prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt Efn ärutredningen en bra sammanställning över lägel på de internationellaenergimarknaderna. Utredningen är dock ojämn genom atl analysen avoljemarknaden har aorts mycket omfattande, medan den däremot är begränsad närdet gäller oljebolagen resp. kol- och gasmarknaden. sammanfattar sitt yttrande med ell liknande konstaterande ochpåpekar vidare att utredningen skulle ha vunnit på atl råoljans slutprodukterhade beskrivits i ett särskilt kapitel. I synnerhet borde de landsspecifikakvalitets- och miljökraven ha uppmärksammats, vilka nu verkar begränsade på deninternationella råolje- och oljeprodukthandeln. För svenskt vidkommande skullesvavelkraven i eldningsoljan resp. kli-malproblemen med diesdkvaliteterna havarit väl värda att inventera och utvärdera. () konstaterar alt del och dess medlemsföretag medstort intresse har tagit del av utredningen. Eftersom utredningen inte läggerfram några förslag till åtgärder har SPI avgett eu kort yttrande, men avser atlåterkomma med synpunkter i den mån den framlagda analysen senare åberopas ikonkreta sammanhang. Utredningensprognosanalys visar sig enligt staiens energiverk vara elt utmärkt instrumentatl identifiera osäkerhetsfaktorer och borde ha givits en sammanhållandefunktion i arbetet. Härigenom skulle samspelet mellan oljemarknaden och andraenergimarknader ha blivit tydligare; dessutom hade olika faktorer av betydelseför analysens resullal kunnal systematiseras bättre. Prop.1983/84:110 117 Prognosanalysenkommenteras också av Efn. som menar att utredningen borde ha uppmärksammat denstora spridningen i oljepriset som framkommer i olika studier. Enligt nämndenspelar den gemensamma, aktuella förvänlningsbilden hos internalionellaorganisationer och oljebolag en stor roll för den samstämmighet som råder iprognoserna från denna grupp. Det är vidare enligt nämnden naturiigt atloljeanvändningsprognoserna nu nedjusteras år med hänsyn till demetoder och antaganden som används i de flesta prognoser. Det svåra är enligtnämnden att förutse den brytpunkt när de långsikliga prognoserna börjar attjusteras upp igen, vilket inle diskuteras i utredningen. Efnmenar vidare att den osäkerhet som den långsiktiga utvecklingen påoljemarknaden som påtalas i utredningen är central och finns också behandlad iflera andra studier. Resultaten från dem visar all man inte bör optimeraenergisystemet för en snabb oljeprishöjning, eftersom merkostnaderna blirstora om prisutvecklingen skulle bli en annan än den förutsatta. Enligtslalens energiverk kan en alltför utpräglad konlracyklisk oljeersäUningspoliiikskapa stora problem, inte minst beroende på storautrikeshandelsberoende, men frågan borde utredas vidare. Risken förfluktuationer i oljepriserna bör föranleda åtgärder som skapar flexibilitetoch möjligheter atl minska oljeanvändningen vid stigande oljepriser och att ökaden vid lägre oljepriser. Med hänsyn till aktuella utvecklingstendenser börman enligt verket kunna räkna med att prisstegringarna på lång sikt förskjutsin på 1990-lalet. Anpassningen till dessa kan statsmakterna underlätta genomall skapa förutsättningar för information, utbildning, forskning och lämpligafinansieringsformer för energiinvesleringar. Närdel gäller metoder att möta störningar på den internationella olje-piarknadendelar staiens energiverk energimarknadsulredningens bedömning att böragera inom lEA. kan inte som enskilt land motverka prisfluktuationereller långsiktigt stigande priser. I samarbete med andra länderrfinns deldäremot vinster att göra och bör driva det i utredningen framfördaförslaget med skärpt beskattning kombinerat med långsiktig prisgaranti. Verketframhåller dock att förslaget förmodligen är svåradminislrerat och riskabeltmed tanke på den ofrånkomliga osäkerheten i den långsiktiga oljeprisutvecklingen.Bortsett från de resullal som kan uppnås genom ett internationellt samarbetemåste statsmakterna ta ställning till lämpliga metoder att hantera denosäkerhet och de risker som utvecklingen på oljemarknaden medför. avser också all en breddning av försörjningsbasen måste fåvittgående konsekvenser för den svenska raffinaderiindustrin. Det slår vidareklart enligt verket all förändringarna på oljemarknaden 9 1983/84. 