prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Det avstyrks av ett vuxenutbildningsräd, somdock intygar behovet. En lägsta tillåten gräns för syo-tjänster bör anges. En länsskolnämnd föreslår att schablontilläggel dessutomskall få användas för hälsovård och klassföreständaruppgifter. Flera påpekar all schablonlilläggets användningsområde ärstort och att alla ändamål som skall rymmas där är angelägna. Särskilt framhävsbehovet av stödundervisning. Flera som är tveksamma eller negativa till förslagenär positiva till friare resursanvändning i princip (se bil. 2 avsnitt 7.2). Skäl för mitt förslag: Remissinstanserna har redovisatstarka önskemål om elevvårdande insatser av olika slag. I rådande budgetläge ärdet inte möjligt att tillskjuta ytterligare medel. Däremot bör det enligt minmening kunna innebära en viss förbättring om man ökar den lokala beslutanderättenöver hur de tillgängliga resurserna skall utnyttjas. Sättet att användaschablontilläggen för grundvux och komvux liksom behoven skiftar starkt fränkommun till kommun. Det är pä lokal nivå som bedömningen bör göras vilkainsatser som är väsentliga i den egna kommunen eller den egna skolenheten förvuxenutbildning. Schablontilläggel för komvux får nu användas för syo,stödundervisning och studiehandledning. Det får också användas för de kostnadersom kommunen finner skäl alt åta sig för annan syo för vuxna. Schablontillägget för grundvux får nu användas för syo,studiehandledning, stödundervisning, information och uppsökande verksamhet,studiebesök, kurativ verksamhet och tolkning. Jag förordar att användningsområdet för schablontilläggetför komvux vidgas så att det helt överensstämmer med vad som gäller förgrundvux. 1983/84:169 69 Schablontilläggel bör dessutom få användas även förkostnader som kan vara förknippade med prao-verksamhet. F. n. får schablonfillägget för komvux användas för behovinom grundvux. Däremot får man inte göra tvärtom. Jag föreslär en förenklingäven här, så att båda schablonlilläggen utgör en totalresurs som får användasefter lokala beslut och prioriteringar för de ändamål som de är avsedda för. 9.4 Statsbidrag till inbyggd utbildning i komvux Mitt förslag: Statsbidrag skall utgå för inbyggdutbildning i komvux enligt samma villkor som gäller eller kommer att gälla förgymnasieskolan. Detta innebär för områdena industri och hantverk saml handeloch kontor bidrag med ett visst belopp per elev och timme hos företaget.Inbyggd utbildning i komvux får inte leda till ökade kostnader för staten. förslag: Inbyggd utbildning införssuccessivt. Omfattningen begränsas inledningsvis till högst av den totalatimresursen för yrkesinriktad utbildning inom komvux i landet. SÖ bör följa ochutvärdera verksamheten och senare bedöma om en volymökning erfordras. SÖ skallfördela timmarna för inbyggd utbildning efter särskild framställning avkommunerna. I varje fall i inledningsskedet bör företräde ges ät inbyggdutbildning inom värdområdet. Statbidrag föreslås utgå dels i fråga om inbyggdutbildning inom industri och hantverk samt handel och kontor för varje undervisningstimmeenligt av SÖ fastställd timplan med belopp enligt arvodesgrupp CT 8:0, dels ifråga om inbyggd utbildning inom värd enligt arvodesgrupp CT 8:0 för det antalundervisningstimmar som motsvarar det schablonbelopp beräknat på 40 veckorsutbildning av åtta elever vid ett och samma företag som utgår för inbyggdutbildning i gymnasieskolan. Schablontillägg föresläs utgå förslatsbidragsberättigade timmar inom inbyggd utbildning (se betänkandet s.250-251). Remissinstanserna: Synpunkter saknas. Skäl för mitt förslag: Jag har i det föregående lagt framförslag om att inbyggd utbildning skall fä anordnas i komvux inom samma områdensom i gymnasieskolan. Dessa områden är f. n. industri och hantverk, handels-ochkonlorsyrken samt vård m.m. Statsbidrag för inbyggd utbildning bör utgå på likavillkor oavsett om utbildningen genomförs inom ramen för gymnasieskolan ellerkomvux. Vad gäller industri och hantverk samt handels- och kontorsyrkeninnebär del ett statsbidrag med ett visst belopp per elev och timme hosföretaget. Beträffande vård m.m. lämnas f.n. bidrag 1983/84:169 70 enligt ett annat system. Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 136 f.) föreslagit attbidraget fill inbyggd utbildning beträffande värd m. m. skall upphöra. Om såsker bör inte komvux kunna få statsbidrag till inbyggd utbildning inom deltaområde. För att bidrag för inbyggd utbildning inom komvux skallkunna utgå utan att orsaka en merkostnad för staten krävs att motsvarandekostnadsminskning genomförs. Det bör ske genom erforderlig neddragning av kommunenstimresurser som avser undervisning genom egna lärare. Det är enligt min mening inte lämpligt att i förvägfastslå hur stor omfattning inbyggd utbildning får ha i en kommun eller totaltinom komvux i landet. Beslutanderätten över vilken utbildning som skallanordnas i komvux ligger lokalt, på skolstyrelsen resp. utbildningsnämnden. Detbör gälla även för inbyggd utbildning. Det bör sedan ankomma på SÖ att beslutavilken minskning av timramen för yrkesinriktad utbildning i den aktuellakommunen som erfordras för att täcka kostnaderna för statsbidraget tillinbyggd utbildning. Schablontillägg bör utgå i vanlig ordning inom timramenför högsta antal lektioner enligt timplanen för kurser som faktiskt anordnas. 9.5 Kostnader för inbyggd utbildning vid SSV Mitt förslag: Kostnader för inbyggd utbildning vid SSV fårbestridas enligt beslut av SÖ. SSV-promemorians förslag: Styrelsen för resp. skola börbesluta om vilka kurser som skall anordnas som inbyggd utbildning inom ramenför det antal undervisningstimmar som skolan disponerar (promemorian s. 57). Remissinstanserna: Synpunkter saknas. Skäl för mitt förslag: SÖ bör enligt vad jag tidigareföreslagit (avsnitt 7.2) få besluta om i vad mån utbildning skall få anordnassom inbyggd utbildning i SSV. Det bör också få ankomma på SÖ all inom ramen föroförändrade totala kostnader besluta hur stora medel som får las i anspråk förinbyggd utbildning i SSV. 9.6 Stödåtgärder för elever med handikapp Mitt förslag: Statsbidrag till skolskjutsar, personellassistans och andra stödåtgärder för hörselskadade, synskadade ochrörelsehindrade elever i grundvux och komvux utgår som efter ansökanav skolstyrelsen. Motsvarande gäller beträffande SSV. SÖ bör t. v. besluta ivarje särskilt fall. Försöksverksamhet bör få inledas i syfte att finna vägaratt decentralisera besluten. Prop.1983/84:169 71 Komvux-utredningensförslag: Statsbidrag till tekniska hjälpmedel, skolskjutsar, personellassistans och andra tekniska stödåtgärder för hörselskadade, synskadade ochrörelsehindrade elever i komvux och grundvux skall utgå enligt nu gällanderegler. Ansökningarna handläggs t. v. av SÖ. Om ärendemängden ökar, bör andraalternativ övervägas (se betänkandet s. 331). Remissinstanserna:SHR framhåller att nuvarande bestämmelser innebär en administrativ otymplighet.Det vore rimligt all skolstyrelserna fritt kunde disponera vissa medel fördessa ändamål. HCK anser att länsskolnämnderna bör överta uppgiften attfördela dessa statsbidrag. anser att SÖ börfördela detta statsbidrag som bör vara "öronmärkt". konstaterar alt döva är hänvisade till lolkhjälp, eftersom det ärsvårt att uppnå idealsiluationen med undervisning pä teckenspråk. SÖ:shandläggning har i stort fungerat bra. Det finns knappast någrasamordningsvinster att göra genom att fördela tolkresurser pålänsskolnämndsnivå (se bil, 2 avsnitt 17,2), SSV-promemoriansförslag: Statsbidrag till tekniska stödåtgärder bör kunna utgå enligt sammabestämmelser som för komvux (betänkandet s, 51), Remissinstanserna:Statskontoret efterlyser en analys av förutsättningarna att sammanförahanteringen av ärenden om statsbidrag till tekniska stödåtgärder till SIL,alternativt talboks- och punktskriflsbibliotekel, iVäslernorrlands län anser att handläggningstiden av detta statsbidrag måstebli kortare (se bil, 4 avsnitt 11), Skälför mitt förslag: Handikappade utgör en prioriterad