prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — 8) framgår atl SJ i silllångsiktiga program för att förbättra verkets ekonomi lägger vikt på en ökadsalsning på forskning och utveckling. har (/83:15, rskr 293)förutsatt att regeringen noga följer frågan och i lämpligt sammanhangredovisar det forsknings- och ulvecklingsarbete som pågår inom järnvägsområdetsamt vilka eventuella ytteriigare initiativ som regeringen anser erforderliga.I det följande lämnas med anledning härav en sådan redogörelse. FoUpå järnvägsområdet har stor betydelse för SJ:s möjligheter att hävda sig ikonkurrensen med andra Iransportgrenar och att bidra till en från samhällelssynpunkt effekliv transportapparat. InomSJ ingår FoU som en integrerad del inom varje fackavdelnings verksamhel. SJ:sengagemang inom FoU-sektorn grundar sig på företagsekonomiska kriterier.Merparten av FoU-arbetel är att hänföra till utvecklingsprojekt där industrinofta är inkopplad. En del andra drivs i samarbete med högskolor. Den meromfattande järnvägstekniska forskningen drivs inom den internationellajärnvägsorganisationen till vars verksamhet SJ bidrar.Forskning för långsiktig kunskapsuppbyggnad (grundforskning) bedrivs i mycketringa omfallning inom SJ. FoU-verksamhetensomfattning 1982/83 uppgick lill ca 23 milj. kr. varav 22 milj. kr.finansierades med SJ:s medel. Den målinriktade (inriktad på specifikaSJ-problem) forskningens del var ca 3 milj. kr. varav ca 1 milj. kr. Till svenska högskolor gick ca 0,5 milj. kr. och reslerande 1.5 milj. kr.användes dels inom SJ, dels för samarbete med forskare och med induslrin. Avsamhällels (TFD, STU m.fl.) medel till FoU inom transportsektorn gick underåren 1977-1980 till spårbunden trafik. Denomorganisaiion som genomförls /83 medför atl olikaorganisationsenheter nu har ett klart resultatansvar för sin verksamhet. 1983/84:107 Bilaga 4 18 Dessaenheter kommer alt upprätta långsiktiga planer för erforderiiga FoU-insalser inomsin verksamhel. SJkommer i framliden också all arbeta mera i systemlermer avseende totalaIrafiklösningar än vilket bl. a. för med sig delvis nya krav påomfattningen, uppläggningen och genomförandet av FoU-insalserna påjärnvägsområdet. Idet följande ges exempel på akluella ulvecklingsobjekt. Gemensamtför gods och persontrafik pågår eller planeras viklig FoU-verksamhet inom bl.a. följande områden; - Banaoch övriga fasta anläggningar Utveckling av datorställverk Utvecklingav arbetsmaskiner och arbetsmetoder Kartdokumentation av bangårdar Prov mednyutvecklad rangerbroms Långtidshållfasthet hos betongsliprar och befästningarSpännarmering av betongsliprar Maskinell spåriägesvärdering Fiberoptiskkommunikation Informationssystem Negativaeffekter på lågpassagerare p. g. a. vagnarnas impulsrörelser Metoderför dimensionering och utformning av godslägplan Matematiska metoder föroptimal fördelning av lomma vagnar och container Dalorbaseradmodell för utvärdering av alternativa Irafikupplägg med avseende pårestidsförändringar, lurtäthetsförändringar saml direktvagns- alternativtlågbylestrafikering. SJarbelar hårt för all kunna uppfylla rimliga kvalitetskrav (punktlighet, färreskador på malerielen, snabba besked om trafikstörningar, etc). Tåg-föringenföljs sä att man kan se var bristerna finns. Del har t.ex. lett till alt korlamölesspår nu förlängs. Informationsfunktionen har förstärkts, ochinformationsinsatser i form av bildskärmar, bättre platlformsskyltning m.m.genomförs. Ulvecklingen i dessa avseenden har krävt och kräver belydandeFoU-insalser. Närdel gäller godstiafikcn fortsätter SJ kundanpassa transportkvaliteten i olikaavseenden samt åstadkomma förbättrat utnyttjande av godstrafikens resurser ivagnar och anläggningar. Bland FoU-objekten kan nämnas del nya systemet förstyckegodstransporter beroende på samlaslning av gods med krav på högIransporistandard. Merparten av godset kan direkt-transporteras i s. k.C-samcontainer från kund till kund. 1983/84:107 Bilaga 4 19 kombinationsleknikenmellan järnväg och bil. Systemet som utvecklas i samverkan mellan SJ ochSvelast är ett exempel på samverkan inom FoU-området mellan SJ och dessdotterbolag. Ett annat exempel påutveckling av transportsystem inom godslrafiken är kombiirafiken som innebäralt trailer, container och växelflak iranspor-leras med järnväg den längredelen av transportsträckan och med bil den kortare anslulningsstäckan.Ytteriigare ett exempel är den s. k. maxilådan som är en speciell vagnskorg somär monterad på en containervagn. Maxilådan kombinerar vagnsunderredets långaekonomiska livslängd med kundanpassade vagnskorgar för transporter medbegränsad varaktighet. Efter utveckling i samarbete med SJ investerar kunder iisolerade maxilå-dor för transport av livsmedel. Maxilådor för andra godsslagär under ulveckling. Ulvecklingen sker i samarbete med ett annat av SJ:sdotterbolag, AB Vagnverkstad (AGEVE). Specialvagnar för viss typav gods eller bestämd kund ulvecklas i samarbete med kunder och tillverkare.Ett exempel pä en avancerad special vagn är den nya kolvagnen som är förseddmed isolering och uppvärmning för all säkerställa kolleverenser även underextrema vinterförhållanden. Slölmälare av elektronisktyp har utvecklats för alt bättre kunna övervaka vilka påkänningar som godsetutsätts för. Resultatet kommer att ligga till grund för utveckling avförpackningar och nya lastförstängningsmedel och får också inverkan pårangertekniken, utveckling av vagnar m. m. SJ:s nya containervagnar är förseddamed s.k. längslagig slötinrältning dvs. ett buffertarrangemang som kan ta uppstora stötkrafler utan atl godset skadas. Datorhjälpmedelutvecklas för regislrering och fördelning av vagnar för all bättre utnyttjavagnparken. En ökad datoranvändning för uppföljning och planering avgodstransporterna kommer att bidra till större flexibilitet och bällretransportkvalitet. Dokumentlösa iransporler utvecklas för att ersättafraktsedelsdokumenlet med en överföring av motsvarande data direkl mellankundens och SJ:s datorer. Fördelarna är snabbare och säkrare informalion ochminskad pappershantering. Planeringeninom ett järnvägsföretag är ett projekt som pägår vid Tekniska högskolan iLinköping. Det skall ligga till grund för fortsatt forskning inom intressantadelområden. För alt utvidga kontakterna mellan forskare vid högskolorna och SJfinns i en adjungerad professor i järn-vägsleknik. Närdet gäller persontransporter är det viktigt att utveckla nya lågprodukter såall de blir speciellt anpassade för olika resbehov. Förortslrafikeni , och förbättras med nya motorvagnar som konslrueralsspecielli med tanke på driftsäkerhet under svåra vinterförhållanden. Tågenlevereras från ASEA där större delen av utvecklingsarbetet utförts. Fråganom hur det framtida lagsystemet vid sidan av ell snabbtågssys- 1983/84:107 Bilaga 4 20 temskall se ut utreds f. n. inom SJ. Förutom planering av ett trafikprogram medfördetta ett utvecklingsarbete på en rad områden när det gäller fordonensdriftformer. Konceptet för framlidens tågsystem beräknas bli färdigt inom kort.Därefter blir det aktuellt att ta itu med frågor om konstruktion av fordon, bl.a. förutsättningarna för framtida beställning av motorvagnar hos den svenskainduslrin. SGIär central förvaltningsmyndighet för geotekniska ärenden. Institutet verkar förändamålsenlig användning av geotekniken i byggprocessens alla led för atlåstadkomma bättre teknik, ekonomi och säkerhet i planering, byggande ochunderhåll. För atl uppfylla denna målsättning arbetar institutet inom följandeprogram: forskning, information; konsultation och skred-fariiga områden. SGLsprimära uppgift är all vara ett forskningsinstitut. Geoteknik behandlar jordsoch bergs lekniska egenskaper och tillämpningen vid anläggnings- ochbyggnadsverksamhet. har geotekniken fått ett ökandeverksamhetsområde. Exempel härpå är deponering av riskavfall, energilagring imark, radon och fukt i byggnader saml bedömning av områdens skredfarlighet. SGI satsade budgetåret1982/83 ca 7 milj. kr. på geoleknisk forskning varav ca 4 milj. kr. Det totala beloppet fördelades på följande områden - anläggningar(vägar, broar, hamnar etc) - byggnader(grundläggningsteknik, grundförslärkningar etc.) - fysisk planering(markanvändning) - fält- och mätverksamhel(borrning, jordrörelser) Generelltgäller, enligt de analyser SGI gjort, all den geotekniska forskningen förperioden /85-1988/89 inte kommer alt förändras i större grad. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () SMHIär central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska ochoceanografiska ärenden. ulför undersökningar och utredningar på uppdragav myndigheter och enskilda. Institutet bedriver också tillämpad forskning ochutveckling. finns fyra avdelningar, nämligen den meteorologiska avdelningen, denhydrologiska och oceanografiska avdelningen, den tekniska avdelningen och denadministrativa avdelningen. SMHLsFoU finansieras dels genom allmänna medel över statsbudgeten dels viaforskningsrådsmedel eller uppdragsmedel från andra FoU-finan- Prop.1983/84:107 Bilaga 4 21 siärer.I huvudsak är avnämare av FoU-re-sullaten. I vissafall utförs FoU-insalserna huvudsakligen på uppdrag av forskningsråden. SMHIutför också delar av projekl som planeras och finansieras ay externauppdragsgivare, anslog totalt 5,3milj. för forskning och ulveckling vid under /83. Idenna summa jngår inte den forskning som utförs vid men som planeras ochfinansieras av externa uppdragsgivare. Forskningsmedlen är fördelade påmeteorologi med 3,0, på hydrologi med 1,2 och på oceanografi med 1,1 milj. kr. SMHLs FoU-resurserutnyttjas för all anpassa de olika verksamheterna lill nya eller förändradebehov hos avnämarna saml för all ralionalisera produktionen. ser FoU somett av sina viktigaste instrument för verksamhetsförändringar. Allmänt sett gårutvecklingen mot allt mer datoriserade informationssystem. En stor del avSMHLs FoU-resurser kommer att inriktas mot en sådanulveckling. verka för alt samhällels och enskildas behov av telekommunikationertillgodoses. Verket svarar därvid för anläggning, drift och underhåll av destatliga teleanläggningar som är underställda verket. Televerkethar en central roll inom lelesektorn, som enligt rimmar väl med ettsekloriellt forskningsansvar enligl redovisningen i prop. 1981/82:106, Verkelär berett i princip all la på sig ett sådanl ansvar men anser del samtidigtulomordenlligl angelägel all finna former härför som överensstämmer medteleverkets uppgifter som affärsdrivande verk. Härvid måste uppmärksammas atlteleverket finansierar nästan hela sin verksamhet med egna inläkler och attteleverket på många områden arbetar i konkurrens med andra förelag. Enavsikt med nuvarande forskningsverksamhel är all upprätthålla en ständigkunskapsuppbyggnad på viktiga områden varav vissa nu utvecklas explosionsartat. Sloraoch för och svensk teleindusiri myckel betydelsefulla FoU-insaiserpå telekommunikationens område görs på Ellemiel, del av och l-MEricsson samägda utvecklingsbolaget. Televerkethar framhållit svårigheten atl skilja pä innebörden i begreppen forskningresp. Budgetåret1982/83 uppgick lotala forskningsverksamhel i sträng bemärkelsetill 4,9 milj. kr. medan FoU-insatserna totalt uppgick till 177 milj. kr. av de renodlade forskningsinsatserna ulgör långsiklig kunskapsuppbyggandeforskning. Forskningen utförs dels i egen regi, dels i form av uppdrag tillforskningsinstitutioner m. fl. Televerketanser att det finns behov av ökade forskningsinsatser inom 1983/84:107 Bilaga 4 22 televerketssektoriella ansvarsområde /85-1988/89. Insatsökningenhar, uttryckt i kr., beräknats 1950 1984/85, 900 1985/86, 8501986/87, 750 1987/88 och 900 1988/89. En insats på ca 4 milj.kr./år beräknas atl från kunna tillföras ett LSI-design center inomSTU:s mikroelektronikprogram för FoU . Hälftenuppskallas gälla forskningsdelen. Prop.1983/84:107 Bilaga 4 23 Inledning........................................................... ... 1 1 Bakgrund ...................................................... ... 2 2 Trafiksäkerhetsprofessuren vidChalmers tekniska högskola 3 3 Samordnad transportforskning ........................... 