prop · G703152 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt 11 S hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) får elleller flera organ tillsättas för att under hälso- och sjukvårdsnämnden leda hälso-och sjukvården, vart och ett för den verksamhet som landstingskommunen bestämmer.De organ som avses i denna bestämmelse är all betrakta som nämnder i KL:smening. 10.2.6 Principen om kommunen som odelad förvaltningsenhet Inom kommunalrälten gäller av hävd principen om kommunensom en odelad förvaltningsenhet. Den innebär all förvaltningen av ett visstverksamhetsområde (uppgiflsområde) ankommer på en enda . Av principen följer t. ex. att uppgifter inte kanfördelas på olika nämnder. Avsteg från principen kräver stöd i lag. I anslutning till tillkomsten av lokalorganslagen -varigenom principen om kommunen som en odelad förvaltningsenhet i viss mån harluckrats upp - har principens grunddrag närmare formulerats i förarbetena vidflera tillfällen. Sålunda anförde konslitutionsutskott bl.a. följandei sitt belänkande (KU 1978/79:36) över regeringens första proposition(1978/79:181) om lokalorganslagen: En huvudprincip inom kommunalrälten är alt varje kommunskall vara en odelad förvaltningsenhet. För varje uppgiftsområde skall detfinnas ett enda förvaltningsorgan för hela kommunen. Förvaltning ochverkställighet inom ett uppgiftsområde skall aUtså ligga hos en och sammanämnd. 1983/84:152 74 därförinte möjligt alt inrätta flera nämnder som, var och en för ett geografisktområde, svarar för förvaltningsuppgifter av samma slag. Grundenför denna ordning är främst önskemålet om en enhetlig och effektiv förvaltning.För den specialreglerade förvaltningen är principen oftast fastslagen i resp.specialförfattning. Principen om del odelade förvaltningsområdet anses gällaäven för det kommunallagsreglerade området, alltså för de fakultativanämnderna. Detta hänger samman med atl dessa nämnders uppgifter har brutits utfrån kommunstyrelsen. 10.3.1Förarbetena lUl kommunallagen (1977:179) Uttalandensom rör frågor om kommunernas och landstingskommunernas organisatoriska frihetförekommer på en del ställen i förarbetena till KL. 1 betänkandet (SOU 1975:41)demokrati (s. 137) konstaterade demokratiutredningen alt nämndarbeteti kommunerna och landstingskommunerna kan vara organiserat på många olikasätt. Arbetet kan t.ex. vara indelat i rotlar eller programområden och del kanha bildals olika typer av samrådsorgan mellan nämnderna. Utredningen ansåg del intemeningsfullt att från demokratisk synpunki föreslå eller rekommendera någonform av standardorganisalion och anmärkte därvid att de lokala förutsättningarnaär alltför varierande för atl detta skulle vara möjligl. Utredningenrekommenderade emellertid alt fler nämnder inrättas och ansåg alt nya nämnderbör bildas när kommunerna tar på sig nya uppgifter. 1 prop.1975/76: 187 demokrati, ny kommunallag m. m., som låg till grund förKL, återfinns en del uttalanden om nämndorganisationen (s. 256 f). Sålundaansåg departementschefen atl det är en fördel all så många medborgare sommöjligt engageras i samhällsarbetet men atl delta måste vägas mot andra krav.Nämnderna får inte bli så slora alt ett effektivt arbete försvåras. alltförstort anlal människor kan exempelvis ge upphov till svårigheter när det gällersamordningen. En sammanhållen nämndorganisalion har enligt departementschefenmånga fördelar och är ofta en förutsättning för all medborgarnas krav påservice skall kunna tillgodoses. En alltför starkt sammanhållen nämndorganisalionkan å andra sidan ha vissa nackdelar från demokratisk synpunki. En sådan ärminskningen av antalel förtroendeuppdrag. Attgenom lagregler låsa nämndorganisationen eller föreskriva en likformigorganisation för alla kommuner och landstingskommuner ansåg departementschefenemellertid vara olämpligt. Kommunerna och landstingskommunerna måste i slälletges frihet att inom vidare ramar besluta om organisationen. När kommunalaorganisationsförändringar diskuleras bör emellertid de