prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Anm. Branschuppgiftema för prognosåren har schablonmässigtkorrigerats på samma säu som vad gäller industrin som helhet. Investeringar ibilar ingår. Källor: och . och lönsamhetsnivån inom i synnerhet de storaexportföretagen. En betydande del av expansionen av leasingverksamheten 1983lorde dock, liksom 1982, ha skett inom de mindre kapitalstarka men expansivamindre och medelstora industriföretagen. Det har bedömts sannolikt attleasingfinansieringar av nytUlkommande maskinkapacitet inom dessa förelag blirom- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 108 fallande även 1984. Den förväntade investeringsexpansionen1984 beräknas medföra alt investeringskvoien stiger 1983-1984. I diagram 7:3 redovisas invesleringsulvecklingen påbranschnivå. Branschuppgiftema för prognosårel har schablonmässigt korrigeratspå samma sätt som gäller för industrin som helhet. Inom särskilt jäm- ochstålverken och massa- och pappersindustrin men även inom verkstadsindustrinfortsatte investeringama atl sjunka 1982-1983. Däremot synesinvesteringsvolymen inom övriga branscher ha ökat någol. förutses enkraftig vändning uppåt för samtliga här sämedovisade industribranscher -särskilt järn- och stålverken, medan övriga branscher synes planera i stortsett oförändrad investeringsnivå. Handel m. m. De totala investeringarna inom gmppen handel m.m.' varoförändrade 1983. Härvid steg byggnadsinvesteringama med , medanmaskininvesteringarna sjönk med . Beräkningarna baseras på delsenkätundersökningar angående investeringar inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag och dels på uppgifter från bl.a. SCB:s byggnadsinventeringarom byggnadsprojekt inom gmppen handel m. m. Påbörjandet av nya byggnadsprojekt inom gruppen privathandel ökade under såväl första som i omfattning, isynnerhet för de stora projekten, och torde för ha ökal med ca28%. Detla tyder på en hög aktivitet och in på 1984. För helåret1984 väntas påböriandet totalt sett plana ut. Härvid har en neddragning avigångsättningen för stora projekt, från en hög nivå 1983, förutsetls.Igångsättningen av små projekt uppskattas emellertid fortsätta att växa om än ien klart lägre takt 1984 än 1983. Dessa antaganden sammantaget indikerar enfortsall uppgång i byggnadsinvesteringama inom privat handel om . visar all förelagen planerar likamycket maskininvesteringar 1984 som 1983. Tidigare års enkätsvar visaremellertid genomgående en benägenhet att underskatta utfallet för prognosåret,vilket föranleder en korrigering av prognosen. Maskininvesteringarna minskade1983 med , medan förväntas öka med . Detotala investeringarna inom privat handel m. m. låg därmed på en oförändradnivå 1983 medan de väntas öka med 1984. ' Med investeringar inom gmppen handel m. m. avsesinvesteringar i vamhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Den totala statliga investeringsaktiviteten beräknas haminskat något 1983 jämfört med . Byggnads- och aniäggningssidan minskademed medan maskininvesteringama ökade med (tabell 7:6).Myndigheterna ökade investeringarna med 1983. Det är här främst byggnads-och anläggningssidan som ökat bl.a. genom extra anslag till vägbyggen.Maskininvesteringarna steg . De stafiiga affärsverken låg på enoförändrad investeringsnivå . Byggnads-och anläggningsinvesteringarnaminskade med någon procenl medan maskinsidan drog uppåt med elt par procent.Viss omorganisation inom (se nedan) medför att en del invesleringarfr. registreras som investering i statliga företag i stället förstafiiga affärsverk. De stafiiga företagen minskade sin investeringsnivåkraftigt . De statliga elförelagen är krafiigt bidragande till dennautveckling. En omorganisation inom har medfört atl vissainvesleringar fr. o. m. 1983 sker via ell dotterbolag, , som ingåri gmppen "stafiiga företag". Trots detta beräknas de statligaföretagen ha minskal sin investeringsaktivitet med 1982/1983. Helaneddragningen sker på byggnads- och