prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Basen i NTF:strafiksäkerhetsarbele är de frivilliginsatser som görs regionalt och lokalt. Enbetydande del av de nuvarande resurserna går också till all stödja denverksamheten. NTF arbetar för och skall fortsätta atl arbeta för att landstingoch kommuner i ökad utsträckning skall engageras i och stödja dennaverksamhet. NTF har inom ramen förtreårsplanen en flexibilitet för alt kunna göra omprioriteringar och möta olikakrav som kan komma att ställas på organisationen och motiveras pä grund avförändringar i trafiksäkerheissiiua-tionen. Genom beslutom en omfördelning av informationsmedel från TSV lill NTF fär NTF ett betydligtutökat ansvarsområde och större krav kommer alt ställas på NTF. NTF anpassarefter hand organisation och arbetsformer för atl möta dessa krav. NTF tar f. n. fram en merutvecklad informations- och långtidsplan. Som ett led i detta arbete har enstudie över NTF:s verksamhetsidé, verksamhetsinriktning och verksamhetsformerfärdigställts. Inför /85hemställer NTF om medel för en betydande utökning av verksamheten. Detta görs i enlighet medriksdagens beslut att ansvaret för den pläderande irafiksäkerhelsinformalionenskall övertoras frän trafiksäkerhets-verket fill NTF. 1983/84:100 Bilaga 8 68 planerasen förstärkning och ökning av verksamheten särskilt vad avser barn i trafiken,verksamhet riktad lill ungdom och stödet till det regionala och lokalaIrafiksäkerhetsarbetet. NTF begär för budgetåret1984/85 en ökning av statsanslaget med 9,8 milj. kl. Detta skall ses motbakgrund av riksdagsbeslutet och atl /85 är iden treåriga överföringsperioden. Av beloppet utgör 1,5 milj.kr.prisomräkning. Medelsbehovet för /85 redovisas idel följande. Intäkter 1984/85 (lOOO-tal kr.) Kostnader 1984/85 (lUOU-tal kr.) Resultatunderskott exkl. statligt anslag för /85 (lOOO-tal kr.) För budgelårel 1983/84utgår enligt beslut ett statsbidrag till NTF med . NTFbedömer att en ökning lill . behövs för att täcka kostnaderna /85. Bidraget till NTF börräknas upp med 1,1 milj. kr. med hänsyn till penningvärdesförändringen.Därutöver bör i enlighet med vad jag tidigare framfört 8,0 milj.kr. föras överfrån trafiksäkerhelsverket lill NTF. Det ordinarie statsbidraget blir därigenom22,8 milj. kr. för /85. 1981/82:81förutsattes alt NTF:s medelsförstärkning skall utnyttjas främst för vidgaderegionala och lokala insatser. Arbetet för alt ge den regionala organisationenen fastare form och på att få lill stånd lokala trafiksäkerhetsorgan i allakommuner borde intensifieras. i skilda sammanhanguttalat önskemål är alt det i varje länsförbund skall finnas minst enheltidsarbetande irafiksäkerhetskonsulent. Den breddadeinformationsverksamhet som genom medelsövertoringen ankommer på NTF gör detangelägel att berörda parter söker lösa konsulentfrågan. Medbibehållande av nuvarande ordning - enligl vilken Prop.1983/84:100 Bilaga 8 69 länsförbundet anställer konsulent och landstingen ihuvudsak svarar för finansieringen - bör NTF aktivt verka för attheltidsarbetande konsulenter medinformationserfarenhet finns i alla länsförbund. Jag noterar i sammanhanget alt begränsningen avirafiksäkerhelsverkels informalionsuppgifterleder till övertalighet av utbildade informatörer inom verket. Den under ca 10 är nedåtgående trenden påtrafikolycksomrädet har brutits . ökade deskadade under det attantalet dödade fortsatte att gä ned. har vi noterat en ökning av såvälskadade som dödade. Olycksökningenär mycket påtaglig i fråga om motorcyklisterna och cyklisterna medanantalet skadade förare och passagerare i personbil fortsatt att minska. Med anledning av denpåtalade olycksulvecklingen kallade jag berörda parter på motorcykel-resp. cykelomrädet till överläggningar. kommer ett handlingsprogram med åtgärder på såväl kort somlång sikt att las fram. I programmet skallingå bl. a. riktad information till berörda trafikantkategorier ochkompletteringsutbildning för motorcyklisterna med hjälp av frivilligorganisationerna.För att snabbt få igång