prop · G703140 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag anser denna ordning uppenbartotillfredsställande. Vadbeträffar egendomsöverlåldser mot livränta som sker utan anknytning till allsäljaren flyttar utomlands är läget elt annal. 1 dessa fall är risken för missbmkinte påtaglig utom i mycket speciella situationer. För en ändring av nuvarandeordning i de inhemska fallen talar all livränteavtal i den utformning som dessanu ges endast i formellt hänseende skiljer sig från elt avtal därköpeskillingen erläggs med en revers. Enligt min mening framstår del somuppenbart att del från principiella utgångspunkter är motiverat atl sådanatidsbegränsade livräntor bör få samma skattemässiga behandling som andrå slagav vederlag vid egendomsöverlåldser. Att del från den utgångspunkten finns godaskäl för den förordade ändringen av nu gällande bestämmelser har i regel inteheller ifrågasatts vid remissbehandlingen. Även om möjligheterna till missbmkfår anses begränsade i de inhemska fallen anser jag således att särbehandlingenav vederlag i livränteformen bör slopas även i de situationer överiåtelsensaknar anknytning till utflyttning från . Jag återkommer senare tillfrågan om eventuella särskilda regler för företagsöverlåtelser. Dethittills sagda tar i första hand sikte på tidsbegränsade livräntor. Situationenär delvis en annan om livräntan skall utgå under överlålarens återståendelivstid. Livräntan har här kvar det typiska momentet av äventyrsavtal.Likheten med ett vederlag i reversformen är inte lika påtaglig som när del gällerde tidsbegränsade egendomslivräntorna. Vid remissbehandlingen har också densynpunkten framförts alt nuvarande ordning för beskattningen bör bibehållasjust för de livsvariga livräntorna. Frånprincipiella utgångspunkter kan det emellertid hävdas alt även ell vederlag somutgår livsvarigt bör bli föremål för beskattning på samma sätl som andra slagav vederlag vid överlåtelser av egendom. Det kan också konstateras att del -med bibehållande av nuvarande regler för livsvariga livräntor - är förenat medstora svårigheter all uppnå ell tillfredsställande beskatlningsresullal i ulflytlningsfallen.Slutligen kan man inte heller bortse från all helt skilda beskattningsreglerför livsvariga och tidsbegränsade livräntor kan inbjuda till avtal som inför beskattningsmyndighelernapresenteras som avlal om en livsvarig betalning men som i verkligheten har en annaninnebörd. Viden samlad bedömning har jag kommit till den slutsatsen alt även livsvarigalivräntor bör behandlas som vanlig köpeskilling för både säljare Prop.1983/84:140 13 Jag återkommer senare till de särskilda frågor som uppkommer när delgäller vinstberäkningen. Mittförslag: Inga undantagsregler föreslås. Promemorieförslaget:Samma som milt. Remissinstanserna:Förslaget lillslyrks i allmänhel av de hörda myndigheterna och av lönlagarorganisalionerna.Från bl. a. företrädare för näringslivet förordas all nuvarande ordningbibehålls för livräntor vid förelagsöver-låldser. Skälför mitt förslag: Från principiella uigångspunkler saknas anledning alt behandlaföretagsöverlåtelser där livränta utgör vederlag på annat sätl än överlåtelserav annan egendom. 1 promemorian har utförligt diskuterats de skäl som brukaranföras för elt bibehållande av nuvarande ordning för företagsöverlåtelser,nämligen dels livräntans funktion som en pensioneringsform för överiåtaren,dels livräntans betydelse som ett medel att underlätta köparens finansiering avell förelagsförvärv. Närbehovei av egendomslivränla som e .;nsioneringsform diskuleras finns del skälall erinra om vad som allmänt gäller i fråga om all med obeskattade medelsäkerställa en framlida pension. finns detaljerade regler somanger i vilken omfattning reserveringar och premiebetalningar för pensioneringär avdragsgilla. En överlåtelse av en rörelse eller en jordbruksfastighet mollivränta medför för säljaren i betydelsefulla hänseenden samma ekonomiskakonsekvenser som köp av en pensionsförsäkring genom en avdragsgill engångspremievid