prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Bostadsstyrelsenansluter sig till föreslagna regler för omprövning av tilläggslån med följandekomplettering. Det grundläggande villkoret för tilläggslån bör vara att delefter skall följa grundlänels ränte- och amorteringsvillkor. Föreliggersärskilda skäl bör ytterligare ränte- och amorteringsfrihet kunna beviljas eflersärskild framställning frän lånla- Prop.1983/84:40 129 garen.Ur administrativ synpunkt är det dessutom en fördel om avskrivning sker vidvarje aviseringstillfälle enligt amorteringsplan. Styrelsen' förutsätter därvidatt efterskänkt belopp till fastighetsägare med konventionell taxering inte ärskattepliktig inkomst och att del därför inte föreligger någon skyldighet förlänsbostadsnämnderna att rapportera till skattemyndigheten. Länsbostadsnämndeni år tveksam lill de avskrivningsregler som arbetsgruppenföreslår då man anser att det inte finns någon anledning att göra någraavskrivningar av tilläggslänet i samband med de omprövningar av lånevillkorensom föreslås ske . Frågan om avskrivning av tilläggslånet ellerdelar av delta bör i stället behandlas i anslutning lill att grundlånet sluiamorleraseller skulle ha slutamorterals. Om avkastningen frän fasligheten vid dennatidpunkt medger amortering bör avskrivning av tilläggslånet inte medges enligtnämnden. Finansieringav vissa tillgänglighetsskapande åtgärder Arbetsgruppensförslag lill finansiering av tillgänglighetsskapande ålgärder är av kortsiktigkaraktär i avvaktan på bostadskommitténs överväganden i denna fråga. Förslagetgår ut på att det statliga stödet utformas som ett bidrag till kommunerna föratt dessa skall kunna stödja angelägna åtgärder. Ansvaret för denna bidrägsgivningbör lämpligen läggas på . Tillgängliga medel bör fördelasefter ansökan från kommunerna. Med hänsyn till all tillgången på statliga medelkommer alt vara begränsad bör den ordningen gälla all endasl ansökningar somhar inkommit till bosladsstyrelsen före en viss tidpunkt under ell kalenderårkan komma ifråga för bidrag del året. Styrelsen bör ges vissa riktlinjer förhur tillgängliga medel skall fördelas. Detta är nödvändigt även om kommunernashandlingsfrihet därnjed i viss mån begränsas. Förbostadsstyrelsens fördelning av bidragsmedel bör följande riktlinjer gälla: - Bidrag bör i första hand lämnas till installationerav hissar och andra lyftanordningar och i andra hand för andra tillgänglighetsskapandeålgärder i eller i omedelbar anslutning till bostadshus. Prioritet bör ges åtkommuner som har upprättat planer för tillgängligheten. - Bidrag bör lämnas främst för installationer itrevåningshus. I speciella fall bör stöd kunna ges till installationer även i fyraväningshus. - Bidrag bör lämnas bara under förutsättning attkommunen bidrar med av den kostnad för åtgärden som kommunen uppger isin ansökan. - Bidrag bör lämnas med etl belopp söm motsvarar högst30% av den uppgivna kostnaden. Den statliga delen avslödel begränsas lill 100 milj. kr. Bl a. , bosladskommitténoch fastigheisägare-9 1983/84. Prop.1983/84:40 130 Jörbund bifaller förslaget om finansiering av lillgänglighelsskapandeålgärder. anför all förslaget om etl särskiltbidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder är en viktig del i programmet.Förslaget ansluter till ett av bosladsstyrelsen tidigare framlagt förslag medanledning av sladsförnyelsekommiiléns betänkande. Styrelsen föreslog dock en siörrestaisbidragsdel. Utöver de riktlinjer för bidragsgivningen som arbetsgruppenföreslär bör gälla, som styrelsen föreslog i sill yttrande över sladsförnyelsekommiilénsbetänkande, alt "åtgärderna utformas i samråd med berörda hyresgäster ochalt kommunen får rätt att förmedla samtliga lediga lägenheter i del aktuellaområdet". De tillgänglighetsplaner som skall ge underlag för bidragsgivningenbör i princip sammanfalla med de planer som skall ge underiag för dispenserfrån tillgänglighetskraven enligt . Bostadssiyrelsen ochplanverket kan ge råd och anvisningar för denna planering. Styrelsen