prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — omfristående skolor på gymnasial nivå Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder eller ändamål som framgårav föredragandens hemställan. r propositionen föreslås att fristående skola på gymnasialnivå som genom sitt utbildningsinnehåll eller på annat sätt kompletterarutbildningen inom det allmänna skolväsendet under vissa förutsättningar skallkunna få statsbidrag. Vidare föreslås ett nytt statsbidragssystem för defristående skolor som inte har statligt reglerade Qänster. Förslagen innebär i huvudsak en anpassning beträffande defgymnasiala stadiet till redan beslutade ändringar i fråga om statsbidrag m. m.till fristående skolor på grundskolenivå. De nya reglerna föreslås träda i kraft den Ijuli 1984. 1 1983/84. Prop.1983/84:118 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , , ,, , , , . , R. Carisson,, , , Föredragande: statsrådet omfristående skolor på gymnasial nivå Kommittén (U 1979:13) angående skolor med enskild huvudman()' avlämnade ijanuari 1983 sitt slutbetänkande (SOU 1983: 1)Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas ensammanfattning av SEH-kommitléns slutbetänkande som bilaga 1 samt enförteckning över remissinstanser och en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga 2. Vid sidan av det allmänna skolväsendet finns skolor medenskilda huvudmän på såväl grundskolenivå som gymnasial nivå. har tidigare fattat beslut (prop 1982/83: 1, UbU10, rskr63) om fristående skolor på grundskolenivå. Till grund för detta beslutlåg delbetänkande (SOU 1981:34) Fristående skolor för skolpliktigaelever. Minaförslag i del följande behandlar skolor med annan huvudman än stat och kommunsom bedriver utbildning för inte längre skolpliktiga elever på en nivåmotsvarande gymnasieskolans. Härvid behandlar jag följande grupper av nustatsunderstödda utbildningar, nämligen riksinternatskolor, privatskolor,enskilda lanthushållsskolor, enskilda yrkesskolor, engelskspråkiginternationell utbildning i samt i . Dessutombehandlas de skolor på gymnasial nivå som utan att få statsbidrag står understatlig tillsyn. ' Ledamöter: kanslichefen , ordförande,riksdagsledamoten och landstingsrådet . 1983/84:118 3 Utbildningar på grundskole- och högskolenivå behandlasendast i den mån de har direkta beröringspunkter med utbildning på gymnasialnivå. Enligt nämnda beslut (prop. 1982/83: 1, UbU10, rskr 63) skall statsbidrag också utgå för årskurserna 10-12 vidKristofferskolan, vilka årskurser moisvarar gymnasial nivå. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 3 fogas enförteckning över de skolor med enskild huvudman (fristående skolor) pågymnasial nivå som /84 uppbär statsbidrag eller pä annat sättstår under statlig tillsyn. 2.1 Begreppet fristående skola Innan jag närmare redovisar mina överväganden och förslagrörande skolor med enskild huvudman vill jag kommentera en terminologisk fråga. Med fristående skola avses enligt 3a§ skollagen (1962:319) en skola som har enskild fysisk eller juridisk person som huvudman. Termeninfördes efter förslag i propositionen om skolor med enskild huvudman (prop.1982/83:1 s. 12 foch 64 fO. Begreppet fristående skola har endast använts ifråga om skola med enskild huvudman som ger undervisning på grundskolenivå för skolpliktigaelever. Vid anmälan av nämnda proposition framhöll dock dåvarande statsrådetTilländer alt förslaget till definition av fristående skola inte innebar någonbegränsning till skolor med undervisning på grundskolenivå. I det följandeanvänder jag begreppet fristående skola också för att beteckna skolor medundervisning på gymnasial nivå. Jag vill inledningsvis göra ett par påpekandeni anslutning härtill. Med enskild juridisk person åsyftas ett i privaträttsligaformer bildat rättssubjekt. Om t.ex. en .stiftelse eller ett aktiebolag ärhuvudman för skolan är denna en fristående skola oberoende av vilka privata ochoffentliga rättssubjekt som på ett eller annat sätt har medverkat tillstiftelsebildningen eller är aktieägare. Som exempel kan nämnas samskola.Huvudmannen är ett aktiebolag, där har merparten av aktierna.Skolan är trots sin anknytning till en primärkommun definitionsmässigt enfristående skola. Enliglgällande bestämmelser kan såväl en kommun som en enskild vara huvudman för enriksinternatskola. Om en kommun är huvudman, är riksinternatskolan alltså definitionsmässigtinte en frislående skola. När jag i det följande talar om riksinternatskoloravser jag emellertid även riksinternatskola med kommun som huvudman, om inteannat anges. 