prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet för vinster i utlollningen iseptember 1984 beräknas mot denna bakgrund till 118 milj.kr. ochutlollningen till 47,6 milj. kr. för statens del. Under budgetåret1984/85 kommer vidare att utbetalas en sparpremie på av dendel av sparandet 1980 som fortfarande står kvar pä kontot vid utgångenav ett vart av . Premien bekostas av staten och bankernamed hälften vardera. Statens kostnader för sparpre-miering beräknas till 35 milj. kr. Fullmäktige förordarsålunda att till Lönsparandet m. m. anvisas ett förslagsanslag av 200,6 milj. kr. Jaghar ingen erinran mot fullmäktiges beräkningar av medelsbehovet för vinstutlottningar och sparpremiering försparande pä vinstsparkonlo. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att till Lönsparandem.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Anslag' 13000000 1984/85 Förslag 5000000 ' Anslag enligt tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /84 (prop. 1983/ 84:30,FiU 13, rskr 72) Enligtriksdagsbeslut (prop. 1983/84:30, FiU 13, rskr 72, SFS 1983:890) skalldet inrättas en ny form av hushållssparande med ikraftträdande den I april 1984.Sparformen benämns Allemanssparandet. Allemanssparandetersätter det s.k. skattesparandet. Den nya sparformen skall administreras av riksgäldskonloret. Behövligainformations- och utbildningsinsatser m. m. skall i slort planläggas av en särskilddelegation som jag efter bemyndigande av regeringen tillkallat. Del praktiska genomförandet av nämndaätgärder skall som anges i propositionen ankomma pä . För att uppnå enbred anslutning till den nya sparformen krävs betydande informations- ochutbildningsinsatser m.m. Jag beräknar medelsbehovet för spardelegationens insatserunder /85 till 5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInformation om allemanssparandet för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 114 Höjning av grundkapitalet i 1983/84 Anslag' 32000000 1984/85 Förslag 34000000 ' Anslag enligltilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /84 (prop.1983/ 84: 25, NU 14) Från anslaget bestrids f. n. utgifter förSveriges andel av höjningen av Nordiska investeringsbankens grundkapital.Sveriges inbetalning under /85 uppgår till 4,14 milj. kr. SDR.Med viss reservation för eventuella förändringar i kronans värde i förhällandelill SDR beräknarjag medelsbehovet för nästa budgetär till avrundat . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Höjning avgrundkapitalet i invesleringsbanken för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Täckande av förluster till följd av vissastatliga garantier Nytt anslag (förslag) 1 000 Staten lämnar bl. a.garantier för lån som tas upp av privata och statliga förelag samt avorganisationer och enskilda personer. För staten uppstår direkta utgifter omgarantierna måste infrias till följd av all den som fått en garanti intefullgör sina förpliktelser. För alt täcka sädana ulgifter har för vissa statligagaranlisystem tagits upp särskilda anslag på statsbudgeten. För andra garantierregleras eventuella förluster i särskild ordning via . Regeringen har tidigare(prop. 1982/83: 150, bil. I, s. 95) understrukit vikten av att fortlöpande kunnafölja verksamheten med statliga kreditgarantier m. m. Därför bör utgifter ochinkomster redovisas på ett klart och entydigt sätt. Härvid börbruttoredovisning tillämpas. Av detta skäl har inrättats särskildainkomsttitlar för dels influtna avgifter för statliga garantier, delsåterbetalning av tidigare infriade statliga garantier. För alt i fortsättningenfå en fullständig bruttoredovisning av den slatliga garantiverksamheten börulgifter för i princip samtliga infriade garantier belasta anslag på statsbudgeten.För garantisystem där stora utbetalningar kan bli aktuella bör särskilda anslagunder resp. huvudtitel utnyttjas. För de garantier där detta inte är fallet börutgifterna belasta ett nytt förslagsanslag för täckande av förluster tillföljd av vissa slatliga garantier. I förslaget till statsbudgeten för nästabudgetår bör