prop · G70389 · 1983-12-31 00:00:00 — ompolisens organisation, m. m.; Regeringen föreslår att anla del förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föresläs en ändrad organisation m. m. förmyndigheterna inom polisväsendet. Förslaget grundas på principbeslut omallmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet och de förslag som 1981 årspolisberedning har lämnat i fråga om ett genomförande av riktlinjerna. Ipropositionen tas upp främst de frågor som gäller organisationen på centralnivå och vissa särskilda frågor om den regionala och lokala polisorganisationen.1 en följande proposition kommer all redovisas bl. a. de frågor som gällerökade befogenheter för polismyndigheterna atl besluta om resursanvändning ochprioritering av verksamheten saml utbildningsfrågor. För att ge statsmakterna och myndigheterna inompolisväsendet elt bättre underlag för beslut om resursfördelning m.m. föreslås ellnytl planeringssystem. Systemet fär sin största betydelse när hela polisreformenhar genomförts, men det bör införas för atl underlätta genomförandetav de förslag som nämns i det följande. Medborgarinfiylandel över polisväsendet stärks.Polisstyrelserna föreslås nu få ökade befogenheter att fatta beslut rörande t.ex. inriktningen av verksamheten vid polismyndigheten. Polisstyrelserna skallvidare kunna besluta om operativ verksamhet, utom när del gäller polisledning isärskilt fall. har tidigare beslutat alt tjänsterna somlänspolischef i och i skall förenas medpolismåslar-tjänsten i resp. . Samma lösningföreslås nu för den regionala organisationen i . Vidare anges hur1 Rik.sdagen1983/84. 1983/84:89 2 arbetetskall fördelas mellan den nye regionale chefen och i övrigt ifråga om de uppgifter som ankommer på som högsta polismyndighet ilänet. skalläven i fortsättningen vara central förvaltningsmyndighet för polisväsendet menen decentralisering sker av vissa arbetsuppgifter. Styrelsens befogenheter attmeddela föreskrifter för och leda viss polisverksamhet begränsas. På detpolisiära området i övrigt inriktas styrelsens verksamhet på metodutveckling.De föreslagna åtgärderna leder till ett minskat personalbehov vid styrelsen.Förändringar föreslås också i fråga om organisationen vid . Den centralautbildningsverksamheten samlas organisatoriskt inom en polishögskola som fårställning som en byrå vid . Flertalet av de centralautbildningsaktiviteterna förläggs till i förändras mot bakgrund av det numera gynnsammarekryteringsläget. Den särskilda rekryteringsorganisa-lionen minskas ochverksamheten ges en ny inriktning. Åtgärdernaskall i huvudsak genomföras . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , ,, , , R. Carisson, , , , Propositionom polisens organisation m. m. Polisorganisationenändrades på ett genomgripande sätt vid förstatligandet . I samband meddetta underströks all organisationsfrågorna måste ägnas en fortlöpandeuppmärksamhet och alt organisalionen måste anpassas till förändringar isamhällsbilden. Efterregeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet sakkunniga med uppdrag alt pröva om de riktlinjer förpolisens verksamhet som lades fast vid förstatligandet svarade mot de krav sommåste slällas pä verksamheten. 1 uppdraget ingick bl. a. atl undersöka ompolisverksamheten var räll av vägd och organiserad inom ramen för resursernasamt alt se över polisens rekrytering och utbildning. Desakkunniga, som antog benämningen polisutredning, avlämnade ifebruari 1979 principbetänkandet (SOU 1979:6) Polisen. Efterremissbehandling lade regeringen i prop. 1980/81: 13 om polisens uppgifter,utbildning och organisation m. m. fram förslag till allmänna riktlinjer för enreform av polisväsendet. godkände i huvudsak riktlinjerna (JuU1980/81:24, rskr 210). I enlighet med vad somförordats i propositionen - och som godtagits av - tillkalladedåvarande chefen för efter regeringens bemyndigande den27 en kommitté med uppdrag atl behandla frågor om genomförandel avbeslutade reformer angående polisens uppgifter, organisation och utbildning m.m.Kommittén antog benämningen polisberedning (PB 81). 