kommunaldemokratiskakraven alllid väga tungt. Prop.1983/84:152 , 75 10.3.2 Regeringens prop. 1976177:1 om minskad statligdetaljreglering av kommunerna m. m. 1 samband med tillkomsten av KL gjordes också åtskilligaändringar i reglerna för de kommunala och landstingskommunala specialregleradenämnderna. Till grund för dessa ändringar låg regeringens prop. 1976/77: I omminskad stallig detaljreglering av kommunerna m.m., som bl.a. byggde pådepartementspromemoriorna PM II (DsKn 1975:3) , underställning m.m., PM III (Ds Kn 1975:6)Övriga specialreglerade kommunala nämnder m.m. och PM IV (Ds Kn 1975:7) Landstingskommunernas specialregleradenämnder. Den grundläggande tanken bakom ändringarna var altkommunernas och landstingskommunernas handlingsfrihet skulle ökas liksom derasmöjligheter all anpassa verksamhetsformerna efler lokala förhållanden. Genomändringarna skapades större enhetlighet och enkelhet i nämndorganisationen ochreglerna i KL slog igenom också i de specialreglerade nämnderna. Delta skeddegenom alt bestämmelserna i gjordes tillämpliga också på dessa nämnder genomhänvisningar till KL i speciallagarna. Flertalet särbestämmelser ispecialförfattningarna om nämndernas organisation och arbetsformer föll bort.Det innebar bl.a. att alla nämnder kom att kunna väljas proportionellt och altfrågan om nämndernas sammansättning och utomståendes närvarorätt vidnämndsammanträden fick avgöras av kommunerna och landstingskommunerna. Del blevockså möjligl att anordna gemensam personaladministration ochegendomsförvaltning för alla nämnder. 10.3.3 och 1983 årsdemokratibe redning angav i betänkandet (Ds Kn1979:11) Specialreglerade uppgifter för lokala organ i kommunerna (s. 42 0 somsin principiella uppfattning alt speciallagstiftningens föreskrifter i enframtid borde kunna riktas till kommunen som sådan i slället för till ensärskild nämnd. Det skulle ge kommunerna tillfälle att ordna sinnämndorganisation på del sätl som passar kommunernas speciella förhållandenbäst. De lagsliftningsmässiga problem som en sådan regleringsme-lod kan skapaansåg kommittén inte vara oöverstigliga. Kommitténs grundsyn var attnämndorganisationens utformning i olika enheter och kompetensfördelningenmellan olika nämnder i princip bör vara en fråga för fullmäktige atl bestämmaom även på det specialreglerade verksamhetsfältet. Kommittén har behandlat denlandstingskommunala nämndorganisationen i belänkandet (Ds C 1983:3) Lokalaorgan i landstingskommunerna. Enligt direktiven till demokratiberedning (Dir.1983:44) har beredningen bl. a. att utreda olika frågor rörande den kommunalaorganisa- Prop.1983/84:152 76 En uppgift är att överväga om den specialregleradekompetensen kan knytas till kommunen som politisk enhet, snarare än tillenskilda nämnder. Beredningen skall också studera och lämna förslag till pä vilkelsätt tillkomsten av lokala organ kan utveckla kontakterna med medborgarna,partiorganisationerna och övriga organisationer. Därjämte skall beredningenstudera hur koslnaderna för den kommunala verksamheten påverkas av att lokalaorgan inrättas. 1 utredningsuppdraget ingår vidare att följa utvecklingen av deåtgärder som har vidtagits för atl förbättra de förtroendevaldasarbetsförutsättningar och vid behov lämna förslag till ytterligare åtgärder samlatt göra en översyn av den kommunala organisationsstrukturen och förhållandetmellan förtroendevalda och tjänstemän. Syftet skall vara att stärka deförtroendevaldas ställning i den kommunala organisationen. 