därför anslaget föras upp med endast ett formellt belopp av 1000kr. Jag hemställer alt regeringen förslår att till Täckande avförluster tillföljd av vissa statliga garantier för /85 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 115 Sammanfattning av betänkandet (Ds Fi 1983:2)Konsumentombudsmannensställning avgivet av en särskild utredare' Denna utredning kom tillsedan vid 1980/81 ärs funnit det befogat att ta upp frågan om relation till KOV till förnyad prövning. KO:s uppgifterregleras i främst marknadsföringslagen (MFL) och lagen om förbud mot oskäligaavtalsvillkor (AVL). Denna lagstiftning bör enligt direktiven utgörautgångspunkt för min utredning. En annan utgångspunkt är att KOV är dencentrala förvaltningsmyndigheten för konsumentfrågor. I KOV:s uppgifteringär atl kartlägga konsumenternas situation och atl söka påverka marknadsföringoch produktutformning pä ett sätt som främjar konsumenternas intressen.Utgångspunkten för det producentpåverkande konsumenlpolitiska arbetet är alt i första handsöka åstadkomma förbättringar genom förhandlingar och överenskommelser medföretagen. Verkets marknadsinriktade aktiviteter kan resultera i överenskommelser med näringsidkarnaoch riktlinjer för marknadsföring och produktutformning. KO skallsjälvständigt och under eget ansvar avgöra ärenden avseende tillämpningen avMFL och AVL. Del gäller även när ett ärende är på förhandlingssiadiet ochoavsett om beslut fattas om atl väcka talan vid . Enligt instruktionenför KOV är verkets generaldirektör också KO. Av lagen om marknadsdomstol m. m. framgåratl KO skall vara lagkunnig. De s. k. formella KO-uppgifterna enligt lagstiftningen (allföra talan i , atl utfärda förelägganden och atl pröva älalsärenden) handläggs inomKO-sekretarialel. Den helt övervägande delen av de drygt 4000 ärenden som varjeår anmäls av konsumenter till KOV - eller KO -bereds och avgörs i huvudsak av verkels sakbyräer.Generaldirektö-ren/KO har således iflertalet anmälningsärenden delegerat befogenheten att fatta beslut tillbyråerna. En viktig del avunderiaget för KOV:s riktlinjearbete härrör från förmedlingar och utredningari anslutning till handläggningen av anmälningsärenden. Förslag tillriktlinje underställs stf KO för granskning och kommentarer. Sedan slutförhandling hållits medföretag/branschorganisationer fastställsriktlinjen av eller, i undanlagsfall, av generaldirektören. Till grund för enutvärdering av erfarenheterna från tiden efter sammanslagningen av genom intervjuer inhämtat synpunkter frän personer som bedömts hakunskap om KOV/KO:s verksamhet och organisation. Samtliga intervjuade tjänstemän hos KOVanser att nuvaran- ' f. d. landshövdingen . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 116 de organisation bör bibehållas. Samma entydigauppfattning redovisas av företrädarna för såväl de centralalöntagarorganisationerna som de berörda personalorganisationerna. Avintervjuade ämbetsmän utanför KOV förordar flertalet en självständigKO-funktion. Näringslivet redovisar olika uppfattningar i frågan. De borgerliga partiernasföreträdare förordar med varierande motiveringar någon form avorganisationsförändring, medan socialdemokraternas företrädare vill ha kvarnuvarande ordning. Enligt en nästan samstämmig bedömning bör den som innehartjänsten som generaldirektöroch KO vara "kvaliflcerad jurist". Den nuvarandeorganisationen har ansetts kunna medföra problem ur rättssäkerhetssynpunktdärigenom alt normgivnings- och åklagaruppgif-lerna förenas hos KOV/KO. Den likställdhet som skall råda idomstol mellan åklagare och motpart kanuppfattas som rubbad om åklagaren har normgivningsmakt i tvistefrågan. KO fick vidämbetets tillkomst en aktiv konsumentpolitisk uppgift. Köfunktionen är nuintegrerad i KOV:s utredande och förhandlande verksamhet. Otvivelaktigt harKO-ämbetet efter sammanslagningen fåll en mindre framträdande personlig profilän det hade tidigare. Genom riktlinjeverksamheten och på andra sätt medverkar KOV lill attutveckla regler för företagens marknadsföring. Verkschefen i KOV, tillika