prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Tyngdpunkten irisktagandet har förskjutits från själva anläggningsinvesieringen mol tidigareskeden i utvecklingskedjan. Marknadsutvecklingenkräver också andra insatser än lidigare. Till detta kommer de svenskamoderföretagens ålaganden i samband med de ulländska dotlerförlagensexpansion. har svenska förelag läm- Prop.1983/84:135 166 nat garantier för . per årlill förmån för finansiering utomlands. Trols företagssektorns förstärkning av eget kapilal ochulvecklingen av störte, mera riskvilliga koncerner kan det ändå ifrågasättas omuppbyggnaden har varil tillräcklig för att la de alll störte riskerna iutlandsverksamheten och i de slora exporlprojekten. Följden av denna utveckling av förelagens finansiellasituation och in-vesleringsulvecklingen har blivit all de stora och riskfylldainvesteringsprojekt i klassisk bemärkelse där Investeringsbanken enligl deursprungliga intentionerna bör och kan medverka f.n. i stor ulslräckningsaknas. Till delta kommer att de rena utvecklingsprojekt som Investeringsbankenhar satsat pä mognat långsamt som riskerna har varit stora. 12.3 Ändrade förutsättningar för Investeringsbankensnuvarande rörelse Kreditverksamheten i Invesleringsbanken har regelmässigtvisat överskoll och givit ulrymme för fulll tillräcklig konsolidering medhänsyn lill risker etc. Ett slort problem för banken har varit denutlandsupplåning som företogs . Överskotten har inlegivit ulrymme för utdelning . Tanken med bankens verksamhel var från början atl ett stortegel kapilal kombinerat med upplåning i AP-fonden skulle görakapitalförsörjningen säker och kostnaden för den möjlig att bedöma i förväg.När banken i början av 1970-talel behövde vidga sin kapitalanskaffning var dettrångt på den inhemska kapitalmarknaden och utlandsupplåning aktualiserades.Banken animerades då atl svara för en del av den svenska utlandsupplåningen.Del har förorsakat banken slora kostnader. harvalulakursförändringarna i slutet av 1970-talel och i början av 1980-ta-letmedförl kursförluster på ca 850 milj. kr., varav en mindre del realiserats. Banken har inle i nämnvärd utsträckning fört övervalulakursriskerna på kundföretagen. Bankens ränteinkomster, som baserats pådel svenska ränteläget, har inte tillräckligt kompenserat banken för densvenska kronans kursändringar. Induslriförelagen har sedan mitten av1970-lalel bedrivit en alltmer aktiv valulahanlering och har i de flesla falllyckats uppnå en bättre balans mellan tillgångar och skulder i valutor. Invesleringsbankenhar inte haft några sådana möjligheler eftersom man inte har vare sigtillgångar utomlands eller inkomsler i utländsk valula. Invesleringsbanken harvisserligen haft finansiella möjligheter att lösa in utlandslån i förväg meninte medgivits delta. har banken inte lagil några nya utlandslån. Banken har regelmässigt lämnai långa lån till projekt meden bunden ränta. Räntan har ofta fixerats redan vid offertlillfällel.Strukturen på kapitalanskaffningen genom AP-fonden har gjort delta möjligt. Prop.1983/84:135 167 Investeringsbankensinriktning mot riskfyllda störte projekl bygger på tanken att finansieringen aven investering är mer eller mindre direkl knuten till själva ulbyggnaden. Vidtidpunkten för Investeringsbankens tillkomst var det vanligt alt finansieringendelades upp i riskgrader med hänsyn lill säkerheterna, t.ex. bottenlån,topplån, rörelsekapilal etc. I della avseende har en genomgripande förändringskett. De säkerheter företagen lämnar har numera en betydligt mera allmänkarakiär och består ofta av s.k. företagsinleckningar, som är enpanlförskrivning av rörelsen som sådan. Del är också vanligt alt säkerhet överhuvud laget inte ställs, utan i låneförbindelsen anges vissa förpliklelser förlånlagaren, t.ex. om atl hålla soliditeten på en viss lägsia nivå annarsförfaller lånet lill betalning. Förpliklelse atl inte ställa särskild säkerhetför annat län brukar kallas negaliv klausul. Förekomsten av s.k. negalivklausul gör del ibland svårt atl rikta utlåningen mot särskill riskabla projekli störte företag. Investeringsbankenshittillsvarande verksamhet kan sammanfallas på så .säll atl kreditrörelsen harfyllt de målsättningar som uppställdes vid bildandet. Bankens kreditgivninghar gett ett överskott i enlighet med de riktlinjer som fastställdes närbanken startades. Kapitalanskaffningen har kraftigt komplicerats och fördyratsav utlandsupplåningen. Utvecklingen av företagens investeringar och finansiellasituation, som har nämnts, motiverar en omorientering av Invesieringsbankensverksamhet. En sådan omorientering av verksamhelen genomförs i första hand avbankens ledning och slyrelse inom de ramar som gäller för bankens verksamhet.Jag anser det dock vara nödvändigl att la upp vissa frågor som rör riktlinjernaför bankens verksamhet och föreslå några ändringar med syfte att ökamöjligheterna till flexibilitet i bankens verksamhel. 12.4Förslag till ändrade riktlinjer för Investeringsbankens verksamhet Mittförslag: Invesleringsbanken bör ges störte flexibilitet vid val av engagemangoch ulformning av kreditvillkor elc. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Invesleringsbanken bildades, som lidigare sagts, år1967 för atl lösa problem som var aktuella eller kunde förulses.Sedan dess har företagens finansieringsbehov ändrats och kreditmarknadensfunktion utvecklats. Del är nu nödvändigl alt för framfiden delvis ändrabankens verksamhetsinriktning, så att en anpassing lill de nu aktuella ochförutsebara finansieringsbehoven kan ske. I de ursprungliga motiven för bankensverksamhel talades mycket om att banken skulle uppträda sommellanhandsinslitul och slussa vidare betydande delar av den storakapilalmarknadsresurs som AP-fonden innebar till företagen, främsl inomindustrin, och då ta höga risker och särskilt finansiera 1983/84:135 168 Bankens uppgift som förmedlare av AP-fondsmedel har minskat ochbankens kapitalanskaffning kan behöva breddas. Investeringsbanken harunder senare år gjort betydande insatser när del gäller omstrukturering avsvensk industri och rekonstruktion av olika företag. har det skett påbankens egel initiativ, ibland har del skett på uppdrag av statsmakterna. Jagfinner det angeläget atl statens kapacitet genom Investeringsbanken förinsalser av detta slag hålls god även i fortsättningen. Det kan även ifortsättningen finnas anledning för statsmakterna att i särskilda fall uppdraål Invesleringsbanken att för statens räkning ta en aktiv del i frågor omomstrukturering av delar av induslrin eller i samband med rekonstruktion avenskilda företag. Detta gäller även bortsett från de fall därInvesteringsbanken har anledning att ta sig an sådana frågor för sina egnaengagemangs skull. Ursprungligenöppnades möjligheler för banken att utöver lån även slälla garantier, medverkavid obligationsemissioner etc. Av detta har huvudsakligen garantiverksamhetenkommit alt spela en viss roll. Banken har sålunda lämnat garantier i sambandmed vissa exportprojekl, men också i samband med exportkrediter och investeringsfinansiering.Jag vill framhålla alt möjligheterna att lämna garantier för olika ändamålinnebär en betydande ökning av bankens flexibilitet och denna möjlighet börbibehållas. Jag ser bl.a. eft särskill behov när del gäller möjligheter aUslälla garantier för företag i samband med slörre exportprojekl. Storföretageni arbetar i belydande utsträckning med projektexport och i de sammanhangentäcks riskerna för bristande betalning från köparen eller bris landevalutatilldelning från köplandet via exporlkredilgarantier utfärdade avexportkreditnämnden (EKN). I många fall tvingas dock företagen även alt lämnabetydande garantier för erhållna förskott, genlemol underleverantörer och föralt företagen presterar det som föreskrivits i kontraktet. Garantigivning avdetta slag är ett naturiigt inslag för ett kreditinstitut, som har att tarisker och engagera sig i svenska förelags ulveckling. Invesleringsbankenhar samarbetat intimt med utvecklingsfonderna om särskilda projekt,där utvecklingsfonderna stått för