10.4.1 Förändringar belräffande den centralanämndorganisationen Som har nämnts är varje kommun skyldig attinrätta en särskild byggnadsnämnd, en särskild miljö- och hälsoskyddsnämnd, ensärskild skolstyrelse, en särskild socialnämnd och en särskild valnämnd. Enligtfolkhögskoleförordningen skall det finnas en särskild styrelse för varjefolkhögskola. Detla gäller även när en kommun eller en landstingskommun ärhuvudman för folkhögskolan. Styrelserna för folkhögskolorna är de enda specialregleradeobligatoriska nämnderna för landstingskommunernas del. Beträffande vissa andranämnder - l.ex. brandslyrelsen i en kommun och utbildningsnämnden i enlandstingskommun - gäller att kommunen resp. landstingskommunen kan inrätta ensärskild sådan nämnd eller uppdra ål en annan nämnd alt vara sådan nämnd. Bakgrunden till bestämmelserna om kommunernas ochlandstingskommunernas skyldighet atl inrätta vissa specialreglerade nämnder ärdelvis historisk. I äldre lid betraktades ibland den specialreglerade förvaltningensom elt slags statlig förvaltning som kommunerna utövade med stöd av fullmaktsförfallningar.Del låg då nära till hands att i specialförfaltningarna kräva alt vissa nämnderskulle ha hand om de speciella uppgifterna. En annan orsak kan sökas i äldreindelningsförhållanden. Under de verkligt små kommunernas tid var den kommunalaorganisationen outvecklad och del kunde då finnas elt behov att ispeciallagstiftningen försäkra sig om all del verkligen fanns en nämnd ikommunen som vårdade sig om del speciella området om det så också blevkommunstyrelsen som fick den uppgiften. Till bakgrundsbilden hör ocksåintresset av ett enhetligt nämndmönster för hela riket liksom föreställningarom vad som typiskt sett är lämpligast för kommunerna och landstingskommunerna.De skäl som finns och har funnits för krav på särskilda nämnder hindrar 1983/84:152 77 emellertidinle alt det nu kan finnas skäl att göra det möjligt att försöksvis göra sådanaavsteg som det kan finnas behov av i speciella fall. Ett sådant skäl kan varaalt kommunen är liten och att som en följd härav antalet ärenden inom ett visstspecialregleral område är få. Ett annat skäl kan vara att kommunen införtlokala organ och atl de arbetsuppgifter som återstår för facknämnderna intemotiverar en specialregleral område. Mol denna bakgrundföreslår beredningen atl försökskommunerna i stället för att ha t.ex. särskildbyggnadsnämnd får låta en annan nämnd vara byggnadsnämnd. För kommunernas delinnebär förslaget i denna del atl alla de specialreglerade obligatoriskanämnderna utom valnämnderna och i förekommande fall folkhögskolestyrelserna gessamma rättsliga konstruktion som de specialreglerade fakultativa nämnderna. Dennu beskrivna möjligheten till friare nämndorganisalion förutsätter altuppgifter som ankommer på l.ex. Den möjliggörinte atl uppgifter splittras upp på flera nämnder. Enligtförslaget till ny plan- och bygglag (PBL) behålls byggnadsnämnderna somobligatoriska nämnder när del gäller byggnadslovsprövningar och därmedsammanhängande frågor, men fullmäktige får rätt alt delegera planärenden tillkommunstyrelsen. Beredningen anser alt det bör vara möjligt alt pröva en modelli linje med PBL-förslaget i den nu aktuella försöksverksamheten. Enligt beredningensuppfattning bör ell utrymme för försöksverksamhet med avsteg från principen omkommunen som en odelad förvaltningsenhet finnas även i fråga om andra specialregleradenämnder. Del kan länkas finnas andra fall än de som avses i PBL-förslaget därärendena inte nödvändigtvis måste hållas samman i en och samma nämnd. Ettexempel kan vara att samordna uppgifter som rör förskolan med sådana som rörgrundskolan. Ett annat exempel kan vara att samordna viss s.k. uppföljande verksamhetför ungdomar med verksamhet för ungdomar mellan genomungdomslag. Genom avsteg från den aktuella principen kan man också tänka sig atltillskapa en speciell myndighetsutövningsnämnd med uppgift atl ha hand om myndighetsutövning som finns hos en del olika nämnder. Förlandstingskommunernas del innebär avsteget emellertid mera begränsademöjligheter att pröva organisatoriska lösningar. En möjlighet skulle dock varaalt överföra hjälpmedelsverksamheten, som tillhör hälso- ochsjukvårdsnämnden, till en landstingskommunal socialnämnd. Av de skäl som angettsföreslår beredningen att de kommuner och landsUngskommuner som deltar i försöksverksamhetenskall ges tillåtelse all helt eller delvis uppdra åt en eller flera nämnder atlha hand om uppgifter som annars ankommer på någon annan nämnd. Detla innebärall kommunfullmäktige