dessa aktiviteter behövs extraordinära insatser /85. I det längre perspektivet kan önskat resultat uppnås genomomprioriteringar av ordinarie bidragsmedel. Jag bedömer att ettengångsbelopp på 3 milj. kr. krävs för de extraordinära insatserna. Jaghar låtit tillkalla en mindre ledningsgrupp för motorcykel- ochcykelfrågor med uppgift atl leda och samordna arbetet för ökad trafiksäkerhet förmotorcyklister och cyklister. Det blir gruppens uppgift att bl.a.fördela dessa medel. Arbetets uppläggning förutsätter en bred medverkan frän olika intressenter - inte minstfrivilligsidan. Det sammanlagda statsbidraget fill NTFbör därför fastställas till . för /85. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande /85 anvisa ett anslag på . 1983/84:100 Bilaga 8 70 () är ett affärsdrivande verk, som bedriver gods- och persontrafik pä järnvägsamt buss- och färjetrafik. I dotterbolagen , AB Vagnverkstad, ABLandtransport, , AB Swedcarrier (f d. ), ABTrafikrestauranger samt bedrivs kompletterande verksamhet.Genom beslutav har SJ den Ijanuari 1983 förvärvat hälften av aktierna iTrafikaktiebolaget järnvägar (TGOJ) och kommer attförvärva resterande del av aktierna . (1000-lal kronor) Ing.be- Anslag Utgift 1 993 200* 1 945 100* 2 102 100** 2 225 800** * Inkl. förstärkning av vinterberedskapen, sysselsätlningsfrämjande åtgärder m.m. ** Inkl. sysselsätlningsfrämjandeåtgärder m. m. för sammanlagt 209,8 milj. kr. Frän anslagetbetalas investeringar vid exkl. investeringar inom det ekonomiska försvaret sombetalas genom ett särskilt anslag D3. Försvarsinvesteringar vid statensjärnvägar. SJ.s anslagsframställning SJ har i sin anslagsframställning för budgetåret1984/85 begärt - attmedel för den planerade investeringsverksamheten anvisas inom en investeringsram på 2 330 milj. kr. - attverket får bemyndigande alt träffa finansieringsavtal med , alternativtleasingavtal, inom en ram motsvarande 40 milj. kr. och att SJ härutöver fårleasa sådan rullande materiel som avskiljs för viss godskunds trafik enligttransportavtal med kunden - attinvesteringar i ersättningsberättigade järnvägslinjer på 295,0 milj. kr. inte skall tillföras statskapitalet - attverket på den del av det ersättningsberättigade järnvägsnätet som ligger utanför riksnätetoch får genomföra icke avtalsreg-lerade investeringar för 14,8 milj. kr. - attnedsättning av förräntningsplikten för vissa investeringar på skallske i enlighet med avtalet mellan och SJ 1983/84:100 Bilaga 8 71 - attmedel för de investeringar i som skall utföras enligt avtaletmellan landsfing och SJ ställs till SJ:s förfogande utanförordinarie investeringsram och med, beträffande fasta anläggningar, reduceradförräntningsplikt. SJ hemställer vidare att den reducerade förräntningspliktenäven skall gälla de 35 milj. kr., som regeringen i beslut anvisadesom del av kostnaden för nytt dubbelspär - atteventuella investeringar för lokal/regional persontrafik ,beträffande vilka kapitalkostnaderna ej skall åvila huvudmännen i ett kommandeavtal, fär genomföras samt att dessa medel ej skall filiföras statskapitalet. Den totala investeringsomfattningenför /85 beräknas således av SJ till 2 370 (2330 -t- 40) milj.kr. vilket innebär en ökning med 314 milj. kr. jämfört med det av riksdagenbeslutade utrymmet för innevarande budgetär. Ökningen utgörs av anlagenprisniväförändring (213 milj. samt en real ökning av investeringsvolymenmed i enlighet med strukturplanen för SJ (101 milj. Fördelningen påolika objeklgrupper framgår av tabellen nedan. I det följande redovisas vilkainvesteringar av större betydelse som planeras att genomföras under budgetåret1984/85. Av SJ planeradeinvesteringar under /85 - ny-och ombyggnad av järnvägslinjer 115 - bussverkstäder och garage 29 - verksläder - 74 - anläggningar för förortstrafik 113 - anläggningar för snabbtåg 4 och vagnar 643* - godsvagnar- 88* Diverse och oförutsett 15 *Härtill kommer finansieringsavtal med EUROFIMA, alternativt leasing, motsvarande ellanskaffningsvärde på 40 