1983/84:89 4 Polisberedningenhar publicerat betänkandet (SOU 1982:63) Polislag. I departementsserien harberedningen publicerat följande promemorior, nämligen (DsJu 1982:4) Beslutsstrukturen inom polisväsendet, (DsJu 1982:6) i , (DsJu 1982:7) i , (DsJu 1982: 8) i , (DsJu 1982: 10) framtida uppgifter och organisation, (DsJu 1982: 13) Rikskriminalsektionen, rikskriminalen och interpolsektionen samt (DsJu 1983:3) ADB inom polisväsendet. Dessutom har beredningen publiceratsärskilda promemorior om övriga län. Efter remissbehandlinggenom beredningens försorg har beredningen avgelt betänkandet (Ds Ju 1983: 10)(jämte bilaga A Den lokala polisorganisationen, bilaga BDen regionala polisorganisationen, bilaga C framtidauppgifter och organisation m. m. samt bilaga D Administrationoch ADB). Beredningen har också avlämnat betänkandet (Ds Ju 1983: 15)Rekrytering och utbildning inom polisväsendet.' Vidare har beredningenpublicerat särskilda promemorior om polisorganisationen i länen. En sammanfattning av betänkandenaPolisorganisationen resp. Rekrytering och utbildning inom polisväsendet börfogas till protokollet i detta ärende som bdaga I och bilaga 2. Polisberedningensbetänkande jämte bilagor har remissbehandlats. Överbetänkandet har remissyttranden avgetls av justitiekanslern (),riksåklagaren (), , statens invandrarverk (),länsstyrelserna i , lån. , och Bohuslån, och samt polisstyrelserna i Slockholmspolisdistrikt, , polisdistrikt, Göteborgspolisdistrikt och polisdistrikt. Vidare har yttranden avgetts avSvenska kommunförbundet. , statstjänstemannasektionen(TCO-S), Centralorganisationen /SR (/SR), . Föreningen ,, och statskontoret. Yttranden har bifogats, avRÅ från länsäklagarmyndigheten i och länsåklagarmyndigheten iSödermanlands län, av i Slockholms län från polisstyrelserna i Danderydspolisdistrikt. Handens polisdistrikt, polisdistrikt, Jakobsbergspolisdistrikt, Li- ' dessa helänkanden avliimnades ingick i beredningenledamoten av rcdakloien , ordförande, expeditionschefenUll" Arrfell, ledamolen av kriniinalinspeklören , ledamolenav inspektören . ledamolen av folkskolliiraienHans Petersson i Rosliinga, löne ledamolen av poliskommissarien och förra ledamolen av . Prop.1983/84:89 5 dingöpolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt,polisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt ochSödertälje polisdistrikt, av i län från polisstyrelsernai polisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt ochVästerviks polisdistrikt samt av i frånpolisstyrelserna i polisdistrikt och polisdistrikt.Yttranden över betänkandet har dessutom kommil in frän polisstyrelserna i Varbergspolisdistrikt, polisdistrikt och Ystads polisdistrikt samtStatsanställdas Förbund (SF). Inomjustitiedepartementet har en sammanställning över remissyttrandena upprättats.Den finns tillgänglig i ärende dnr 1710-83. Polisberedningensbetänkande Rekrytering och utbildning inom polisväsendet har också remissbehandlats.Över betänkandet har remissyttranden efter anmodan avgetts av JK, RÅ,, trafiksåkerhetsverket (TSV), , (), statskontoret, (), länsstyrelserna i Slockholmslän, län. , , samtJämtlands län, polisstyrelserna i polisdistrik'., Norrköpingspolisdistrikt, polisdistrikt, och Östersundspolisdistrikt. Vidare har yttranden avgetts av överbefälhavaren, statenshundskola, universitets- och högskoleämbetet (UHÅ), . ,, /SR, Föreningen . Föreningen , Föreningen , länsstyrelserna iSödermanlands län, , och ,polisstyrelserna i polisdistrikt, polisdistrikt, Lidingöpolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Sollentunapolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Eskilstunapolisdistrikt, , polisdistrikt, Linköpingspolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt,polisdistrikt, , polisdistrikt,, polisdistrikt, Kungsbackapolisdistrikt, Kungålvs polisdistrikt, polisdistrikt, Vänersborgspolisdistrikt, polisdistrikt. , , polisdistrikt och polisdistrikt saml och elever vid polischefskurs. Yttrandenhar bifogats, av i från länsavdelningav . ochStatsanställdas förbunds fackklubb 17, av i frånpolisstyrelserna i Eslövs polisdistrikt och , av länsstyrelseni från fyra enskilda personer samt av polisstyrelsen i Norrtäljepolisdistrikt från . Prop.1983/84:89 6 Inom har en sammanställning över remissyttrandenaupprättats. Den finns tillgänglig i ärende dnr 2890-83. 