prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Underutredningsarbetets gång har vi ställts inför sådana behov. För folkbokföringensdel har ett system med lägenhetsnummer sålunda vara av ett visst menbegränsat värde för kontrollen av rätt folkbokföring. Metoden kan dock intemotiveras enbart härmed. Även för andra behov skulle lägenhetsnumrering ochfolkbokföring på viss lägenhet kunna tänkas ha elt värde. Lägenhetsnummerpå postförsändelser skulle kunna underiätta och säkerställa postutdelningen ifastigheter med många avlämningsställen per adressenhel (uppgång).Lägenhetsregistrering kan även ha intresse för och då särskilt förde lokala enheterna. Dessutom har vi bl.a. mött krav på en byggnads-, bostads-och lokalregislrering, varvid man även har behov av data för varje enskillobjekt. Motdenna bakgrund föreslår vi att en särskild utredning tillsätts för attutarbeta metoder för bur man stegvis skall kunna bygga upp ett sådant system.Man bör därvid noga pröva hur de mindre ambUiösa lösningar, som vi föreslår,skall kunna övergå i elt system'med lägenhetsnummer ochbyggnads-/lägenhetsregister. Föratt i det kortare lidsperspektivet säkerställa den statistiska informationenom hushållen har vi undersökt två alternativa lösningar, dels ett förbättratRTB, dels elt hushållsregister endast avsett för statistisk användning(benämns i det följande "statistiskt hushållsregister"). Förden statistiska beskrivningen av lägenheter har vi också undersökt tvåalternativa lösningar, dels utnyttjande av fastighetstaxeringen, dels ettbosladsbyggnadsregister enbart avsetl för statistisk användning (benämns i detföljande "statistiskt bostadsbyggnadsregister"). 5.2.2Förbättrat register över totalbefolkningen (RTB) Beskrivningenav hushåll med hjälp av RTB kan förbättras dels genom att uppgiften omsamhörighet med huvudmannen behälls för hemmavarande barn över 17 är, delsgenom att en uppgift om hustyp införs från senast tillgängliga FoB och/ellerallmänna fastighetstaxering och därefter från bosladsbyggnadsslatistiken,varigenom hushållen i hus med endasl en bostad (enbostadshus) kan avgränsas. Deprov vi genomfört visar emellertid atl metoden inle kan tillfredsställasamhällsplaneringens behov. Detta beror främst på alt man med denna metod intekan avgränsa de hushåll i flerbostadshus som består av samboende men integifta personer (med eller utan barn). Metoden ger sålunda en kraftig och enligtprognoserna ökande överskattning av antalet enper-sonshushäll och därmed enmotsvarande underskattning av hushåll med två eller flera personer. Prop.1983/84:85 65 Den enda metod för en registerbaserad statistik avhushållen som enligt vår bedömning är möjlig att genomföra pä nägoriunda kortsikt är atl bygga upp elt hushållsregister hos SCB enbart för statistiskt bruk.Metoden bygger på följande komponenter - eltgrundregister, i vilket landets samtliga innevånare är fördelade på bostadshushåll - gmndregistretuppdateras löpande med hjälp av 9 dels deuppgifter folkbokföringen rapporterar lill SCB om födda,döda, inrikes flyttningar och migration dels uppgifter på en ändradflyttningsanmälan om till vem eller med vem man flyttar (blankettförslag återfinns i bilaga 5) - varje hushåll löpnumreras med ett unikt ochinformationslöst identifika tionsnummer, etl s k hushållsnummer - hushållsnumretföljer hushållet när man flyttar - nybildadehushåll får nytt nummer". Vidare gäller atl de som bor pä faslighet med endast ettenbostadshus betraktas som ett hushåll i det statistiska hushållsregistret. Metoden bygger också på att man tillhör del ursprungligahushållet fram till dess man anmäler att man flyttar från fasligheten ellerbyter gatuadress. Det innebär atl flyttningar inom samma faslighet eller sammagatuadress inte kommer till synes i hushållsregistret. Utgångspunkt för denna metod måste alltså tas i ellgrundregister över landets alla hushåll. Mot bakgrund av atl hushållsregistretkan starta först kan FoB 80-data enligt vår mening inte användas som bas.En ny allmän insamling från allmänheten 