prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 25handelssekreterartjänster finns inrättade. Av dessa är sex placerade i , iAtlanta, , , , och . I Europafinns 14 handelssekreterare, nämligen i , , , ,, , , , Mila- 1983/84:100 Bilaga 5 127 no, , , , och Ziirich. På övrigaindustrilandsmarknader finns handelssekreterare i och . Trehandelssekreterare arbetar iutvecklingsländer, nämligen de i , och . Handelssekreterarna leder sin verksamhetfrån fristående handelskontor.Filialkontor finns i , , , , och . Dessutom bedrivs försök medkommersiell representation i . 20 ambassader i länder medsärskilt intressanta marknader har givitsen särskild kommersiell kompetens och tar - liksom handelssekreterarna - betalt för vissa av sinaexportfrämjande tjänster. Samtligaövriga ambassader, liksom även vissa konsulat, ger allmän exportfrämjandeservice. En handelskammare iutlandet, nämligen den i , har slutit samarbetsavtal med exportråd. exportråd ochhandelssekreterarna sysselsätter Ln. ca 185 resp. ca 270 anställda. Hoshandelssekreterarna utgörs personalen, förutom av handelssekreterare, av bl.a. marknadssekreterare och praktikanter(marknadsassistenter). Enligt avtalet omSveriges exportråd (prop. 1979/80: 16, NU 20, rskr 95) skall exportrådetplanera och leda handelssekreterarnas verksamhet och exportfrämjandeverksamhet inom utrikesrepresentationen. Denna uppgift finansieras medmedel som staten ställer till förfogande. Vidare skall enligt avtalet statenbidra till finansiering med ett belopp som motsvarar beräknad skillnad mellan rådets kostnaderför exportservice till företag medexport av mindre omfattning och abonnemangsavgifter fråndessa företag. Näringslivets bidragtill finansieringen av exportråd utgörs av abonnemangsavgifter.Exportrådet bedriver därutöver uppdragsverksamhet för sina abonnenter motsärskild avgift. Abonnemang är en förutsättning för att få tillgång tillexportrådets, handelssekreterarnas och utrikesre-presentationens tjänster. Abonnemangär också en förutsättning för att erhålla tjänster frän sådana statsstödda handelskamrar iutlandet som har slutit samarbetsavtal med rådet. kan dock lämnatjänster till annan än abonnent då syftet är att uppmuntraexportfrämjande verksamhet eller att till knyta nya abonnenter. Abonnemang påverkar inte prövningenom stöd till svensk projektexport. ochhandelssekreterarnas verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenareller program, nämligen exportservice, exportaktioner och exportuppdrag. Verksamheten inomexportrådet resp. handelssekre- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 128 terarorganisationen redovisas åtskilt. Medexportservice avses de tjänster som utförs avgiftsfritt, t.ex. rådgivning tillbesökande affärsmän, enklare varuförfrägningar och rutinkorrespondens liksomviss uppsökande och initiativtagande verksamhet. Som tidigare nämntsfinansieras exportservice såväl av staten som av näringslivet.Handelssekreterarnas exportservice finansieras helt av staten. Exportaktioner omfattarsådana tjänster som är avsedda för bransch-eller temabundna aktiviteter somstödjer företagens exportansträngningar. Det är därvid fråga om kollektivainsatser som syftar till ökade exportintäkter. Exportaktionsprogrammetomfattar även åtgärder som särskilt stödjer mindre och medelstora företagsexportansträngningar. Flertalet exportfrämjande aktioner finansieras av statenoch näringslivet gemensamt. Medlen disponeras av exportråd i samrådoch samarbete med den exportfrämjande utlandsorganisationen. Uppdragsverksamhetenomfattar de tjänster som och handelssekreterarna utför pä särskildbeställning och mot särskild avgift för enskild abonnent eller myndighet.Vidare räknas de myndighetsuppgifter in söm har ålagts gentemothandelssekreterarna och utrikesrepresentationen och som finansieras av staten. Medlen under förevarandeanslag är vidare avsedda för att främja den svenska exporten avsystemleveranser till stora industri- och anläggningsprojekt (prop. 1978/79:123 bil. 2, NU 59, rskr 415), samt för statligt stöd till sådana konsultföretagsom arbetar med förstudier eller anbud rörande vissa utvecklingsprojekt iu-länder. exportråds ochhandelssekreterarnas verksamhet redovisas, som nämnts, f.n. åtskilt. Enfördjupad dialog mellan och utlandsorganisationen om användningenav de samlade resurserna inom den totala organisationen samt fördelningenmellan hemmaorganisationen och utlandsorganisationen underlättas omverksamheten redovisas samlat under de tre programmen. 