KO, och angerarbetets inriktning och beslutar om innehållet i de enskilda riktlinjerna. Nären riktlinje har blivit fastställd, kan man förutsätta atl KO häller fast vidriktlinjen även när han utför talan inför . Jag har särskiltövervägt om rättssäkerhetsskäl kan anses tala för all nuvarande ordningbör ändras. Vid bedömningen av kravet på rättssäkerhet harjag utgåttfrän de principer som kommer till uttryck i grundlagen och i statsförvaltningensfaktiska organisation. Grundlagen söker skilja mellan ä ena sidan de beslutande politiska organens normgivandeuppgifter och å den andra sidan myndigheternas tillämpande och verkställandefunktioner. På myndighetsnivå finnsdet inga fastlagda organisationsprinciper som kräver att föreskrifteroch bestämmelser vid myndighetsutövning prövasav annan än den som utfärdat . En översiktlig genomgäng av några exempelpä faktiskt tillämpad organisation i statsförvaltningen visar emellertid att såväl normgivnings- somtillsyns- och tillämpningsfunktionerorganiseras pä olika sätt hos förvaltningsmyndigheter. Det är inte bararättssäkerheten utan även effektiviteten i hushållningen med knappa resurser som avgör vilken organisation somväljs. Huvudinvändningenmot påståendet alt den nuvarande KOV/KO-orga-nisationen skulle innefatta endiskutabel hopkoppling av normgivnings-och åklagaruppgifter är att riktlinjerna inte ärrättsregler ulan rekommendationer för företagens marknadsföring ochproduktutformning. Riktlinjerna har endast den "rättsverkan" att, om deinle följs, KO kan komma atl instämma det berörda företaget tillmarknadsdomstolen, som har lill uppgift atl utforma rättsligt bindanderegler och som därvid är obunden av 1983/84:100 Bilaga 9 117 Jag vill emellertid tillfoga, attuppfattningen att KO - genom sin anknytning till KOV:s riktlinjeverksamhet inte skulle varalikställd med sin motpart i domstolen kan förklaras av att det i varje falltidigare synes ha rått viss oklarhet om riktlinjernas rättsligakaraktär. Det kan också påpekas all de tvångsmedel som KO förfogaröver är svagareän allmänne åklagarens. Det förhällandet att det producentpåverkande arbetetförutsätts bedrivas i första hand med sikte pä att genom förhandlingar näöverenskommelser med företagen skiljer i hög grad KO:s verksamhet från en allmän åklagares. Det ur effektivitetssynpimkt avgörande argumentet ärenligt min mening alt enökad självständighet för KO måste leda lill att KOV och KO stundom kommer till olika uppfattningar i sakfrågan, vilket medför minskade möjligheter att effektivt företrädakonsumentintresset. Jag anser därför att effektivitetsskäl talar föratl det bör finnas endast en ansvarig myndighetför det producentpåverkande arbetet och den däri ingående utrednings-och förhandlingsverksamheten. Sammanfattningsvis kan jag inte finna atträttssäkerhetsskäl motiverar en ändring av nuvarande ordning. Effektivitetsskäl talarför en fortsatt samordning av den producentpåverkande verksamheten. Samtliga deorganisationsallernalivsom kan tänkas med en mer självständig KO-funktion medför komplikationer utan atluppvägas av uppenbara fördelar. Det har inle heller visats på några sådana påtagliganackdelar med nuvarande ordning alt en organisationsförändring år motiverad.Min slutsats är därför alt tillräckliga skäl saknas att ändra den nuvarandeorganisationen. En nackdel med nuvarande ordning är altden begränsar urvalet av personer som kankomma i fråga till posten som verkschef. Ett alternativ som gör det möjligt att utse annan person än en"kvalificerad jurist" till generaldirektör är attpersonalunionen upplöses sä att stf KO förordnas som KO ulan större förändringar i övrigt. Ett annat alternativ är att KOkonstitueras som egen myndighet medenda uppgift all svara för de s. k. formella KO-funklionerna. 