1983/84:118 4 2.2 De fristående skolornas plats i utbildningssystemet.Rätten att driva och utnyttja fristående skola Det allmänna skolväsendet omfattar på gymnasial nivå iförsta hand gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Båda har kommunalteller landstingskommunalt huvudmannaskap. Gymnasieskolan är främst avsedd för ungdomar.Undervisningens organisation samt dess dimensionering utgår frän behoven hosungdomar som just lämnat . Den kommunala vuxenutbildningen vänder sig till äldre.Undervisningens mer flexibla organisation gör det bl. a. möjligt att studeravid sidan av förvärvsarbete. Det allmänna skolväsendet uppvisar innehållsmässigt mångfald och är på det icke-obligatoriska stadiet dimensionerat för alt taemot ett stort antal studerande. Ett uttryck för samhällets ambitioner i dettaavseende är bl.a. gymnasieskolans dimensionering och det kommunala uppföljningsansvaretför ungdomar . Vid sidan av det allmänna skolväsendet finns på gymnasialnivå ett mindre antal fristående skolor. Rätten att driva fristående skola för icke skolpliktiga elevei"grundar sig bl. a. på den allmänna principen om näringsfrihet.Undervisningsverksamheten måste självfallet utövas inom ramen för allmännarättsregler och de regler som gäller för näringsverksamhet i allmänhet ellerspeciellt för undervisningsverksamhet. När eleverna inte är skolpliktiga kan huvudmannen för enfristående skola i princip själv beslämma undervisningens innehåll. Huvudmannenför en fristående skola kan också själv avgöra vilka inträdesvillkor som skalltillämpas samt besluta om elevavgifter. Rätten att driva och utnyttja fristående skola medföringen rätt till stöd från det allmänna. Villkor för att en fristående skolaskall få statsbidrag eller - på egen begäran - bli ställd under statlig tillsynhar i regel fastställts genom särskilda föreskrifter i olika avseenden. Den som vill genomgå utbildning vid en fristående skolahar full frihet att göra detta. Däremot finns inte någon skyldighet för skolanatt ta emot alla intresserade som elever. Som nämnts kan huvudmannen fören fristående skola i princip själv avgöra vilka inträdesvillkor som skalltillämpas. Rätten att genomgå en frislående skola innebär inte heller attutbildningen berättigar till studiestöd eller automatiskt tillerkännskompetensvärde vid tillträde till fortsatt utbildning i offentlig regi. Elever vid fristående skolor kan enligt gällande reglerunder vissa förutsättningar få studiestöd på samma villkor som elever vid offentligaskolor. En grundläggande förutsättning är dock att skolan står under statligtillsyn. Prop.1983/84:118 5 Vid sidan av gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen finns således ett antal fristående skolor med undervisning pågymnasial nivå. En del av dessa skolor får statsbidrag. Det finns också engrupp fristående skolor som inte får statsbidrag men som efter framställningfrån resp. huvudman slällls under statlig tillsyn. I varierande omfattninggäller såsom villkor för statsbidrag och statlig tillsyn krav på att skolornaskall följa vissa av staten uppställda regler för verksamheten. För övrigafristående skolor pä gymnasial nivå finns inga statliga bestämmelser om verksamhetensinnehåll och utformning. Redovisningen i det följande är begränsad till skolor somfår statsbidrag och skolor som inte får statsbidrag men som ändå står understatlig tUlsyn. I bilaga 3 redovisas de fristående skolor