anser att lillgänglighelsplanenboräntas av kommunfullmäktige. Bosladsstyrelsen noterar vidare all förslaget innebär airbidrag som legel inle skall utgå till områden för vilka kommunen inte upprättatplaner. Där kan heller inte kravet på tillgänglighet åsidosättas vid lån lill ombyggnadom huset skall betraktas som långsiktigt godtagbart. Det bör kunna fungera somen press pä kommunerna att planera insatserna. Beiräffande de föreslagna riktlinjerna för bostadsslyrelsensfördelning av ramar ifrågasätter styrelsen den starka knytningen till åtgärderi eller i direkt anslutning till huset. Även ålgärder i området bör kunna kommaifråga. anser all stödet är utomordentligt vältilltaget och förordar en annan fördelningsgrund. Del vore enligt kommittén troligen lämpligare alt fördeladen statliga bidragsdelen efter antalet lägenheter som efler åtgärder vidombyggnad tillgodoser vissa uppställda anspråk pä tillgängligheten. Man kan dåställa krav även på lägenheternas standard och på åtgärder utanför bostadshuset.Kommunens bidragsdel behöver inte nödvändigt förläggas till den enskildafasligheten, ulan bör kunna tillgodoräknas om kommunen i olika avseenden höjertillgängligheten inom bostadsområdet för motsvarande kostnad: Bidraget kanvidare varieras. Högsta bidrag kan ges lill lägenheter som blivit helt rullstolsanpassadeoch lägre bidrag lill "pensionärsanpassade" lägenheter. Den statligabidragsdelen i ROT-programmet skulle i genomsnitt motsvara storleksordningen20000 kr. Detta förfarande skulle ge både kommunen och de boendetillsammans med deras organisationer siörre möjligheter att finna konstruktivaoch samlade lösningar för tillgängligheten inom hela bostadsområden, lösningarsom också kan vara ekonomiskt realistiska. En förutsättning för att kunnainitiera en seriös planering med många inblandade intressenter är emellertidatt detta stöd inle är av kortsiktig karaktär. Prop.1983/84:40 131 Kommitténhar uppfattningen all frågan om tillgänglighet har behandlats på etttillfredsställande sätt i betänkandet dels genom förslaget till ändradeombyggnadsbestämmelser och dels genom förslaget till ett stats-kommunaltbidrag. Kommittén kommer därför alt vid ett genomförande av reformen övervägaom den behöver fort.sätla arbetet i denna del. Stockholmskommun anser att stödet i huvudsak skall gä till 4- våningshus och högre, attdet skall utformas som etl fastighelsekonomiskt neutralt, inledningsvis ränte-och amorteringsfritt lån som baseras på betjänad våningsyta, schablonkostnaderför installationen och möjligt ökat hyresuttag. För byggnader med storbetjänad yta, t. ex. över I 000 m", skulle några bidrag ej utgå. Några remissinstanserifrågasätter emellertid kommunens intresse av alt delfinansierahissinstallationer med följande motivering. Vinsterna av hissinstallationertillfaller landstingen {). Kommunensekonomiska resurser är små {. ÄvenLO ställer sig frågan vilket intresse en kommun har att tillföra medel lill l.ex.en privat fastighetsägares installation av hiss. LO anser dessutom attstödet är för litet. Förändring i fastigheter och omkringliggande gemensammautrymmen för att göra dem mer tillgängliga för äldre och handikappade medför mycketstora kostnader. LO anser därför att bidragsramen bör fördubblas, somkostnadsfördelningen mellan fastighetsägare, kommun och stat bör ses över. Farhågor för bidragensinverkan på fastighetspriserna har också framförts. kommun anser all deföreslagna bidragen för vissa tillgänglighetsskapande åtgärder bör ändraseller begränsas till fastigheter som inte är föremål för ombyggnad i övrigteftersom en fastighets ingångsvärde vid ombyggnad inte bör tillåtas vara högreän att även kostnaderna för erforderliga hissar och dylikt kan rymmas iläneunderlaget och pantvärdel för de vanliga ombyggnadslånen. De hissar sominstalleras utan alt andra ombyggnadsätgärder vidtas kan också belånas somombyggnad med sedvanliga bidrag. Del finns en uppenbar risk för allfastigheternas försäljningspriser anpassas uppåt om det finns möjlighet