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 8 72 av deav SJ begärda medlen avser investeringar i fasta anläggningar. Medlen avser bl.a.fortsatta större bangärdsombyggnader ochlinjeomläggningar pä flera platser. Det gäller bl.a. bangärdsombyggnader i (inkl. nytt signalställverk) och i . Kapacitetenpä förbättras successivt genom bättre mötesmöjligheter. .Arbetena med linjeomläggningen mellan ochGetinge fortsätter. I samband medomläggningen anlägger SJ dubbelspår på en del av sträckan. Utbyggnad till dubbelspår pågår också mellan Ange och Bräcke.Ny- och ombyggnadsarbetena gerkapacitetsökningar och höjda tåghastigheter. Ar 1979 fick SJ iuppdrag av regeringen att inom en ram av 250 milj. kr. genomföra sysselsättningsbefrämjandeinvesteringar inom . Ramenhöjdes 1983 till 275 milj. kr.Åtgärderna avser främst upprusl-ningsarbetenpå . Arbetena inom ramen för dessa medel fortskrider somplanerat och beräknas vara genomförda under /85. avmedelsbehovet för fasta anläggningar avser det pågående programmet förspårupprustningar. På de mest trafikerade järnvägslinjerna, både inomaffärsbanenätet och delar av det ersättningsberättigade riksnätet, höjs banstandarden genomtjälisolering, makadamisering och byte till helsvetsade räler, i regel på betongsliprar.Ombyggnaderna omfattar huvudspår . På andra linjer används frigjorda, fullt användbara,räler frän huvudlinjerna för att förstärka spåret. Frostskyddetkompletteras och grusballast ersätts med makadam. Detta program avser ca 100 kmhuvudspår . I medelsbehovet ingår även rälsbyten på totalt påbangårdar, samt växelbyten. Personal- ocharbetslokaler förbättras successivt. Vidare byggs nya tvätthallar förpersonvagnar och bussar liksom verkstäder och skötselhallar medan äldre byggnader byggs om. 1 medelsbehovet försignalanläggningar ingår den pågående utbyggnaden av den automatiskatåghastighetskontrollen (ATC) som fortsätter i snabb takt. och1985 kommer bl.a. resterande delar av sträckornaRiksgränsen-Boden och samt linjerna Öster-sund-Ånge, ,, , Kil-Char-lottenberg,Göteborg-Uddevalla-Öxnered-Herrljunga, och Hässleholm-Kariskrona atl förses med ATC-ulrustning. Även utbyggnaden av fjärrblockeringen fortsätter.Under /85 fortsätterarbetet på sträckan och arbete påbörjas pä sträckornaGöteborg-Hallsberg och Helsingborg-Teckomalorp. Utbyggnaden avteledatanätet, det nya boknings- och rapportsystemet, driftradioanläggningarna,trafikradion och kommunikationsradion för bussar fortsätter enligt planerna. Vidare installerassuccessivt detektorer för att upptäcka felpå tåg och laster, bl.a. tjuvbroms- och varmgångsdetek-torer saml detektorer för hjulringskontroll. Deninterna och externa informationen om tågtrafiken förbättras också. 1983/84:100 Bilaga 8 73 Ombyggnad,modernisering och förstärkning av kontaktledningen för att tillåta högiehastighet, öka kapaciteten samt minska störningarna pågår. Ca 300 kmkoritaktledning byggs . Omformarstationerha för matning avkofitaktledningsnälel moderniseras och förstärks. Investeringar iförortstrafiken i kommer alt genomföras i enlighet meddet avtal som SJ träffat med (). Vidare kommerinvesteringar alt göras i Malmö-Ystad-linjen under förutsättning att avtal träffas medhuvudmannen för lokaltrafikeni regionen. SJ förbereder påolika sätt den planerade trafiken med snabbtåg. Medelsbehovel för fastaanläggningar avser främst slopande av plankorsningar och ökat skyddvid sådana plankorsningar som måste bibehållas. Upprustningen avinlandsbanan fortsätter. Medelsbehovet beräknas til! 34 milj. kr.Insatserna koncentreras huvudsakligen lill bandelarna Holing-Forsmo, Storuman-Holingoch . SJ;s investeringsplanerinnebär också en fortsatt upprustning av andra delar av det ersätlnings-berälligadebannätet. Delta gäller främst bandelar som ingår i det av avgränsade och sedan den I juli 1983utvidgade riksnätet för persontrafiken. Åtgärderna avser i första handförbättrad spårstandard. För investeringar ilok och vagnar begär SJ 683 milj. kr. varav 40 milj. kr. via EUROFIMA, alternativt leasing.För atl ersätta de