1985 måste ligga till grund förregistret (behandlas i del följande som "begränsad FoB 85"). Det viktigaste underlaget för att efter uppläggningenkunna följa förändringar i hushållsbildningen (utöver födelser och dödsfall)utgör den blankett som lämnas lill poslen vid flyttning, den s kflyttningsanmälan (bilaga 5). En del av denna blankett behålles av posten medanen annan del vidarebefordras till folkbokföringsmyndigheten (i regelpastorsämbetena). På blanketten anges i regel de personer som flyttartillsammans. Det gäller sannolikt i betydande grad även samboende inte gifta.De senare skall dock enligt föreskrifter av pastorsämbetena ses somensamstående. Den information som går vidare till folkbokföringen och SCB gersålunda ingen riktig beskrivning av hushållsbildningen för dessa samboende. Därförhar vi undersökt möjligheterna att förändra fiytlningsanmälan. För atl få fullgoda data om flyttningar i en sådanregisterlösning krävs att flytlningsanmälan ändras sä att den fångar upppersoner som efter flyttning tillhör samma hushåll utan att det finns ettformellt familjesamband. Del kan ske genom alt man anger till vem ellertillsammans med vem man flyttar. menar att en sådan ändringåven skulle medföra fördelar för folkbokföringsmyndigheterna och kunna ledatill en 5 1983/84. Prop.1983/84:85 66 förbättrad kontroll av folkbokföringen. Ett prov med en pådetta sätt ändrad flyttningsanmälan har ägt rum i fyrapostområden. För ett urval av dem som lämnade ändrad flyttningsanmälani provet har vi undersökt hur den fungerade. Resultatet härav är följande: - Utan någon somhelst komplettering av uppgiften blev i av fallen hushållen råttbeskrivna; av hushållen blev för små och för stora. - Av de 12procent för vilka hushållsbildningen blev felaktigt beskriven hade 7 procentinte besvarat frågan, medan hade svarat fel. - varpositiva (54) eller neutrala (31) till alt lämna de nya uppgifterna päflytlningsanmälan. var uttalat negativa. I en permanent lösning med denna metod kan olikakompletteringsål-gärder vidtas som reducerar felen. - De som bor påfastighet med endast ett enbostadshus och som därmed kan förutsättas tillhörasamma bostadshushåll kan särskiljas med hjälp av uppgifter om hustyp från detstatistiska bosladsbyggnadsregistret. Tar man hänsyn härtill skulle felet iskattningen av hushållets sammansättning i provet begränsas till . - Den del avfelet i provet som berodde på att frågorna inle besvarades bör i alltväsentligt kunna elimineras dels genom en tydligare utformning av blanketten,dels och framför allt genom att den permanenta lösningen förutsätteruppgiftsplikl. - Uppgifternakommer att genomgå viss kontroll av folkbokföringsmyndigheterna eftersom deskall användas även för deras ändamål. - En enkelpostenkät sänds ut till personer, för vilka hushållsbildningen bedöms vara felpå grund av atl frågorna inte besvarats på flyttningsanmälan. Dessa åtgärder bör också medföra att andelen personer sombesvarar frågorna fel kommer att minska i en permanent lösning. Om man sålunda utgår från atl huvuddelen av de fel iflyttningsanmälan som uppkom i provet genom alt frågorna inte besvarats kanåtgärdas och att vissa av de felaktiga uppgifterna kan rättas kan delkvarvarande felet antas bli i slorieksordningen . Vi har försökt attuppskatta hur stort fel detta skulle medföra i hushållsregistrel efter fem är. Beräkningarna visar att registret kommer alt innehålla ca0,för många hushåll. Flertalet av dessa kommer alt varadubbletlhushåll, främst två enpersonshushåll som egentligen skulle vara ettivåpersonshushåll. Detta medför alt av landets ca 3,3 miljhushåll kommer att ha för liten hushållsstorlek. Vid en skattning av förändringen av antalet hushåll får vi 300(M) för många hushåll, vilket skall Jämföras med att antalethushåll ökade med 175 000 enligt FoB. Detta innebär attfelet uppgår till av förändringen av antalet hushåll enligl FoB. Prop.1983/84:85 67 Enpunklskattning av antalet hushåll med en låg felprocent kommer sålunda attkunna göras . Däremot tyder