anläggningssidan; maskininvesteringama ökarnågra få procenl. Om Telefinans invesleringar istället lagts till affärsverkenhade de stafiiga företagens investeringar minskal med . Tabell 7:6 SUtliga investeringar 1980-1984 Årlig procentuell förändring. -7,0 -8,6 -13,8 (industri m.m.) -22,4 -30,3 -14,8 -11,5 -12,1 -1,3 -10,9 ' Organisatoriska förändringar inom gör attvissa investeringar fr. o. m. 1983, kommer att redovisas under de statligaföretagen i stället för affärsverken. Om inte denna ändring skett hade destatliga affärsverkens utvecklingstal varit resp. ,medan de statliga företagens hade varit -resp. . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Den stafiiga sektorn förväntas lolall sett ökainvesteringsvolymen med 1983-1984. Byggnads- och anläggningssidan väntasminska något medan maskininvesteringama kan beräknas öka . De statligamyndigheterna väntas öka investeringarna både på byggnads- ochanläggnings-resp. maskinsidan. De stafiiga affärsverken väntas minska de bådainve-steringsgmpperna med vardera'. De statliga förelagen beräknas ökainvesteringarna . Det är de ökade industriinvesteringama samlTelefinans som svarar för uppgången. Byggnads- och anläggningsin-vesleringamaförväntas uppgå tUl nivå medan maskininvesteringama väntas ökakraftigt, . De kommunala investeringarna beräknas enligt ännupreUminära uppgifter ha minskat med 2 1/i volym . Somframgår av tabeU 7:7 beräknas härvid byggnadsinvesteringarna, som utgör mer änfyra femtedelar av kommunemas invesleringar, ha minskat sommaskininvesteringarna föll liUbaka . Fallet i maskininvesteringarnaorsakades av en nästan tjugoprocentig minskning i de kommunala företagens -främst elverkens - maskininköp. Inom övriga delar av den kommunala sektornnoterades i stället en fortsatt svag ökning i dessa. Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1982-1984 (exkl.bostäder och industri) 1983, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser Primärkommuner därav: affärsverk myndigheter Landsting Övriga' 13563 4413 9150 5451 4850 -10,2 -12,4 -3,2 -4,4 -2,6 5,1 -8,1 -2,2 -3,6 -1,6 -0,8 -2,0 -2,5 -1,8 därav: byggnader maskiner -2,2 -3,8 -3,5 6,3 ' Häri ingår kommunala företag, församlingar m. m.Kommunal industri och bostäder ingår däremot inte. ' Om inte Telefinans brutits ur hademinskningen stannat vid . Vidare har fr. o. m. oktober 1983böljat bokföra anskaffningen av telefonapparater som kostnad i rörelsen vilketger ett bortfall på 250-300 milj. kr./år i investeringsstaustiken. Om inteheUer denna omläggning hade skett skulle utveck-lingstalel för de statligaaffärsverken blivit ca + . I detta avsnitt redovisas de kommunalainvesteringarna exkl. bostäder och industri. De två sistnämnda postema uppgick1983 till 7736 resp. 16 milj. kr. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 111 TUlgmnd för kalkylerna för de kommunala investeringarna 1983 och 1984 ligger enSCB-enkät som samlades in bland primärkommuner ochlandstingskommuner, avseende myndighetemas och affärsverkens investeringar.Den aktuella beräkningen av kommunemas investeringar 1983 innebär totalt nedrevidering jämfört med uppgiftema i den preliminära nationalbudgeten,varvid dock maskininvesteringama räknats upp relativt kraftigt medan de tyngrevägande byggnadsinvesteringama reviderats ned. Revideringarna beror främst påall ett ovanligt stort bortfall i novemberenkäten inverkade på undertaget tillPNB-kalky- Itabell 7:8 redovisas primärkommunemas och landslingens invesleringar för 1984enligt febmarienkäten samt planer och fakfiskaförändringar . Såväl planer som utfaU redovisas itabeUen som procentuella volymförändringar. Avtabellen framgår att förhåUandevis stora överskatlningar gjordes under1977-1980 och i synnerhet . Del kan noteras att planernaunder dessa år var övervägande expansiva, under inflytande av bl.a. storafinansiella överskott inom den kommunala sektorn och den pågående snabbadaghemsutbyggnaden. Utvecklingen höUs emellertid tillbaka av ett ansträngtbyggplaneläge och den snabbt växande brislen på byggnadsarbetare.