och landsfingel bland andra nämnder får fördela deuppgifter som enligt lag eller författning 1983/84:152 78 ankommerpå en viss nämnd. Av detla följer alt facknämnden kan bli helt ulanuppgifter. Beredningensförslag i denna del medger inte att kommunstyrelserna ochförvaltningsutskottens uppgifter splittras upp. Beredningen har inte funnit detlamöjligt. Del har heller inte ansetts föreligga något behov av alt låtaförsöksverksamheten avse valnämnderna och folkhögskolestyrelserna. Detilltänkta förändringar som har beskrivits (4 § i förslaget) skulle kunnainnebära att sinsemellan svårförenliga funktioner läggs på samma organ. Detskulle exempelvis kunna förekomma att en nämnd först har att besluta om t.ex.en ombyggnad av en institution och därefter om byggnadslov förombyggnadsarbetena. Alt de ledamöter och suppleanter som tagit del i del förstabeslutet får anses jäviga i byggnadslovsärendel är i delta sammanhang av mindrebetydelse. Möjligen skulle man kunna klara en sådan situation med alt låta ledamöieroch suppleanter som inte deltagit i det första beslutet svara förhandläggningen av tillslåndsärendel. Hur del än förhåller sig med den sakenmåste det konstateras atl det är olämpligt atl samma organ både beslutar ochger tillstånd till viss åtgärd. För alt förhindra den nu beskrivna situationenhar beredningen föreslagit en bestämmelse (5 §) enligt vilken uppdrag, sommedför räll för kommunen och landstingskommunen alt besluta om rättighetereller skyldigheter för kommunen resp. landstingskommunen själv, inte får ges tillnämnder eller styrelser som företräder kommunen resp. landstingskommunen sompart i sådana ärenden. Den föreslagna bestämmelsen innebär att det inte är möjligtför t. ex. kommunstyrelsen att la över alla ärenden i en byggnadsnämnd. Inleheller är detta möjligt beträffande miljö- och hälsoskyddsnämnden. Regelverkenkring de specialreglerade verksamheterna är omfattande och komplicerade och delär ovisst vilka ändringar inom de olika nämndernas verksamhetsområden som kankomma alt aktualiseras. Följderna av olika på förhand inte kända avsteg ärdärför svåra att överblicka och förutse och varje tilltänkt avvikelse kanlyckas kräva en mer eller mindre omfattande utredning. Mot den bakgrundenligger det nära till hands alt föreslå en ordning där regeringen i varjesärskilt fall får ta ställning till önskade avvikelser. Såvitt beredningen kanbedöma innebär den föreslagna ordningen emellertid inle någon fara från rältssäkerhelssynpunktoch del kan heller inle antas att allmänhetens intresse av en effektiv ochsmidig förvaltning blir åsidosatt. De utredningar som kan komma att krävas ivarje särskilt fall bör enligt beredningens mening kunna göras hos de kommuner ochlandstingskommuner som deltar i försöksverksamheten. Dessa har också tillgång tillkommunförbundens utredningsresurser. Beredningen räknar också med att deaktuella kommunerna och landstingskommunerna även när det gäller frågor om nämndorganisationentar till vara möjligheterna till samråd och informella kontakter med deföreträdare för rege- 1983/84:152 79 ringskanslietsom kommer att vara sysselsatta med den försöksverksamhet som detla belänkandei övrigt behandlar. Det bör också framhållas alt en prövning av regeringen ivarje särskilt fall visserligen skulle kräva färre regler i den aktuellaförsökslagen men att en sådan ordning för med sig ytteriigarereglering . Beredningenhar vid en samlad bedömning funnit alt övervägande skäl talar för atlkommunerna och landstingskommunerna i försöksverksamheten själva bör få ordnaden centrala nämndorganisationen. 