prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Däremot bör s.k.branschutveckling kunna minskas någol lill förmån för en intensifierad satsningpå leknik- och maskinutveckling. Det är väsentligt atl förutsättningar skapasför maskintillverkarna alt ta fram för världsmarknaden nya och inlressanlaprodukter. Där kan även den moderna dalatekniken, speciellt vad avser slyr- ochreglerleknik, sannolikt komma till användning. Delprogrammet Energiodling omfatlar forskning ochulveckling avseende produktion på främsl medellång och lång sikt av deinhemskt odlade 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 63 energiråvarornaenergiskog, energigrödor, vass, alger m.m. Delprogrammel indelas i tvåhuvuddelar: - Energiskogsbruk vilket avserodling av vedarlade växter på slora arealer bestående av myrmarker, skogsmarkeroch ej utnyttjad . - Energigrödebruk vilkel avserodling av energigrödor dels på , och där som en med övriga grödorinlegrerad produki i växtföljden, dels i havsmiljöer. NE har under hela den tidsom systematisk energiodlingsulveckling har bedrivits i , dvs. från år1975, varit den aktör som svarat för planering och slöd lill ulveckling av syslemför energiodling. Under pågåendeIreårsperiod har insalserna intensifierats inom områdel. Tyngdpunkten idelprogrammet har härvid legal på energiskogsbruk. Slorförsök har vidarepåbörjats för alt ta fram underiag för atl bedöma konsekvenserna av attutnyttja energiskog i slor skala. NE anser attinsalsperioden /82-1983/84 för delområdet Energiskogsbruk bör avslutas medatl en sedan lidigare planerad utvärdering genomförs. Denna utvärdering kommerenligl vad jag har erfaril att utföras av statens energiverk. Resultatetplaneras föreligga tidigast under andra halvårel 1984. Vad beträffar delområdetEnergiskogsbruk anser NE atl målel för perioden /85-1986/87 bör vara allskapa förulsällningar för en evenluell inlroduklion genom att upprätthålla ochfortsätta kunskapsutvecklingen och genom att komplettera den påbörjadeteknikutvecklingen. Vidare bör påbörjade störte försök fortsätta ochförsöksverksamheten ulökas. Utveckling avenergiskogsbruk bör enligt fortsätta i nuvarande omfallning intill atlanlingen kommersiell introduktion genomförls eller tillförselsällen visalsolämpliga eller behovel av energislagel inle föreligger. Ulvecklingsarbelelkommer att nå maximal omfattning för atl därefter övergåi ett uppföljnings- och introduktions-skede. Beträffande delområdetEnergigrödebruk anser NE att målel på kort sikt bör vara alt systematiskt prövaoch välja grödor, ulveckla odlingsleknik, genomföra fältförsök och analyserapotential. Teknikens förutsättningar skall anges bl. a. genom analys av ochfältförsök med odlingssyslem där energigrödor ingår i växtföljden. Utvecklingen avenergigrödor startade i mer belydande omfattning . Debiologiska förlopp som studeras kräver enligt tidscykler , varförperioden /85-1986/87 följer nuvarande uppläggning för atl senare under1980-lalel komplelleras med slorförsök och maskinulveckling saml försöksvisinförande. Flera remissinstanserpekar pä den oklara silualionen vad belräffar möjligheterna alt inom denärmaste decennierna få ett tillskott lill energiförsörjningen frånenergiodling i den storieksordning som anges i NE:s Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 64 Därför förordar bl.a. statensenergiverk, och domänverket en satsning på oförändrad nivå. Skulle en prioritering bli nödvändig mellaninsatserna inom ramen för oförändrad nivå vill domänverkel förorda skogs- ochlorvbränsle framför energiodling. Skälet är atl de förra har den säkraste ochstörsta potentialen i ett kort och medellångt perspekliv. menar alt om uivärdering ger posilivl ulfallborde en salsning moisvarande Efn:s maximinivå vara motiverad. anser atl dehydrologiska konsekvenserna bör klarläggas innan en storskalig ulvinninginleds. och pekar i sinaremissvar på alt produkterna från energiodling inte bara skall ses somenergiråvaror, ulan all de även kan ge ett brell sortiment av