avyttringen av förelaget eller fastigheten. Avdrag för en sådan premie -utöver vissa begränsade ramar - kan endasl medges efter dispens av RSV. Idispensärendet görs en ingående prövning av bl.a. den skattskyldigesinkomstförhållanden under innehavet av företaget och hans pensionsförmåner iövrigt. Har den skaltskyldige redan tidigare elt fullgott pensionsskydd vägrasdispens. Det framstår med hänsyn till detla som inkonsekvent att behålla enform för pensionering - livränta vid företagsöveriåldser - som inte på någotsätt omfattas av de begränsningar som i övrigt gäller för avdrag för pensione-ringskoslnader. Delbör också tilläggas all de bdoppsmässiga ramar som gäller för avdragsrälten förpensioneringskoslnader för rörelseidkare och jordbrukare bygger på enfortlöpande betalning av för pensionsförsäkring. Jag vill också erinraom all det vid överlåtelser av familjeförelag som drivs i bolagsform finnsandra möjligheter atl ordna säljarens pensionering än genom överlåtelse av bolagetmol livränta. Prop.1983/84:140 14 Detbrukar vidare hävdas att egendomslivränta från köparens utgångspunkt kan haden fördelen alt finansieringen av företagsförvärvet underiällas. Jag villinte utesluta att egendomslivränta i vissa situationer kan ha en sådan effekt.Denna synpunkt har också framförts från vissa remissinstanser. Jag villemellertid hävda att egendomslivräntans betydelse i det aktuellasammanhanget inte får överdrivas. Andra möjliga finansieringsvägar står tillbuds vid förelagsförvärv. Någraremissinstanser har särskilt framhållit egendomslivräntans betydelse förfinansieringen av förvärv av enskilda rörelser och lager och inventarier i ettjordbruk. Denna uppfattning synes bygga på föreställningen atl ett vederlag iform av livränta skulle medföra en mindre likviditetspåfrestning för köparenän ett vederiag i form av en räntebärande revers e. d. Genom de av- ochnedskrivningsregler som gäller vid rörelsebeskall-ningen lorde i allmänhelavdragsrätten för företagsförvärvet lidigareläggas om förvärvet sker genom enordinär köpeskilling jämfört med likvid i livränteform. Det kan mot denbakgrunden knappast göras gällande att köparens likviditetssitualion blirmindre ansträngd om betalningen sker med livränta. Sammanfattningsvisgör jag följande bedömning. Principiella skäl talar för all egendomslivräntorgenerellt skall behandlas som ordinär köpeskilling. Att så sker underlättarockså påtagligt alt svenska beskattningsanspråk tillgodoses i ulflytlningsfallen.Jag inser visseriigen alt livräntan i vissa fall kan utgöra en kompletteringtill pension och underlätta finansiering av företagsförvärv. Betydelsen avlivräntan i dessa sammanhang bör dock inte överdrivas. Min slutsals blir altövervägande skäl talar mol en särbehandling av företagsöveriåldserna. En sådansärbehandling skulle också på elt olyckligt sätt motverka strävandena tillförenkling av beskattningsreglerna. 1promemorian diskuteras och avvisas tanken på atl dispensvägen öppna enmöjlighet att behålla nuvarande ordning för beskattningen i särskildafall. Jag ansluter mig till den i promemorian framförda uppfattningen även iden delen. 2.4Vissa frågor angående vinstberäkningen Mittförslag: Beträffande livsvariga livräntor som utgör vederlag vid en överlåtelsesom medför realisationsvinstbeskattning anses livräntans kapitaliserade värde somintäkt. Beskattningen vid avyttringstidpunkten kompletteras med en fortlöpandeschablonmässig ränlebeskattning. 