målgrupp för komvux, grundvuxoch SSV. En förutsättning för att de skall kunna studera är ofta att de hartillgång till tekniska hjälpmedel, specialanpassade läromedel, lolkhjälp ochpersonell assistans. Synskadade och rörelsehindrade kan behöva hjälp att tasig till skolan. Vidare måste skollokalerna vara anpassade så att dessa eleverkan komma in i och röra sig inom lokalerna. Komvux-utredningenredovisar att ungefär två tredjedelar av samtliga kommuner har gjort särskildainsatser av större eller mindre omfattning i syfte att rekrytera prioriterademålgrupper till studier. har rekryteringen inriktats motkorttidsutbildade och invandrare och i mindre utsträckning mot handikappade.Del framgår inte av någon statistik hur mänga elever med handikapp av olikaslag som studerar i komvux och grundvux. Underde har bidrag till stödåtgärder av olika slag ärligen beviljats avSÖ för i genomsnitt ca 180 elever i komvux. Behoven av statsbidrag varierarstarkt från kommun till kommun och frän år till är. Riksdagenhar godkänt att landstingskommunerna i egenskap av sjukvårdshuvudmän den 1juli 1984 tar över ansvaret för tillhandahållande av 1983/84:169 72 tekniskahjälpmedel förelever med handikapp (prop. 1982/83: 174, SfU 26, SoU 40, rskr367). Kommunerna (eller i förekommande fall landstingskommunerna i egenskap avulbildningshuvudmän) skall även fortsättningsvis ha ansvaret förlokalanpassning. Läromedel omfattas inte av omläggningen. Ansvaret för attelever med handikapp i bl. a. komvux och SSV förses med behövliga läromedelåvilar rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel åt handikappade (RPH). De bidrag av statsmedelsom f. n. utgår för anskaffning av tekniska hjälpmedel för elever med handikappi grundvux, komvux och SSV upphör i och med att landstingskommunerna övertaransvaret. De bidrag som har kunnat utgå för stödåtgärder i övrigt,dvs. skolskjutsar, personell assistans inkl. lolkhjälp och andra stödåtgärderför elever med handikapp, skall utgå även i fortsättningen. Någotspecialdeslineral statsbidrag för personell assistans för elever med handikappi och gymnasieskolan utgår inte längre. Med hänsyn till den ojämnafördelningen mellan olika kommuner av elever med handikapp i komvux ochgrundvux och med hänsyn till den starka variationen i behov från individ tillindivid måste emellertid resurserna för vuxenutbildningens del t. v. behållassamlade. Jag förutsätter attomläggningen vad gäller tekniska hjälpmedel kommer att medföraatt antalet ärenden av detta slag minskar något. Det finns därför enligt minmening skäl alt t. v. låta SÖ handlägga de ärenden beträffande stödåtgärder somåterstår efter omläggningen. Framliden får utvisa vilka möjligheter som finnsatt förenkla hanteringen av dessa frågor. Försöksverksamhet bör kunna anordnasför att finna lämpliga former. Idelta sammanhang vill jag erinra om att planeringsberedningarna enligtriksdagsbeslut (prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112) kommer att kunna göraframställningar hos SÖ beträffande medel ur den del av anslaget Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna som är avsedd för särskilda ändamål inom komvuxoch grundvux. Dessa medel skall kunna användas även för regionala åtgärder förelever med handikapp. 10 Den rättsliga regleringen Mittförslag: De grundläggande bestämmelserna om och statlig utbildning förvuxna införs i en särskild lag som träder i kraft den . Lagförslagföreläggs under är 1984. Komvux-utredningensförslag: Föreskrifter om vuxenutbildningsformerna med kommun som huvudman börfinnas i skollagen i den mån som motsvarande föreskrifter för ungdomsskolanfinns där (se betänkandet s. 334-335 Prop.1983/84:169 73 och 383-389). Förslaget är utformat som kompletteringartill del förslag till ny skollag som lagts fram av skolförfattningsutredningen. Remissinstanserna: Alla som har yttrat sig i frågantillstyrker att vissa föreskrifter om komvux och grundvux skall tas in iskollagen. tillstyrker förslaget, men framhåller att skollageninte bör