sidoprodukter somkan utnyttjas till foder eller kemikalieråvara. Lantbruksuniversitetunderstryker behovet av en ökad forskning för att få fram en fungerandeskördeteknik för energiodling. Här behövs enligt enforcerad forskning vid främst och institutionenför lantbrukets arbetsmetodik och leknik vid SLU. Slatens energiverk förordaralt insatserna inom delprogrammet Energiodling, om den planerade ulvärderingenav insalserna ger positivt utfall, drivs på en i slort sell oförändrad nivå.Vidare, bör enligl energiverkel, huvudansvaret för verksamhelen under denkommande programperioden överföras på någon organisation eller något företagsom i framliden kan svara för energiodling och ulvinning. I likhel med remissinstanserna anser jag alt silualionenär oklar vad beträffar möjligheterna att inom de närmasle årtiondena utnyttjaenergiskog och energigrödor som energiråvara. Den planerade utvärderingen avslalens insatser vad avser energiskog bör avvaktas innan ställning tas tillfrågan om de fortsatta satsningarna på detta område. Sannolikt kan dock energiodling få en relativt storbetydelse i del svenska energisystemet på lång sikl. Eftersom andra aktörer änslalen lills vidare kan vänlas saknas på området kommer slalen ävenforlsällningsvis att ha en betydande roll när det gäller alt ulveckla leknikoch bygga upp kompetens. Jag är på della stadium inte beredd alt, som statensenergiverk föreslår, förorda atl huvudansvaret för denna verksamhel förs överpå någon organisation eller ett förelag. Delta kan bli akluelll när förutsättningarnaför energiodling är klarare. Belräffande delområdet Energiskogsbruk bör målet förperioden / 85-1986/87 vara atl klargöra förulsältningarna för en eventuellintroduktion av energiskogen som energiråvara. Nuvarande nivå på insatsernainom området bör i huvudsak upprätthållas. Vid sidan av kunskapsulveckling pånuvarande nivå krävs viss kompletterande teknikutveckling. Jag är inte beredd attinnan den hittillsvarande verksamheten har utvärderats tillstyrka enintensifiering av insatserna. Jag anser således all inga nya slörre försök börinledas. Däremot bör påbörjad försöksverksamhel få resurser som möjliggör enfortsällning på ungefär nuvarande nivå. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 65 Vad beträffar delområdet Energigrödor, som omfatlar bl.a.alg- och vassodling samt utnyttjande av halm som energiråvara, anserjag allinsalser bör ske med målel alt vid slutet av perioden /85-1986/87 kunnagöra en första utvärdering av energigrödornas potential och ekonomi. Medenergiforskningsprogrammels allmänna lyngdpunkl i sådana insatser som kan geeffekl pä kort och medellång sikt bör ambilionsnivån på delprogrammet Energiodlingvara något lägre än föregående period. Till delprogrammet Bränsleförädling hör forskning ochutveckling rörande omvandling av dels inhemska energiråvaror som ved, lorv ochskiffer, dels kol till flytande eller gasformiga bränslen. Målet för verksamheten , harvarit atl klarlägga vilka tekniska möjligheter alt förädla energiråvaror som ärändamålsenliga i del svenska energisystemet. Den cenlrala delen av programmelhar varil all utveckla leknik för framslällning av syntesgas ur biomassa ochtorv saml leknik för direklförvälskning av dessa råvaror. Vidare har inomprogrammet givits slöd lill ulveckling av teknik för etanolframsläll-ning ochteknik för utnyttjande av energiinnehållet i de svenska skiffrarna. Målet för den kommande treårsperioden bör. enligt ,innebära en starkare prioritering av förgasning än tidigare.Undersökningsresultat avseende utnyttjandet av kerogen i skiffer bör enligl NEges ökat utrymme i programmel. NE har för områdets cenlrala delar uppställt följande mål. - Teknik försyntesgasframsiällning av biomassa och lorv skall ulvecklas så atl beslut omuppförande av en demonstrationsanläggning kan las underår 1985. - Teknik förbränngasframslällning av biomassa och torv skall utvecklas och provas 1986. - Teknik fördireklförvälskning av biomassa, lorv och kolförädling skall sluderas,förelrädesvis