1983/84:110 118 kommeratt leda till en strukturrationalisering av raffinaderi- ocholjeindustri. Den av utredningen lanserade beteckningen marknadsinriktadpolitik med statligt deltagande kräver ett omfattande och konlinueriigtbeslutsunderlag som verket är berett att bistå med. SPIframhåller för sin del atl en sådan politik med statligt engagemang hiuillsknappast har ökat oljetrygghel. Närdet gäller den bedrivna prospekterings- och ulvinningsverksamheten instämmerstatens energiverk i utredningens uppfattning att en förutsättning för ensådan verksamhet måsle vara alt resp. projekt ter sig lönsamt. Det finns enligtverkets mening ett generellt behov av att utvärdera den bedrivnaoljeprospekteringsverksamhelen i relation till andra metoder alt ökaoljeförsörjningstrygghelen. behandling av kolmarknaden framhåller statens energiverk atlanalysen är begränsad på grund av utredningens direktiv. måste dockstatsmakterna engagera sig i frågor som långtidsavtal eller direkta engagemangi kolproduktionen. Efn vill för sin del fästa uppmärksamhet på att den ökadeförsurningen i kan leda till stora prisskillnader på hög- ochlågsvavlig kol samt också påverka viljan till kolulvinning. Prop.1983/84:110 119 Sammanfattning av (1983:1) Oljeindustrini omvandling Deninternationella oljemarknaden har genomgått genomgripandeförändringar. I och med att de oljeproducerande staterna successivt har övertagitinflytandet över produktions- och prispolitiken har de internationellaoljebolagens roll i grunden förändrats. Den väridsom-spännande integration somtidigare kännetecknat oljebolagens verksamhet har ersatts av en mer öppenmarknad, vilket bl. a. har tagit sig uttryck i en snabb tillväxt avspolmarknaden - inte minst för råolja. F.n. kan spolmarknaden uppskattas till15-20% av råoljehandeln mot endast några procentenheter . Samtidigtsom försörjningskedjan har disinlegrerats, har OPECs inflytande överprisbildningen försvagats. Det beror främst på all den totala efterfrågan påolja har minskal kraftigt efter de snabba prishöjningarna i spåren på depolitiska oroligheterna i . Den totala produktionen inom OPEC har på någraår halverats och ligger numera betydligt under nivån för resten av världen.Möjligheterna atl från den lägre produktionsnivån utöva elt avgörandeinflytande över oljepriset är begränsat. Denkraftiga minskningen av oljeförbrukningen har också inneburit att deninternationella raffinaderiindustrin ställts inför betydande omställningsproblem.Genom investeringsbeslut fattade i början av 1970-lalel fortsatteraffinaderikapaciteten i att växa ännu in på 1980-talel. Dentveksamhet till strukturrationalisering och nedläggning av kapacitet somtidigare existerade har emellertid under inflytande av de senaste årensutveckling brutits. Ensammanställning av aktuella planer pekar på atl av destillationskapaciteteni , räknat från nivån , kommer att läggas ner framtill 1985. De största volymmässiga nedskärningarna är koncentrerade tillItalien, och . Framförallt är del flera slorainternalionella oljebolag som bl. a. Gulf, och BP som vidtagitanpassningsåtgärder på raffinaderi- och dislributionssidan. Man kan ocksånotera en ökad statlig andel i den europeiska raffinaderiindustrin genom atthandlingsutrymmet för sådana bolag är beskuret av politiska skäl, l.ex.hänsynslagande till försörjningstrygghei och sysselsättning. Devästeuropeiska raffinaderiernas situation förvärras av producentländernasetablering och övertagande av raffinaderier. Utöver denna konkurrens frånOPEC-länderna kan det framtida produktionsutrymmet i också kommaatt inskränkas av en omfattande produktimport från , vilken bl. a.sammanhänger med ett svårbedömt behov av Prop.1983/84:110 120 västvaluta inom dessa länder. Del ökade inflytandet frånkonsument- och producenlländer