belastas med detaljregler. delarkomvux-utredningens uppfattning men framlägger ett eget förslag, som på en delpunkter skiljer sig från komvux-utredningens vad gäller dispositionen ochavvägningen av vad som bör regleras i lag (se bil. 2 avsnitt 18). Skäl för mitt förslag: F. n. regleras grundvux, komvux ochSSV inte genom någon lag utan helt genom författningar av lägre valör.Författningarna innebär skyldigheter för kommuner i fråga om grundvux och förkommuner och landstingskommuner när del gäller bl. a. interkommunal ersättningför komvux. Dessa åligganden har kunnat föreskrivas med stöd av lagen(1975:160) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuns ochlandstingskommuns medverkan i utbildning, den s.k. bemyndigande-lagen. Jag delar komvux-utredningens uppfattning alt degrundläggande bestämmelserna om grundvux och komvux bör meddelas i form avlag. Åven vissa bestämmelser om SSV bör fä lagens form. Jag är emellertid inteberedd att redan nu lägga fram förslag till lagbestämmelser. Vissa tekniskafrågor beträffande lagbestämmelserna har nämligen samband med annanlagstiftning på utbildningsområdet. Inom bereds f.n. bl. a.skolförfaltningsutredningens förslag till ny skollag och SFI-kommil-ténsförslag rörande undervisning i svenska m. m. för vuxna invandrare. Genom de förändringar av bl. a. komvux som genomförtsgenom beslut av regering och riksdag och genom de förändringarsom föranleds av mina förslag har den kompetensinriktade vuxenutbildningensroll i utbildningssystemet markerats tydligare. Motiven för alt sammanföralagbestämmelserna med dem som gäller för det övriga skolväsendet har därförförlorat i styrka. Jag förordar därför att de grundläggande bestämmelserna omgrundvux, komvux och SSV meddelas i en särskild lag. Förslag till en sådan lagbör föreläggas under är 1984. Lagen kan dä träda i kraft den 1 juli1985. Mitt förslag: Mina förslag rörande och statligutbildning för vuxna genomförs . Regeringen avgör dennärmare tidpunkten. Prop.1983/84:169 74 Skäl för mitt förslag: Min principiella inställning är attförenklingar och förbättringar bör genomföras så snabbt det går. Vissaförändringar kräver en något längre förberedelsetid än andra. När det gäller t.ex. revision av en läroplans mål och riktlinjer, kursplaner och timplaner ärdet ofta nödvändigt att de beslutade förändringarna är kända av dem som skalltillämpa dem i relativt god tid före genomförandetidpunkten. I andra fall kanförändringarna vara av sådan art att ett mycket snabbt genomförande kan varaatt föredra. Sådana förslag som inte ändrar de grundläggande ekonomiskaoch organisatoriska förutsättningarna för utbildningen bör kunna genomförasredan den 1 juli 1984. Samtliga förslag bör vara genomförda senast den 1 juli1985. Regeringen bör få avgöra när inom den angivna tidsrymden som de nyareglerna skall träda i kraft. Beträffande ikraftträdande av lagen hänvisar jagtill vad jag har anfört (avsnitt 10). Det bör ankomma pä regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att avgöra vilka övergångsbestämmelser som kan behövas. Jag hemställer alt regeringen föreslär att 1. godkänna minaförslag om skyldighet för kommuner och landstingskommuner att främja vuxnasdeltagande i utbildning och om att kommuner och landstingskommuner inte längreskall behöva särskilt medgivande för att få anordna komvux (avsnitten 4.1 och4.2), 2. godkänna miltförslag om en i princip kostnadsfri utbildning för eleverna i grundvux, komvuxoch SSV med angivna undantag (avsnitt 4.3), 3. godkänna deprinciper som jag har förordat om intagning i grundvux eller komvux i annankommun än hemkommunen och om interkommunal ersättning (avsnitten 4.4 och 4.5), 4. godkänna vadjag har förordat om målgruppen för grundvux (avsnitt 4.6), 5. godkänna minaförslag om att vuxenutbildningsräd inte längre skall få vara intagningsnämndför komvux och om en gemensam (avsnitten 4.7 och 4.9), 6. godkänna minaförslag om mål, målgrupper och prioriteringar för SSV samt om beslut avskolöverstyrelsen angående