Övriga år överskattas utvecklingenmed och 1983 med en procentenhet enligt det preliminärautfallet. Primärkommunernaplanerar att fortsätta dra ned sina byggnadsinvesteringar . Ävenlandstingen, som ända vatje år ökat sitt byggande, planerar nu enmindre neddragning. Maskininvesteringarna väntas dock fortsätta att öka. Totaltplaneras sålunda primärkommunernas och landstingens investeringar minska medomkring , vilket med en bedömd överskattning på en procentenhet ger enprognos på minus . Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar iprimärkommunemas och landstingskommunernas totala investeringar 19741984 Årlig procentuell förändring, priser (-1) (-2) (-1) De av kommunema angivna investeringsplanema haromräknats till fasta priser på basis av prisutvecklingen förinvesteringsvaror. Härvid har antagits en prisutveckling på 6,mellan 1983och 1984. Planema redovisas som kvoten mellan prognosårets enkätvärde och detföregående årets utfall i fasta priser. Uppgiften för faktisk förändring1982-1983 är preliminär. Uppgifter inom parentes är prognoser. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 112 Dekommunala företagens investeiingar väntas falla med 2 1/, varvidbyggandet förutses minska medan maskininvesteringama efter den kraftigatillbakagången i flol väntas återhämtas och öka . Totaltväntas därmed de kommunala investeringarna exklusive bosläder och industriminska . Det kommunala byggandet fömtses falla med 3 1/medan dekommunala maskininköpen väntas öka . Lagerinvesteringarnafortsatte att falla . Lagemeddragningen för ekonomin totalt sett komatt uppgå fill 8,3 mUjarder kr. i löpande priser. priser blevminskningen , vilket stämmer väl överens med den skattning påen minskning på . i nedgång som framlades i den preliminäranafionalbudgelen. Neddragningen av lagerslockarna som inleddes i början av1981, kom att fortgå . Kulmen i avvecklingen nåddes emellertidunder då minskningen kom att uppgå till 5,4 miljarder kr.Neddragningen blev således relativt blygsam och omslaget ilagercykeln gav därmed ett klart positivt bidrag till efterfrågans utvecklingmellan halvåren. Detvar liksom tidigare inom industrin som de största lagervariafionerna skedde.Som framgår av diagram 7:4 blev avlappningen av industrins totala lager (exkl.varvens) myckel starkt , medan ett omslag fill enlagerökning kom att ske . Det var lagren av insatsvaror och varori arbete som ökade medan fardigvamlagren drogs ned ytterligare. Vad gäUerinsatsvarorna kom lagertUlväxten till myckel stor del att ske inompetroleumraffinaderierna där en ny kracker tagils i bmk under vintem 1984.Lagerstockarna av varor i arbete som, fill skillnad från insatsvarorna, sjunkitalltsedan andra halvåret 1980 ökade i betydligt mindre takt. Här var det främststålverken som drog upp sina lager, men också för färdigvaruindustrierna kom eninte obetydlig uppgång alt ske. Fardigvamlagren minskade inästan samma takt som . Avvecklingen kom främst att skeinom verkstadsindustrin och livsmedelsindustrin, medan taklen i lageravvecklingensjönk inom basindustrierna. Lagerminskningeninom industrin (exkl. varven) blev därmed ca . För1984 beräknas en ökning på 1,3 miljarder ske. Prognosema innefattar fortsattmåttliga uppgångar av lagren av insatsvaror och varor i arbete under bäggehalvåren. Fardigvamlagren däremot förutses fortsätta alt sjunka totalt sett.De starkaste minskningarna beräknas ske inom verkstadsindustrin, gmvorna ochskogsindustrierna inom vUka branscher produktionskapaciteten beräknas bli fullteller i del närmaste fuUt utnyttjad. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförandring19721984' _x'_ K/\ / 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 ' Exkl. varvens lagervolymförändringar. Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 114 Varvenslagerförändringar består nära nog helt av varor i arbete. Dessa minskade 1983med . En viss fortsatt minskning beräknas ske 1984. Detaljhandelslagrensteg ytterligare något . Ett omslag fill en minskning skeddeemellertid . Lagerneddragningen beräknas fortsätta under1984. Lagerstockamainom partihandeln fortsatte att minska för tredje året i följd. blevminskningen betydande både av bränslen och övriga varor. En viss fortsattökning kom dock all ske av råoljelagren. beräknas ett klart omslag tUlen uppdragning ske för partihandeln, exkl. bränslehandeln, där relativt storalagerminskningar fömtses. Inomel- gas- och vattenverk drogs lagren ned betydligt till följd av ytterligarenedskärningar av oljelagren. Även väntas en väsentlig minskning. Sammantagetför alla näringsgrenar beräknas lagerökningen därmed stanna vid drygt 200 milj.kr. kraftiga minskning om ca 6,2 miljarder kr.Lagerinvesteringamas utveckling skulle därmed ge ett positivt bidragtiU den inhemska eflerfrågeutvecklingen molsvarande av BNP. Tabell7:9 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 19801984 Milj.kr., priser El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. trans- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 115 8 lönsamhet, kostnader och priser' I avsnitt 8.1 redovisas kalkyler och prognoser överdriftsöverskotlen inom större delen av näringslivet. Driftsöverskotlen inomsamtliga sektorer för vilka prognoser görs framgår av tabell 8: 1. Källa fördet historiska materialet i delta avsnitt är nationalräkenskaperna.Tillverkningsindustrins vinstutveckling totalt sett analyseras mer utförligt iavsnitt 8.2. Där har kalkylema utvidgats till att omfatta även finansiellaintäkter och kostnader. Det historiska materialet har här hämtats frånfinansstalistiken för företag. Vid en jämförelse mellan nationalräkenskapernaoch finansstatistiken framgår vissa smärte nivåskillnader mellan materialenför vissa variabler saml vissa små skiUnader i branschklasstficeringen.Viktigare är att insalsvamförbmkningen (i princip) värderas tillåteranskaffningspris i na-fionalräkenskapsmalerialet medan den ifinansstalistiken (i enlighel med redovisningspraxis) värderas till anskaffningspris. Tabell 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringslivet1980-1984 samt i hela näringslivet 1980-1984 kr., löpande priser värHp IQR') Jordbmk, skogsbmk och fiske Därav: råvaror' Därav: byggnadsföretag* Tjänster* ' Gruvor och mineralbrott, sågverk, massaindustri samtickejämmetallverk. Tillverkningsindustri exkl. råvambranschema och övrigindustri. ' Livsmedelsindustri och petroleumrafFinaderier m.m. " Inkl.egenregibyggandet inom offentliga sektom. ' Exkl. vamhandel, bostadsförvaltning samt bank- ochförsäkringsverksamhet. Däremot inkluderas offentliga affärsverk. ' Häri ingår varv, el-, gas-, värme- och vattenverk,vamhandel, bostadsförvaltning, bank- och försäkringsverksamhet samt restpost.Källor: och . ' Kapitlet är utarbetat inom . Driftsöverskott är ett nationalräkenskapsbegrepp som iföretagsekonomi närmast motsvaras av rörelseresultat exkl. lagerprisvinster ochefter kalkylmässiga avskrivningar. Här använda lönsamhetsbegrepp diskuterasmer ingående i : 3. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet ivissa delar av näringslivet 1972-1984 Jordbruk, skogsbruk och fiske SNR 1000, i /s. 72 74 76 78 80 82 84 I I I II I I I I ' Häri ingår de privata och offentliga byggnadsföretagensamt egenregibyggandet inom den offentliga sektom. Däremot ingår ej"självbyggeri" o. dyl. Anm. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Då deldiagrammen ej ritats med enhetligskala får kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Beträffandesektoravgränsningama se noterna till tabell 8:1. Källor: Konjunkturinstitutetoch . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 117 Tabell 8:2 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i vissa delar av näringslivet 1977-1984 Jordbrak,skogsbruk och flske -3,3 -1,2 11,3 1,4 7,9 6,4 9,5 0,0 6,0 5,9 6,5 3,1 9,4 6,1 -1,8 -2,7 -1,1 12,1 0,2 7,9 7,7 10,5 10,9 10,5 -0,3 12,8 6,2 7,0 0,7 10,4 0,8 9,0 8,1 6,3 2,9 8,0 5,0 -0,8 -0,5 -0,6 10,4 11,1 10,1 0,9 4,8 3,8 18,1 12,3 13,0 0,6 8,0 12,5 10,9 -1,5 7,4 3,8 4,7 0,9 -4,6 11,0 3,2 8,0 4,8 -11,2 -0.5 0,2 0,7 -2,6 Därav: bearbetade varor -0,4 12,2 6,7 7,1 0,4 11,0 0,3 9,0 8,6 6,3 1,9 8,0 6,0 -0,2 -0,5 -2,4 8,1 -3,0 9,9 2,4 4,1 1,6 5,7 6,5 8,0 1,4 -1,2 14,9 13,4 -1,3 -1,7 10,0 6,2 8,4 2,1 10,5 6,0 6,8 0,8 -0,1 6,5 6,1 8,0 1,8 10,7 10,2 -0,5 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke vamanknutna indirekta skatter per Produktivitet avser bmttoproduktion i fastapriser per arbetad timme. Med avdrag för subvenfioner. Anm. Beträffande sektorsavgränsningama se notema tilltabell 8:1. Källor: och . 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 118 8.1Näringslivets driftsöverskott, produktionskostnader och priser Preliminärakalkyler anger en fortsatt ökning av driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet inom den del av näringslivet som beräkningar omfattar (tabell8:1). Uppgången var dock i sin helhet hänförlig till skogsbmket och industrin,medan driftsöverskottsandelen sjönk inom övriga sektorer. Inom industrin harsåväl råvambranschema som de branscher som producerar bearbetade varor falt enkraftig förbättring av lönsamheten (diagram 8:1 och 8:2). Detta varhuvudsakligen en följd av de svenska devalveringama särskilt den somgenomfördes . Den största ökningen av lönsamheten 1983 inträffadeinom råvarubran-scherna. Devalveringen har här medfört betydande höjningar avde svenska företagens försäljningspriser i svenska kronor. har deninternationella råvarukonjunkturen förbättrats. Bland råvarorna är det i huvudsakendast för trävaror som de svenska förelagen sänkt priset relativt de utländskakonkurtentema. Totalt sett har råvaruproducentema höjt försäljningsprisernamed (tabeU 8:2) och ökal produktionen med 111/. Den starkaprodukfionsökningen med därav följande produktivi-lelsslegring medförde attlönekostnaden per producerad enhet sjönk med 41/trots att limlönen ökade med9%. Totalt sett steg den röriiga kostnaden per producerad enhet inområvambranschema med 91/, vilket innebar en marginalförbättring om drygt 5%jämfört 1982. Trots den kraftiga vinstökningen översteg emellerfiddriftsöverskottsandelen 1983 endasl knappt nivån de medelgoda åren 1976 och1980. Detta berodde främst på den svaga lönsamheten inom massaindustrin, därman erhöll elt inte obetydligt driftsunderskott. Äveninom aggregatet bearbetade varor inträffade en betydande vinstökning1982-1983. TiU skiUnad från råvamföretagen har företagen som producerarbearbetade varor använt en betydande del av devalveringsutrymmet till enfortsatt sänkning av priserna relativt de utländska konkurrenterna. De svenskarelativpriserna för bearbetade varor beräknas sålunda ha sjunkit med 41/2%1982-1983. TUl följd av framför aUt de därav erhållna marknadsandelsvinsterna,kunde förelagen öka sin produktionsvolym . Arbelsprodukfiviteten stegmed hela 8 1/, vilket medförde att lönekostnaden per producerad enhet ökadeendasl obetydligt. Devalveringens fördyrande inverkan på importeradeinsatsvaror medverkade emellertid i hög grad till att förbmkningskostnaden perproducerad enhet ökade , varför den rörliga kostnaden per produceradenhet totalt sett steg med 71/. Då produktpriset höjdes ,erhölls en marginalökning om för bearbetade varor 1982-1983. Därmed komdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet 1983 att nå upp tUl den höga nivåsom förelåg 1974. Betydandevinstökningar inträffade inom samtliga här redovisade delbranscherinom aggregatet bearbetade varor (tabell 8:3 och 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Både pappersindustrin och jäm- och stålverken fortsatte att förbättra sinlönsamhet kraftigt. Därmed erhöll pappersindustrin ett betydandedriftsöverskolt, medan järn- och stålverken fick vidkännas ett nega-fivtdriftsnetto även 1983. Lönsamheten inom verkstadsindustrin exkl. varvförbättrades kraftigt. Produktionsvolymen ökade med 71/främst tUl följd avmarknadsandelsvinsler på exportmarknaderna. Verkstadsföretagen