provresultaten på att det kanbli svårare att göra förändringsskattningar, om man inte utvecklar meloder medsyfte att få ned felets storiek. En sådan metod kommer att utgöras av enJämförelse på fastighetsnivå mellan antalet hushåll och antalet lägenheterenligt bosladsbyggnadsregistret som följs upp med en enkel postenkät lillhushåUen/fastighetsägarna i de fall detta bedöms som nödvändigt. I dettasammanhang skall även nämnas en undersökning som vi föreslår skall genomföras1987/88 för att kontrollera kvaliteten i hushålls- ochbostadsbyggnadsregistren. Metodenmed hushållsregisler fångar dock inte uppgifter om inle gifta samboende. Medhänsyn till den betydelse uppgifter om samboendets utveckling har måstemöjligheterna alt få uppgifter härom ytterligare övervägas. Vi anser sålundaatl denna fråga bör behandlas i samband med den särskilda utredning omfolkbokföring pä lägenhet m m, som vi tidigare i denna rapport föreslagit. Enligtgällande lagstiftning skall allmän fastighetstaxering (AFT) ske vart femte är.Särskild taxering skall ske de år som AFT inte äger rum för de fasligheter somundergått väsentlig förändring. Detta system ger underlag till elt uppdateratfastighetstaxeringsregister (FTR). Föratt FTR skall kunna fungera som bostadsbyggnadsregister och källa förlägenhetsstatistik måste det innehålla uppgifter om antal lägenheter perbyggnad fördelade efler storlek och utrustning. I fråga om fastigheter medenbostadshus innehåller FTR uppgifter om lägenhetens utrustning. Däremot ärinle uppgift om lägenhetsstorlek (anlal rum o kök) intressanta urtaxeringssynpunkt. För andra fastighetstyper, dvs hyreshusenheter m m finnsinga som helst uppgifter om lägenhetsbeslåndet i nuvarande FTR eftersom dessauppgifter saknar betydelse för laxeringen. Föratt FTR skall kunna fungera som ett bostadsbyggnadsregister måste såledesuppgifter tillföras. Vidare krävs att alla ändringar avseende uppgifter i etlpå sådant sätt utvidgat register fångas upp i samband med de ärliga särskildalaxeringar som sker i samband med nybyggnad eller ombyggnad. Detär f n oklart hur de framtida fastighetstaxeringarna kommer atl ske. Antingenblir det i princip samma uppläggning som eller ocksä blir det rullandelaxering, t. ex. så alt en viss andel av fastigheterna taxeras . I RSVsutvärdering av AFT 81 drar man slutsatsen att det blir nödvändigt att förenklataxeringsförfarandet , vilket kan komma att påverka såväl sättetatt hämta in informationen som själva informationsinnehållet. Denna osäkerhetom det framtida systemets utformning i kombination med den omfattandeutvidgning av nuvarande FTR som krävs för att detta skall kunna fungera somsjälvständig bas för lägenhetsstalistik Prop.1983/84:85 68 göratt vi inte anser oss kunna föreslå alt man utnylQar FTR som huvudlösning pädetta område. Möjligheternaför FTR att med befintlig taxeringsgrundande information ge tilläggsinformationtill det bostadsbyggnadsregister som vi föreslår i det följande är i förstahand koncentrerade till småhusbeståndet. Vad som avses är rivningar ochmoderniseringar av småhus som inte rapporteras till den löpandebosladsbyggnadsslatistiken, men som blir föremål för särskild taxering ochdärmed kommer med i FTR. Dessulom kan FTR ge kompletterande information omlägenheterna på fastigheter med tvåbostadshus under förutsättning atltaxeringarna gör åtskillnad mellan en- och tvåbosladshus. Deytteriigare kontroller och kompletteringar som kan göras med hjälp av FTR berorpå vilka utvidgningar som kan göras av dess innehåll, främst vid tillfällen dåallmänna taxeringar görs. Denmetod för en registerbaserad lägenhetsstatistik som vi anser möjlig altgenomföra på kort sikt är att bygga upp etl bostadsbyggnadsregister hos SCBenbart för statistiski bruk. Metoden bygger på följande komponenter - ettgrundregister över landets samtliga bostadsbyggnader med uppgift om ® antal lägenheter efterstorlek - denlöpande uppdateringen sker främst med hjälp av 9en förbättrad inrapportering från kommunerna till SCBs bostadsbyggnadsstatistik(BBS) - mendessutom