4 3.1 Ny myndighet ............................................. 4 3.2 Samordnade resursinsalser ........................... 6 4 Transporlforskningensinriklning och bedrivande ...... 8 5 Krav pä forskarkompetens ................................ 9 6 Informationsverksamhet m.m............................... 10 7 Hemslällan........................................................ 11 Bilaga4.1 FoU inom verksam hetsområde ........................................ 13 Prop.1983/84:107 Bilaga 5 1983/84:107 Bilaga 5 I Föredragande: statsråden , ochGöransson. Anmälan till proposition om forskning Chefen för , statsrådetHjelm-Wallén, anför. svarar /84 för idet närmasle en tredjedel av de statliga utgifterna för forskning ochulvecklingsarbete (FoU). Den hell dominerande delen av insalserna hänför sigtill högskolan och forskningsrådsorganisationen. Anslagen till dessa ändamåluppgår innevarande budgelår lill ca . Medel för FoU finns dockäven inom bl.a. kulturområdet och skolväsendel. Statsrådet har i sin allmänna inledningredovisat de övergripande ställningstaganden som ligger till grund förförslagen ocksä inom verksamhetsområde. Jag hänvisarlill denna som en bakgrund för de förslag som presenleras i det följande.Därvid behandlas för överblickeris och sammanhangels skull åtskilliga frågor ivilka del ankommer på regeringen eller berörda myndigheler atl beslula. Högskolans och forskningsrådens roll i forskningspolitiken Enligl högskolelagen skall inom högskolan bedrivasulbiidning, forskning och utvecklingsarbete. Forskningen inom högskolan skallsyfta lill all vinna ytterligare kunskaper och till alt finna vetenskapliggrund för utbildning och annan verksamhel. Utvecklingsarbetet inom högskolan skall syfta lill altfrämja ulveckling-. en inom sådana områden, av konstnärlig eller annankarakiär, som berörs av ulbildningen och forskningen. Högskolan svarar även för forskarutbildning. Till verksamheten inom högskolan hör också all spridakännedom om forskning och utvecklingsarbete. Kännedom skall också spridas omvilka I 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 5 2 erfarenheteroch kunskaper som har vunnits och om hur dessa erfarenheter och kunskaper kantillämpas. Högskoleenhetermed fasla forskningsresurser finns pä sju orter: , ,, , , och . Inom utbildningsdepartementetsområde finns sammanlagl elva sådana enheler, nämligen universiteten iSlockholm, , , , och , lekniska högskolan iSlockholm, , lekniska högskola, högskolan i högskolan för lärarutbildning i Slockholm. Vidare finns vid konsthögskolanoch i vissa fasta resurser för konstnärligtutvecklingsarbete. Kostnadernaför den fasla forskningsorganisationen inom utbildningsdeparlementels områdebestrids ur fakullelsanslagen. Innevarande budgetår uppgår dessa anslag tillsammanlagl ca . koslnader för lokaler bestrids från ettsärskill anslag. Kostnaderna för byggnader,'inredning och utrustning förforskningsorganisationen beslrids ur särskilda koslnadsramar. Utöverde medel för forskningsverksamheten som på detta sätt permanent anvisas lillhögskolan fär denna också projeklbundna medel för grundläggande forskning.Dessa medel anvisas främsl över anslagen lill forskningsråden. Forskningsrådensfrämsta uppgift är att främja vetenskapligt belydelsefull forskning.Forskningsråden skall även uppmärksamma behovet av forskning inom områden somär angelägna från samhällels synpunkl. Forskningsråden skall vidare verka förall informalion om forskning och forskningsresultat sprids. Forskningsrådeninom utbildningsdeparlementels verksamhetsområde är tre:humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (), medicinskaforskningsrådet (MFR) och nalurvelenskapliga forskningsrådet (NFR). Vidsidan av forskningsråden finns forskningsrådsnämnden (FRN) som har tillhuvuduppgift alt la inilialiv lill och slödja forskning främsl inom områden somär angelägna från samhällels synpunkl. FRN har ell särskill ansvar förforskningsinformation. Vidare svarar FRN för fördelning av medel för dyrbarvelenskaplig utrustning. Anslagen lill forskningsråden och FRN uppgårinnevarande