1 övrigt föreslås inga särskilda bestämmelser. Promemorieförslaget:Som intäkt när vederlaget utgörs av en livsvarig livränta tas upp del årligalivräntebeloppet multiplicerat med del antal år under vilka räntan sannoliktkan beräknas utgå. Remissinstanserna:Från vissa instanser framhålls att den i promemorian förutsattasannolikhetsberäkningen kan medföra svårigheter. Skälför mitt förslag: Del är tveksamt om ett behov föreligger av uttryckligaregier för intäklsberäkningen i de fall då egendomslivränta kan tänkas förekommavid framtida egendomsöverlåtelser. Vad först beträffar de fall då räntan utgörintäkt av rörelse eller jordbruksfaslighel kan följande konstaleras. Osäkerhetråder om rättsläget när ett vederiag utgår periodiskt och ulan ränta ellerlöper med en ränta understigande marknadsräntan (se bilaga 3 avsnitt 2.2.2).En lagstiftningsåtgärd på området borde lämpligen ha en vidare inriktning änatt enbart reglera de fall då egendomslivränta för framliden kan länkasförekomma vid överiåtelse av rördselill-gångar. En sådan reglering går vidautanför ramen för del aktuella lagstiftningsärendet. Jag lägger därför intefram något förslag i den delen. I den mån livränta skulle förekomma framdelesvid överlåtelser av enskilda rörelser får beskallningsfrågorna lösas i praxismed tillämpning av de grunder som atlmänl gäller för rördsebeskallningen. Vadbeträffar egendomsöverlåldser som beskattas enligt realisationsvinstreglernaanser jag det i ett hänseende påkallat med uttryckliga regler nämligen belräffandelivsvariga livränlor. I promemorian föreslås atl som inläkl skall tas upp detmed hänsyn till överiåtarens återstående livslid sannolika totalalivräntebeloppet. Ett annal alternativ som diskuteras i promemorian är alt som inläklla upp livränlans kapilaliserade värde. Ävenom en lösning i enlighel med promemorieförslagel ligger i linje med den ordningsom tillämpas i realisationsvinstsammanhang anser jag all ell mera rimligt beskatlningsresullaluppnås om det kapitaliserade värdet av en livsvarig livränta räknas som intäkt. 1konsekvens med au del kapilaliserade värdet skall beskattas bör också en del avden årliga utbetalningen behandlas som ränta vid beskattningen. Räntedelen fårbestämmas efler en schablon ulan anspråk på exakthet. En sådan schablonregelför beräkningen av räntedelen i en livränta föreslogs i betänkandet (SOU1972:87) Periodiskt understöd vid beskattningen. Förslaget, som inle ledde tilllagstiftning, innebar att räntedelen av ett åriigi livräntebelopp skulle fastställasenligt bestämmelserna i 32 § 2 mom. kommunalskatlelagen (1928:370), KL, förberäkning av skattepliktig del av vissa skadelivräntor. Reglerna utgår frånmottagarens ålder vid varje utbe-talningslillfälle och den skattepliktiga delenminskar med stigande ålder. Jag föreslår att räntedelen av de årliga livräniebeloppenbesläms med tillämpning av reglerna i nämnda lagrum. 1983/84:140 16 2.5Uppräkning av årliga utbetalningar Mittförslag: Tillägg till årliga utbetalningar med hänsyn till förändringar ipenningvärdet skall behandlas som ränta när det är fråga om tidsbegränsadelivräntor. Promemorieförslaget:Samma som mitt, fömtom alt promemorieförslaget också avser hvsvariga livräntor. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som tillstyrkt alt särbehandlingen av egendomslivräntortas bort har någon påpekat alt beskattning som inkomst av kapital kan öppnavägar för missbruk, genom att ett lågt årligt belopp avtalas i kombination medett högt tilläggsbelopp. Skälför mitt förslag: Om livräntebelopp skall uppräknas efter en i förväg bestämdprocentsats föreligger inga svårigheter att vid realisationsvinst-beräkningenbeakta sådana tillägg till en tidsbestämd livränta. Läget är dock elt annat omtilläggsbeloppens storlek är beroende av framtida förhållanden såsomförändringar i konsumentprisindex eller liknande. Del är i dessa fall omöjligtatt ta beloppen till omedelbar beskattning. Beskattningen måste skefortlöpande i takt med att beloppen erläggs. Den typ av ersättning det här ärfråga om har delvis karaktären av ränta och jag anser därför att det liggernärmast till hands att behandla dessa tillkommande bdopp som ränta hos bådeköpare och säljare. Jagdelar uppfattningen atl en viss risk föreligger för missbruk genom att avtalsparternakommer överens om ett lågt fast belopp och att grunderna för tilläggsbeloppet beslämsså att tilläggsbeloppen blir den hell dominerande delen av betalningarna. Jagvill emellertid erinra om atl skaltedomstolarna i sin bedöming av ett avtals skattemässigakonsekvenser inle är förhindrade att frångå den beteckning