i raffinaderiinduslrin kan komma att påverkakonkurrenssituationen för övriga förelag negativt. Förutom en totalt sett vikande marknad, som leder till ettlågt kapa-citetsulnylljande, måste raffinaderiinduslrin möta en förändradsammansättning i produktefterfrågan. Förbrukningen av eldningsoljor för framställningav el och värme har minskat högst betydligt till följd av den ökadekonkurrenskraften hos alternativa energikällor. Däremot har användningen avdrivmedel legat kvar på en oförändrad nivå. Härigenom ställs raffinaderiernainför elt besvärande balansproblem, genom att flertalet raftlna-derier alltjämtär enkla primära destlllationsanläggningar som producerar en alltför stor andeltunga produkter i förhållande till efterfrågan. Utöver kompletterande inköp av färdigprodukler återstårför raffinaderierna atl installera någon form av vidareförädlingsanläggningsom ökar utbytet av lätta produkter och i motsvarande mån minskar utbytet avtunga. Beslut att uppföra sådana vidareförädlingsanläggningar har också fattalsi ökad utsträckning, främst i katalytisk krackning och visbreaking. Fram till1985 kan man räkna med att den totala kapaciteten i vidareförädling kommer attfördubblas i jämfört med situationen 1973. Grunden för denna snabbautveckling kan sökas i den goda lönsamheten för dylika anläggningar,vilken enkelt uttryckt bestäms av prisskillnaden mellan eldningsoljor sominsatsmaterial och krackade färdigprodukter. Del är en öppen fråga hur denna prisdifferens kommer altutvecklas . Vissa faktorer talar för atl den kommer atlkrympa efter hand. Den minskade efterfrågan på tunga eldningsoljor leder intelängre automatiskt till en växande marginal, bl. a. därför att dessa produkteranvänds som insatsvara i krackningsprocessen. har det som enföljd av delta också uppstått ett premium för okrackad tung eldningsolja somkan uppgå till per ton. Av betydelse för prisdifferensen är ocksådet framtida råoljeutbudet. Den aktuella oljemarknads-ulvecklingen har ökatandelen lätt nordsjöolja i den totala raffinaderiom-sättningen i Västeuropa.Härigenom har man uppnått ett i förhållande till förbrukningen bättre anpassatproduktutbyte i redan befintliga raffinaderiprocesser. Detta förhållande fåren prispressande effekt på den nödvändiga marginalen. Om förskjutningen mol en högre andel lätta produkterskulle gå snabbare än tillväxten av krackningskapacitet kan prisdifferensenförbli tillräckligt stor för atl ekonomiskt motivera ytterligare invesleringari vidareförädling. Under alla omständigheter ter sig framtidsutsikterna förinvestering i vidareförädling myckel osäkra, vilket har lett till att nyabeslut om sådana invesleringar inle fattas i någon nämnvärdutsträckning. När det gäller utvecklingen på oljemarknaden under restenav 1980-lalet 1983/84:110 121 synes tre frågor vara av särskild betydelse, nämligen vadsom sker med den internalionella konjunkturutvecklingen, fientlighelerna mellanIran och resp. produklionspoliliken i . Olika scenarier församspelet mellan dessa tre faktorer pekar på att den nu rådandeöver-skoUssilualionen kan väntas beslå åtminstone . Pålängre sikt - under 1990-talel - kan man emellertid inte uteslutaell stigande realt oljepris. verkar marknadskrafterna för aUoljeprisutvecklingen i sig knappast kommer atl kännetecknas av stabilitet, ulansnarare av fluklua-fioner kring den långsiktiga trenden. Dessa svängningarbetingas främst av den ändrade marknadsstrukturen saml förändradeförväntningars återverkan på oljdelning och oljeersältande invesleringar.Avgörande för hur snabbt en anpassning kommer till stånd blir beroende avstyrkan i ett framtida ekonomiskt uppsving samt på vilket sätt som raffinaderinäringeni världen omstruktureras. I själva verket kan raffinaderiindustrins möjligheteralt genom krackning framställa en allt större mängd lätta produkterur en allt mindre volym råolja, visa sig komma atl få en central belydelse förden framtida marknads- och prisutvecklingen. Del internalionella perspektiv, som här har tecknats,beskriver den miljö