budgelår till ca 620 milj.kr. För dyrbar velenskaplig utrustninghar för detta budgelår anvisals 65,3 milj. kr. Högskolanspelar en cenlral roll även när det gäller forskning som finansieras av ellslort anlal sektorsorgan. Högskolan anlitas också i växande omfattning förforskningsuppdrag från förelag m. fl. Högskolansforskning och forskarutbildning är grundläggande för landels samlade forskningsverksamhetoch dess ulveckling. Utvärderingarav forskning, som på regeringens uppdrag gjorts av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), FRN och forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde, visar all den svenska forskningen inom många områden ligger pä en högnivå. Dessa utvärderingar kommer all redovisas och kommenteras i del följande. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 3 Delär nödvändigt atl en hög kvalitet på forskningen kan bibehållas och ytterligareförbättras. Här spelar rekryteringen och ulbildningen av forskare en slorroll. Likaså har de internationella kontakterna stor belydelse. Skall svenskhögskoleforskning trots sin relafivt begränsade volym kunna spela en fortsaltviklig roll måste del internationella perspektivet vara vägledande. Alt skapaen god forskningsmiljö är också utomordentligt väsenlligl. Detta är enangelägenhet för myndigheterna på samlliga nivåer inom högskoleorganisationen.Jag ålerkommer lill dessa frågor i det följande. Resurserför högskolan och forskningsrådsorganisationen under budgetåren 1984/85-1986/87m. Somstatsrådet tidigare framhållit är satsning på forskning inuvarande ekonomiska situation viktig. Av särskild belydelse är förstärkningartill den grundläggande forskningen och ulbiidning av nya forskargenerationersom högskoleenheter och forskningsråd svarar för. De förslag som statsrådenIngvar Carisson och och jag kommer atl lägga fram i det följandeinnebär för /85 en sammanlagd medelsförstärkning, utöverkompensation för löne- och prisökningar, med 110 milj. kr. för forskning ochforskarutbildning inom verksamhetsområde. Forskningsrådensanslag ökar med drygt 28 milj. kr. Därutöver ökar de särskilda medlen fördyrbar vetenskaplig utrustning med 10 milj. kr. Enförstärkning av högskolans basresurser görs med ca 26 milj.kr. Huvuddelen -minst tre fjärdedelar av della belopp - skall användas lill nya forskartjänsterpå mellannivå. Basresursförslärkningen är avsedd alt möta högskolans egna, iförsta hand inomvelenskapligt motiverade behov. Många seklorsmyndigheler harfört fram önskemål om förstärkningar av skilda slag inom högskolan. Somframhållits av statsrådet i inledningen måste sådanaförstärkningar komma lill slånd genom atl sektorsmyndigheter och andra organlar ett slörre ansvar för den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom sina resp.områden. Jaghar bedömt ytterligare mellantjänster som mer angelägna än nya tjänster somprofessor. Antalet nya professurer som föresläs är därför begränsat. NyaIjänsler som professor föreslås inom följande ämnesområden: musikvelenskap,statsvetenskap, adminislraliv databehandling (ADB), medicinskmiljögiflsforskning, oorganisk kemi, oceanografi, särskill marin systemanalys,miljö- och naturtesursinformation, keramleknologi med pulvermetallurgi,mullivarial statistisk analys samt den kondenserade materiens teori saml inomtemat teknik och social förändring. Ulöver dessa forskningstjänsier föreslåstvä professurer inom områdel för konstnäriigt utvecklingsarbete, nämligen ifotografi och i pianospelning. Somen del i det nationella mikroeleklronikprogrammet föreslås 16 milj. kr. fillgrundforskning inom halvledarfysik. 