förförvärvaren att få olika "tillägg" utöver erforderliga ombyggnadslån. iMalmöhus län anför i samma fråga all man tidigare i yttrande överstadsförnyelsekommitténs betänkande "Stadsförnyelse ochbostadsförbättring" har påtalat risken för att via stimulansbidrag för l.ex.hissinstallationer medverka till en höjning av prisnivån pä äldre fastigheter.Nämnden vidhåller denna uppfattning. Del effektivaste sättet alt stimulera tillhissinslallationer synes vara att genom en ändring av hyressättningsprincipernaskapa förräntningsutrymme för investeringen. säger all del förbättrade stödet till bl. a. installation avhissar, främst i 3-våningshus, förhoppningsvis Prop.1983/84:40 132 kommer alt leda lill en utveckling av nya billigare hisslyper.Det är då nödvändigt med en priskoniroll för all förhindra prisstegringar som isin lur försämrar förutsättningarna att förbättra tillgängligheten. i vill införaprisstopp på hissar mol bakgrund av erfarenheterna av statligt slöd lill panninslallaiioneroch pannbyten. Några remissinstanser, bl. ochGöteborgs kommun, avstyrker förslaget då man anser alt kommunerna inte skall taöver statens ansvar för hissar. Konsolideringsfond för allmännyttiga företag I samband med alt ett system med underhållslån införs, vilkelminskar kraven på avsättningar för underhåll för allmännyttiga företag,föreslår arbetsgruppen att allmännyttiga företag skall ha en konsolideringsfondpå av det fastighetskapital som förelaget förvaltar. Fondkravel, somformellt bör vara en förutsättning för ränlebidrag för underhäll m. m., bör iprincip vara tillgodosett vid utgången av . I den mån delta inle ärmöjligt bör dock /m" ärligen avsättas till fonden t. o. m. Remissinstanserna, bl. a. bosladskommittén. och , är i stort positiva tillförslaget om konsolideringsfonder. instämmer i all förelagens soliditeteller likviditet inle bör försvagas. Om grundkapitalet bör vara eller någotannat kan diskuteras. Vidare kan ifrågasättas om frågan bör regleras i en låne-eller bidragsförordning. Enligt en entydig opinion bland länsbostadsnämnderna ärden kontroll som redan den nuvarande regeln förutsätter omöjlig att ulföra på ellmeningsfullt sätt. Företagets förvaltade fastighetskapital har nämnden småmöjligheter att fä något grepp om. För att äga någon realism måste, så fort ettnytt lån söks, samtliga tidigare belånade fastigheter i företagets ägo -vilkakan vara hundratals - föras fram lill aktuella "värden" i form avavkastningsvärden, panivärden e.d. Nämnderna saknar resurser för sådanaberäkningar. Ansvaret bör läggas där det hör hemma, närmast hos företaget,kommunen och dess revisorer. Frågan bör överlåtas till bosladskommittén förprövning av om den bör bli föremål för särskild lagstiftning, i den män detinte kan anses vara tillfyllest med rekommendationer framhållerbostadstyrelsen slutligen. och framhåller vikten av attkonsolideringsfonderna inflalionsskyddas. anför att införande avkonsolideringsfonder inte bör ställas som absolut villkor för räntebidrag dådet skulle medföra betydande hyreshöjningar för hyresgästerna hos de fleslaföretagen och därigenom Prop.1983/84:40 133 motverkade positiva effekterna av räntebidragen. Hyreshöjningarna påverkar i sin turbruksvärdenivån uppåt utan att de privata fastighetsägarna får motsvarandekostnadsökning. och avstyrker förslaget om konsolideringsfonder. 10 1983/84. 1983/84:40 134 Sammanfattning av underhållsfondsutredningens slutbetänkande(SOU 1982:65) Återinvestera i bostäder och av remissyttrandena över betänkandet Underhållsfondsutredningenavvisar i sitt slutbetänkande (SOU 1982; 65) Återinvestera i bostäder ettsystem med underhållsfonder. Skälen för detta är bl. a. all det i fondsystemkrävs kraftigt höjda avsättningar för att det önskvärda underhållet skall kunnagenomföras. Vidare pekar ulredningen bl. a. på att de nuvarande bosladslånereglernaför ombyggnad ger incitament att ulföra omfattande låneberättigande åtgärdertillsammans med underhållet eller att skjuta på underhållet tills de läneberälligandeåtgärderna