kreditberedningen och Invesleringbankensmedverkan inneburit ytterligare möjligheler lill kreditgivning. Jag serpositivt på denna rörelsegren och jag betraktar ulvecklingsfonderna som envärdefull resurs för Investeringsbankens utåtriktade verksamhel. Slalenhar i egenskap av ägare lill Investeringsbanken inte tidigare ställt någotpreciserat avkastningskrav på de medel som fillskjutils banken. En försiktiguldelningspolitik har motiverats av det högre risklagande banken står för. Enviss utdelning på av staten insatt kapilal bör dock eftersträvas. Vidare börsom en allmän inriklning för bankens verksamhet gälla alt det kapilal statenlagt ned genom tillskott åtminstone inte skall förlora i värderealt sett. Principenom atl bankens kreditgivning i huvudsak skall syfta till högl Prop.1983/84:135 169 risklagande, alt det skall gälla långsiktiga åtaganden ochstora investeringar finns inte skäl att ändra. Mot bakgrund av ulvecklingen avförelagens invesleringar finns anledning atl lika hårt läggatyngdpunkten vid behovet av atl finansiera investeringar i anläggningar ochmaskiner. Invesleringar i forsknings- och utvecklingsverksamhel, marknadsföringetc. som har mera immateriell karakiär bör ges lika goda finansieringsmöj-ligheter.Vidare finns det anledning all ge banken vidgade möjligheler att arbeta medokonventionella finansieringslösningar saml att komplettera verksamhelen medt.ex. faklurabelåning (s.k. factoring), uthyrning av maskiner etc. (s.k. leasing)med flera finansieringsQänster. Kvar står att bankens inriklning i första hand skall varalånga engagemang i slörre företag, där företagens eflerfrågan kan leda lillalt speciella lösningar krävs med hänsyn lill säkerhetsbild, bindning avräntan, särskilda amorteringsvillkor etc. Invesleringsbanken har genomgående visat en försiktigattityd till all som ägare genom aktieförvärv eller på annal sätt engagera sigi förelagsulveckling. Tillgången på riskvilligt kapilal i är f.n. god.I vissa omstruklureringsfall och i vissa rekonstruklionsfall har det visal signödvändigl att slaten på ett eller annat sätt engagerar sig som aktieägare.Därtill kan del vara en fördel att få insyn och möjligheter atl påverka projektom en långivare även går in med ägarkapital. Ökade möjligheter tillriskkapitalinsalser i ekonomiska föreningar har föreslagils (prop.1983/84:84). Jag vill framhålla Investeringsbankens möjligheter atl engagerasig som ägare i förelag. Denna finansieringsform bör liksom vara enkomplettering till den övriga verksamheten och enbari avse projekl där ettägarengagemang ter sig företagsekonomiskt rikligt. Banken har f.n. möjlighel atl lämna lån eller slällagarantiförbindelse, lämna akliekapilaltillskolt m. m. utan särskild säkerhelendast inom ett belopp som inle översliger bankens aktiekapital. Jag hartidigare framhållit atl del numera är mindre vanligt all särskild säkerhelställs för engagemang i slora internationellt verksamma företag. Bl.a. mot denbakgrunden men också för att öka bankens flexibililel förordar jag att denrestriktionen slopas. Självfallel bör kredit beviljas endasl om lånesökandenkan förväntas fullgöra låneförbindelsen. Det kankomma all öppnas möjligheter för affärsverk alt i någon mån svara för sin egenfinansiering. I första hand kan det bli akluellt för affärsverken alt la uppkrediter på den svenska kapilalmarknaden (prop. 1983/84:100 bil. 8, s. 149).Mol bakgrund av Invesieringsbankens inriklning mol långsikliginvesteringsfinansiering bör banken kunna medverka i sådana fall. I den månaffärsverk, bolag, stiftelser etc, vare sig de är statliga eller kommunalaavser atl företa utlandsupplåning vore det en fördel för Investeringsbanken ombanken kunde medverka och att långivningen kan ske via Invesleringsbanken bl.a.såsom ett alternaliv lill upplåning via andra kanaler. 