1.2 Handläggningen av de förslag som beredningen harlämnat Polisberedningen har överiämnal ett omfattande material,som innefattar förslag till väsentliga förändringar för polisväsendets del ifråga om den rättsliga regleringen, styrningen, uppgifterna och organisationen.Med hänsyn till materialets omfång har jag efter den fortsatta beredningen av betänkandenai departementet funnit att man måste överväga i vilken ordning och i vilkentakt som beredningens förslag bör genomföras. Det kan nämligen vara förenat medvissa fördelar atl genomföra reformerna stegvis. Med hänsyn till vad som harsagts avser jag att till en början i korthet redovisa beredningens övervägandenoch förslag för alt därefter återkomma bl. a. till det av mig nu aktualiseradespörsmålet. Jag vill först nämna att regeringen redan har beslutat omen lagrådsremiss med förslag till polislag. Förslaget bygger bl. a. påpolisberedningens betänkande Polislag. Jag har dår redovisat hur jag ser på dengrundläggande organisationen inom polisväsendet och vilka uppgifter som iprincip bör ankomma på de lokala polismyndigheterna, länsstyrelserna ochrikspolisstyrelsen. Jag vill också inledningsvis nämna att beredningensförslag, förutom vad avser polislagen, inte lar sikte på den s. k. särskildapolisverksamheten för uppdagande av brott mot rikets säkerhet. I den följandeframställningen behandlas inte dessa frågor. Polisberedningen behandlar i belänkandetPolisorganisationen till en början frågan hur statsmakternas styrning avpolisverksamheten skall ordnas . Beredningen föreslår attstatsmakternas styrning skall vidgas till att omfatta inriktningen avpolisväsendets lolala resurser och inte, som kan sägas ha varitfallet, begränsas till hur vissa tjänster skall användas. I linje med dettaföreslår beredningen också en ny anslags-konstruktion för polisväsendet. Förslagel om statsmakternas styrning förutsätter attstatsmakterna kommer atl uttala sig om olika aktiviteter i polisverksamhetenoch alt verksamheten i aktiviteterna följs upp. Beredningen har föreslagit enindelning i aktiviteter efter reformen som bygger på den indelning somrikspolisstyrelsen nu tillämpar. Indelningen utgår från fyra huvudaktiviteter,nämligen brottsförebyggande verksamhet, övervakningsverksamhet, kriminalpolisverksamhetoch serviceverksamhet. Det till lagrådet remitterade förslaget till polislagbygger på samma indelning. Indelningen i aktiviteter bör enligt beredningenframgå av regleringsbreven. När det gäller planeringsprocessen efter reformen harberedningen föreslagit att skall avge anslagsframställningliksom men att kraven på anslagsframställningar från länsstyrelse ochlokal polis- Prop.1983/84:89 7 För att förenkla administrationen vidresursplaneringen på regional och lokal nivå förordar beredningen elt endaplaneringsdokument för den lokala polisstyrelsen och en motsvarande handlingför . Dokumentet skall innehålla de uppgifter som den lokalapolisstyrelsen resp. behöver för beslut om fördelning av resurserunder det närmast kommande budgetåret och inriktningen av verksamheten underdet därpå följande budgetåret - del år för vilket skall avgeanslagsframställning. En viktig del i beredningens förslag som syftar till ettökat inflytande för de regionala och lokala instanserna i polisväsendet utgörsav ett system med basorganisaiion och fria resurser. Regeringen förutsättsliksom nu komma att bestämma antalet polismanstjänster för varje polisdistrikt.Regeringen skall dessutom fastställa en basorganisation, dvs. den grundläggandeorganisationen för distriktet. Övriga personalresurser skall utgöra friaresurser i den meningen att de regionala och lokala organen skall