1983/84:100 Bilaga 9 Lag om ändring i tullagen (1973:670) Härigenom föreskrivs att 18 och 23 §§ tullagen(1973:670) skall ha nedan angivna lydelse. fårföreskriva att tull och annan införselavgift får betalas enligt särskildtullräkning. Särskild tullräkning fär utfärdas gemensamt för flera beslut. Räkningen skall betalas inom den tid som generaltullstyrelsen bestämmer, dock ej senare än en månad från den dag då räkningen utfärdades. Särskild tullräkning fårutfärdas gemensamt för flera beslut. Räkningen skall betalas inom den tid somgeneraltullstyrelsen bestämmer, dock ej senare än en månad från den dag dåräkningen utfärdades. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande,generaltullstyrelsen får föreskriva att en särskild avgift skall erläggas försådan räkning. Särskild tullräkning fårutställas pä ombud som avses i 7 § andra stycket, om ombudet åtagit sigbetalningsansvaret. Regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer meddelar ytterligare föreskrifter i fråga om förfarandet vidutförsel och vid återbetalning av eller befrielse från tull eller annaninförselavgift på grund av utförsel eller därmed jämställd åtgärd. Regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer meddelar ytterligare föreskrifter i fråga om förfarandet vidutförsel och vid återbetalning av eller befrielse frän tull eller annaninförselavgifl pä grund av utförsel eller därmed jämställd åtgärd. Därvid fårföreskrivas att den för vars räkning vara utförs ur landet skall avlämnafaktura eller motsvarande handling saiiit uppge fakturanummer och varumottagarei exportanmälan för varan när denna anmäls till utförsel. Denna lag träder i kraftden . ' Senaste lydelse 1976:532. 1983/84:100 Bilaga 9 Register 12 Finansråd/ekonomiskaattachéer 58 Kostnaderför årlig taxering m. m. 59 Ersättningtill postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. 255983000 750535000 531633000 2624000 117000000 61 C. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Vissa centrala myndigheter m.m. 84 Inköp av fastigheter m.m. 95 Drift och underhåll av teknisk materiel m. m. 96 Anskaffning av viss materiel 96 Vissa byggnadsarbeten vid 105 m. m. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Bidrag och ersättningar till kommunerna 108 Ersättning till för mistad tolag 108 Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. 109 F. Övriga ändamål 109 Kostnader för vissa nämnder 109 Bidragtill vissa internationella byråer och organisationer m. m. 110 Bidragtill vissa handikappade ägare av motorfordon 110 Bidragtill vissa investeringar 114 Höjningav grundkapitalet i investeringsbanken 115 Täckandeav förluster lill följd av vissa statliga garantier 115 Bilaga 9.1 Sammanfattning av betänkandet (DsFi 1983:2) ställningavgivet av en särskild utredare 118 Bilaga 9.2 Förslag till Lag om ändringi lullagen (1973:670) Bilaga 10 till budgetpropositionen 1984 Prop. Tillutbildningsdeparlemenlets verksamhetsområde hör skolväsendet, högskoleutbildningen,forskningsfrågor, vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten,massmedier och iniernalionelll kulturutbyte. Budgetförslaget inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde präglas av en strävan atl så långt delär möjligt värna om verksamheternas kvalitet och om deras förutsättningar atl positivt bidra tillden långsiktiga utvecklingen.Utrymme för angelägna insatser skapas genom omdispositioner avtillgängliga resurser. Inom grundskolanstår f. n. frågor om innehåll och kvalitet i centrum. Svenskämnetssituation och kulturens ställning i skolan är frågor som här måste uppmärksammasliksom den s. k. utslagningen av elever. En omfattande satsning görspä dataområdet. Viss undervisningslid föresläs avsättas fördataundervisning på högstadiet. Reformen skall genomföras successivt under tre årfr. o. m. /85. Som en stimulans till kommunerna föreslås atl dessa skall få statsbidrag till inköp av datorutrustning och programvara till alla högstadieskolor. Statsbidrag föreslås utgå med hälften av de beräknade kostnaderna för dettaändamål under en treårsperiod.Vidare föreslås att särskilda medel anslås dels för information ochutvecklingsarbete med inriktning på dalaundervisning, dels för stöd tillproduktion av läromedel inom området. Nära nog helaungdomsgruppen fortsätter , direkt efter eller efter en