10.4.2Avsteg från lokalorganslagen m.m. Dehittills behandlade frågorna rör den centrala nämndorganisationen. Inomen rad kommuner pågår eller planeras försök med lokala organ med slöd av lokalorganslagen.Därvid har en del kommuner kunnat konstatera atl lokalorganslagen inte ger delutrymme för överföring av uppgifter till sådana organ som de skulle önska. Bl.a.skolområdet har uppmärksammats i detta sammanhang. Moldenna bakgrund bör även lokala organ inbegripas i den försöksverksamhet med enfriare nämndorganisation som föreslås. Vissa avsteg från lokalorganslagenbör vara möjliga efler prövning av regeringen i varje särskilt fall. Institutionsstyrelsermed specialreglerad verksamhet kan inte inrättas med stöd av lokalorganslagen.Däremot ger viss speciallagstiftning utrymme för institutionsstyrelser. Så är inlefallet på skolområdet. Vid tillkomsten av lokalorganslagen ansågs det intefinnas skäl att genom den lagen införa en möjlighel till institutionsstyrelsepå skolområdet. försöksverksamhet som föreslås bör det finnas en möjlighel att inrättainstitutionsstyrelser på de specialreglerade områden där lokalorganslagen numedger distriktsnämnder och kommundelsnämnder. Det kan l.ex. länkas all någonförsökskommun vill pröva en institutionsstyrelse med en skolenhet medgymnasieskola som verksamhetsområde. Grundtankenbakom lokala organ med en kommundel som verksamhetsområde är alt organetsuppgifter skall avse kommundelen och inte sträcka sig därutöver. Beslul sommåste fattas för kommunen som helhet eller åtminstone för en större del änorganets verksamhetsområde kan inte läggas på organet. Delta gäller både del kommunallagsregleradeoch del specialreglerade området. På molsvarande sätt är grundtanken bakom institutionsstyrelseratl en sådan styrelses uppgifter skall begränsa sig till anläggningen ochverksamheten där. Dethar visat sig atl grundtanken bakom lokala organ - begränsningen tillkommundelen eller anläggningen - är svår att tillämpa helt konsekvent, om manvill tillgodose olika önskemål och praktiska hänsyn som gör sig gällande. Pådet specialreglerade området ligger i vissa fall hindret i författningsbestämmelsersom innebär all beslut måste fattas för kommunen som helhet eller åtminstoneför mer än organets verksamhetsområ- 1983/84:152 80 de.Ett exempel är att en kommuns grundskola, liksom dess gymnasieskola, är enenhet, även om eleverna är fördelade på flera skolenheter och atl de statligtreglerade lärartjänsterna är knutna till hela eller gymnasieskolani kommunen. Bristen på begränsning till kommundelen eller anläggningen behöveremellertid inte bero på författningsbestämmelser. På både det kommunallagsregleradeoch det specialreglerade området kan faktiska förhållanden vara orsaken tillatt kravet på begränsning till kommundelen eller anläggningen inte är uppfyllt.Problemet lorde ha sin största praktiska belydelse när verksamhetsområdet är enkommundel. Som exempel kan nämnas atl del naturliga upptagningsområdet förskolenheterna med grundskola inom kommundelen endasl för låg- och mellanstadiernasammanfaller med kommundelen, medan högstadiet är avsett för barn från enstörre del av kommunen. Ett lokall organ med kommundelen som verksamhetsområdekan under sådana omständigheter inte handha uppgifter rörande högstadiet ochdelta beror inle på någon bestämmelse i skolförfattningarna. Äveni den försöksverksamhet som föreslås måsle utgångspunkten vara att ett lokaltorgan skall ha en kommundel eller en anläggning som verksamhetsområde ochdärmed uppgifter som är begränsade till kommundelen eller anläggningen. Detbör emellertid finnas en möjlighel till avsteg från denna princip. Ensådan möjlighel är särskilt angelägen när del beror på en författningsbestämmelsealt kravet på begränsning till kommundelen eller anläggningen inte äruppfyllt. Visserligen kan den omständigheten all en kommun vill inrätta lokalaorgan inte få föranleda att exempelvis en författningsbestämmelse om attgrundskolan ulgör en enhet inte skulle gälla för kommunen. Men det kan finnasskäl att i en försöksverksamhet låta ett lokall organ, ulöver sina huvudsakligauppgifter, la handlägga även vissa ärenden där beslutet med hänsyn tillregelsystemet får verkan utanför organets (normala) verksamhetsområde. röra sig om anställning av en lärare som visserligen måsle anställas somlärare vid i kommunen men som för överskådlig framtid kan antaskomma atl få tjänstgöringen förlagd enbart till skolenhet inom det