kunnabestämma över resursanvändningen utan den centralt beslutade Ijänstefördelningsom föreligger . Beredningen har redovisat vissa allmänna överväganden omde personaladministrativa effekterna av den nya organisationen. Den nuvarandetjänstestrukturen behålls för polismän i den egentliga polismanskarriären. Närdet gäller tjänstebenämningar och titlar för polispersonal har beredningenföreslagit en särskild lösning. Både tjänster för polispersonal ochadministrativ personal bör inrättas och tillsättas i huvudsak efler nuvaranderegler. Somjag har nämnt föreslår beredningen en ny anslagskonslruk-fionför polisväsendet. En följd av denna nya anslagskonstruktion är att den lokalapolisstyrelsen skall ges en ekonomisk ram för sin verksamhet. Principen ärenligt beredningen att enskilda poster får överskridas, förutsatt att desammanlagda utgifterna under posterna inte överstiger summan av posterna denekonomiska ramen. Poster som inte kan påverkas skall inte ingå i den ekonomiskaramen. Ramen skall omfatta såväl kostnader för löner för administrativ personaloch lokalvårdspersonal som andra kostnader i verksamheten. Kostnaderna förlöner till polispersonal faller alltså utanför ramen. För atl öka möjligheterna till en mer långsiktig planeringnär det gäller meddsanvändningen föreslår beredningen vidare ett särskiltsparsystem. En polismyndighet, som under ett budgetår inte utnyttjar hela denekonomiska ramen bör enligt förslaget få tillgodogöra sig det sparade beloppetunder något av de tre följande budgetåren. Enligt förslaget till polislag skall länen vara indelade ipolisdistrikt. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som har till uppgifiatt svara för polisverksamheten inom distriktet. För ledningen avpolismyndigheten finns en polisstyrelse. Denna består av polismyndighetens chef(polischefen) och det antal valda ledamöler, lägst sex och högst tio, som länsstyrel- 1983/84:89 8 I lagförslaget anges vidare bl.a. hur polisstyrelseledamöternaväljs. Beredningenförordar flera åtgärder som är ägnade att stärka styrelsens roll. Denna bör l.ex.kunna besluta i frågor som rör inriktningen av hela verksamheten, således åveni operativa frågor. De frågor som gäller polisledning i särskilda fall böremellertid höra till polischefens kompetensområde. Styrelsen får ocksä vikligauppgifter i fråga om resursanvändningen inom myndigheten. Beredningen föreslårvidare i fråga om de lokala polismyndigheterna att de administrativauppgifterna liksom handläggningen av polismyndighetsärenden koncentreras lillpolismyndigheternas kanslier. Dessa kanslier föreslås också få nya funktioner,såsom analys och planering av verksamheten. Enligtförslaget till polislag skall vara länets högsta polisorgan. Denskall i denna egenskap svara för polisverksamheten i länet och utöva tillsynöver denna verksamhet. framtidaroll kännetecknas enligt beredningen av inriktningen på planerings-,resursfördelnings-, samordnings- och tillsynsfrågor. Beredningens förslagförutsätter ett ökat medborgarinflytande på regional nivå genom förtroendemannastyrelse.En av styrelsens viktigaste uppgifter blir att besluta om de regionalapolisenheternas dimensionering och att besluta om inriktningen av de regionalaverksamheterna. Länspolischefen skallenligt beredningen i flertalet län fortfarande vara tjänsteman i länsstyrelsen.Hans ställning inom länsslyrelseorganisationen bör enligt beredningenförstärkas och hans verksamhet bör inriktas mera utpräglat på planering,samordning och tillsyn. samlGöteborgs och län förutsätts få en från övriga län något avvikandeorganisation. behåller där liksom i övriga län sin ställning somlånets högsta polisorgan. Länspolischefen ingår dock inte som tjänsteman ilänsstyrelsens organisation ulan befallningen som länspolischef ochpolismästare i resp. förenas till en tjänst. Beredningenföreslår att den regionala organisationen även i utformas ilinje med den som föreslås gälla för storstadslänen. Enligtförslaget lill polislag är central förvaltningsmyndighetför polisväsendet. Bara