parterna givitavtalet eller dess beståndsdelar. I det här aktuella fallet bör som räntabehandlas uppräkning av livräntebelopp som avser alt ge kompensation förförändringar i penningvärdet. Om tilläggen i stället räknas upp efler någonannan grund som medför all tilläggsbelalningarna överstiger denna nivå börtilläggen i stället ses som kapitalavbetalning. Såsomframgått skiljer sig mitt förslag belräffande livsvariga livräntor från promemorieförslagelgenom att jag har förordat bl.a. en fortiöpande beskattning av de årligabeloppens räntedel enligt en schablon. För att inte komplicera reglerna anserjag alt denna schablonbeskattning bör innefatta beskattning också av tilläggvars storlek är beroende av förändringar i penningvärdet. Mitt förslag i dettaavsnitt tar därför endast sikte på de tidsbestämda livräntorna. Prop.1983/84:140 17 Mittförslag: De nya bestämmelserna träder i kraft och blirtillämpliga på avtal som ingås efter ikraftträdandet. Redan ingångna avtalbehandlas enligt äldre bestämmelser. Promemorieförslaget:I huvudsak samma som mitt. I promemorian föreslås dessutom att en skattskyldigsom flyttar utomlands efter ikraftträdandet, och som före flyttningen avyttrategendom mot egendomslivränta för vilken äldre regler tillämpas, skall beskattasför återstående livräntebelopp vid taxeringen för flyttningsåret. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker att de nya reglerna skall tillämpas endastpå avtal som ingås efter ikraftträdandet. Det helt övervägande antaletremissinstanser avstyrker förslaget om avskattning av livräntor på grund aväldre avtal vid en utflyttning från . Skälför mitt förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpaspå avyttringar av egendom som sker efler ikraftträdandet. Denföreslagna övergångsbestämmelsen för ulflytlningsfallen har väckt stark kritik.Behovet av bestämmelsen är enligt min mening inte särskilt uttalat. Jag avstårfrån att lägga fram något förslag i det aktuella hänseendet. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lag om ändring i kommunalskattdagen (1928:370). Förslaget bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Deföreslagna ändringama av beskattningen av egendomslivräntor föranlederändringar i 19 och 31 §§, 32 § 1 mom. samt punkt 5 av anvisningarna till 46 §KL. Vidare har vissa bestämmelser tagits in i nya lagmm, nämligen punkt 3 avanvisningarna till 35 §, punkt 9 av anvisningarna till 38 § och punkt 6 avanvisningarna till 39 §. Nuvarandebestämmelser innebär att elt periodiskt understöd eller en därmed jämföriigperiodisk intäkt inte utgör skattepliktig intäkt i den mån 1983/84: 140 18 utgivaren saknar avdragsrätl för utgivet bdopp. Genom elltillägg klargörs all detla inle gäller för en periodisk intäkt som ulgörvederlag vid avyttring av egendom. I andra stycket av lagrummet anges f. n. att livränta somutgår annorledes än på grund av försäkring och periodiskt understöd ellerdärmed jämförlig periodisk intäkt likställes med tjänst. Eu tillägg har förtsin för båda de nämnda fallen varav framgår atl livränta och periodisk inläktsom utgör vederlag vid avyttring av egendom inle skall likställas med tjänst. Lagrummet har också omarbetats i redaktionellt hänseende. Något uttryckligt stadgande om att egendomslivränla istället för som inkomst av tjänst skall beskattas som realisationsvinst eller iden förvärvskälla i vilken egendomen ingått erfordras inte. Av ändringen i 19 §följer alt egendomslivränla är skattepliktig inkomst. Genom tillägget i 31 §upphävs särbehandlingen av ell sådanl vederiag. Egendomslivränla kommer såledesall behandlas som vederlag i övrigt vid egendomsöverlåldser. 