på gymnasial nivå /84 uppbär statsbidrag eller på annat sätt står under statlig tillsyn.1 bilagan redovisas de aktuella skolornas namn, kommun där skolan är belägensamt uppgift om statsbidrag utgår eller inte. Antalet berörda skolor uppgår till 43. Av dessa har 33statsbidrag medan de övriga endast är slällda under statlig tillsyn. Gruppenstatsunderstödda skolor består av 9 skolor med teoretisk utbildning och 24skolor med yrkesutbildning (22 yrkesskolor och 2 lanthushållsskolor). De 10 skolor som inte är statsunderstödda men som slårunder statlig tillsyn ger alla teoretisk utbildning. Nordiskt musikkonservatoriumi räknas därvid - på samma sätt som musiklinjen i gymnasieskolan -somen teoretisk utbildning. Av de 43 skolorna har 10 tillkommit . tillkom 23 skolor som fortfarande bedriver verksamhet. 11 avdessa skolor ger teoretisk utbildning och de övriga 12 ger yrkesinriktadutbildning. nyinrättades 9 skolor, varav I med teoretiskutbildning och 8 med yrkesinriktad utbildning. har endast enskola tillkommit, nämligen i . Till bilden av utvecklingen av de fristående skolorna pågymnasial nivå hör också att ett stort antal skolor har avvecklats eller kommunaliseratsunder tiden till . Om man ser till den geografiska spridningen ärkoncentrationen till storstadslänen, framför alll , påfallande.Av de totalt 43 skolorna finns 27 i . De 7 skolor som finnsutanför storstadslänen är med ett undantag, nämligen ,internatskolor eller skolor med elevhem. Koncentrationen lill storstadslänen lorde till viss del hasin förklaring i att fristående skolor, som inte är internatskolor, för sinexistens är beroende av att kunna rekrytera elever från stora och befolkningslätaområden med goda kommunikationer. Prop.1983/84:118 6 Utöver de skolor som redovisas i bilaga 3 finns somjagnämnt ett antal skolor som bedriver undervisningsverksamhet utan statligt stödoch utan att vara ställda under statlig tillsyn. Det finns sådana skolor bl.a.för teknisk utbildning, för merkantil och reklaminriktad utbildning, för estetiskoch estelisk-praktisk utbildning samt för språkutbildning. Även vid en del avde i bilagan förtecknade skolorna bedrivs viss undervisning som inte är statsbidragsberättigadeller ställd under statlig tillsyn. 3 Grunder för statligt stöd beslut om fristående skolor på den obligatoriskaskolans nivå (prop. 1982/83:1, UbU 10, rskr63) innebär bl.a. att skolgångmotsvarande årskurserna 1-9 av även i fortsättningen skall fåfullgöras i fristående skola, om denna uppfyller uppställda krav. Denfristående skolans undervisning skall ge kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen motsvarar de kunskaper och färdigheter som grundskolanger. För att den fristående skolan skall få statsbidrag börden, enligt nämnda riksdagsbeslut, ha en särskild uppläggning av verksamheten.Skolan bör ha en prägel som gör att den i något avseende skiljer sig från denundervisning som normalt förekommer i . Det kan vara fråga om enverksamhet som bygger på alternativ pedagogik eller har en annoriunda uppläggning.Härigenom kan det utvecklingsarbete som reguljärt bedrivs i grundskolankompletteras till gagn för skolverksamheten som helhet. 3.1 Förslag till villkor för statligt stöd Det gymnasiala stadiets mångfald i både organisatorisktoch innehållsmässigt avseende gör det enligt min mening svårare än när detgäller att fastställa vilken utgångspunkt som bör gälla för enbedömning av när statligt stöd bör utgå till fristående skolor. En grundläggande utgångspunkt bör dock liksom tidigarevara att det vid sidan av det allmänna skolväsendet inte får växa fram ettantal statsunderstödda fristående skolor av sådan omfattning att degrundläggande principerna i skolväsendets uppbyggnad förändras. Ett generelltvillkor för att statsbidrag skall kunna utgå till fristående skola på gymnasialnivå bör därför enligt min mening vara att utbildningen där i någon form utgörett önskvärt kontplement till ulbildningen inom det allmänna skolväsendel. Detbör därför i