tidsuppehåll, sina studier i gymnasieskolan. Gymnasieskolan måste därför anpassas tillalla ungdomars behov och förutsättningar. Det gäller i fråga om både innehåll,organisation och arbetssätt. En särskild proposition om reformering av gymnasieskolan kommer atl presenteras undervåren 1984. Där kommer atl föreslås mål och riktlinjer för del fortsatta reformarbetet samt initierasförsöksverksamhet och utvecklingsarbete. Förslag läggs nufram som innebär en omprövning av systemet med-självstudietimmar ("lärarlösalektioner"). Vidare föreslås två ärs obligatorisk svenska pä de tvåårigalinjer som inte har detta samt särskilda medel för stödåtgärder i sambandhärmed. Försök med esieiisk-prakiiska linjer föreslås. En fortsatt satsning görs på datautrustning. För dengrundskoleanknutna delen av gymnasieskolan föreslås en dimensionering som innebäralt ambitionsnivån för /85 höjs frän i 1 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 2 budgetpropositionen1983 angivna 108,av anlalel 16-äringar till 110,. Ett bemyndigande att, om arbetsmarknadsskäl sä påkallar, medge alt totalramen utökas begärs även för budgetåret1984/85. Lärlingsutbildningenföreslås bli ett reguljärt inslag i utbudet av gymnasieutbildning.Vissa förändringar i utbildningen föresläs i samband därmed. Medel beräkas föruppföljningsätgärder motsvarande 16000 16-17-äring-ar. Alla ungdomarunder som inte har arbete eller utbildning skall kunna erbjudas en ungdomsplats. En särskildproposition kommer att läggas med förslag till förstärktstudiehjälp för elever med särskilt behov av stöd. Betydelsen stryksunder av atl gymnasieskola och högskola ses i ett sammanhang när det gäller att utvecklakortare utbildningar inom det tekniska området. Ytterligare insalser pä dettaområde aviseras. Antalet nybörjarplatser inom grundläggandehögskoleutbildning föresläs /85 ligga pä oförändrad nivå, dvs. 2300 nyböijarplalser över den nivä som gällde 1981/82, då satsningen för allmöta den s.k. ungdomspuckeln inleddes. Nya platser förelås iförsta hand inom områdena teknik,data och ekonomi. En ny allmän utbildningslinje, konserva-lorslinjen, föresläs starta /86.Bland övriga förslag kan nämnas enny påbyggnadslinje i bioteknik. Fler platser föreslås tillkomma inom yrkesteknisk högskoleutbildning. Höjdakostnadsramar föreslås för enstaka kurser inom bl. a. det tekniskaområdet. Enforskningspolitisk proposition kommer alt läggas fram . Frågor somrör forskning behandlas därför i huvudsak inle i delta budgetförslag. Vägledande förförslagen om vuxenutbildning är att utbildningens volym skall upprätthållas.Regeringen begär fortsatt bemyndigande att tillskapa särskilda kurser förarbetslösa inom vuxenutbildning och vid folkhögskolor. Studieförbundensverksamhet - studiecirklar och kulturverksamhet - skall i stort ha oförändrad omfattning undernästa budgelår. Kompensation ges för ändrade regler för utbetalning av statsbidrag. Dådet gäller folkhögskolorna innebär förslagen framför allt ell väsentligtförbättrat stöd till dedöva och hörselskadade samt särskilda insatser för vissa andra folkhögskolor. 1 fråga om det särskildavuxenstudieslödel föresläs atl stödet skall differentieras ytteriigare. Budgetförslaget förkultur innebär en kraftig satsning på konstnäriig utsmyckning av denoffenfliga miljön. Ökade resurser föresläs för barnkultur genom stöd rillRiksteatern, Rikskonserler, Riksutställningar och lillde fria grupperna. Ett stöd för attförverkliga Arbetets museum i föreslås. En särskild proposition om regionalisering av verksamhetenvid regionmusiken och Rikskonserler planeras. Inom medieområdetpågår f. n. ett omfallande utredningsarbete som senare kommer atl krävaställningstaganden i flera betydelsefulla frågor. 1983/84:100 Bilaga 10 3 det nu aktuella budgetförslaget permanentas fraktslödetför film och utvidgas till att omfatta smäbiografer i hela landet. Vidareföreslås talboks- och punktskriftsbibliotekel få ansvaret, för medlen förstudielilteraturfram-ställning för synskadade högskolestuderande som bl.a.dessa medel förstärks. Ekonomiskt utrymmeför reformer inom departementets verksamhetsområde skapas främst genom följandeomprioriteringar. Den utökning av resurserna för tillvalsämnen på högstadiumfr. 