ellok som successivtslopas planerar SJ - i likhet med vad som skett - att anskaffa18 Rc-lok. SJ har också beställt 18 diesellok av typ T44. Vidare sker ensuccessiv modernisering av äldre ellok och lokomolorer. SJ avSef beställatre snabbtägsprototyper för försöksverksamhet. Om försöken slår väl ut kan beställning avytterligare ett 50-tal tågsätt bli aktuell. Den föista serienav 14 elmotorvagnsätt XIO för lokaltrafik har slutleve-rerats. Leverans pågår av ytterligare 20 vagnsättvarav 5 skall användas i denlokaltrafik som SJ utför enligt avtal med Sydvästra () och Nordvästra (). Övriga 15 vagnsätt erfordras för lokaltrafiken iStorstockholm (SL). Ytterligare 9vagnsätl har beställts för () och fler kan komma att beställas om avtal träffas medlänshuvudmännen. beställdeSJ 150 personvagnar för leverans t. o. m. . I april 1981beställde SJ ytteriigare 50 personvagnar med sista leverans i december1984. har 157 vagnar levererats. SJ tillförs f. n. fyra vagnar per månad.Ytterligare 50 sittvagnar, 20 sovvagnar och 17 serveringsvagnar kankomma att beställas för att möjliggöra en utrangering av de äldsta vagnarna.Ytterligare beställningar av sovvagnar och liggvagnar diskuteras. Även godsvagnparkenförnyas successivt. Inköpen av slutna standardvagnar med helt öppningsbarasidor (Hbis-vagnar) fortsätter. Vidare omfattar anskaffningsplanerna containervagnar samt vagnarför transport av Prop.1983/84:100 Bilaga 8 74 påhängsvagnar i kombinerad trafikjärnväg/landsväg. För användning i den nya transportorganisationen förstyckegods byggs 600 äldre vagnar om så att de kan transportera den s.k,C-samcontainern som är speciellt anpassad för styckegods. I medelsbehovet förombyggnad av lok och vagnar ingår ATC-utrustning i loken. Ombyggnadsarbetena iövrigt syftar till att minska underhållskostnaderna, öka kapaciteten, anpassamaterielen till nya transporttekniska krav och skapa en bättre arbetsmiljö förpersonalen. Något beslut om denframtida inriktningen av tågfärjetrafiken till kontinenten har inte fattats.SJ har dock beräknat medel under /85 för anskaffning avytterligare en tågfärja. Om SJ skall kunna mötaväntade transportbehov i busstrafiken behövs enligt verket en nettoökning med20-30 bussar . Det beräknade medelsbehovet på 127milj. motsvarar ca 150 nya bussar. Redan iarislagsframställhingen för /84 ansåg SJ del nödvändigt attstatsmakternas utforrnning av SJ:s kostnadsansvar omprövas. I årets anslagsframställningför SJ fram idén om en "vägtrafikmodell" för investeringar ijärnvägens infrastruktur. Modellen innebär att kostnaden för infrastrukturenliksom på vägsidan skulle bäras av staten. SJ skulle vidare i likhet medvägtrafiken fä betala en avgift för utnyttjande av infrastrukturen. SJ redovisade /83 en total resultatbrist på 725.9 milj. kr. varav 283,1 milj.kr. utgjorde utebliven förräntning. För driftunderskottet, 442,8 milj. kr.,har regeringen (prop. 1983/84:101) hemställt om erforderliga medel förunderskottstäckning. Genom den finansiellarekonstruktion som (prop. 1982/83:100, bilaga 8, , rskr 293)beslutade om tar staten fr.o.m. /84 ansvaret för sådanainvesteringar och sådan service som SJ inte kan fa det företagsekonomiskaansvaret för men som är nödvändiga för att SJ skall kunna tillgodosestatsmakternas krav beträffande järnvägstrafikens omfattning och standard. Ettexempel på detta är de statliga insatser som görs i enlighet med uppgörelsenmellan , SJ och staten beträffande lokaltågstrafiken iStockholmsregionen (prop. 1983/84:54) och som innebär ett delatfinansieringsansvar för de fortsatta investeringarna i området. De företagsekonomiskaprinciper som utgör grunden för SJ:s agerande på transportmarknaden liggerdärmed helt i linje med den samhällsekonomiska syn pä järnvägen som lades fasti trafikpolitiska beslut. Den finansiellarekonstruktionen innebär att ett steg tagits i riktning mot störrelikabehandling av de olika trafikgrenarna. Inom kommunikationsdepartementetpågår nu bl. a. mot den här bakgrunden, två projekt som syftar Prop.1983/84:100 