i iniernalionell samverkan, för atl om positiva resultat uppnåsge underlag för beslut om pilot-anläggning 1986- 1987. - Teknik förframställning av etanol ur cellulosa skall ulvecklas för utprovning iförsöksskala 1986. - Utvecklingen avleknik för utnyttjande av del organiska energiinnehållet i de svenskaskiffrarna skall studeras och utvärderas. NE föreslår insalser för alt tillgodose de uppräknademålen. Däruiöver föreslås insalser på områdena Tunga oljor och resloljor samtSyslem och miljö. Efn föreslår att en koncenlralion av insalserna skall sketill de områden som bedöms ha starkast konkurrenskraft bland de områden somerhåller forskningsstöd. Stödet bör vidare differenlieras så alt endast dessautvecklingslinjer drivs till demonslralionssiadiel. Eventuellademonstrationsanläggningar bör enligt Efn finansieras ulanförenergiforskningsprogrammel. Efn föreslår alt huvuddelen av insalserna läggs påförgasning av biomassa, lorv och skiffer. En mindre del läggs på förvätskningresp. Efn 5 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 66 föreslår en insalsnivå som motsvarar oförändrad nivå iNE:s planeringsunderlag på områdena Förgasning av biomassa och torv resp.Skiffer. För områdena Förvätskning av biomassa och lorv resp.Etanolframställning föreslår Efn en insats på en lägre ambitionsnivå. Blandremissinstanserna anser i län att en långsiktigsamhällsekonomisk kalkyl måste föregå ställningstagandena som berör landetsskifferlillgångar samt att miljömässiga och sociala konsekvenser bör beaklassärskilt. anser all områdena förgasning av biomassa resp.förgasning av skiffer i NE:s förslag tilldelats alllför slor del avtillgängliga resurser. vill ha ökade insatser påetanolframställningsteknik och anser alt en insats på NE:s mest ambitiösa nivå(nivå 4) är synnerligen välmotiverad. Jag anser,i likhet med vad jag anförde vid anmälan lill budgetpropositionen (prop. 1982/83: 100 bil. 14 s. 122), atl åtgärder måste vidlas för all skapa entryggare drivmedelsförsörjning. Jag framhöll därvid all de statliga insalsernafrämsl bör gälla alt utveckla användningen av M 100 (ren alkohol) somdrivmedel. Jag anförde vidare atl målel för de slatliga insalserna bör vara atlge närmare underlag för beslut i slulel av 1980-talel i frågan omintroduktionen av M 100 som drivmedel i större skala. Med dagensstora oljeberoende inom transport- och samfärdsdseklorn är vårt samhällefortfarande myckel sårbart om slörningar i oljelillförseln inträffar. Det ärdärför en angelägen uppgift all inom energiforskningsprogrammet även i fortsättningenslödja forsknings- och utvecklingsinsatser inom drivmedelsområdet. Syflel äratl medverka till all del utvecklas kommersielll acceptabel leknik för inhemskproduklion av alternativa drivmedel. Iriksdagens beslut om riktlinjer för energipolitiken ansågs frågan omersättning av importerade bränslen med inhemska bränslen som cenlral. Dendärvid fastställda planen för introduktion av alternativa drivmedel hardärefter varil vägledande för arbelel med dessa frågor. Försök har bedrivits medanvändning av metanolbränslet M 100 (ren metanol) i fordon. Delta har skettparallellt med ulveckling av M lOO-molorer, som har testats i svenskapersonbilar under någol år. Enligl planen bedrivs arbele föralt ytterligare klarlägga de problem som finns med all distribuera och lagrametanol. Fram lillden var skallen på motoralkoholer densamma som skallen påbensin. En ändring i 2§ bensinskatielagen (1961:372) trädde då i kraft. Skattenpå moloralkoholer blev hälften så stor som på bensin. Eftersom energiinnehålleti motoralkoholerna är ungefär hälften mol bensinens kunde härmedmotoralkoholerna skatlemässigt likställas med bensin som drivmedel. F. n.gäller att skatten på moloralkoholer är något mindre än hälften av skatten påbensin. Genom beslut av höslen 1983 om särskild avgift på bensin(prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124) kom motoralkoholerna Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 67 iytterligare något