utbildningen vid en sådan fristående skola finnas något av värdeför samhället och det allmänna skolväsendet som tillgodoser behov som eljestinte kan uppfyllas. Jag delar i likhet med fiertalet av remissinstanserna SEH-kommitténsuppfattning att stafligt stöd på det gymnasiala stadiet främst bör utgå tillutbildningar som genom sitt utbildningsinnehåll helt eller åtminstone i 1983/84:118 7 något väsentligt avseende skiljer sig från vad somförekommer inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Sådanautbildningar tillför samhället utbildningsresurser som av olika skäl intekommer till stånd på annat sätt. Skolor somger utbildning kombinerad med internat fyller också ett behov för samhällel ochenskilda. Skolor av denna typ gör det bl. a. möjligt för barn till svenskamedborgare med anställning utomlands att få en svensk gymnasial utbildning.Behovet av utbildning kombinerad med internat är större på gymnasial nivå änpå grundskolenivå. De svenska Ullandsskolorna omfattar endastgrundskolestadierna och svensk gymnasial skolutbildning ulomlands ges endast iform av korrespondensundervisning. Somkomplement till det allmänna skolväsendet kan man även betrakta en skola somhar en särskild pedagogisk uppläggning i t.ex. tim- eller kursplaneavseende. Enfristående skola kan tillämpa flexibla former för organisation och arbete ochbehöver inte vara bunden av t.ex. systemet med statligt reglerade Qänster ochandra regler som gäller för det allmänna skolväsendet. Det finns även en grupp fristående skolor som genom sinuppläggning av studierna är särskilt anpassade för elever med annanstudiebakgrund och erfarenhet än den som gymnasieskolans elever normall har.Hit hör skolor, vilkas studiemål ligger nära motsvarande utbildning igymnasieskolan men som har en annorlunda uppläggning av studierna och en annanmålgrupp. Enligt min uppfattning bör statligt stöd kunna utgå för utbildningarav detta slag, om det visar sig svårt eller praktiskt sett mindre lämpligt attanordna likvärdiga utbildningar inom ramen för gymnasieskolan eller denkommunala vuxenutbildningen. I likhet med vad som gäller för grundskolenivån anser jagatt den omständigheten att en fristående skola vilar på konfessionell grundinte kan utgöra tillräckligt skäl för statsstöd. För att en konfessionell skolaskall kunna få statsbidrag måste skolan enligt min mening visa att denuppfyller också något annat av de villkor för statligt stöd somjag föreslår.Jag erinrar härom att regeringen i sitt beslut om statsbidrag tillfristående skolor på grundskolenivå utgick från detta synsätt på dekonfessionella skolorna. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jagförordat om grunderna för statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. I det följande redovisar jag vilka konsekvenser i fråga omrätten till statsbidrag en tillämpning av de föreslagna villkoren enligt minmening skulle få på de nu statsunderstödda skolorna. Denna redovisning liggertill grund för min anslagsberäkning för /85 (avsnitt 11). 1983/84:118 8 3.2Bedömning av villkoren för nu statsunderstödda skolor Fleraav de nu verksamma fristående skolorna härslammar frän då skolförhällandenai landel var helt annoriunda än . De ursprungliga motiven för derasexistens kan av olika orsaker helt eller delvis ha upphört. De flestakvarvarande skolorna skiljer sig dock i något avseende från det allmännautbildningsväsendet. Huruvida de skall få statligt stöd fortsättningsvis måstediskuteras i förhållande till de villkor för statligt stöd somjag nyssföreslagit. De fristående skolorna pågymnasial nivå kan enligt min uppfattning delas in i två huvudgrupper. Den enagruppen består av fristående skolor vilkas utbildningsinnehåll inte på ettpåtagligt sätt skiljer sig från de utbildningar som finns i det allmännautbildningsväsendet. Den andra gruppen beslår av skolor som genom sittutbildningsinnehåll skiljer sig från de nämnda utbildningarna. 