Bilaga 8 75 till en bättre resursanvändning inomtransportsektorn. Del ena projektet skall bl. a. klariägga vilka skillnader somfinns mellan de olika trafikgrenarna i fråga om kostnadsstrukturen ochfinansieringen av fasta koslnader. En bedömning kommer att göras av vilkaeventuella konkurrenssnedvridande effekter som kan finnas mellan trafikgrenarnaoch vilken betydelse dessa kan ha för trafikfördelningen. Det andra projektet syftar till alt få till stånd gemensamma utgångspunkter förlönsamhetsbedömningar av investeringar inom transportsektorn, främstinfrastrukturinvesleringar. Härigenom får man ett bättre underlag förresursfördelning mellan trafikgrenarna. Sedan man tagit del grundläggande steg som denfinansiella rekonstruktionen innebär så är det SJ:s sak att helt ansvaraekonomiskt för affärsverksdelen. Detta innebär att verksamheten bör uppvisa såstort överskott att statens insatser i form av investeringsmedel kan förräntasfullt ut. För /84 räknar SJ f. n. - efternedskrivning av statskapitalet m.m. i enlighet med den finansiellarekonstruktionen - med ett driftöverskott på ca 70 milj. kr., vilket innebär enviss förräntning på statskapitalet. Förräntningskravet uppgår dock totalt till390 milj. kr. En bidragande orsak till resultatförbättringenär att styckegodstrafiken efter introduktionen av det s. k. C-samsystemét ioktober 1982 nu uppvisar betydligt lägre underskott . strukturplan för SJ uttalades atlåtgärder snabbt måste vidtas för att åstadkomma effektivitet och lönsamhet istyckegodstrafiken. De nödvändiga förändringarna kunde ske genom t. ex. ökatsamarbete mellan SJ och andra transportföretag. trafikpolitiskabeslut understföks betydelsen av ett ökat samarbete mellan de i SJ-koncerneningående företagen i syfte att effektivisera transportsystemet. Mot bl.a. denna bakgrundfattade SJ beslutet att tillsammans med dotterbolaget försöka vändatrenden. Ett system som bättre passar kundernas behov byggdes upp, baserat påtransport i s. k. C-samcontainer, som distribueras och samlas upp av Svelastmed lastbil och transporteras påjärnväg mellan SJ:s olika styckegodsterminaler.Svelast sköter dessutom all marknadsföring och försäljning. Målet för SJ varatt styckegodset pä skulle läcka sina särkostnader.Därefter skall verksamheten lämna bidrag till SJ:s gemensamma kostnader. Genom C-samtekniken har andelen gods somtransporteras via SJ:s terminaler kunnat minska och är nu nere i ca entredjedel. Personalantalet i terminalerna har reducerats kraftigt vilketpåverkat kostnadsnivån. Utvecklingen går därmed i den riktning som bl.a.riksdagen uttalat, dvs. till minskat behov av underskottstäckning vid SJ. innevarande budgetår räknar SJ med att resultatet i styckegodstrafikenskall ha förbättrats med i storleksordningen 100 milj. kr. Min bedömning äratt det finns goda förutsättningar för ytterligare resultatförbättringar. För att SJ skall kunnaförränta det av staten satsade statskapitalet fullt ut krävs att SJ vidtarkraftfulla åtgärder även pä andra områden. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 76 SJ:s möjligheter allförbättra resultatet hänger bl.a. i hög grad samman med ivilken utsträckning SJ lyckas öka sina marknadsandelar i utlandstrajiken. Avden totala exporten svarar SJ f. n. endast för och av importen 8%.Potentialen är således betydande. Härtill kommer att järnvägen erbjuder godamöjligheter att bygga upp rationella transportlösningar i form av regelbundna systemtransporterdirekt från förelag i lill företag på kontinenten. Det gäller bl. a.för skogsindustrins Iransporter. Motsvarande uppläggning av transporterna skernär det gäller importen. Frågan om de framtidatågförbindelserna tiil kontinenten är av strategisk betydelse för SJ:smöjligheteratt stärka sin konkurrenskraft i utlandstrafiken. 