uppnådde därmeden så gynnsam produktivitetsutveckling att lönekostnaden per producerad enhetblev oförändrad jämfört med året innan och de röriiga kostnademas tUlväxt perenhet kom totalt sett att inskränka sig tUl (tabeU 8:4). Detta trots attförbmkningskostnaderna per producerad enhet steg kraftigt tUl följd av iförsta hand devalveringen - ungefär en fjärdedel avinsatsvarorna utgörs nämligen av importerade verksladsprodukter, vilkasprisökning uppgick fill 1982-1983. Blandövriga beräknade näringslivssektorer ingår typiska hemmamarknadssektorer såsombyggnadsindustri och större delen av tjänstesektorn. Kännetecknande för dessadelar av näringslivet är bl. a. att de avsätter det mesta av sin produktioninom landet samt att direkleffekterna av en devalvering inte är så kraftigavare sig på kostnads- eller intäktssidan. Lönsamheten inom dessa sektorer harenligt preliminära kalkyler sjunkit 1982-1983. Detta synes främst vara en följdav den svaga inhemska eflerfrågeutvecklingen, vilken inneburit att företageninte har kunnat kompensera sig fullt ut för den jämförelsevis höga ökningen avarbetskraftskostnaderna genom att höja sina försäljningspriser. TabellS:i Dri/tsöverskott inom industrin 1980-1984 Milj.kr., löpande priser Övriga gmvor och mineralbrott Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:2 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i skogsbruket och vissa ,,/' 20 0 -20 -40 -60 -80 -100 )ch stc 710 '\ SNR 3800 exkl. 3843 / *\ / .... l\ // iu%u\\ k SNR 3421-1-3422 \ / <'""* »\ /\ ' 72 74 76 78 80 82 I I I I I I I I I I 1 I I I 72 74 78 78 80 82 84 I I M Ii ' Exkl. varv, ickejämmetallverk och petroleumraffinaderierm.m. De streckade kurvorna avser tUlverkningsindustrin exkl. varv. Dådeldiagrammen ej ritats med enhetlig skala får kurvan olika utseende i deolika deldiagrammen. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 121 Tabell 8:4 Rörliga produktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet i skogsbruket och vissa industribranscher 19771984 Tabell 8:4 Rörliga produktic och vissa industribranscher1< -0,8 -2,4 -0,7 -6,8 -11,5 -9,5 -2,6 -2,6 -1,7 -5,2 -2,3 -0,5 -3,3 -6,3 -4,1 Massa- och pappersindustri' -3,2 -2,9 -5,0 -1,4 -0,4 -3,5 -11,0 -1,0 -0,1 -10,7 -1,1 -3,6 -2,3 -1,8 -3,3 -2,4 1,'i -0,3 -0,5 -1,2 -1,0 -0,5 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke vamanknutna indirekta skatter per Produktivitet avser bmttoproduktion i fastapriser per arbetad timme. Med avdrag för subventioner. ' SNR 3421 och 3422 dvs. * Exkl. varv, ickejämmetallverk och petroleumraffinaderierm. Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 122 Entredje gmpp utgörs av aggregatet yor/rw, skogsbruk och fiske, därdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet totalt sett sjönk 1982-1983.Vinstutvecklingen var dock olika inom de båda delbranscherna - med sänktlönsamhet inom delbranschen jordbruk och fiske och ökad lönsamhet inomskogsbruket. Båda delbranscherna avsätter visserligen den hell övervägandedelen av sin produktion på hemmamarknaden, men skogsbmket har ändock tillskUlnad från jordbruket en närmare koppling till exportmarknaderna genom levererar sina produkter till den starkt exportinriktade skogsindustrin. Lönsamheteninom den del av näringslivet som kalkylerna omfallar beräknas fortsätta attsfiga 1983-1984. Vinstökningar väntas därvid inom alla sektorer. För samtligadelbranscher har anlagils en fimlöneökning om , vilken är ca 1 procentenhetlägre än den genomsnittliga fimlöneök-ningen för näringslivet året innan.Starkast lönsamhelsfiUväxt fömtses inom skogsbmket, men även inom industrinexkl. varv väntas en inte obetydlig ytterligare höjning av vinstnivån. Liksom1983 beräknas lönsamheten öka mest i råvarubranscherna. Del är framför alltmassaindustrin som fömtses fortsätta att öka sin driflsöverskottsandelkraftigt. Därmed skulle massaindustrin, med negafivl drtftsnetto,uppnå ett betydande driftsöverskolt 1984. Även sågverken väntas öka sinlönsamhet ytterligare.