i de hänseenden som regeringen bestämmer kan styrelsenleda polisverksamhet. Beredningen har tagit upprikspolisstyrelsens roll i den framtida polisorganisationen. Styrelsenföreslås få viktiga uppgifter när det gäller att förmedla statsmakternas besluli prioriteringsfrågor som rör hela polisväsen-del. Vidare fårrikspolisstyrelsen utökade uppgifter på metodutvecklings-området.Rikspolisstyrelsens befogenhet att leda polisverksamhet föreslås upphörabeträffande trafikövervakningen och sjöpolisverksamheten. Däremot börrikspolisstyrelsen ha kvar sina ledningsbefogenheter beiräffande flygverksamhetenoch vid bevaknings- och säkerhetsarbetet i samband 1983/84:89 9 med statsbesök och liknande händelser. Rikspolisstyrelsensbefogenheter att leda kriminalpolisverksamhet föreslås bli begränsade till sådanafall där en central ledning eller samordning framstår som helt nödvändig. Beredningen har också diskuterat vissa andra frågor somgäller ADB och administration inom polisväsendet saml samarbete och samråd medåklagarväsendet. Polisberedningensförslag rörande den framlida pollsnibddningen utgår från att utbildningen måsteanpassas till det föreslagna systemet med basorganisation och fria resurser.Grundutbildningen, som inleds med grundkurs I , lar sikle på attge polismannen sådana baskunskaper att han kan tjänstgöra i de fria resurserna.Prakliktjänstgö-ringen kommer att omfatta . vareftergrundutbildningen avslutas med grundkurs II som avses ge en fördjupning av baskunskaperna. Denreguljära vidareutbildningen för polismän bör i princip förbehållas . polismänsom har fält tjänster i basorganisationen. Denna utbildning bör ersältanuvarande inspeklörskurs II ochkommissarieutbildningen. Funk-tionsinriktad utbildning, alltså sådan ulbildningsom krävs för att polispersonal skall kunna fullgöra tjänst som l.ex.motorcykelförare, sjöpolis, hundförare, ryttare och kriminaltekniker, behövs enliglberedningen även . Beredningen har vidare lämnat förslag om vissaförändringar när det gäller polischefsutbildningen. Uthildnlngsorganlsatlonen skall enligt beredningensförslag förändras i flera viktiga hänseenden. Distriktens totala medelsramarskall även omfatta medel för ulbildning. även sådan som anordnas regionalteller lokall. Distrikten föreslås betala direkta utgifterför central funktionsinriklad utbildning genom kursavgifter. Rikspolisstyrelsenskall även i fortsättningen ansvara för all central utbildning inompolisväsendet. Det regionala och lokala inflytandel över utbildningen förstärksdock på många områden. Beredningen har föreslagit att all central utbildning inompolisväsendet i princip skall ske vid . Undanlag görsför viss specialutbildning av bl.a. hundförare, ryttarinstruktörer och helikopterförare.Beredningens förslag innebär att dras in och attverksamheten i och ändras till en uppdragsverksamhet. , som bör ges en organisatorisk ställningsom en särskild enhet inom , föreslås få en planerings- ochutvecklingsenhet som svarar för mera övergripande utbildningsfrågor och enskolförvaltning som svarar för den löpande verksamheten vid . Mot bakgrund av den redovisning som jag nu har lämnat villjag ta upp två principiella spörsmål, nämligen dels frågan huruvida förslagenbör underställas prövning dels frågan 1 vilken ordning och 1 vilkentakt som beredningens förslag bör genomföras. Prop.1983/84:89 10 Vad avser den första frågeställningen vill jag erinra omatt har godtagit riktlinjerna för en reform avpolisväsendet. Beredningens nu lämnade förslag ansluter i allt väsentligt tillriksdagens ställ-ningslaganden. Vid min bedömning av polisberedningens materialhar jag emellertid funnit att även de förslag som tar sikte på hurgenomförandet av polisreformen bör ske är av sådan betydelse att de börunderställas . Beredningens arbete är också i stora delar sä ingåendeatl de tidigare aktualiserade frågorna har kommit att belysas på ett helt annatsätt. Härtill kommer all tidigare begärt atl få ta del av en vissfråga som rör utbildningen inom polisväsendet. Den andrafrågan