gynnsammare läge än tidigare i förhällande till bensinen. Införframtida ställningstaganden om metanol som drivmedel är det angelägel atlytteriigare klarlägga förulsältningarna för hur produktionen av denna kan skeinom landel. Det är också som Efn har framhållit, nödvändigl med en samhällsekonomiskanalys. Enligtmin mening kommer de satsningar som görs för all öka kunskapen om produklionoch distribution av alternativa drivmedel att vara värdefulla nårprisrdalionerna förändras mellan dessa och de drivmedel som är förhärskandepå marknaden. Försörjningsskällalar också för all vi måsle arbeta oss bort ifrån del ensidiga beroendet avoljeprodukter inom iransportsektorn. Vi bör sträva efter all bygga upp ettkunnande om hur alternativa drivmedel kan framställas ur inhemskaenergiråvaror. Forsknings- och utvecklingsarbete för att få fram kommersielllacceplabd leknik för inhemsk produklion av alternativa drivmedel bör mol dennabakgrund även i fortsättningen vara en angelägen uppgift inom ramen förenergiforskningsprogrammel. Jag har under programmet Energianvändning förtransporter och samfärdsel föreslagil en rad ålgärder vad avser utveckling avleknik för användning av alternativa drivmedel i fordon. De insalser som görsinom delprogrammet Bränsleförädling skall därför ses som en del av de åtgärdersom vidlas för att minska beroendet av oljeproduklerna i transportsektorn. Vadbelräffar de svenska skiffrarna kan dessa användas för energiproduktion. Derasvärde är emellertid bl. a. beroende av hur priserna på olika energislagulvecklas och huruvida en ulvinning av andra produkter som är möjliga attframställa ur skiffrarna blir akluell. I direktiven lill 1981 årsenergikommitté (EK 81) angavs att resultaten från del forsknings- ochUlvecklingsprogram som bedrivits i borde utvärderas. EK 81 fick också iuppgift atl belysa hur de svenska skifferlillgångarna långsiktigt kan komma attulnylljas. EK81 har i en delutredning (Ds I 1983: 20) belyst frågan om del långsiktigautnyttjandet av de svenska skiffertillgångarna. 1 ell speciellt yttrande överdelutredningen har EK 81 framfört sina synpunkler. Där föreslår kommittén allslalen inom ramen för tillgängliga energiforskningsmedel stöder ett fortsallulvecklingsarbete när det gäller s. k. slaggande förgasning för Ulvinning avfossilt bränsle. EK 81 undrstryker att ett sådant utvecklingsarbete måsteavvägas i förhållande bl.a. till länkbara utvecklingsinsatser för förgasningav biomassa och andra energiråvaror. Föregen del anserjag alt målel för delprogrammet jämförl med innevarande Ireårsperiodbör innehålla en slarkare prioritering av forskning om förgasning än avforskning om förvätskning. Vidare bör inriklningen vara atl deulvecklingslinjer som bedöms ha de bästa möjligheterna att nå kommersiellmognad drivs till demonslralionssiadiel. Inomområdel Förgasning förordar jag all forskningsinsatserna prioriteras mellanbiomassor, torv och skiffer utifrån de här givna målsättningar- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 68 Däruiöver kan insalser för forskning och utvecklingkompletteras med insalser från slödel för alt ersätta olja, m. m. när del bliraktuellt alt i prololyp- eller demonstralionsanläggning utprova den utveckladetekniken. Vad beträffar verksamhelen i Ranslad redovisade chefen förindustridepartemenlel efler samråd med mig vid sin anmälan till 1984 årsbudgetproposition (1983/84: 100 bil 14, s. 67), under rubrikenprocessuiveckling i Ranslad alt det saknas förutsättningar att föreslå ell nyttforsknings- och ulvecklingsprogram för verksamhelen i . När det gäller etanol anser jag det angelägel altsamarbelel fortsätter mellan berörda forskningsorgan och förelag i syfte atlklarlägga förutsättningarna för att uppföra en försöksanläggning. Beträffande tunga oljor bör vissa insatser kunna ske på områdelkatalysatorer för behandling av tunga oljor. Del bör inom den föreslagna resursramen finnas visstulrymme för att under detta delprogram studera frågan om s. k.kombinatanläggningars möjlighet