i vilken den nordiska och svenska raffinaderiindustrinverkar. De nordiska oljeproduktmarknaderna kan inte ses som isolerade från denövriga väriden även om transportkoslnadsskillnaden gentemot exempelvisRoller-dammarknaden innebär ett visst skydd mol konkurrens därifrån. Det bördock konstateras atl detta skydd sannolikt verkar starkare i motsattriktning genom ell begränsande av de nordiska raffinaderiernaskonkurrensmöjligheter på de europeiska inlandsmarknaderna. Del är därtor ofrånkomligt att närheten mellan de nordiskaländerna har gett upphov till en omfattande handel med oljeprodukter. har dock den totala internordiska produklhanddn minskatmed , medan exporten till övriga länder nästan fördubblats. Värd attuppmärksammas är den kraftiga förskjutningen mot export av tung eldningsoljatill länder utanför ; något som bl. a. beror på de uppsattarestriktionerna för svavelhalten i lunga eldningsoljor som finns i ochSverige men också beror på en framgångsrik oljeersäUningspoliiik. Den ökade internationalisering som den nordiskaoljeproduklhanddn genomgått kan hänföras till en radolika faktorer. En sådan är de multinationella oljebolagens försvagadeställning i produktions- och raffinaderileden, vilket lorde bero på alt de sabolag betraktar den nordiska marknaden som en utkant, karakteriserad av sjunkandeoch osäker avkastning. En annan viktig förklarande faktor är den långtgåendeoljeersättningen. 1983/84:110 122 somfrämst i och har skapat betydande balansproblem för relativtenkla raffinaderier av hydroskimming typ. Det har framtvingat en ökande exportoch import av färdigvaror och halvfabrikat för att hålla kapacitetsutnyiijandetuppe. 1 själva verket synes den relativa konkurrensförmågan gentemotVästeuropa stå i omvänt förhållande till lönsamheten på olika delmarknader. Denhårdnande konkurrenssituationen i framstår ännu tydligare om manstuderar förhållandena i de enskilda nordiska länderna. 1 finns tvåmoderna raffinaderier, som ger ett högt destillalutbyte och vars export behovökar till följd av utformningen av det bilaterala handelsavtalet medSovjetunionen. Dessa raffinaderier har betydande transportkostnads-fördelar förexempelvis bensinexporl till den svenska ostkusten. IDanmark kan man räkna med atl raffinaderiernas position förbättras i takt med attråoljeutvinningen ökar. Härigenom skapas motiv för en fortsatt vidareförädlinginom landet. Till detta kommer att det tidigare ned-läggningsholaderaffinaderiet i Stigsnaes har fått helt andra förutsättningar i och med all detkuwaitiska oljebolaget har tagit över både raffinaderiet och den av Gulftidigare ägda försäljningskedjan. INorge kommer sannolikt den planerade utbyggnaden av Mongstadraf-finaderiet tillstånd. Detta raffinaderi får då en utformning som gör del mycketkonkurrenskraftigt genom att det kan skräddarsys till den råolja som utvinns påden norska kontinenlalsockdn. Framtiden för övriga i verksammaraffinaderier är mer osäker, men påverkas av den spdsitualion som moderbolagenbefinner sig i gentemot den när del gäller koncessionspolitiken. Sammantagetinnebär detta atl svenska raffinaderier står inför en framtid präglad avmyckel hård konkurrens från de nordiska grannländerna. Situationen komplicerasav all inte enbart rena kostnads- och marknadsförhållanden torde bli styrande,utan också av att politiska överväganden av skilda slag kan komma att spela enavgörande roll. Detär värt att notera alt svenska raffinaderier har förbättrat sinposition på den nordiska marknaden i motsats till utvecklingen förraffinaderierna i övriga nordiska länder. Institutionella skäl har dockuteslutit på konkurrens på lika villkor med den statliga finländska raffinaderiindustrin. Liksomi omväriden har oljeförsörjningen i undergått stora förändringar underde . Tillförseln av oljeprodukter till den svenska marknadenuppgick till totalt ca 19 miljoner lon, vilket är en minskning mednära , eller en tredjedel . I huvudsak kan denna minskninghänföras till en reducerad förbrukning av eldningsoljor. Däremoi harförbrukningen av lätta produkter och mellan-destillal legal kvar på en i stortsett oförändrad nivå . 