yrkesinriktad utbildning vid SSV (avsnitt 4.8), 7. godkänna mittförslag om att nybörjarkurser i tyska och franska skall hänföras till etapp 2och utgöra gymnasieskolkurser (avsnitt 5.1), 1983/84:169 75 8. godkänna mina förslag om betygi grundskolekurser och vissa särskilda yrkesinriktade kurser (avsnitten 5.2 och5.4), 9. godkänna mitt förslag omslutbetygets innehåll och kompetensvärde (avsnitt 5.3), 10. godkänna mitt förslag omorienteringskurser inom komvux (avsnitt 5.5), 11. godkänna mitt förslag omgrundskolekurser på invandrarspråk (avsnitt 5.6), 12. godkänna mina förslag omelevantal i komvux-kurs, om samläsning och regler för deltagarantal vid sådansamt om en särskild delram av undervisningstimmar för start av kurser i komvuxmed lägre deltagarantal än som normalt krävs (avsnitten 6.1-6.4 och 9.2), 13. godkänna vad jag föreslagit omatt grundvux i princip skall bedrivas som deltidsstudier och om ändrade grunderför timersättning vid studier i grundvux (avsnitten 6.5 och 6.6), 14. godkänna mitt förslag angåendebeslut om skiljande av elev från utbildningen i grundvux (avsnitt 6.7), 15. godkänna mina förslag ominformations- och samrädsskyldighet för rektor gentemot företrädare föreleverna inom grundvux, komvux och SSV samt om att endast en konferens skallvara obligatoriskt samverkansorgan inom grundvux, komvux och SSV (avsnitt 6.8), 16. godkänna mitt förslag attärenden om skiljande av elev frän utbildningen i komvux eller SSV skallhandläggas av skolstyrelsen (avsnitt 6.8), 17. godkänna mitt förslag om attmöjlighet införs att anordna praktisk arbetslivsorientering inom komvux(avsnitt 7.1), 18. godkänna mina förslag ommöjlighet till inbyggd utbildning i komvux och SSV, statsbidrag till inbyggdutbildning i komvux och beslut av om hur stora medel som fårtas i anspråk för inbyggd utbildning i SSV (avsnitten 7.2, 9.4 och 9.5), 19. godkänna att vidgat samarbetemellan komvux och SSV prövas i försöksverksamhet och utvecklingsarbete och attdärvid inom ramen för de sammanlagda resurserna för komvux och SSV avvikelserfår göras från gällande regler och omfördelningar får göras mellan anslag(avsnitt 8.1), 20. godkänna mina förslag om attlandstingskommunerna inom sin komvux får anordna särskild yrkesinriktadutbildning inom sädana utbildningsområden som en landstingskommuns gymnasieskolakan omfatta samt om alt länsskolnämnden i vissa fall skall besluta om rätt allanordna yrkesinriktade komvux-kurser inom sådana utbildningsområden (avsnitt8.2), 1983/84:169 76 21. godkänna mitt förslag omförsöksverksamhet med uppdragsutbildning anordnad inom komvux och SSV (avsnitt8.3), 22. godkänna mitt förslag om attlänsskolnämnderna skall la initiativ till regelbundna samråd mellan kommunernaangående grundvux och komvux (avsnitt 8.4), 23. godkänna mitt förslag omändring i statsbidragssystemet för grundvux (avsnitt 9.1), 24. godkänna vad jag har förordatom användningen av schablontill-läggen för komvux och grundvux (avsnitt 9.3), 25. godkänna vad jag har förordatom genomförandetiden för mina förslag (avsnitt 11). Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vadjag har anfört om 26. kartläggning avutbildningsbehov och översyn av Lvux 82 (avsnitten 5.7 och 5.8), 27. stödåtgärder för handikappadeelever i grundvux, komvux och SSV (avsnitt 9.6). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1983/84:169 77 SAMMANFATTNING AV KOMVUX-UTREDNINGENS HUVUDBETÄNKANDE(SOU 1982:29) KOMVUX - UTBILDNING FÖR VUXNA Kommitténs arbete (kapitel 1) , som började sitt arbete under hösten1978, har haft till uppgift att göra en översyn av den kommunalavuxenutbildningen (komvux) och föreslå åtgärder för att förbättra möjligheternaför utbild-ningsmässigt eftersatta och därför prioriterade målgrupper att fäkompe-tensgivande utbildning. Kommittén har kartlagt verksamheten genom enenkätundersökning och genom besök i kommuner och överläggningar medorganisationer och myndigheter. Tillsammans med () harkommittén gjort en sammanställning av forskningsresultat som berör