med hjälp av 0dels uppgifter från fastighelstaxeringsregistret o dels uppgifter frånfastighets- och inskrivningsregistren ® dels registret över totalbefolkningen ®dels kommunernas medverkan med att lösa eventuella problem i samband meduppdateringen Metodenbygger således på en uppdatering på objektnivå med byggnaden som enhet. Även för della register ärdet nödvändigt att kunna grunda den löpande uppdateringen på ett basregistervid starten. Också här blir FoB 80-data för gamla. bör därförläggas upp 1985 genom insamling av uppgifter frän allmänheten ochfastighetsägare (begränsad FoB 85). Vissa variabler som ingår i FoB ingår inlei BBS eller ingår med annan Prop.1983/84:85 69 definitioneller med andra klassindelningar. Uppgifter om lägenheternas UtnytQande är intemöjliga att uppdatera med hjälp av BBS-materialet. BBS innehåller inte helleruppgifter om rivning och modernisering av småhus. 1 nybyggnadsstatisliken ingårinte variabeln ägarkategori, däremot ingår byggherrekategori. Ägarkategori kanhärledas med hjälp av byggherrekalegori och upplåtelseform. Ovanexemplifierade brister i BBS kan i viss utsträckning elimineras genomanpassning av BBS' population, variabler och bearbetningsmliner till de kravsom systemet för uppdatering av ett statistiskt bostadsbyggnadsregisterställer. Delta innebär dels att underlaget till BBS måste förändras, dels attkommunernas uppgiftslämnande måste förbättras/förändras. Bl a är det viktigtatt kommunerna till BBS kan ange officiell fastighetsbeteckning för varje husnär det rapporteras inflytlningsfärdigt. Detta görs för övrigt i ettstort antal fall. Närdet gäller förändringar i den population som inle ingår i BBS gäller detnärmast en utvidgning av rivnings- och moderniseringsstatistiken till att ävenomfatta småhus. Attbygga upp rutiner som möjliggör rapportering av förändringar i bosladsstockensom inte kommer till kommunens kännedom är betydligt svårare. Detta kanexempelvis avse lägenheter som får ändrad användning till kontor eller liknande("funktionsomvandling"). Ofta sker sådana förändringar utan attombyggnad ägt rum och utan ansökan om byggnadslov. Genomsambearbetningar mellan FTR och RTB är det möjligt att fä kännedom omfritidshus som blivit bebodda. På motsvarande sätt kan man få kännedom ombosladsfastigheter som upphört att vara bebodda. Dessa fasligheter kan däundersökas för att fastställa ev funktionsomvandling lill fritidsbostad. Föratt pröva hur bostadsbyggnadsstatistikens blanketter för nybyggnad,modernisering och rivning kan kopplas ihop med uppgifterna frän FoB 80, dvs omdet är möjligt alt med BBS nuvarande identifikafionssy-stem för faslighet ochbyggnad manuellt matcha BBS-uppgifter mot FoB-uppgifter har ett praktiskt provgenomförts i fögderi och i . Provet har även sökt visa vilkaförändringar av BBS-material och rutiner som blir nödvändiga för alt bygga uppett statistiskt bosladsbyggnadsregister. Provetvisar att det bör gå att bygga upp ett statistiskt bostadsbyggnadsregister pådetta sätt. I en särskild enkät till ett urval kommuner har vi undersökt derasmöjligheter atl dels inrapportera slutlig faslighelsbeteckning, dels förbättrarapporteringen av förändringar i bostadsbeståndet. Även här talar resultaten iriktning för den föreslagna registerlösningen. Det kommunala uppgiftslämnandetförutsätts bli lagregleral. Detta i kombination med att det är kommunernasjälva som är huvudanvändare av informationen bör utgöra garantier för attkvaliteten blir acceptabel. Vissaofullständigheter kommer emellertid atl behäfta registret främst Prop.1983/84:85 70 avseende täckningen av förändringar i småhusbeståndet. Detblir därför viktigt alt låta registret bli föremål för särskilda avstämningarmot annan registerinformalion. Detta kan ske på två sätt dels genom enavstämning mot framtida fastighetstaxeringar, dels genom all samköra mol befolkningsregistrenför att så långt detta är möjligt ta hänsyn till förändringar som beror på attpermanenthus blir fritidshus eller omvänt. Den särskilda