32 § I mom. 1 första stycket av lagrummet anges bl.a. alt livränta somutgår annorledes än på grund av försäkring ulgör intäkt av tjänsl. Ett tillägghar nu gjorts av vilket del framgår att detla inle är fallet i fråga om livränlorvid egendomsöverlåldser. I lagrummet anges vidare all periodiskt understödeller därmed jämföriig periodisk inläkl som avses i 31 S hänförs till intäkt avtjänst. Genom hänvisningen till 31 S - där periodiska intäkter vid egendomsöverlåldserundantagits från inkomstslaget tjänst - behövs ingen särskild bestämmelse i 32S 1 mom. om alt periodiska intäkter vid egendomsöverlåtelser inte ulgör intäktav tjänst. Lagrummet har också omarbetats i redaktionellt hänseende. Punkt 3 av anvisningarna till 35 § I anvisningspunkten ges regler för intäktsberäkningen närvederlaget vid egendomsöverlåldse utgörs av en livsvarig livränta. Som intäkt las upp ell kapilaliserat värde beräknat medtillämpning av tabell III till lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.Om livräntan efler överiåtarens död skall utgå till någon annan i avtaletangiven person skall beräkningen av intäkten i stället ske med utgångspunkt idennes ålder om han är yngre än överlåtaren. Några särskilda bestämmelser har inle föreslagits förtidsbegränsade periodiska vederlag, eftersom beskattningen av sådana kan skemed tillämpning av nu gällande regler. Reglerna lar uttryckligen endasl sikte på intäklsberäkningenför den som överlåter egendomen. Av allmänna principer för realisationsvinstbeskatl-ningenföljer emellertid alt säljarens bruttointäkt vid en egendomsöveriå- 1983/84:140 19 lelse på köparsidan motsvaras av köparensanskaffningskostnad om denna inte enligt särskilda regler kan beräknas på annalsätt. Punkt 9 av anvisningarna tiU 38 § I anvisningspunktens första stycke ges regler för denfortlöpande räntebeskattningen av livsvariga livräntor. Räntedelen bestäms medledning av reglerna i 32 § 2 mom. KL. och med utgångspunkt i överiåtarens åldervid varje utbetalningstillfälle. Skall livräntan efler överiåtarens död enligtavtalet utgå livsvarigt till en annan person, exempelvis överlålarens make,blir i stället den personens ålder avgörande om denne är yngre än överiåtaren.Efter överlåtarens död blir den nye mottagarens ålder bestämmande även om dennye mottagaren var äldre än överlåtaren. I andra stycket ges föreskrifter för beskattningen avtillägg till lidsbestämda livräntor vars storlek är beroende av förändringar ipenningvärdet under utbetalningsliden. Ett sådant tilläggsbelopp skall ansessom ränta. I författningstexten har för tidsbestämda livräntor använts den lokutionsom f. n. finns i punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL. När det gäller tillägg till livsvariga livräntor kommerdessa all omfaltas av den schablonmässiga räntebeskaltningen i första stycketav anvisningspunkten. Punkt 6 av anvisningarna till 39 § Av bestämmelsen följer atl belopp som enligt den nyaanvisningspunkten till 38 § skall anses som ränteintäkt hos mollagaren skallanses som räntekostnad hos utgivaren. Punkt 5 av anvisningarna till 46 § I andra stycket har bestämmelsen om avdragsrätt föregendomslivränta tagils bort. Elt tillägg har gjorts i fråga om periodiskautbetalningar från en juridisk person. Av detta framgår att egendomslivränta inleär avdragsgill på den grunden att utgivaren av beloppen (köparen) är enjuridisk person. Del bör betonas alt tillägget inte innebär annat än att avdragär uteslutet för ett periodiskt vederlag som utges och således inle innefattarnågot ställningstagande till i vilken omfallning juridiska personer kan haavdragsrätt som allmänt avdrag för periodiska utbetalningar av annat slag. Ikraftträdandet har behandlats i den allmännamotiveringen. 1 ett andra stycke av ikraflträdandebestämmdserna har tagits inen bestämmelse som innebär att avdragsrätten enligt övergångsbestämmelsernatill lagstiftning om den skattemässiga behandlingen av periodisktunderstöd inte påverkas av de nu aktuella ändringarna. Prop.1983/84:140 20 Jaghemställer all lagrådels yttrande inhämtas över förslaget till lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928: 370). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemslällan. Prop.1983/84:140 21 Ipromemorian behandlas beskattningen av periodiska vederlag vid egendomsöverlåldser,s.k. Enligtnuvarande regler beskallas överiåtaren för ett sådanl vederlag fortlöpande itakt med all beloppen blir tillgängliga för lyftning. Köparen medges undervissa förulsäUningar avdrag för utgivna belopp som allmänt avdrag. 