skall utföras. Utredningen förordar en lösning där det planeradeunderhållet finansieras med län. Utredningenhar utarbetat en principskiss till ett finansieringssystem som innebär ensamordnad belåning av nybyggnad, ombyggnad och underhåll. Lånet för ettnybyggt hus delas upp i flera lån med olika löptider. Lånen svarar mot grupperav byggnadsdelar med likartad livslängd. Amorteringstiderna bestäms så att deöverensstämmer med livslängden för de olika grupperna av byggnadsdelar - 10,20,40 och . Vissa lån kommer alltså alt återbetalas snabbare och andralångsammare. Genom den snabbare återbetalningen av länen för mindre långlivadedelar skapas ett utrymme för att la upp nya lån för all förnya dessa delar isamband med underhåll eller ombyggnad. Även dessa nya lån återbetalas iöverensstämmelse med delarnas livslängd. Eftersom del tidigare lånetåterbetalas innan det nya tas upp, kommer den reala skulden i fastigheten inteatt bli siörre än då huset var nytt. Den totala reala skulden avvecklas i taktmed förslitning och åldrande för huset som helhet. Vidarediskuterar utredningen olika modeller för ett fördjupat hyresgästinflytande. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av bostadsdomslo-len, bokföringsnämnden(BFN), hyresnämnden i , hyresnämnden i , hyresnämnden iGöteborg, , (), (), (), , statens pris- ochkartellnämnd (SPK), konsumenlver-ket, (), bostadssiyrelsenoch länsbostadsnämnderna i , , och Jämtlandslän, sta- 1983/84:40 135 tensråd för byggnadsforskning (BFR), (),statens planverk (SPV), statens industriverk (SIND), fullmäktige i ,landsorganisationen (LO), , stadshypotekskassa.Svenska bankföreningen. , , Post-och . Svenska , , (), , (), (), Stiftelsen (), Akademiska FöreningensBostäder i , Näringslivets byggnadsdelegation (NBD), (), SHIO-Familjeföretagen och (). Vidarehar yttrande inkommit från . Ettflertal remissinstanser hänvisar lill all ulredningen endasl lämnatprincipförslag och avstår därför från mer preciserade ställningstaganden iavvaktan på ytterligare överväganden. I fråga om utredningens överväganden omnominella resp. reala län hänvisas ofta till yttranden över realbe-skattningsulredningens(B 1978:07) betänkande (SOU 1982:01) Real beskattning. Underhållsfondsutredningensförslag tillstyrks allmänt av SPK, AMS, SIND, och förslag om s. k. komponentlån tillstyrks av BFR och SBC. Enunderhållsfinansiering byggd på fonder och lån förordas av ,, riksbanksfullmäktige, LO, stadshypotekskassa.Svenska och . ,riksbanksfullmäktige och sladshypolekskassan förordar dessulom ett enklarelånesystem. Utredningensförslag avstyrks av hyresnämnden i , RRV, , , , NBD ochMålarmästarnas . , , SHIO-Familjeföretagenoch hänvisar i sina yttranden till yttrandet frän NBD. Vissasärskilda frågor behandlas i yttranden från bokföringsnämnden, RAÄ, RSV, SPVoch SKB. Yttrandenutan ställningstaganden till utredningens förslag har lämnats av SIB, . , ochAkademiska Föreningens Bostäder i . Bostadsdomslolen,hyresnämnderna i och , , BOFAB och PK-bankenavstår från all yttra sig. 1983/84:40 136 Denprincipskiss utredningen lägger fram innebär ett nytänkande bl. a. såtillvidasom finansieringen av det periodiska underhållet i framfiden skulle ske medutnyttjande av lånat i stället för sparat och fonderat kapital. Mot denna tankefinns del från SPK:s synpunkt i och för sig inte anledning att rikta någoninvändning. Tvärtom kan nämnden i princip - ansluta sig till uppfattningenatt en övergång lill länefinansiering skulle kunna ge effekter som frånbostadskonsumenternas/hyresgästernas synpunkt totalt sett blir övervägandepositiva. Osäkerheten i denna bedömning är emellertid stor eftersom underlagetär knappt. mån utredningens förslag leder till en mer planerad och säkerställdtillgång pä krediter för underhållet bör de kunna bidra till bättre förutsättningarockså för sysselsällningsplanering på byggarbetsmarknaden. Arbetsmarknadsstyrelsenser, från de synpunkter den har att beakta, emellertid inga nackdelar med ettfinansieringssystem av del principiella utseende