kontrollundersökningsom vi föreslår till 1987/88 avses atl även kontrollerabostadsbyggnadsregistrets innehåll. För alt statistik om olika hushållslypersbostadsförhållanden skall kunna tas fram krävs alt bostadshushållets medlemmarkan kopplas till den lägenhet de bor i. I FoBarna har delta varit möjligt genomatt uppgifter om hushåll och lägenhet lämnats samordnat. För att nå sammaresultat i en registerlösning krävs en gemensam identiletsbeteckning förpersoner (hushåll) och lägenheler. Den enda med FoB helt jämförbara lösningenär den i 5.2.1 behandlade metoden med lägenhelsnummer i folkbokföringen och etllägenhetsregister. Vi nödgas dock konstatera att möjligheten att i varje fallunder kunna bygga upp en sådan regislerbas inte föreligger.1985 kan vi tillgodose behovet genom den begränsade FoB 85. Därefter erhållsenligt våra förslag hushålls- och lägenhelsinformalion frän tvä register sominte kan ge molsvarande koppling. För att ge den mest angelägna informationenäven efter 1985 anser vi att följande två metoder bör utvecklas vidare,nämligen att dels utgå frän uppgifterna om lägenheternas storlek i denbegränsade FoB 85 och uppdatera dem med hjälp av en uppgift om antal rum påflyttningsanmälan dels göra skattningar med hjälp av urvals-ochregisterinformation. Lägenhetsstorleken skall ingå som en uppgift i delstatistiska hushållsregistret. Vi har därför tagit med en fråga ominflyttningslägenhetens storlek i provet med ändrad flyltningsanmälan.Resultaten av detta prov visar all uppgiften enligt vår bedömning trer kunnaingå i flyttningsanmälan och ligga till grund för en enkel statistik översambandet mellan lägenhetsstorlek och hushållsstorlek. Den statistiska metodutvecklingen har under senare ärkommil fram med metoder som utnyttjar registerinformafion tillsammans medurvalsin-formalion (syntetiska skattningar). Internationellt har metodernautvecklats bl.a. i syfte att ge aktuella skattningar mellan två folk- och bostadsräkningar. Vi har med tillämpning av dessa metoder prövat om man medhjälp av dels den registerinformation vi fär i de statistiska hushålls- respbostadsbyggnadsregistren, dels urvalsundersökningar kan skatta olika hushållstypersfördelning på lägenhetsstorlek ned på låg regional nivå. De resultat vihittills fått fram är inte av den karaktären att vi nu kan förorda metoden 1983/84:85 71 som ett alternativ för beskrivning av sambandethushåll/lägenhet. De är dock sä intressanta att vi anser att SCB bör fortsättaoch intensifiera ett utvecklingsarbete med denna typ av metoder. Energiuppgifter för byggnader och lägenheter är ingatraditionella FoB-variabler. Inför AFT 81 fattades emellertid ett beslut isårskild ordning att samla in vissa energiuppgifter vid AFT 81, varvid detskapades förutsättningar alt koppla samman dessa med uppgifter från FoB 80. Fränanvändarhäll betonar man betydelsen av att även framöver få tillgång tillenergiuppgifter pä motsvarande sätt och menar därför att vi bör ta upp frågan ivårt utredningsarbete. Vi nödgasdock konstatera att den enda energivariabel som kan ingå i en lösning med ettstatistiskt bostadsbyggnadsregister med de uppdaterings-möjligheter som finnsär huvudsakligt uppvärmningssätt. Denna variabel ingår därför i vårt förslagtill en begränsad FoB 85. För övrigaenergivariabler som kan bli aktuella ser vi som enda möjlighet att de behandlasinom ramen för AFT 86. Med hänvisning lill vad vi här anfört föreslår vi följandeför atl genomföra en registerlösning för hushåll och lägenhet. - En fullgod,säker lösning som ger data om hushåll, samboende, lägenheter och om hushållensbostadsförhållanden förutsätter egentligen atl lägenhetsnummer införs och altlägenhetsregister byggs upp samt att folkbokföring sker på lägenhet och attsamboende registreras. Detta innebär långtgående förändringar som inle kanmotiveras enbart av statistiska behov. Vi har emellertid funnit att sädanaförändringar har intresse även i vissa administrativa sammanhang. Därför börett utredningsarbete sättas igång om förutsättningarna för