitet än en honom underställd ambassadör. Även enregeringschef på ijänsieuppdrag i utlandet torde numera kunna förvänta sig en molsvarandeprivilegierad ställning. Det finns emellertid inget stöd i folkrätten för enprivilegierad ställning för medlem av regeringschefs eller utrikesministersfamilj. (Jfr Prop. 1975:71 med förslag lill godkännande av konventionen den 14december 1973 om förebyggande och bestraffning av brott mol diplomater ochandra internationellt skyddade personer s. 12 f.) 3.3 Behovet av en ad hoc-lagstiftning Som framgått av det föregående existerar det inte någoninternationell konvention som reglerar frågan om immunitet och privilegier vid mellanstatligakonferenser och inle heller innehåller svensk rått några beslämmelser i dellahänseende. Däremot finns del en viss internationell praxis på området, som istort ansluter sig lill immunitets- och privilegiebestämmelserna i om fackorganens immunitet och privilegier. 1961 omdiplomatiska förbindelser och konvention om tillfälliga diplomatiskakontakter. Del är viktigt atl komma ihåg. alt de privilegier och immunitetersom del här är fräga om inte tillkommit för att gynna privata och individuellaintressen utan för all säkra ett fullgörande av de diplomatiska uppgifter somankommer på en förhandlingsdelegation och dess medlemmar. När nu skall slå som vård för den första fasen avkonferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning iEuropa, förväntas del av oss all vi ansluter oss lill den pr'axis för värdnalionersom utbildats i ESK-sammanhang. Det är därför viktigt bl.a. att kanerbjuda konferensen den immunitet och de privilegier som bland flertalet av dedeltagande staterna anses böra tillkomma en konferens av delta slag. För atlsådana förmåner skall kunna ges, krävs nya lagregler. Fråga uppkommer då omdet bör införas generella regler som för framtiden kan tillämpas påinternationella konferenser av motsvarande slag eller om den 1983/84:55 11 nya lagstiftningen bör begränsas till alt avse den nuifrågavarande konferensen. Jag villför egen del förorda en speciallagstiftning för . Denomfattning av förmånerna sorti bör gälla för denna skall enligt min meningkomma ifråga bara för ett fätal konferenser av särskild internationellbetydelse. Det är utomordentligt svårl att i en generell lagstifining göra entillfredsställande avgränsning av det slag av internationella konferenser sombestämmelserna skulle tillämpas på. Risken är påtaglig atl en sådan generell lagstifiningskulle bli både oprecis och svår all tillämpa. 3.4 Utformningen av den tillfälliga lagstiftningen När del gäller den nu förestående konferensen torde debehov av immunitet och privilegier som rimligen kan göras gällande i alllväsentligt tillgodoses orrr man på konferensen tillämpar bestämmelser somsvarar mol immunitet- och privilegiebeslänimelserna Wienkonvenlion omdiplomatiska förbindelser. Denna konvention har vunnit mycket bred anslutning.Den har sålunda 141 parter. Till stora delar utgör den en kodifiering avallmänt erkända folkrätlsliga grundsatser. Den har tillträtts av och införiivadesmed svensk rätt genom lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier, vilken sedermera har ersatts av lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. Den särskilda lagstiftningen om immunitet ochprivilegier för kan därför i huvudsak ges denutformningen att bestämmelser skall tillämpas päkonferensen. Därlill krävs vissa kompletterande bestämmelser.