3.2.1Skolor, vilkas utbildningsinnehåll överensstämmer med det allmännaskolväsendets Tilldenna grupp hör bl.a. två skolor vilkas verksamhet regleras av privatskolförordningen(1967:270) och vilka får statsbidrag enligt förordningen (1964: 137) omstatsbidrag till vissa privatskolor, nämligen högre samskola ochSigrid gymnasium i . Skolorna har haft statligt stöd sedanlång tid tillbaka. De är i allt väsentligt underkastade samma reglering som denkommunala gymnasieskolan och lärarQänsterna vid skolorna är statligl reglerade. Huruvidaen fristående skola av detta slag tillgodoser ett behov ur samhällets synvinkelberor på om det är ett samhällsintresse att tillgängen på elevplatser ärsärskilt hög på de studievägar som är företrädda vid skolan eller på denaktuella orten. Med den inriktning som de två berörda skolorna har kan enligtmin mening ett sådant intresse inte anses föreligga. BeträffandeSigrid gymnasium och högre samskola förutsätterskolöverstyrelsen (SÖ) i sitt yttrande över betänkande fortsattaöverläggningar med vederbörande kommunala myndigheter i syfte att inordnadessa skolors utbildningar i gymnasieskolan. Överläggningarna bör härvid iförsta hand skötas av länsskolnämnden i . Jag delar SÖ:suppfattning i denna fråga. I avvaktan på resultatet av dessa överiäggningar börstatsbidrag i oförändrad omfattning till båda skolorna tills vidare kunnautgå, dock längst t.o.m. /87. Senast /88 borenavveckling av statsbidraget vara påbörjad. Riksinternatskolorna,dvs. Humanistiska och Grännaskolan, intar ensärställning bland de fristående skolorna genom sin karaktär av internatskolorsamt de särskilda bestämmelser som reglerar Prop.1983/84:118 9 verksamheten vid skolorna. Riksinternatskolornatillgodoser, lillsammans med internatskolan Lundsbergs skola i kommun,ett särskilt behov för bl. a. utlandssvenska elever och elever som behövermiljöbyte. Genom sina insatser för det franska språket har enligt minmening Franska skolan ett särskill värde för våra förbindelser medFrankrike. Statsbidrag bör därför kunna utgå tillriksinternatskolorna. Lundsbergs skola och Franska skolan även omundervisningen vid dessa skolor inte till sitt innehåll påtagligt skiljer sigfrån gymnasieskolans. Huvudmannen för Humanistiska Läroverketanordnar vid sidan av riksinternatskolverksamheten en särskild engelskspråkig iniernalionellutbildning. Enligt bestämmelserna för verksamheten skall utbildningen för denelev som så önskar kunna leda fram till examen Internalional Baccalaureaie(IB) med diplom från International Baccalaureate Office (IBO) i Geneve.Statsbidrag för denna verksamhet bör kunna utgå även i fortsättningen. Balellakademien i och () är fristående skolor med statsbidrag, där studiemålet förutbildningarna är detsamma som för närmasl motsvarande utbildning igymnasieskolan men där uppläggningen av studierna någol avviker från den igymnasieskolan. De studerande vid de två skolorna är i regel äldre änmotsvarande elever i gymnasieskolan och har arbetslivserfarenhet. Efter förslag av dansarutredningen (U 1973:9) /83 en särskild gymnasial dansarutbildning inom . förutsatte att vissa befintligayrkesutbildningar för dansare, däribland Balettakademien, successivl skullekunna avvecklas i och med den nya gymnasieutbildningens start. SÖ har vidflera tillfällen föreslagit en avveckling av statsbidraget tillBalettakademien. Genom tillkomsten av den gymnasiala dansarutbildningen utgör Balellakademieninte något egentligt komplement till det allmänna skolväsendet. Statsbidragtill Balettakademien bör därför enligt min mening tills vidare kunna utgå ioförändrad omfattning, dock längst t.o.m. /87. Senast budgetåret1987/88 boren avveckling av statsbidraget vara påbörjad. STI:s utbildning är treårig, medan den närmast motsvarandegymnasiala utbildningen är den fyraåriga tekniska linjen. STI har en starkarekoncentration på de tekniska ämnena än den tekniska linjen och dess tekniskautbildning omfattar fler lärarledda timmar än motsvarande kurser inom kommunalvuxenutbildning. STl:s framtid har varit föremål fören