1983/84:107 Bilaga 5 4 Forskningeninom bioteknik' och toxikologi föreslås få en särskild förslärkning avresurserna med sammanlagl 5 milj. kr. Särskildamedel 4,5 milj. kr. föreslås för vissa internationaliserings-åtgärder. Huvuddelenav resursförstärkningarna hänför sig lill de nalurvelenskapliga, medicinskaoch lekniska forskningsområdena. Betydande ökningar föreslås dock också förhumaniora och samhällsvelenskap. Högskolan ochforskningsrädsorganisalionen inom utbildningsdeparlemenlets område kommer medde föreslagna förstärkningarna alt /85 för forskning ochforskarutbildning disponera sammanlagl 2500 milj.kr. Någon besparing enligt dels.k. huvudförslagel skall inle göras i fråga om resurserna för forskning ochforskarutbildning inom högskolan undet /85 och de därpå närmaslföljande tvä budgetåren. Däremot bör en förnyelse av dessa verksamheter skegenom omfördelningar inom ramen för befintliga resurser i moisvarande omfattning.Jag avser alt i annat sammanhang återkomma till frågan om möjligheterna attförenkla formerna för anslagsframslällning när det gäller högskolans forskningoch forskarutbildning. Möjligheterna bör också prövas att införa ett system däranslagsframställning för högskolans forskning och forskarutbildning intebehöver inlämnas . Statsrådet i del följande all föreslå ireårsramar för anslagen lillforskningsrädsorganisalionen inom område. Till hög kvalilel pähögskolans forskning bidrar givelvis också en förnuftig användning avhögskolans resurser lotall sett. Inom studeras f.n. inära samverkan med högskolemyndigheterna vissa frågor röranderesursanvändningen inom högskolan. Jag har redogjort för denna verksamhel iårels budgetproposifion (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 27). Enfråga som anmäler sig i detta sammanhang är den om ansvarsfördelning inomhögskolan när del gäller forskning och forskarutbildning. Jag erinrar om atljag berörde denna fråga från den grundläggande utbildningens utgångspunkter ibudgetpropositionen (s. 28). Del är inle möjligt förett litet land som all ha omfallande och högtstående verksamhel inomalla discipliner vid alla berörda högskoleenheter. är det så altvissa specialiteter bara finns på en eller ell par högskoleorter. Om vi skallutnyttja våra resurser på bästa sätt och bevara livskraftiga forskningsmiljöerinom.så många discipliner som möjligt är del nödvändigl att mer systematisktän försöka åstadkomma någon form av ansvarsfördelning mellanhögskoleenheter med avseende på forskning och forskarutbildning. Självfallel kan enansvarsfördelning aldrig genomföras så långl alt alla ämnen bara finnsföreträdda pä ett eller ell fätal ställen i landet. Många ämnen är sägrundläggande och har en så stor verksamhetsvolym all de Prop.1983/84:107 Bilaga 5 5 naluriigl bör och skall finnas på alla de orter där delfinns forskningsorganisalion inom berörd fakultet. När det gäller altåstadkomma en ansvarsfördelning med avseende på de ämnen som inle hör tilldenna kategori måste givetvis en rad faklorer vägas in. Hänsyn måsle las tillbl. a. olika ämnens inbördes sammanhang, vilka resurser personella och andra som finns pä olika orter samt till behoven i fråga om den grundläggandeutbildningens inriktning och omfallning. Strävan atl få en ändamålsenlig profilering av olikahögskoleenheters verksamhet måsle givetvis i princip förverkligas pä delnationella planet och således beröra samtliga högskoleenheter med faslaforskningsresurser. Det ankommer på UHÄ atl pröva möjligheterna tillarbetsfördelning inom högskolan och, i de fall beslut av regering och riksdagfordras, lägga fram förslag till sådana. Jag vill särskilt framhålla vikten avalt hithörande frågor prövas noga där det finns tvä eller flera högskoleenheterinom ett begränsat geografiskt avstånd från varandra. Möjligheterna till enmer systematisk arbetsfördelning mellan högskoleenheterna iStockholm-Uppsalaområdet, innefattande också (), bör enligl min mening här särskilt uppmärksammas. Jag avser all i annalsammanhang föreslå regeringen atl uppdra åt UHÄ att i samverkan med berördahögskolemyndigheter samt forskningsråden ulforma en planering för en sådanfördelning. Jag har i denna fråga samråll med chefen för . Genom beslut av regering och riksdag med anledning avproposilionen 1981/82: 106 om forskning m.m. (UbU 37, rskr 397) våren 1982angavs vissa prioriterade forskningsområden. Dessa områden var följande: - Forskning somär en förutsättning för och konsekvens av den starka nationella salsningen påleknisk utveckling.