sådanaförändringar. - Med dagensförutsättningar och de ändringar i dessa som enligt våra undersökningar ärmöjliga att åstadkomma utan alltför stora ingrepp är följande lösninggenomförbar med de kvalilelsbegränsningar som angivits. ett statistiski hushållsregister byggs upp med enbegränsad FoB 85 som bas och uppdateras med hjälp av bl. a. en ändrad flytlningsanmälan 9 ett statistiskt bosladsbyggnadsregister byggs upp med enbegränsad FoB 85 som bas och uppdateras med hjälp av i första hand kommunernasinrapportering till bosladsbyggnadsslatistiken uppgifi omantalet rum i inflyttningslägenheten förs in på flyttningsanmälan del pågåendeutvecklingsarbetet inom SCB kring syntetiska skattningar intensifieras - Vi måste dock, mot bakgrund av de olika undersökningarvi genomfört. Prop.1983/84:85 72 konstatera att en viss osäkerhet råder om hur kvaliteten idessa båda register kommer att utvecklas under en fortlöpande uppdatering. Provresultatenpekar på ett visst ökande bortfall i informationen som har begränsad betydelseför beskrivningen av förhållandena ett visst år men som kan få konsekvenser förförändringsbeskrivningar. Å andra sidan bör enligt vår mening en lagregleringav de åtgärder som ingår i dessa registeralternativ tillsammans med ettsammanfallande uppgiftslämnar-och användarinlresse i vissa fall (l.ex. förkommunerna) möjliggöra en viss kvalitetshöjning. Kvar står dock alt det inte är möjligt att medsäkerhet säga att dessa lösningar kvalitelsmässigt slår sig under en längretid. Vi föreslår därför att en särskild kontrollundersökning genomförs 1987/88för att kontrollera kvaliteten i hushålls- resp bostadsbyggnadsregistren. Medledning av bl. a. resultaten av denna undersökning får närmare prövas om och ivilken omfattning direktinsamling från allmänheten blir nödvändig 1990. På molsvarandesätt bör - om det inte visar sig obehövligt - en ny kontrollundersökninggenomföras 1992/93 som underlag bl. a. för ställningstagande . Några heltäckande register ur vilka yrkesuppgifier ombefolkningen kan hämtas finns inle. Om man vill göra yrkesstatistik somomfattar alla förvärvsarbetande måste olika källor kombineras ochdataregistrering införas som inle förekommer. 5.3.1 Folkbokföringen och deklarationerna Till dataregislrerades yrke ifolkbokföringen. Yrkesuppgifterna togs då bort ur registret, eftersom de inteutnylQades. Kvaliteten på uppgifterna var dessutom bristfällig. Vi har undersökt kvaliteten på de yrkesuppgifter somlämnas på blanketterna för allmän .självdeklaration och funnit atl den är låg.Vi bedömer också möjligheterna att åstadkomma en tillräckligkvalitetsförbättring som små. För övrigt övervägs inom RSV att ta bortyrkesuppgiften pä deklarationsblanketten. Dessa förhållanden, tillsammans medden osäkerhet som mot bakgrund av pågående utredningsarbete finns om detframtida dekla-rationsförfarandel, gör att vi inte kan föreslå attdeklarationsblanketterna används som källa för yrkesslalistik. De registerunderlag som vi närmare undersökt är delönestatistiska materialen och sjukförsäkringssystemets inkomstanmälan. De register (etl femtontal olika) som ligger till grundför SCBs lönestatistik omfattar tillsammans cirka 2,5 miljonerförvärvsarbetande. Prop.1983/84:85 73 man därtill uppgifter om egna företagare i det centralaföretagsregistret (CFR) och om brukare i lantbruksregistret (LBR), kan man fåindividdata för 2,7-2,8 miljoner förvärvsarbetande, dvs för inemot 70 procentav samtliga. För attnärmare undersöka täckningsgraden hos dessa register och möjligheterna attöversätta registrens befallningar, Qänstetillar och annan yrkesinformation tillFoBs yrkeskod, gjorde vi en sambearbetning av registren för är 1976 med 1975års folk- och bostadsräkning. Provet visade bl.a. att vi med registrens hjälpkunde FoB-yrkeskoda av den förvärvsarbetande befolkningen.Täckningsgrad och kodningsbarhet varierade för olika yrkesgrupper ochregister. Delönestatistiska materialen kan således inle utan kompletterande källor utgöraunderlag för heltäckande yrkesslalistik.