1983/84:135 170 Vadjag har anfört medför atl Invesieringsbankens bolagsordning kan behöva ändras.Det ankommer på regeringen atl verka för att erforderliga ändringar av bolagsordningenkommer lill slånd. Invesieringsbankensullåningsverksamhet bör liksom vara inriklad på högt risktagande.Kapitalanskaffningen bör då hållas så riskfri som möjligt för aU bankensmöjligheler lill engagemang inle skall äventyras. Ursprungligen var del tänktatt banken i huvudsak skulle refinansiera sig i AP-fonden fill villkor, sombeträffande utlåningslider etc. väl stämde med utlåningen. Så har också skeUför huvuddelen av verksamheten. Cirka en tredjedel av bankens kreditvolym hardock finansierats genom alt medel lånals upp utomlands. Endast i myckel litenulsträckning har banken kunnat föra vidare valutariskerna lill lånekunderna.Banken har haft mycket begränsade möjligheler alt i den egna verksamhelenetablera molposi-tion till den slora utlandsupplåningen. Flertalel kreditinstituthar vid sidan av långfristig upplåning annan kapitalanskaffning av merakortfristig natur. Det finns f.n. inga föreskrifter som binderInvesteringsbanken i delta avseende. En ökad flexibilitet här kan bidra lill enökad effektivitet i bankens verksamhet. Detta kan ske bl.a. genom en anpassningtill förändringar på kredit- och kapitalmarknaderna i , t. ex. med rnerakortfristig upplåning. Bankenhar vid ulgången av reserverat någol mer än 500 milj. kr. för ännu ejrealiserade valutaförluster. Bankens soliditet är f.n. betryggande och statengaranterar bankens förbindelser intill ett belopp av 5000 milj. kr. Enligl minbedömning erfordras f.n! varken en ökning av bankens egna kapilal eller av dennämnda statliga garanlin. Hiuillshar bankens kreditgivning givit en fillräcklig avkastning, medan problemetvarit kostnaden för kapitalanskaffningen. Lönsamhetskravel för bankensverksamhet innebär all det även i fortsätlningen behövs ett starkt inslag avförelagsekonomisk expertis och finansieringskunnande i styrelsen. Del ankommerpå regeringen alt tillse alt styrelsen får sådan sakkunskap. Den specificeradeförteckning av vilka instanser som bör vara företrädda i slyrelsen, sombeslöts vid bankens bildande, bör lillmätas mindre belydelse. Liksom hittillsbör staten och de fackliga organisationerna tillsammans få en stark ställning ibankens slyrelse. Jaggår nu över fill frågan om en särskild småföretagsfond knulen tillInvesleringsbanken. Prop.1983/84:135 171 13 Småföretagsfond 13.1 Inledning Mitt förslag: En särskild småföretagsfond inrältas. Denfinansieras inom ramen för ATP-systemet och tillförs 100 milj. kr. Avkastningskravslälls på kapitalet och avkastningen förs tillbaka till ATP-systemet. Bakgrund och skäl för mitt förslag: I samband med atlförslagel om löntagarfonder förelades (prop. 1983/84:50 s. 52)anförde chefen för bl. a. all del i löntagarfondsdeballenfrån småföretagshåll har hävdats, alt de mindre företagen får vara med ochfinansiera fondsystemet, men alt de inle får del av del riskkapital somfonderna placerar på aktiemarknaden. Gentemot delta framhöll han atl denförhöjda ATP-avgiften, genom avräkning i löneförhandlingarna, kommer atl"bekostas" av löntagarna, och atl löntagarfonderna är oförhindradeatl göra sådana placeringar att även icke börsnoterade aktiebolag kan komma altfå del av deras riskkapitalutbud. Trots detta borde dock enligt finansministernövervägas en ordning där en del av fondmedlen i särskilda former kundekanaliseras till småförelagsseklorn. Detta skulle kunna ske genom alt ettbelopp i storleksordningen 100 milj. kr. avsattes i en särskild fond knutentill . Dessa medel kunde sedan i olika finansiellaformer lillföras småföretagssektorn. Om det senare visade sig behövligt skulleden angivna meddsramen kunna höjas i viss omfattning. Någolförslag om en särskild småföretagsfond lades inle fram i propositionen omlöntagarfonder, men det anmäldes atl det fanns anledning atl ålerkomma tillfrågan i sådan lid atl förslag kunde föreläggas under våren 1984.Efler samråd med chefen för finansdepartemenlet lar jag nu upp denna fråga. De grundläggande skälen för mitt förslag framgår av vadjag inledningsvis anförde. Jag har dessutom redogjort försmåföretagsseklorns betydelse för industriell tillväxt och förnyelse och