1 syfte att stimulera ensådan fördjupad dialog kommer medlen att redovisas under fem anslagsposterfr.o.m. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Medelsbehov (1000-tal kr.) 1983/84 budget Stöd till svensk projektexport m.m. 54900 54 900 67000 + 6300 18000 19000 19400 + 600 +38 160 + 2600 183 875 168162 164 500 +61000 123000 133646 139400 + 2600 ' Härtill kommer 14,9 milj.kr. för vilka exportråd har fattat beslut men inte lyft från anslaget.- Avser inkomster från uppdrag frän såväl företag som från statligamyndigheter (. ), t. ex. statens industriverk inom ramenför de s.k. branschstödsprogrammen. ' Härtill kommer 31 753 000kr. i lämnade utfästelser /83 som belastar reserverade medel per1983-07-01. Dessa reserverade medel belastas också av lämnadeutfästelser om tillsammans . från tidigare budgetår. '' Härtill kommer 35 milj.kr. för nya dispositioner avseende stöd tillsvensk projektexport för /84 från under anslaget reserverade medel. ' Härtill kommer 10740000kr. som utgör utbetalningar från anslagets reservation varav 7,5 milj. kr. Avser överföringar fråningående reservation och från anslag tillstatsbudgetens inkomsttitel. ' Ett underskott på . ihandelssekreterarnas samlade verksamhet belastar av redovisade och ej utnyttjademedel från /82 och tidigare. exportråd utgåri sin anslagsframställning från anslagsnivån för /84 vid sinprisomräkning om totalt 15 milj. kr. Härutöver begärs 46 milj. kr. varavmerparten består av medel för stöd till svensk projektexport. Sådana medelbelastar innevarande budgetår anslagets reserverade medel. Exportrådetföreslår således en ökning av anslaget med 61 milj. kr. till 225,5 milj. kr.för /85. Mot bakgrund av densviktande utvecklingen på många NIC- (Newly Industrialised Countries) ochOPEC-marknader kommer att avsätta en ökande andel av sina resurserinom OECD-området och Sydost-9 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 5 130 Likaså kommer inriktningen inomexportaktionsprogrammet att gradvis övergå till färre och större aktioner ochbearbetningen av flera marginella marknader kommer att upphöra. Exportrådetsförslag följer därmed i huvudsak den hittillsvarande inriktningen. föreslårökade resurser om totalt 11 milj. kr. utöver prisomräkning för exportaktioner.Ett belopp om 3,5 milj. kr. avses gå till ökad individuellt uppsökandeverksamhet hos mindre och medelstora företag liksom till vissa andra ambitionshöjningarinom särskilda program för mindre och medelstora företag. Rådets roll som informatör till näringslivet omexportmöjligheter i projekt som finansieras av internationellafinansieringsorgan framstår enligt rådet som aUt viktigare. En förstärkning avbevakningen avses ske såväl hemma som ute. Vidare begärs medel för fortsattainsatser för att främja handel med teknik samt för insatser för att biståoffentliga myndigheter och bolag vid tjänsteexport. Totalt begärs 5 milj. kr.för dessa insatser. föreslår atten ny verksamhet införs, nämligen teknisk exportservice. Enligt förslaget skallverksamheten bedrivas som ett samarbetsprojekt mellan rådet, kommerskollegium,i och statens mät- och provråd. Dettaskulle ge företagen möjlighet att kunna vända sig till en instans som kan lämnainformation eller assistans med teknisk rådgivning och annan hjälp i frågorrörande märkning, provning eller annan teknisk produktanpassning till utländskakrav. I ett uppbyggnadsskede begärs 1 milj. kr. Resterande 1,5 milj. kr.medför en ambitionshöjning av exportaktionerna totalt sett. beräknar ettmedelsbehov om 35 milj. kr. för stöd till svensk projektexport. Samma beloppbelastar anslagets reservation under /84. exportråd anföratt den genomförda anpassningen av lönesystemet för personal inomhandelssekreterareorganisationen till gällande skattelagstiftning ochkollektivavtal har medfört alltför höga bruttolönekostnader för att kontorenekonomiskt skall bära sig. föreslär därför att skattesystemet förlokalt anställda svenskar ändras. Praktikantverksamheten ärenligt en viktig verksamhet som kommer och svensktnäringsliv tillgodo. F.n. finns praktikanter, förutom hos handelssekreterare,vid tre ambassader. Rådet föreslär mot bakgrund av de goda erfarenheterna attdenna verksamhet utökas vid vissa utlandsmyndigheter, företrädesvis iSydostasien. 1 1983 ärsbudgetproposition (bil. 5) anförde utrikesministern att en utvärdering av denhittills genomförda verksamheten med stöd till svensk projektexport beräknadesvara genomförd . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 131 enredovisas i en inom utarbetad promemoria (Ds UD 1983:1) Stöd till Svensk projektexport - en utvärdering. 1 promemorianframhålls att hittillsvarande erfarenheter, liksom den förväntadeutvecklingen av världsmarknaden, talar för att svenska företag måste öka sinaansträngningar att exportera sammanhållna system. hårdnar deninternationella konkurrensen. Det måste därför, enligt promemorian, ansesnaturligt att staten även fortsättningsvis lämnar någon form avexportfrämjande stöd till sådan export. Enligt promemorian har stödet till svenskprojektexport medverkat till att skapa gynnsamma möjligheter för svenskaföretag att etablera sig på den internationella marknaden för systemexport. Särskilt har stödet varitpositivt för mindre och medelstoraföretag. Exempel på gynnsamma effekter av stödet är t.ex. upprättande av nya affärskontakter och ökadekunskaper i marknadsbearbetning.Riskviljan hos företagen att pröva nya samarbetskonstruktioner och nyteknik har också ökat. I promemorianföresläs därför att stödformen behälls men att den lämnas i form av engaranti som utfaller till betalning om det projekt, som garantin omfattar,inte leder till kontrakt. Om ettföretags likviditetssituation är särskilt ogynnsam, bör dockutbetalning kunna ske redan innan beslut omkontrakt föreligger. Stödet föreslås vidare få täcka högst 1/3 av redovisade kostnader för förprojekterings-,seminarie- och utbildningsverksamhet samt för att ta fram anbud. 1 promemorian ges enrad ytterligare förslag med inriktning pä denna stödform. Det övervägande antalet remissinstanser delarförslaget i promemorian att behålla stödet till svensk projektexport.Man ställer sig i huvudsak även positiv till de övriga förslagen i promemorian. ekonomiskaläge gör det angeläget att stödja näringslivets exportansträngningar.Huvudansvaret för att vår export utvecklas tillfredsställande ligger heltnaturligt på företagen. Den av regeringen förda allmänna ekonomiskapolitiken har bl.a. tiil syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för företagen i derasexportansträngningar. Även de mer direkta statliga insatserna för attfrämja och stimulera svensk export är dockav väsentlig betydelse, särskilt för att ta tillvara den genom devalveringen förbättradekonkurrenssituationen. Svet"iges exportråd har i sinverksamhetsplan prioriterat det exportfrämjande stödet till sådanamarknader där möjligheterna till enökad försäljning bedöms som goda. Jagbiträder i huvudsak prioritering av marknader. Jag vill emellertidsamtidigt stryka under nödvändigheten av ett genomtänkt samspel mellan olikaaktiviteter inom hela det område Prop.1983/84:100 Bilaga 5 132 som påverkar våra exportansträngningar. Härvidsyftar jag pä sädana frågor som rör exportkreditgivning, exportkreditgarantier,u-landsbiständ, tekniskt-vetenskapligt samarbete m. m. som enligt min meningmåste beaktas inför valet av olika exportfrämjande åtgärder. egnabedömningar av sina kort- och långsiktiga insatser pä olika marknader måstegrundas på en värdering av detta samspel, där hänsyn också tas till attinsatserna koncentreras till belalningsstarka marknader. Enligt min mening har Sverigesexportråd en viktig