komvux(vuxenutbildning. Översikt över forsknings- och utvecklingsarbete). Komvux förhällande till studieförbund behandlade kommitténefter samråd med folkbildningsutredningen i ett delbetänkande . Arbetsfördelning och samråd (SOU 1979:92). Efter att ha fåtttilläggsdirektiv redovisade kommittén också sina överväganden och förslagbeträffande statens skolor för vuxna i ett delbetänkande Statens skolor förvuxna. Varvad undervisning och brevundervisning i ochgymnasieskolans ämnen (DsU 1979: 12). Kommittén har utarbetat förslag till läroplan för komvuxoch tim- och kursplaner för grundskolkurser som efter beslut av riksdagenkommer att tillämpas fr.o.m. /83. Kommittén har också i en särskildskrivelse till regeringen föreslagit kompletteringar till läroplan för komvux ifråga om mål och riktlinjer för syo, etappindelning av gymnasieskolkurser,kursplaner för gymnasieskoletapperna, avgångsbetyg som ger allmän behörighetoch mål och riktlinjer för grundutbildning för vuxna (grundvux). Förutsättningarna för kommitténs arbete har delvis ändratsgenom till-läggsdirektiv att kommitténs förslag skall kunna genomföras inomramen för oförändrade resurser och leda till ökad självstyrelse ochkostnadsbesparingar i den kommunala verksamheten. Komvux tillkomst, utveckling och nuvarande verksamhet(kapitel 2) Komvux inrättades genom riksdagsbeslut i anslutningtill regeringens proposition 1967:85 och började sin verksamhet fr. o. . fanns kvällsgymnasier med studieförbund ellerkommuner Prop.1983/84:169 78 som huvudmän, statliga skolor för vuxna och s. k.deltidskurser för vuxna vid yrkesskolorna. Komvux uppgift var att ge vuxnasamma kompetens som ungdomar fick i och gymnasiet, ochungdomsskolans läroplaner gällde i tillämpliga delar även för komvux. Utmärkande för komvux blev redan från början attundervisningen organiserades som ett ämneskurssystem med koncentrationsläsningoch i genomsnitt av ungdomsskolans timtal i varje ämne, Komvuxföriades i flertalet kommuner till skolenhet för ungdomsutbildning, ochungdomsskolans lokaler, utrustning och personal utnyttjades även förundervisningen inom komvux. Huvuduppgiften för komvux var i inledningsskedet att gevuxna behörighet för högre studier. Tyngdpunkten låg på gymnasieutbildning. 1början av kom emellertid vuxenutbildningens fördelningspolitiska uppgifteri ökande grad att betonas även för komvux. Grundskolutbildning kom därför attprioriteras. uppmärksammades även komvuxroll i ett system med återkommande utbildning. En viktig uppgift för komvuxblev att stärka individens ställning på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsinriktad utbildning skulle prioriteras. Efter förslag från kommittén har mål och målgrupper förkomvux fastställts i läroplan för komvux (Lvux 82). Grundregeln att kurs får starta om antalet deltagareberäknas varaktigt uppgå till lägst 12 ledde i inledningsskedet till enregional obalans i kursutbudet. Bestämmelserna har senare ändrats så att kursi glesbygd får starta med varaktigt lägst 8 deltagare. Åven vissa prioriteradeutbildningar samt kurser för vissa prioriterade grupper får starta med lägreantal deltagare. Komvux fick 1975 egna lärartjänster för den teoretiskautbildningen och 1979 för den yrkesinriktade utbildningen. Utbildningsprogrammet inom komvux har successivt anpassatstill de nya läroplaner som införts för och gymnasieskolan. Hösten1978 startade försöksverksamhet med etappindelade kurser i 13 kommuner. /83 gäller läroplan för komvux (Lvux 82). Yrkesskolornas deltidskurser bedrevs under åren 1968- 1971som vuxenutbildning vid yrkesskolor och överfördes 1971 till enhetermed vuxenutbildning som särskild yrkesinriktad utbildning. Läsåret1975/76 inleddes försöksverksamhet inom komvux med kurser motsvarandegymnasieskolans tvååriga yrkesinriktade linjer med undantag av jord- ochskogsbrukslinjerna och vårdlinjen. I förordningen föreskrevs att centralt ochlokalt samråd med arbetsmarknadens parter skulle hållas fr. o. m. den 1 juli1977 i fråga om yrkesinriktad utbildning.