1983/84:110 123 Enligt preliminära uppgifter har förbrukningen fortsattatt minska även , främst för villaolja och tungeldningsolja till industrin. med denna snabba förändring pä förbrukarsidanhar också en betydande omställning i tillförselledet ägt rum. F. n. hämtas av all råolja från jämfört med 1979. I motsvarande mån harberoendet av råolja från och OPEC reducerats. Den snabbaförskjutningen i leveransmönslret förklaras i första hand av den speciellasituation som rått på den internationella råoljemarknaden under de senasteåren. Med hänsyn till kvalitets- och fraktkostnadsskillnader har nordsjöoljornaframstått som prismässigt myckel fördelaktiga. För atl försörja den svenska marknaden sker också enbetydande import av färdigprodukter. Totalt sett svarar varuimporten för entredjedel av tillförseln till , med en något högre andel för lättaprodukter och en lägre för eldningsoljor med undantag för lågsvavlig tungeldningsolja. Genom att den svenska oljemarknaden präglas av en stor öppenhetpåverkas leveransströmmarna till även av mindre förändringar ivärldsmarknadspriserna i förhållande till kostnaderna för inhemsk raffinering. har del blivit lönsammare att tillgodose densvenska marknadens behov på världsmarknaden än atl raffinera i Sverige.Härigenom har självförsörjningsgraden minskal somspotmark-nadsberoendet har ökat. En följd av denna utveckling är attkapadtetsui-nyttjandet i de svenska raffinaderierna har fallit påtagligt desenaste åren. Sammantaget för hela branschen uppgår kapacilelsutnyttjandet f.n. till en nedgång från . Om man jämför genomsnittskostnaderna för raffinering iSverige med kostnaderna för direklimport av färdigprodukler är förhållandena nusådana att företagen inte får full täckning av sina raffineringskostnader.Raffinaderimarginalen täcker dock rörliga kostnader och ger därtill ett bidragtill de fasta kostnaderna. De senare utgörs i huvudsak av kapitalkostnader, ochvarierar mellan olika anläggningar främst beroende av redan upplupenavskrivningslid. I längden är en sådan situation inte hållbar frånföretagsekonomiska utgångspunkter. Den hårdnande konkurrensen ställer därförde raffinerande bolagen inför stora krav på flexibilitet, både i anskaffningenav råvaror och i försörjningen av färdigprodukter. Ett ultryck för delta ärbl.a. den snabbt ökande exporten och importen av produkter, vilken syftar tillatl minska föriusterna vid raffinering. För att kunna höja täckningsbidraget behöver deraffinerande bolagen öka kapaciletsutnytljandet, vilket kan åstadkommas påflera vis: Förutsättningarna för att varaktigt upprätthållaoljeprodukternas nuvarande andel av svenskl varuexport måste bedömas sombegränsade. 1983/84:110 124 sdnfrån svenska raffinaderier är i första hand ett uttryck för atl dessasproduktutbyte är föråldrat såväl i förhållande till den svenska marknaden somjämfört med utländska raffinaderiers produktutbyte. Möjligheternaatt genom företagsförvärv få tillgång till en ökad marknad är små. De oljebolagsom inte har raffinaderikapacitel i befinner sig också i en situationav överkapacitet och benägenheten atl överlåta försörjningen till svenskaraffinaderier är sannolikt liten. Det skulle bara öka överskotten i någotnärliggande land. Ävenför möjligheterna att få utföra legoraffinering är raffinaderiernasproduktutbyte en avgörande faktor. De relativt enkla svenska raffinaderiernahar att konkurrera med raffinaderier i andra länder, vilka i flera fall har enbetydligt bättre processutmslning. En jämförelse med ett raffinaderi utrustatmed katalytisk kracker visar att detta har en mycket stor konkurrensfördel.Eftersom tillgången på sådana anläggningar är väl tillgodosedd i Västeuropabefinner sig de svenska raffinaderierna i en besväriig konkurrenssituation,som förvärras i direkt proportion till kapitalkostnadernas storlek. Konkurrenssituationenpå kort sikt påverkas emellertid mer av storleken på de marginella (rörliga)kostnaderna