roll att fylla som projektbevakare ät näringslivet. Jagföreslär ett ökat anslag om 3 milj. kr. under exportaktioner för förstärkningav roll som informatör om exportmöjligheter beträffande projektsom finansieras av internationella finansieringsorganisationer. Jag delar exportrådetsbedömning av behovet av att bygga upp en teknisk exportservice. Ett belopp om 1milj. bör anslås i ett uppbyggnadsskede. En betydande del av denexportfrämjande verksamheten utgörs av det särskilda stödet till små ochmedelstora företags exportansträngningar. Utredningen (H 1982:08) omexportfrämjandeslöd till mindre och medelstora företag har haft i uppdrag attutvärdera det under senare är utökade stödet till dessa företagskategorier samtge förslag till insatser. Ett av dessa förslag rör den just nämnda verksamhetenteknisk exportservice. Utredningens betänkande (Ds UD 1983:5) remissbehandlasf.n. Jag avser att återkomma till med förslag idenna fråga. I avvaktan härpå är jag inte beredd att nu ta ställning tillexportrådets förslag om ökade insatser för denna företagskategori. Beträffanderamen för medelsbehov för /85 återkommer jag till detta i detföljande. De övriga insatserexportrådet föreslär inom programmet för exportaktioner fär genomföras inomramen för tillgängliga medel. Frågan om en ändring avlönesystemet för lokalt anställda svenskar hos handelssekreterarna harbehandlats i föregående budgetproposition. Därvid anfördes att kostnader tillföljd av omläggningen av lönesystemet inom handelssekreterarorganisationenmåste utgöra en naturlig del av handelssekreterarnas normala kostnadsbild. lämnad kompensation fär täckastatens andel av aktuella kostnader. Vidare anfördes att det i avvaktan pänärmare granskning av frågan om skattesystemet för lokalt anställda svenskarinte skulle föreslås någon ändring av skattesystemet. Detta förhällande gällerfortfarande. Jag delar heltexportrådets bedömning beträffande praktikantverksamheten. Det fär ankomma päSveriges exportråd att efter samråd med besluta omplacering av praktikanter vid utlandsmyndigheter inom ramen för tillgängligamedel. Såvitt rör frågan om stödtill svensk projektexport delar jag, i likhet med remissinstanserna,uppfattningen i promemorian att stödet bör fortsätta. Stödet har enligt minmening en särskild betydelse för att stimulera aktivi- 1983/84:100 Bilaga 5 133 teter som annars inte skulle komma till stånd. Detta ökari sin tur svenska företags konkurrensförmåga såväl . Jagvill särskilt framhålla stödets betydelse för mindre och medelstora företagliksom dess positiva effekter för sysselsättningen såväl direkt som indirekt, vilketju också särskilt stryks under av flera av remissinstanserna bl. a. ,SHIO-Famitjeföretagen, exportråd, ochSveriges industriförbund. framhåller att de indirektalångsiktiga sysselsättningseffekterna kan antas bli betydande. Stödet är enligtförbundet förmodligen effektivare än andra former av statsstöd med sammasyfte. För mindre och medelstora företag ökar stödet genom stimulansen tillunderleverantörskap förutsättningarna för framtida exportökningar. En stor del av dethittills lämnade stödet har omfattat projektsom berör byggnadssektorn. Mot bakgrund av bl. a. denna sektors särskiltutsatta läge från sysselsättningssynpunkt, är det angeläget att olika former av stöd som kan komplettera varandra, ärtillgängliga för företagen. Den nuvarandeformen för stöd bör som huvudprincip övergå till att bli ett garantistöd för kostnader för såvälförprojekterings-, seminarie- och utbildningsverksamhetsom framtagande av anbud. Det bör föranleda utbetalning enbart när ett projektinte leder till kontrakt. 