1984/85, som tidigare beslutats, slopas. Som följd av ändringarnainom lärlingsutbildningen i gymnasieskolan dras statsbidraget till tredje året iutbildningen in. Vidare slopas statsbidraget till primärkommunernasinbyggda utbildning på värdområdeti gymnasieskolan. Inom högskolan minskas antalet utbildningsplatser inom vissa områden. För dagstidningar som är storstadstidningar försvinner möjligheten att fåreducerat produktionsbidrag. En del av detresursutrymme som uppstår lill följd av beslut att minska resurstilldelningen till mindre välfyllda grupper i gymnasieskolan tasnu i anspråk. Detsamma gäller en del av det resursutrymme som skapatsgenom beslut om ändrade regler för studiemedel till 18-19-äringar. Totalbeloppen för deolika anslagsgrupperna framgår av nedanstående tabell. De redovisadebeloppen inkluderar inte medel anvisade pä tilläggsbudget. Del bör vidare påpekas att beloppenför budgetåren 1983/84 och 1984/85 inte ärhelt jämförbara, eftersom vissa anslag tillkommit resp. utgått. Vidare här överföringar gjorts mellanolika anslag. Vid jämförelser med tidigare års anslag bör ävenobserveras att det fr.o.m. /85inom huvudtitel kommer all införas en nylitteraordning. Bland förändringarna kan nämnas att anslagen tillBidrag till samtanslaget Organisationsstöd tillvissa nykterhetsorganisationer m.fl. överförts från littera F Kulturverksamhetm.m. till femte huvudtiteln. Frånlittera F har vidare till littera GMassmedier m.m. förts anslagen tillArkivet för ljud och bild. för universitet ochhögskolor har förts från littera DHögskola och forskning liH littera I Investeringar m. m. Vidare bör noteras altanslagen till forskning m.m. under littera D är en s.k. utbrytningspunkt, där medel endast preliminärtberäknats i avvaktan pä särskildproposition. Andra utbrytningspunkter är anslagen B 18. Fristående skolor pågymnasial nivå, E 3. Studiehjälp m.m. saml H 5. Större delen av radio- och TV-verksamheten finansierasmed medel ur radiofonden. För /85 föreslås där medelsanvisningarom sammanlagt2 179 milj. kr. Under /83 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnatstill förmän för konst, teater och 1983/84:100 Bilaga 10 4 andra kulturella ändamål beviljats bidrag med sammanlagt6765000 kr., varav . avser byggnadsarbeten inomteater-, dans- och musikområdet, . avser investeringsändamäl inom konst-, musei- och arkivområdet och180000 kr. andra investeringsändamäl inom kulturområdet. väsendet m. m. Gymnasiala skolor m. m. Forskning m. m. Kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m. m. Teater, dans och musik Film m. m. Investeringar m. m. ' Förslag om forskning m. m. läggs fram i enforskningspolitisk proposition under våren1984. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 5 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågornaunder Inledning punkterna 1, 2.1, 4, 5, 6, 7, 8.1, 8.2, 8.3.1, 8.3.3, 11. I l.l, 11.1.2 11.2, 11.3 lillera A, B vad avserpunkterna 17-22, C, D vad avser punkterna 1-14, E,HochI; statsrådetGöransson såvitt avser frågorna under Inledning punkterna 2.2,3,8.3.2,9, 10,11.l.l, 11.4, littera B vad avserpunkterna 1-16, F och G; såvitt avser frågorna underlillera D punkten 15 Anmälan till statsbudgeten för /85 såvittavser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Utbildnings- ochforskningspolitiken har en strategisk roll i regeringens politik för allbygga starkt igen. Utveckling av våra samlade kunskaper är en avförutsättningarna för att långsiktigt lösa de ekonomiska svårigheterna.Utbildning och forskning har en nyckelroll som drivkraft isamhällsutvecklingen. Detta gäller den tekniska, ekonomiska och industriellautvecklingen, liksom den sociala och kulturella. Även kulturpolitiken har enviktig roll för samhälllets förnyelse och utveckling. Den ger bl.a. förutsättningarför en intensiv debatt och ett fördjupat engagemang kring omställningsproblemi samhället.