1 sammanhangetkan nämnas att ett avtal nu träffats mellan SJ, MoDo och kommunom projektering av ett industrispår till Mo-Do:s fabrik i . Den möjligatransporlvolymen om spåret kommer till stånd uppgår till mellan en halv och enmilj. För harframtidsutsikterna förbättrats något vilket innebär förhoppningar om ökadetransporlvolymer på . Förhandlingar pågår f. n. mellan SJ och omett nytt transportavtal för malmtransporterna fr. o. m. . SJ, NSB ochLKAB har i en överenskommelse enats om att skapa former förgemensam planering och samordnad ledning av malmflödet. Som ett resultat häravinrättas för SJ:s del en särskild organisation för malmbananmed säte i . Den är utformad för gemensam planering och ledning överavdelningsgränserna, dvs. fär härigenom enchef som ges fullständigt resultatansvar för malmtrafiken och övrigaverksamheter på . För gemensam planering och samordning av malmflödettillsätts en särskild styrgrupp bestående av representanter för SJ, NSB ochLKAB. Även inom landet bör som jag ser det finnas godamöjligheter för SJ att stärka sin konkurrenskraft och återta förlorademarknadsandelar i godstrafiken. SJ satsar nu bl.a. massivt på sädana kundersom har industrispär och som bedöms ha en stor järnvägspotenlial oftast pålånga avstånd. Dessa kunder som är SJ:s nyckelkunder, kommer att erbjudas enhög servicegrad och differentierade marknadsmässiga priser som inkluderartransport "från golv till golv". Satsningar på systemtransporter typtransporterna av stälämnen frän tillBoriänge fortsätter. Vidare satsar vSJ pä kombitransporter dvs. i första handtransport av container och trailer på järnvägsvagnar. I persontrafiken har SJen andel pä av det totala persontransportarbetet i landet.Potentialen är således även här betydande. har del i första handbedömts vara i fråga om mera långväga resande som SJ har möjligheter attkonkurrera och öka marknadsandelarna. I takt med att allt fler avtal medlänshuvudmän har tillkommit har emellertid också den merakortväga järnvägstrafiken ökat och SJ bör här ha goda möjligheter attytterligare öka resandet. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 77 För att få flerresenärer att välja tåget måste SJ fortsätta arbetet med att bättre anpassa bådekvalitet och pris till olika kundgruppers behov och möjligheter. Ett ledi denna strävan var de introducerade City-Expresstägen för affärsresenärer pålinjerna och . SJ planerar nu attintroducera s.k. Inter-Ciiy-tåg påhuvudlinjerna. Dessa tåg skall ge snabba och täta förbindelser med bl. a.service under veckans och kommer att ha vagnar för både affärs- ochprivatresenärer. SJ satsar också regionalt på särskilda lågprisarrangemang ochplanerar att höja kvaliteten i vissa sovvagnsrelationer. Äyen andra nya tågprodukter som SJ bedömer skallkunna öka marknadsandelarna är under utveckling. Jag vill idet här sammanhanget understryka attgenomförandet av det nya produklprogrammet förutsätter en fortsatt snabb förnyelse och modernisering avpersonvagnsparken. Av 1983 ärsbudgetproposition framgår att SJ i sitt långsiktiga program för alt förbättraverkets ekonomi lägger stor vikt vid forskning och utveckling: har(/83:15, rskr 193) förutsatt att regeringen noga följer frågan och ilämpligt sammanhang redovisar det forsknings- och utvecklingsarbetesom pågår inom järnvägsområdet saml vilka eventuella ytteriigareinitiativ som regeringen anser erforderliga. En sådan redogörelse kommer att lämnasi regeringens forskningspolitiska proposition som senare kommer att föreläggas . Enligtriksdagsbeslutet är 1980 öm strukturplanen för SJ skall SJ under enfemårsperiod erhålla en årlig uppräkning av investeringsvolymen i reala termer under förutsättning attSJ uppnådde full förräntning /84. Den period som avsågs i beslutet var 1981/82-1985/86. SJhar i sin anslagsframställning för /85 begärt all investeringsramen skall höjas milj. kr.liH 2330 milj. kr. med 314 milj.kr. Ökningen består dels ay en antagen prisnjyäförändring på 213 milj. kr. dels av en real volymökning ienhghet med struktur-planen. En fortsatt höginvesteringsnivå är enligt min mening en grundförutsättning för att SJskall kunna leva upp till de trafikpolitiska mål som ställs upp för verksamheten ochför att verket skall kunna nå upp till sitt ekonomiska mål.