alt erbjuda ekonomiskl och tekniskt godalösningar. Med kom-binal avses bl.a. anläggningar där man kan producera energimed en kombination av olika tekniker och energibärare. Jag förordar slutligen all miljöfrågorna vid produklion avförädlade bränslen behandlas som en integrerad del av insalserna inom resp. teknikområde. DelprogrammetFörbränningsanläggningar omfattar förbränningsteknik, miljöteknik ochvärmeteknik. Insatserna kan röra eldstadens utformning, bränsleinmalning,förbränningsförlopp, bränsleegenskaper och hantering av restprodukter. Den hittillsvarandeverksamheten inom detta delprogram har syftat till all bredda och fördjupa delförbränningsiekniska kunnandet inom landel, all slödja utvecklingen av s.k.fluidiserade bäddar med sikle på en kommersiell introduktion, atl slödjautvecklingen av en ny generation små anläggningar för inhemska bränslen samtalt slödja långsiktiga projekl avseende ny förbränningsteknik. Vadbeträffar delområdet Miljöteknik har hittillsvarande aklivileler syftat tillalt klargöra vilka krav som är möjliga alt slälla på förbränningsanläggningarsamt att stödja ulvecklingen av ny leknik för all möla dessa krav. Dessulomsker inom detta område forskning om miljövänlig eldning av tjocka brännoljor. Inom delprogrammet har också gjorts insatser inom områdelBränsleblandningar. Försök avseende förbränning av olika slags bränsleblandningarhar genomförls. Slöd har lämnals både lill försök med kol-oljeblandningar ochkol-valtenblandningar. Andra bränsleblandningar som kol-metanol eller halm-oljahar ocksä studerats. På delområdet Teknikstudier har tillverkande företaglillsammans med (Värmeforsk) genomförlgemen- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 69 samma projekt som har haft till syfle all sluderadriftfrågor samt utbyggnads- eller planeringsfrågor vad avserförbränningsanläggningar. NE harinom en ungefärligt oförändrad medelsram föreslagil insalser på alla uppräknadeområden. De största insalserna föreslås ske pä områdena Eldningsieknik resp.Syslemsludier. Flera avremissinstanserna, såsom FOA, , statens planverkoch pekar på betydelsen av alt utvecklaeldningsteknik för inhemska bränslen. STU lar upp den överlappning somförekommer mellan programorganen och betraktar förbränningstekniken somövervägande en energianvändningsteknik som STU bör ha huvudansvaret för.Svenska kommunförbundet förordar en något större salsning påkol-välske-blandningar, än vad NE föreslagit. För egen del anserjag atl målet för delprogrammet bör varaalt åsladkomma en effektiv förbränning av fasla bränslen under iakttagande avhöga miljökrav. Det är vidare angelägel all del ulvecklas teknik som medger enhög flexibilitet beträffande användning av olika bränslen. Att utveckla ny eldningsteknikär därför en angelägen uppgift. För de flesta bränslen finns utvecklad teknik förproduktion av värme, ofta i kombinalion med el. Del är emellertid angeläget altdenna teknik kan ersällas med ny leknik som medger högre effektivitet, samtidigtsom stränga krav på miljöskydd kan tillgodoses. Vad belräffar den överiappning som enligt STU finns mellanprogramorganen vad avser detta delprogram vill jag framhålla alt en sådan överlappningkan ha vissa fördelar särskilt när det är oklart vilken linje utvecklingenkommer alt följa. kan överlappningen skapa vissa problem vad avsermöjligheterna all långsikligl stärka kunskapsuppbyggnaden och när del gällermiljöeffekter. Dessa frågor räknar jag med kommer atl belysas i den utvärderingav den förbränningsiekniska forskningen som Efn har påbörjat. Det böremellertid ankomma på myndigheterna all samråda och hålla varandraunderrättade om sin verksamhel så att det inte uppkommer dubbelarbete. Delprogrammet Vindenergi omfallar forsknings- ochutvecklingsinsatser rörande främst större nälanslulna vindkraftsaggregai samtdärtill anknytande försöksverksamhel. har i världen byggts endasl något tiotalvindkraftsaggregai i storiek jämförbara med de två stora svenska aggregaten iMaglarp resp. . I främsl och