gäller i vilken ordning beredningens förslag bör prövas och genomföras.Riksdagen har godkänt atl de aviserade reformerna träder i kraft den 1 juli1984. Polisberedningen har också stannat för att samtliga åtgärder börgenomföras . Jag anser, i likhet med en bred remissopinion, altpolisberedningens överväganden och förslag är ägnade att medföra ett i mångaavseenden bättre och effektivare polisväsende. Starka skäl talar därför för atthela reformen genomförs så snart del är möjligt. Det är på den andra sidanförenat med beiydande problem alt med relativt kort varsel, och vid en endatidpunkt, genomföra omfattande förändringar som tar sikte pä såväl organisalionensom andra frågor inom polisväsendet. Från vissa håll har också vidremissbehandlingen riktats kritik mot den såsom den uppfattats ansträngdalidsplanen. Det kan alltså finnas skäl alt överväga att genomföra reformernaför polisväsendet i två steg. Jag vill här försl peka pä att den frihet förpolismyndigheterna som skapas genom etl syslem med basorganisation, friaresurser och medelsramar i viss mån förutsätter alt de planeringsinstrumentsom beredningen föreslår har tagils i bruk och kan ligga till grund förpolismyndigheternas och statsmakternas prioriteringsbeslut. Såväl ledamöterna ipolisstyrelserna som personalen i polisdistrikten bör också ges en skälig tid atlanpassa sig till de nya verksamhetsformer som systemet med basorganisation,fria resurser och medelsramar innebär. De nu nämnda skälen talar för atl dessatre komponenter i en ändrad organisation för den lokala polisorganisationenfår anstå till . Däremot bör planeringssystemet - i de delar sominte avser resursfördelning inom systemet för basorganisation, fria resurseroch medelsramar - genomföras . Det är också angeläget attde lokala polisstyrelserna får ett utökat inflytande. Ävenden ändrade fördelningen av befogenheter mellan polischefen och polisstyrelseni ett distrikt bör alltså genomföras den Ijuli 1984. Man kan vidare anta att polismyndigheterna under ettövergångsskede är beroende av råd och stöd för att hanterade nya frågeställningar och problem som kan vara förenade med det praktiskagenomförandet av reformen. Det är naturiiglvis också av andra skäl värde- Prop.1983/84:89 11 fullt om den centrala polisorganisationen kan börja arbetai sin nya roll så snabbt som möjligt. Detta talar för att förslagen beträffanderikspolisstyrelsen, bortsett från de delar som har ett direki samband medfrågorna om basorganisation, fria resurser och medelsramar, genomförs den Ijuli 1984. Med hänsyntill det nära sambandet mellan den lokala organisationen och den regionalaorganisationen bör frågorna om en ändrad roll för länspolischefen m. m. las uppi ett senare sammanhang. Detta innebär bl. a. alt de regionala cheferna inte nuges den förstärkta ställning i som polisberedningen harföreslagit. De förslag som gäller storstadslänen och böremellertid nu prövas mol bakgrund av att erfarenhelerna från dessa län börkunna beaktas vid polisberedningens fortsatta arbele med den regionalapolisorganisationen, vilkel uppdrag har getts beredningen genomtilläggsdirektiv (Dir. 1983:68). Detta innebär naturiigtvisatt de nya regionala chefernas verksamhet på det regionala planet l.v. fär skei den ordning som gäller för länspolischeferna, l.ex. i fråga om ledningenav de regionala enheternas verksamhet. När det gäller utbildningsfrågor anser jag att de frågorsom rör utbildningsbyråns organisation m. m. bör prövas nu med hänsyn till delnära sambandet med organisation i övrigt. De övriga frågornapå utbildningssidan bör behandlas med de organisatoriska frågorna ombasorganisation och fria resurser. Frågor om ADB och administration bör ocksåtas upp till prövning i det senare steget. Med utgångspunkt från dessa överväganden avser jag att idel följande la upp frågorna om planeringssystemet, den ändradebefogenhetsfördelningen mellan polischefen och polisstyrelsen, organisationeni storstadslänen och i , organisation samtorganisationsfrågorna pä utbildningsområdet.