därvidpekat på några hinder för små-företagens ulveckling. Ett sådanl hinder är denällmänt låga solidilelen, som bl.a. verkar hämmande på förmågan atl la risker.Del är därför viktigt att säkerställa att en tillräckligt stor del av de medelsom disponeras inom ATP-systemet kanaliseras till smäförelagssektorn i form avriskkapilal. Som anförts i proposilionen om löntagarfonder kan beloppet på 100milj. komma att höjas, om del visar sig behövligt. När det gäller organisation av småföretagsfonden, fondenskapitalförsörjning och avkastningskrav samt dess placeringspolitik återkommerjag mer i detalj i del följande. 1983/84:135 172 Mittförslag: Småföretagsfonden organiseras som en stiftelse. Del bör ankomma påregeringen all på grundval av de riktlinjer som beslutar om, inrättafonden genom all faslställa stiftelseurkund och stadgar. Fonden bör ha en egenslyrelse som utses av regeringen. Fonden knyts till på så sätt alt fonden mot ersättning utnylQar Investeringsbankens expertisoch kansliresurser. Skälför mitt förslag: Jag har övervägt olika organisatoriska lösningar försmåföretagsfonden. En tänkbar modell är att organisera fonden som ytterligareen fondstyrelse inom AP-fonden. Med hänsyn lill verksamhetens inriklning ochomfattning harjag dock bedömt den ordningen som mindre väl lämpad. En annanlänkbar modell, somjag också avvisar, är atl helt inordna verksamheten iSveriges . Detta skulle kunna innebära oklarheter omInvesieringsbankens roll och arbetsuppgifter. Vidare anserjag del med hänsynlill det speciella avkastningskravet mindre lämpligl alt helt inordnaverksamheten i en annan organisation med andra arbetsuppgifter och annanfinansiering. Inle heller anser jag atl myndighetsformen bör komma i fråga,eftersom det är fråga om kapitalförvaltning på marknadsmässiga villkor. Stiftelseformenlillämpas f.n. för flera organ med arbetsuppgifter som liknar dem somsmåföretagsfonden är tänkt att ha. Jag kan som exempel nämna Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (Induslrifonden), Norrlandsfonden och deregionala utvecklingsfonderna. Erfarenhelerna visar atl stiftelseformen är vällämpad för denna lyp av verksamhel. Hur förvaltningen av en stiftelse skall gålill beror i första hand på vad som besläms i stiftelseurkunden eller isärskilda stadgar. På så sätt kan organisationen på ett smidigl säll anpassasefter de krav som i det speciella fallet slälls ulifrån verksamhetens art. Fondenbör ledas av en särskild styrelse. När del gäller slyrelsens storlek bedömerjag alt en slyrelse med högst sju ledamöler är lämplig för att uppnå etteffektivt styrelsearbete. I slyrelsen bör ingå personer med erfarenhet av ochkunskaper om förelagande, särskill inom småförelagsseklorn. Några avledamöterna bör företräda löntagarintressen. Del bör ankomma på regeringen atlulse slyrelsen.För att effektivisera adminislralion och förvallning av fondenoch därmed begränsa administrationskostnaderna bör dock fonden ulnylQaInvesieringsbankens expertis och kansliresurser. Kopplingen lillInvesleringsbanken kan dock innebära vissa avgränsningsproblem när det gällerverksamhetsinriktningen. Jag har tidigare (kap. 12) behandlatInvesteringsbankens verksamhet och därvid föreslagit förändringar så attbankens flexibilitet när del gäller kreditgivningen kan ökas. Banken arbetarhuvudsakligen genom långivning men har också 1983/84:135 173 möjlighetatt gå in som ägare i företag. Jag förutsätter att en fördelning avverksamheten mellan banken och fonden sker på så sätt att fonden får förturtill sådana engagemang som ligger inom dess verksamhetsområde. Inget bör dockhindra alt både fonden och banken engagerar sig i samma företag. Det är ju f.