Förenta Slalerna har man satsat påde små vindkraftsaggregalen som där har genomgått en snabb utveckling. Beräkningar höslen 1981 gav enligt som resultat atlvindkraftsaggregai byggda enligl de båda svenska konstruktionerna skulle ge enelproduktionskostnad om 35 resp. /KWh vid lillverkning i större serier(beräkningarna baserades pä penningvärde, avskrivning och 6%real kalkylränta). Under innevarande period har NE i samarbete med kraflföretagoch tillverkare tagit initiativ till tvä s.k. serieanpassningspro- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 70 jekl där aggregat av samma lyp som och Maglarpvidareulvecklas för offerter på serier om fem aggregat vardera. Avsiklen ärdärvid alt del skall bli möjligt atl på ell säkrare underlag bedömainvesterings- och driftskostnader. Vad belräffar Maglarp och har förövrigl under innevarande period driftsansvarel överlämnats lill ABresp. till slalens vattenfallsverk. Åven mindre vindkraftverk har uppmärksammats inomenergiforskningsprogrammet. NE har i samarbete med svenska företag stöttutvecklingsarbete med syfte alt ta fram svensk leknik på delta område. 1 ettav fallen har delta fått lill följd att en första serie om 25 aggregatbeställts. är målsättningen atl tafram erforderligt underlag för vidare bedömningar rörande vindkraften. En utvärderinggenomförs av statens energiverk och kommer enligt vad jag har erfarit atlavrapporlcras . Ulvärderingen kommer bl.a. atl omfattaerfarenhelerna från de två slora prototyper som är i drift i Maglarp resp.Näsudden. För den kommande treårsperioden föreslär NE insatser päkunskapsutveckling för horisontalaxlade aggregat och alternativavindkraflssyslem med inriktning på utvärdering . För havsbaseradvindkraft anger NE som mål all ta fram erforderligt underiag förbedömning av dess framtida möjligheter. Förutsättningen för atl dessa insatserskall komma till stånd är atl pågående utvärderingar ger positiva resultat ochalt kraftföretagen beställer ytterligare vindkraftsaggregai, menar NE. Efnanser atl slödet till vindenergi på både minimi- och medelnivå bör uppgå till40 milj. kr. En satsning på ett internationelltsamarbele omkring havsbaserad vindkraft skulle kräva ytterligare 30 milj. kr. Bland remissinstanserna har statens energiverk förordaiatl staten, som villkor för forlsalla salsningar inom vindenergiprogrammel, börkräva alt industrin lar på sig ett betydande ekonomiskl ansvar. stöderNE:s förslag om nivå på insalserna. Lantbruksstyrelsen föreslår en satsning påhavsbaserade vindkraftverk med motiveringen all della skulle kunna medverkatill atl minska markanvändningskonflikterna vid en eventuell ulbyggnad. För egen del anserjag att den fortsatta uppläggningen avvindkraftprogrammet är starkt beroende av den kraft- ochutrustningsproducerande induslrins inlresse. Bedömningen av vindkraftens förutsättningaratt hävda sig på energimarknaden görs bäst av de förelag som senare skall hahand om elproduklion resp. produktion av anläggningarna. Jag vill därförinstämma i de synpunkter som statens energiverk har framfört i sitt remissyttrandeoch anser i likhel med verket atl ell villkor för fortsalla satsningar inomvindenergiprogrammel är alt induslrin lar på sig ett belydande ekonomisklansvar. riksdagsbeslul om rikllinjer förenergipolitiken (prop. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 71 l.s. 110) angavs att målel varan vindkraftenskulle svara för . Driftserfarenhelerna från de anläggningar förvindkraft som uppförts i och i andra länder tyder på allvindkraften kan ge ell bidrag lill energiförsörjningen på sikl. Bedömningarnaär atl denna leknik ännu inle är ekonomiskl bärkraftig och alt desslönsamhel är slarkl beroende av ulvecklingen av priset på el från konkurrerandeelproduklionskällor. Vidare krävs ytterligare ulveckling av lekniken innan denpå en mer säker grund kan etableras i stor skala och därmed jämföras med annanelproduktion. Det är naturligt alt kraftinduslrin svarar för upphandlingen avkommande generalioner vindkraftsaggregai.