1 likhetmed förslaget i promemorian och ett antal remissinstanser bör dock i vissafall stöd kunna betalas ut, eftersärskild begäran, till mindre ochmedelstora företag även innan det föreliggerett beslut i fråga om kontrakt. Sådana medel bör vara räntebelagda och betalasåter om ett kontrakt erhålls. Det bör ankomma på tillsvensk projektexport att fatta beslut om undantag frän den föreslagnahuvudregeln. Jag delar förslageti promemorian att stödet bör fä täcka högst 1/3 av redovisadekostnader. I likhet med ett antal remissinstanser, bl.a.Sveriges exportråd. och , anser jag dock att begränsningen bör avse helaanslaget och att möjlighet bör finnas att stödja enskilda projekt av särskiltintresse . De nu föreslagna ändringarna bör genomföras den 1 juli1984. Stöd tillsvensk projektexport bör, liksom andra exportfrämjande stödformer,koncentreras mot marknader med betalningsförmåga. Jag delar uppfattningen i promemorian att stöd tillprojektexport på aktuella marknaderbör inriktas pä projekt som finansieras av eller andra multilateraltfinansierade biståndsorgan. Detta förslag stöds av bl. SIDA, riksbank, exportråd ochSveriges industriförbund.Industriförbundet anför att antalet projekt med sådan finansieringtorde vara begränsat och att det är önskvärt att alla typer av projekt skallkunna fä stöd så länge de uppfyller uppsatta kriterier. Enligt min mening bör stöd av aktuellt slag inte lämnas till projekt som är inriktat mot svenskt bistånd. är det angelägetatt det finns möjlighet att lämna stöd till multilateralt finansierade projektäven på sädana marknader som ärföremål för svenskt bilateralt bistånd förutsatt att svenskt bistånd 1983/84:100 Bilaga 5 134 inte lämnas till projektet i fråga. Jag förutsätter att Sverigesexportråd. Beredningen förinternationellt tekniskt samarbete (BITS) och SIDA håller kontakt medvarandra i denna fråga. Mot bakgrund av vadjag nu har sagt om vikten av att koncentrera stödet mot projekt på marknadermed betalningsförmåga vill jag också framhålla det angelägna i att en intensifieradprojektbevakning sker. Jag delar den uppfattning som framförs i promemorian, och somremissinstanserna instämmer i, om behovet av en bättre koordinering av dennaverksamhet liksom behovet av en bättre samverkan mellan de olika delar inom som ärengagerade i någon form av exportfrämjande stöd till export av sammanhållnasystem. Enligt min mening bör till svenskprojektexport ha en central roll i dessa sammanhang och genom en koordineranderoll fungera som rådgivare tillexportrådet. Pä detta sätt fär nämnden möjlighet att - utöver beslut omprioritering av marknader och branscherm. m. i den egna verksamheten - ge råd som grund för beslut inom i övrigt som berör export avprojekt. Det ankommer pä exportrådetsledning och nämnden att besluta om de närmare formerna härför. I samband härmed bör beaktas vad somanförs i promemorian om samordning avdet s.k. konsultstödet med stödet tillsvensk projektexport. I promemorianföreslås att finansieringen av ett projekt bör vara klar för att stöd skallkunna medges. Det kan emellertid i vissa fall vara svårt att uppfylla ettsådant krav t. ex. när det gäller förstudier för ett projekt. Detta framhålls också av exportråd,och . Beslut om stöd bör därförfattas om sökanden kan göra troligt attfinansiering kan ordnas. Om ett sådant beslut fattas och det senare visar sig att projektet inte kangenomföras p.g.a. att finansieringsfråganej har lösts, bör inte någon utbetalning göras. Jag vill också stryka undervikten av att utrymme för erforderliga exportkreditgarantier genom t. ex.exportkreditnämnden finns på marknaden i fråga. Jag delar i övrigt de synpunkter som framförs ipromemorian. För verksamhetenunder /84 disponerar exportråd 35 milj. kr. för nya utfästelser omstöd till svensk projektexport i enlighetmed nuvarande regler. Verksamheten under /85 bör inriktas på i huvudsak samma nivå som /84. Jag beräknar därför 35 milj. kr. i bemyndigande för nyautfästelser inkl. kostnader föradministration av stöd till svensk projektexport. Det samlade behovet avbetalningsmedel för att täcka de kostnader som föranleds av nämnda utfästelser beräknar jag till 30 milj. kr.Med hänsyn till den tid som oftast föreligger mellan beslut om garanti ochbehov av utbetalning i de fall offertinte leder till order, kommeranslagsbelastningen att sträcka sig . Den exakta belastningen avseende varje budgetår kan i dettaläge vara svär att göra. Jag beräknar dock det behov av betalningsmedel för /85 som följer av nämndautfästelser om 35 milj. kr. till 10 milj.kr. utöver det belopp för s.k. konsultstöd som prisomräknat bör uppgå till 5,2milj. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 135 För särskildaexportfrämjande insatser av olika slag har jag beräknat medel tillregeringens disposition. Som exempel på åtgärder kan nämnas särskildaexportaktioner, bevakning av olika multilateralt finansierade projekt,information, förstärkt kommersiell representation i utlandet och vissaturismfrämjande åtgärder. Medlen har också beräknats för stöd tillexport av tjänster från statliga myndigheter. Den tidigare nämndautredningen om exportfrämjande stöd till mindre och medelstora företag har kommit med enrad förslag. Dessa remissbehandlas f. n. Jag avser att återkomma tillriksdagen med förslag . Utredningen (H 1982:07) om åtgärder för att främja exportav tjänster avser att lämna sina förslag . Jag återkommer tillriksdagen i denna fråga . Utredningen (Kn1982:02) om kommunernas och landstingskommunernas medverkan i en samordnadexportverksamhet har lämnat sitt betänkande . Betänkandet (SOU 1983:72)remissbehandlas f. n. Jag avser att återkomma till medförslag . Enligt min mening ärdet troligt att branschvisa insatser kommer att få ökad betydelse iframtiden. Medel bör därför finnas tillgängliga för att snabbt kunna sättasin för exportfrämjande insatser inom relevanta branscher. De branscher, somjag bedömer som aktuella i första hand, är energisektoi-n och byggsektorn. Vidare bör enligtmin mening medel finnas tillgängliga för bilaterala insatser på vissau-landsmarknader där särskilda koordinationsfunktioner kan komma attinrättas. Avsikten är att tillsammans med näringslivet öka handeln medu-länderna genom att ländervis samordna existerande resurser i form avkrediter och garantier, bistånd i olika former samt ochföretagens verksamhet i gemensamma långsiktiga ansträngningar. Jag har närmareutvecklat detta i inledningen till avsnittet om utrikeshandel ochexportfrämjande. Jag beräknar ettmedelsbehov om 22 milj. kr. för att möjliggöra genomförandet av de utredningsförslag m. m.som beskrivits. En del av detta belopptäcks genom omprioritering från medel för exportaktioner. I avvaktan på ställningstagande till de angivnautredningarna m. m. bör dessa medel ställas till regeringens disposition. För /85 beräknar jag ettökat medelsbehov av totalt . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. tillExportfrämjande verksamhet för /85 anvisa ett reservationsanslag av 202660000kr., 2. bemyndiga regeringen att medge att utfästelser om stöd till svenskprojektexport fär lämnas till ett belopp av högst . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 136 , täckande av vissaförluster 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ' Anslaget har t. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. ()har till uppgift att inom avstatsmakterna angivna riktlinjer mot premie bedriva garantigivning för export,varigenom staten ikläder sig ansvaret för täckning av vissa risker förutebliven betalning. EKN:s garantigivningbedrivs sedan några är inom tvä i princip åtskilda system -normalgarantisystemet och det s.k. s/u-garantisystemet - för vilka gällerseparata riktlinjer och ramar för risktagande. S/u-garantier innebärgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och garantigivning vid export avbetydelse för ekonomiska utveckling. De två systemen fungerar imånga avseenden i nära samverkan och skall tillsammans balansera sinakostnader och intäkter. uttalade under1978/att EKN borde underställa regering och riksdag sinverksamhet för prövning (prop. 1978/79: 201, NU 51, rskr 444). EKN har iskrivelse daterad till regeringen inkommit med enredogörelse för nämndens verksamhet, en bedömning av det aktuella risklägetsamt en prognos över verksamhetens framtida utfall. Vidare framförs en begäranom dels en höjning av den rörliga krediten för exportkreditgarantier iriksgäldskontoret, dels en höjning av ramen för s/u-garantigivning. EKN:s skrivelse om verksamheten m. m.