omfattande utredningsverksamhet, där frågan om ett kommunalt engagemang iskolans verksamhet har aktualiserats i olika former. SÖ har föreslagit att STIskall kommunaliseras och verksamheten ingå i kommuns vuxenutbildning. I sin anslagsframslällning för /84 har SÖanfört att det Prop.1983/84:118 10 enligt verkets bedömning är nödvändigt att en bestämdtidpunkt beslutas för avvecklingen av statsbidraget till STI. SÖ har därför förordatalt statsbidraget avvecklas fr. o. m. /85.Likartade utbildningar bör enligt SÖ kunna anordnas i regi iStockholm. Jag finner det angeläget att frågan om STI:s framtid kanlösas i enlighet med påbörjade överläggningar. På grund av vikten av attstimulera teknisk utbildning på den aktuella nivån och del intresse som bl.a.från näringslivets sida visats för verksamheten vid STI bör statsbidrag ioförändrad omfattning tills vidare, i avvaktan på resultatet av dessaöverläggningar, kunna utgå, dock längst t.o.m. /87. /88 bör en avveckling av statsbidraget vara påböGad. Jagförutsätter att motsvarande utbildning därefter kommer att anordnas inom ramenför vuxenutbildning. Apeliydsskolan och Vackstanässkolan är internatskolor sombedriver en konsumentekonomisk utbildning vars innehåll delvis sammanfaller medinnehållet i vissa specialkurser i gymnasieskolan. Skolorna har sedan lång tidtillbaka haft statligt slöd. Detta utgår numera enligt förordningen den 27 maj1981 (SÖ-FS 1981: 107) om statsbidrag fill driftkostnader för vissalanthushållsskolor. Riksdagenhar uttalat (mot. 1971:850, UbU 27, rskr275) att statsbidrag till dessa skolorbör utgå i den utsträckning som efterfrågan på deras utbildning kräver. redovisat har det till skolornas kurser normalt funnits flersökande än det finns intagningsplatser. har också beslutat Qfr bl. a.UbU 1977/78: 7, rskr 35) alt det skall vara möjligt både för landstingskommunoch för enskild huvudman att med statsbidrag anordna konsumlionsulbildning (lanlhushållsskola).Skolorna bör därför enligt min uppfattning kunna få statsbidrag även ifortsättningen. 3.2.2 Skolor, vilkas utbildningsinnehåll skiljer sig fråndet alliyiänna skolväsendets Den andra gruppen av fristående skolor utgörs, somtidigare nämnts, av skolor som genom sitt utbildningsinnehåll skiljer sig frånde utbildningar som finns i det allmänna skolväsendet. Hit hör främst skolormed olika typer av yrkesutbildning, vilka saknar motsvarighet i gymnasieskolanoch vuxenutbildning. En skola av denna typ.är i , somutbildar personal inom främst järn- och gruvhanteringsområdet. ärensam i landet om denna utbildningsprofil på gymnasial nivå. Andra utbildningar inom denna grupp är i mode och reklam samt Berghs reklamskola i grafisk formgivning ochillustration samt praktisk marknadsföring och reklam. Utbildningen vid dessaskolor ligger till viss del innehållsmässigt nära den slora gruppen avkonstskolor och annan estelisk-praktisk utbildning. Prop.1983/84:118 11 Det framgår av vad jag har anfört att sådanaskolor som jag nu nämnt enligt min mening även i fortsättningen skall kunnavara berättigade till statsbidrag. Utbildning för konstnäriig verksamhet har först undersenare år kommit att betraktas som yrkesutbildning. Konstskolor och annan estelisk-praktiskutbildning har tidigare i stor utsträckning bedrivits i enskild regi. Ett antalskolor har fått statsbidrag enligt förordningen (1971: 342) om enskild yrkesutbildning. Även ett 50-tal av landets folkhögskolor erbjuder kursermed estetisk inriktning. Vanligast är konsthantverkskurser och musikkurser.Utbildningarna är av varierande längd upp till . Ca en Qärdedel avkurserna är emellertid kortare än en termin. Folkhögskolans elever skall hafyllt . Regeringen gav den 1 Ojuni 1982 SÖ i uppdrag alt bearbetavissa specialfrågor i anslulning till gymnasieutredningens (U 1976: 10)slutbetänkande (SOU 1981:96), vari bl.a. ingick att utforma förslag till estetisk-praktiskastudievägar inom gymnasieskolan. SÖ redovisade förslagen .i samband med sinanslagsframställning för /85.