utredningen skisserat. Industriverkethar inga principiella invändningar mot att underhällsåtgärder lånefinansierasutan finner det vara en fördel att problemen med fastställande av avgiftsuttag lillfonder och fondförvaltning försvinner. Det sparande som krävs för att genomföraperiodiskt underhåll torde kunna utnyttjas effektivare om del ställdes till kreditmarknadsinstitutionernasförfogande genom en snabbare amortering av bostadslånen. Underhållsfondsutredningenhar i sina överväganden funnit att flera skäl talar för statliglånefinansiering av underhåll i bosladsfastigheter. När del gällerhyresfastigheter finns både principiella och rättviseskäl för detta. Förbundetdelar helt utredningens uppfattning i dessa frågor. Förbundet delar ävenutredningens uppfattning att det är viktigt alt samordna finansieringen avnybyggnad, ombyggnad och periodiskt underhåll. EnligtSSSB;s mening är det en intressant skiss som presenteras. Det förefaller suntalt anpassa amorteringarna till livslängden hos olika byggnadsdelar och därmedfrigöra låneutrymme. Prop.1983/84:40 137 Enkomponentamortering kan vid första påseende verka krånglig ochsvårgenomtränglig. Med modern datateknik torde emellertid inte en något mersplittrad lånebild utgöra någon avgörande invändning mot ell nytl syslem. Enomläggning av rutinerna innebär dock redan i sig en sä kraftig ökning av deframtida boendekostnaderna att BFR finner det svårt att binda sig förenskildheter i förslaget och vill därför endasl ansluta sig till en ändring avgällande syslem. SBCkan tillstyrka att fortsatta överväganden när det gäller att stimulera reparafionsvcrksamhetenges en principiell inriktning i enlighet med den ifrågavarande delen avutredningens förslag. SBC syftar då i första hand på sådana ålgärder som enligtförslaget skulle finansieras med 40-åriga eller 20-åriga lån. mening bör huvudprincipen vara att underhållskostnadernabetalas av löpande hyresintäkter, vilket inte torde vara svårt all planera inomföretag med lägenheter på olika stadier i en förslit-nings-/underhållscykel.Detta utesluter inte lånefinansiering i speciella situationer, t. ex. närunderhållet av något skäl blivit eftersatt. Närdet gäller det periodiska underhållet i hyres- och bostadsrättsfastigheteranser styrelsen att det 10-åriga periodiska underhållet kan finansieras medårets intäkter och/eller reservationer. Lägenhetsinnehavarna kan därmed ocksålättare såväl individuellt som kollektivt få ett stort inflytande på vilkaåtgärder som skall vidtas och när detta skall ske utan en alltför kompliceradadministration. Styrelsen anser däremot att det 20- och 40-åriga periodiskaunderhållet skall lånefinansieras. Periodiskt underhåll av mer långlivadebyggnadsdelar har i första hand betydelse för byggnadernas fortbestånd och kanutan större svårigheter ingå i nuvarande regelsystem. Fullmäktigeförordar en lösning som innebär både sparande i fonder inom bostadsföretagenoch länefinansiering. Enligt fullmäktiges mening är det möjligt att med enkombination av ökat fonderat sparande inom bo- stadsföretagen och lån på denoprioriterade marknaden åstadkomma en lösning på finansieringsfrågorna för detperiodiska underhållet. 1983/84:40 138 har pä ett övertygande sällpåvisat problemen med en föndering för hela underhällsverksamhelen. LO anserdock fortfarande att ett visst sparande av de boende bör förekomma, nämligen fillden typ av åtgärder som innefattar mindre målnings- och tapetseringsål-gärder,akuta reparationsbehov av begränsad karaktär osv. Inle minst för alt uppnå ettmer likartat inflytande oavsett upplätelseformer är delta nödvändigt. Kassastyrelsen vill för sin del hålla fast viduppfattningen alt en mer "blandad" finansieringslösning bör sökas,där det tyngre periodiska underhållet kan lånefinansieras men där enklareunderhällsåtgärder förutsätts rymmas inom ramen för den normaladriftskostnadskalkylen. förordar länefinansiering av underhållsåtgärdersom antingen ligger mycket långt borta i liden eller som förutsätter orimligtstora fondavsättningar . finner det emellertidminst lika naturiigt och rimligt, all underhållsåtgärder som ligger nära itiden och innebär rimliga anspråk pä invesleringsresurser, skall kunnafinansieras genom fondavsättningar. är tveksamt till om målning och tapetsering skall lånefinansieras.De relativt korta reparalionscyklerna samt möjligheterna att med någorlundaprecision fastställa kostnadsnivån för della underhåll lalar mol enlånefinansiering. En kombination av hyresuttag och fonder bör enligt prövas i första hand. Styrelsen avstyrker bestämt utredarens förslag tilluppdelning av lån med hänsyn till olika åtgärders varaktighet. Syftet - att geutrymme för lånefinansiering av olika underhållsåtgärder - bör uradministrativa synpunkter kunna nås på betydligt enklarerSält. Ett sådant äratt öka amorle-ringslakten av del statliga bostadslånet som lämnas i samband mednybyggandet. Lån till underhåll bör kunna lämnas i form av vanhga bostadslån. Den totala amorteringslakl som utredningen förordar ärenligt fullmäk-figes mening fillfredsställande. En sönderdelning av de statligalånen i tre olika lån bör dock inte ske. Knytningen av vissa län i ett nybyggetill tapeter och kylskåp, andra lill golvbeläggning och saniletsvaror och ytlerii- Prop.1983/84:40 139 gareandra fill ledningssystem är inte en nödvändig förutsättning för att detföreslagna lånesystemet skall fungera. Det viktiga är att en tillräcklig total amorteringslaklfinns i systemet. Utredarenhar byggt sin underhållslånemodell pä att det skall förekomma inte mindre änfyra olika lån i en fastighet, i princip under hela dess livslängd.Detta beror på att han ansett sig kunna urskilja fyra olika kategorier avbyggnadsdelar som blir föremål för periodiskt underhåll med skilda frekvenseroch menat att belåningen bör utformas efler detta. Kassastyrelsen villemellertid anmäla betydande skepsis inför en sådan fragmentering av belåningen. är det väsentligt att säkra det framtida underhållet avfastighetsbeståndet. Emellertid ger ett finansieringssystem, byggt på denprincipskiss som framläggs i belänkandet, upphov till en lång rad problem avsåväl principiell som praktisk art. kan därför inte tillstyrkaförslaget utan anser det angelägel alt andra vägar prövas i ett fortsattutredningsarbete. RRVanser inte att brislen på hyresintäkter för underhäll motiverar de långtgåendeförslag till förändringar i bostadsfinansieringen som utredningen framlägger.Den motiverar inte heller någon form av statlig medverkan i finansieringen avdet periodiska underhållet. Förbundetinstämmer i kritiska synpunkter i de särskilda yttranden som finns ibetänkandet men finner inle anledning alt nu närmare utveckla dessa utanavvaktar ett eventuellt kommande konkret förslag i frågan. Fastighetsägareförbundelanser alt det är viktigt att fastslå alt kostnader för underhållet i enfastighet alltid på lång sikt måste betalas av de boende och att de boende ävenmåste acceptera att likaväl som fastighetsägaren har att eriägga ränta för sittlånade kapital skall han också ha ränta på sin egen insats. Den avutredningsmannen föreslagna lösningen innebär bl. a. ökade kostnader, ökad administrafionoch ökad byråkrati men löser inte underhållsproblemen. Förbundet avstyrkerdärför utredningsmannens förslag. Prop.1983/84:40 140 EnligtHSB;s mening kan förändringar av den räckvidd som underhållsfondsutredningensförslag innebär inte grundas på utredningar som huvudsakligen gällt underhållsfrägor.Frågor som rör bostadsfinansieringen i stort måste sättas in i ett större bostadssocialtoch samhällsekonomiskt sammanhang. Utredningens förslag kan därför enligt HSB:smening inte läggas till grund för åtgärder pä bostadsfinansieringens område. NBDfinner utredningens slutsatser felaktiga i åtminstone tre avseenden: - attkostnadstäckning skulle inträffa säkrare med kostnadsredovisnings- syslem än med bruksvärdehyror - atthyresreglering vore att föredra framför prisbildning på marknaden och - attreala system skulle vara överlägsna nominella. NBD avstyrker därför förslaget.