lokalaorganels verksamhels-område. Kravetpå begränsning till kommundelen eller anläggningen bör kunna få frångås även ivissa fall där det inte är en författningsbestämmelse rörande enspecialreglerad verksamhet som lägger hinder i vägen. Enligt beredningensuppfattning bör emellertid möjligheterna till avsteg från lokalorganslagenrent principiellt inte kunna utnyttjas på så sätl att en samordnande ellerövergripande uppgift som rör hela kommunen läggs ut på en kommundelsnämnd. Deskäl som angetts som stöd för att regeringen borde pröva avvikelser i fråga omde centrala nämnderna gäller i än högre grad beträffande tilltänkta avstegfrån beslämmelserna i lokalorganslagen. 1983/84:152 81 atten lag som skulle ge försökskommunerna en rätt alt utan regeringens prövninggöra vissa avsteg från lokalorganslagen skulle behöva göras snävare än en lagsom bygger på prövning i del enskilda fallet. Det är angelägel all inle i lagenställa upp absoluta låsningar. Dessutom får lagen inle bli alltför krånglig medmånga undanlag och förbehåll m.m. Beredningen har därför valt atl i denna delföreslå att regeringen gör en prövning i varje särskilt fall. Man kan ställa frågan omdel nuvarande systemet för kommunernas nämndorganisation - med centrala nämnderoch lokala organ - bör omprövas till förmån för en reglering som inle byggerpå en så skarp åtskillnad mellan olika slag av nämnder. Denna fråga är emellertidalltför komplicerad för all ulan närmare underiag och överväganden kunna tasupp i detta sammanhang. Den försöksverksamhet som föreslås måsle bygga påatt de nuvarande grundprinciperna slår fast. Närdet gäller landstingskommunal verksamhet kan som har nämnts tidigare särskildaorgan tillsättas under hälso- och sjukvårdsnämnden. Beredningen anser alt manbör pröva att anförtro dessa organ andra uppgifter än som är möjligt att göra . Beredningen föreslår därför alt de landstingskommuner som deltar iförsöksverksamheten efler prövning av regeringen får lägga uppgifter inomfolktandvården och omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda på sådana organ. Frågorom lokala organ utreds av demokratiberedning. 10.5Några ytterligare kommentarer till lagförslaget 1del följande tar beredningen upp några speciella frågor i anslutning till lagförslagetom en friare nämndorganisation (bilaga 2). Dessaparagrafer innehåller allmänna beslämmelser om försöksverksamhetens omfallning.Ulöver vad som har anförts under rubriken överväganden (avsnitt 10.4)bör här tilläggas följande. 4 § reglerarförsöksverksamhetens omfattning såvitt gäller den centrala nämndorganisationen.Första slyckel I innebär all försökskommunerna kan besluta all inle inrätta desärskilda nämnder som anges i bestämmelsen. De uppgifter som enligtspeciallagarna ankommer på dessa nämnder kan i stället läggas påkommunstyrelsen eller en annan nämnd. Försökskommunerna har därvid full frihetatt anförtro uppgifterna ål såväl kommunallagsreglerade som specialregleradenämnder. Bestämmelsen gäller inle landstingskommunerna. Av första slyckel 2följer att de kommuner och landstingskommuner som omfattas avförsöksverksamheten får fördela de uppgifter som enligt lag eller annanförfattning ankommer på en viss nämnd bland andra nämnder. Det kan vara frågaom allt ifrån atl lägga ul endast några smärre 6 1983184. Prop.1983/84:152 82 uppgifterpå en annan nämnd till alt en nämnds samtliga uppgifter skiftas ut på en ellerflera nämnder. Med slöd av bestämmelsen kan en kommun eller en landstingskommunäven välja att inrätta en hell ny nämnd med uppgifter som förs över frånbefintliga nämnder. Bestämmelsen omfattar i princip samtliga kommunallagsregleradeoch specialreglerade nämnder. 1 andra stycket har dock vissa nämnderuttryckligen undantagits. I5 § finns en bestämmelse som avser att förhindra atl uppgifter som innefattarsinsemellan motstridiga intressen handläggs inom en och samma nämnd.Bestämmelsen torde få sin största praktiska belydelse när del gällerbyggnadsnämndens och miljö- och hälsoskyddsnämndens verksamhetsområden.