1promemorian konslaleras all den nuvarande ordningen kan ge upphov till omotiveradeförmåner vid beskattningen. Reglerna medför också i situationer när förmånernaför berörda skattskyldiga inle framstår som stötande atl likvärdiga vederiagvid egendomsöverlåldser får en olikformig skattemässig behandling. Motden bakgrunden föreslås all siirbehandlingen av vederiag i form av egendomslivränlaavskaffas. Elt sådanl vederlag skall i ställel i enlighel med vanliga reglerbeskattas som realisationsvinst eller - om den avyttrade egendomen utgörs aven enskild rörelse - som inkomst av rörelse. Avdragsrälten på köparsidan förutgivna belopp föreslås också bli avskaffad. Denya reglerna föreslås gälla för avyttringar av egendom som sker efter del attreglerna trätt i kraft. Egendomslivränlor på grund av avtal som ingåtts föreikraftträdandet skall alltjämt behandlas enligi nuvarande regler. I ellhänseende föreslås dock ändringar belräffande äldre avlal. Flyttar en skaltskyldigutomlands och har han före Hyllningen avyttrat egendom mot livränta för vilkenäldre bestämmelser tillämpas skall återstående livräntebelopp tas tillbeskattning vid taxeringen för utflytlnings-året som inkomsl av tillfälligförvärvsverksamhet. 1983/84:140 22 Ko I i 1 ay t i 1 1 'inilf inij 1 koiiinuinl skat le 1 afjen (1926:3701 lUr Ujuiiom föreskrivs i fråga omkommunal akoLtc-layL-n (192b:370) ti»--! satt 19 §, 31 §, 32 § 1 mom. samt punkt 5 av anvisningarnatill 46 § skall ha nedan angivna lydelse, tlol dtt 1 anvisningarna till 35 § skall Införas en ny punkt, 3, 1 anvisningarnatill 38 § en ny punkt, 9, samt i anvisningarnatill 39 § en ny punkt, 6, av nudan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Fti/yslagen lydel be Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknasi eko; vad som vid Liodelning eller eljest pä grund av giftorätt tillfallit make eller vad som förvivdts genom arv, testamente, fördel av oskift be tlier gåva; vinst vid icke yrkesmässig avyttring av lös egendomi andra fall iin som avses i 3S § 3-4 mom.; viiiit 1 svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragningpå har i riket utfärdade premieobligatlorier och tj heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid viiiäLdragning pA utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning, som på grund av försäkring jUmlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976;3öO) om ailielsskadeförsakring tillfallit den försäkrade, om ickt ersättningen grundas på fOrvörvsinkomst av eller högre belopp fbr år eller utgör f öl fi 1 drapenn , så ock sådan ersättning iiilnjL annan l.ig eller särskild f Or f at tii i inj , som utgått .idnor 1edcs än |>å grund av sjukförsäkring, som sagis, till nigun vid sjukdom eller olyckafall 1 arbete eller Nuvjira ndelldej e T.r. l'/3 P.. J Yi* ' - ? under militärt jlinstgör Inq eller 1 fall som avsps 1 lagen(1977:265) om stat)Igt personskflduskydd eller laqen (1977:267) om k r J gsr.k.icloersä t tn till sjömän om Icke ersättningen grundas pA förvärvsinkomst av eller högre belopp för Är, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfalltillfallit någon på grund av annn försäkring, som icke tagits 1 samband medtjänst, dock att till skattepliktigInkomst räknas ersättning 1 form av pension eller iform av livränta 1 den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., s.i ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, meO nedan angivit undantag,annan ansvar 1 glietsfbr-säkrlng eller pågrund av skadestands försäkring och avser förlorad Inkomst av skattepliktig natur; crs.lttnlng pA grund av ansv.i r IghetstörsSkr enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadensliuvudorganlsat1oner till den del ersättningen utgår underde första av den tid denskad.ide är arbetsoförmögen och bo-räknas så att ersättningen uppgår för Insjuknandr-dagen till liögst och för övriga d.igar till högst för dag;