för raffinering. Stor betydelse i detta sammanhang har l.ex. lots-och farledsvaruavgifter samt lokala hamnavgifter. tillsammans tycks intedessa avgifter särskilt missgynna de svenska raffinaderierna, menförhållandena skiljer sig påtagligt åt i olika hamnar i nordväsleuropa. Densärskilda farledsvaruavgiften är dock speciell så till vida som den är dubbeltså stor för petroleumprodukter som för andra importerade produkter. Genom attden dessutom saknas i närliggande länder påverkas svenska raffinaderierskonkurrenssituation negativt härav. Raffinaderiernaskonkurrenssituation påverkas också av de särskilda lagringskrav som finns iSverige. Gällande lagringsmål fastställdes på basis avförbrukningsprognoser som ter sig föråldrade. Mot bakgrund av den snabbaförbrukningsminskning som ägt rum framstår lagringskraven somöverdimensionerade. En omedelbar anpassning till gällande förhållanden skullepåtagligt förbättra de raffinerande bolagens ekonomiska situation. Problemenmed den s. k. avdragsposten skulle därmed också elimineras. Närman studerar kostnads- och konkurrenssituationen för de svenska raffinaderiernabör man notera att den goda tillgången på djuphamnar i tidigareinneburit vissa transportkoslnadsförddar. I del rådande marknadsläget, där andel av råoljan hämtas från på mindre fartyg, har dock dennafördel i stort sett eliminerats. De gällande lagringsbestämmelserna i också en sådan utformning att nyetablering på den svenska marknaden i storskala är praktiskt tagel omöjlig. Härigenom får de existerande bolagenbetydande konkurrensfördelar. Vissa lättnader i dessa avseenden har nyligenföreslagits av kontrollstation. 1983/84:110 125 Detfinns också skäl att påminna om atl svenska raffinaderier erhållit statligtslöd i olika former . Dels har de fått statliga bidrag för bl.a. värmeåtervinning i processerna, dels har raffinaderierna i fåttbidrag för genomförande av två spillvärmeprojekt. Till detta kan läggas attSvenska genom sina förvärv av andelar i och befriat de ursprungliga ägarna från kapitalkostnader för kapacitet, som desannolikt annars inle skulle ha kunnal utnyttja. Styckkostnaderna förraffinering i har på detta sätl kunnal sänkas. Liknande effekter uppkomockså genom de legoraffinering som lade ut under de år sombolaget innehade stora råoljeavlal. Avstor betydelse för utvecklingen framöver är vad som kommer atl ske medoljeförbrukningen . Den översyn av prognoserna föroljeförbrukningen, som statens energiverk låtit utföra för åren ,pekar på atl oljeförbmkningen kommer alt fortsätta att minska med ytterligareelt par miljoner ton. En kritisk faktor i sammanhanget är antagandet om denindustriella tillväxten i kring vilken stor osäkerhet råder. Äventakten i oljeersältningen och omfattningen av konverteringen till el ärcentrala för beräkningsresultaten. Beräkningarna förutsätter en vissåterhämtning för industrin, men utgår också ifrån att dkonverteringen kommeratt fortsätta framöver. 1delta perspektiv finns del starka skäl till att tro att överkapaciteten i densvenska raffinaderibranschen blir ännu större. Om del antagandel görs, atl de iSverige raffinerande bolagen kan behålla sina nuvarande marknadsandelar skullekapaciteten uppskattningsvis bli ungefär dubbelt så stor som bolagensleveranser inom landet. Annorlunda uttryckt skulle sålunda det genomsnittligakapacitetsutnyttjandei komma att uppgå till , vilket är en ytterligaresänkning jämfört med dagens nivå. Det är inte uteslutet att man härigenomunderskrider den nivå som av rent processtekniska skäl måsle uppräuhållas. Ennaturiig slutsats av delta är alt raffinaderikapacileten i kommer attkrympa, eftersom verksamheten under här angivna antaganden inte kommer atl gelångsiktig kostnadsläckning. Överlevnadsmöjligheter skulle kunna skapas omraffinaderierna förmådde att konkurrera framgångsrikt på exportmarknadernaeller kunde få uppdrag som legoraffin-örer. Förutsättningarna för detta är somredan angivits myckel små, men ökar för i och med att denkatalytiska krackern las i drift.