ö.inte ovanligt atl lill banker närslående organ engagerar sig med ägarkapital iresp. Jagvill i detta sammanhang också nämna atl småföretagsfonden med hänsyn lilländamålel med sin verksamhet bör hänföras lill sådana juridiska personer somhar inskränkt skattskyldighet enligt 53 1 mom. d) kommunalskatlelagen(1928:370). Detta innebär att fonden blir befriad från statlig inkomstskatt ochförmögenhetsskatt och alt den blir skyldig atl erlägga kommunalskatt endastsåvitt avser inkomst av fastighet.Någol lagförslag om detta läggs inte fram nu.Chefen för avser all senare ålerkomma till frågan. Mittförslag: Småföretagsfonden lillförs medel inom ramen för AP-fondsystemet genomalt ytterligare en övergångsbestämmelse införs i lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden. Innebörden av övergångsbestämmelsen äratt efter beslut av regeringen tillsmåföretagsfonden skall överföra 100 milj. kr. Skälför mitt förslag: ATP-systemet tillförs medel enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter, lagen (1983:219) om lillfällig vinstskati och lagen (1983:1086)om vinstddningsskatt. Enligt lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden ankommer det pä att enligt vissabestämmelser överföra medel till de olika fondstyrelsernas förvaltning. Enligtövergångsbestämmelserna p.7 till nämnda reglemente skall summan av de medel somenligt 27 § andra stycket första meningen får överföras lill enlönlagarfondsslyrelses förvallning för minskas med 20 milj. kr. Dendirekta effekten av detta är all dessa medel, sammanlagKlOO milj. kr., ärreserverade för annal ändamål. I enlighet med vad som uttalades i prop.1983/84:50 om löntagarfonder skall medlen lillföras småföretagsfonden. Enliglmin mening är del lämpligl all införa ett tillägg i övergångsbestämmelserna medinnebörden alt efler beslut av regeringen lillsmåföretagsfonden skall överföra detta belopp som stiftelsekapital. Därvid kani regeringsbeslutet ocksä införas regler om avkastningskrav påstiftelsekapitalet i småföretagsfonden. 1983/84:135 174 Mitt förslag: Småföretagsfonden skall till AP-fondsystemetårligen fr. o. m. överföra en real avkastning moisvarande en viss procenlav nuvärdet av de medel som tillförts fonden från AP-fondsystemet. För åren1985, 1986 och 1987 är avkastningskravet . , 1989 och 1990 äravkastningskravet . Skäl för mitt förslag: Eftersom småföretagsfonden lillförskapital från AP-fondsyslemel finner jag del rimligt atl ställa i princip sammaavkastningskrav på dessa medel som på de medel som förvallas av Qärde fondstyrelsenoch de fem lönlagarfondsslyrelserna. avkastningskrav är bestämt till 3%av nuvärdet av de medel som resp. styrelse förvallar. Avkastningskravet ärfastställt med ulgångspunkl i atl Qärde fondstyrelsen ochlönlagarfondstyrelserna i sin kapitalförvaltning skall placera fondmedlen såalt kraven på god avkastning, långsiklighet och riskspridning tillgodoses.Dessa förutsättningar bör enligl min mening gälla även för småföre-lagsfonden.Jag anser del också lämpligt atl småföretagsfondens avkastning återförs tillAP-fondsystemet på samma sätt som gäller för de medel som förvaltas av Qärdefondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna. Del finnsdock skäl alt medge småföretagsfonden en viss "upptrapp-ningsperiod"innan fullt avkastningskrav ställs. Till skillnad från Qärde fondstyrelsen ochlönlagarfondstyrelserna kommer småföretagsfonden inle alt kunna göraplaceringar i aktier som är inregistrerade vid . Delinnebär atl avkastningen av placeringarna i stor ulsträckning kommer alt ske iform av värdetillväxt och inle i form av utdelning. Det tar ,erfarenhetsmässigt mellan fem och , innan sådan värdetillväxt kanrealiseras. Vidare innebär begränsningen till småföretagssektorn attmöjligheterna lill riskspridning också minskas. 13.5 Placering av medel Mitt förslag: Förvaltningen av småföretagsfonden skallsyfta till-god avkastning, långsiklighet och riskspridning. Småföretagsfondens huvudinriktning skall vara allfinansiera sådana investmenl- och utvecklingsbolag, som i sin lur är inriktadepå alt göra placeringar av riskkapital i förelag inom småförelagsseklorn.Fonden skall dock vara oförhindrad att göra placeringar även i andra ickebörsnoterade förelag. Småföretagsfonden får placera sina medel - i svenskaaklier som inle är inregistrerade vid - i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med op- Prop.1983/84:135 175