prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Med utnyttjande avden särskilda rörliga krediten för förvärv av främst skogsmark hade vidutgången av juni månad 1983 markförvärv gjorts för sammanlagt402milj.kr. Totalt har 105000ha mark förvärvats. Försäljningen av markenfortsätter pä ett tillfredsställande sätt och lantbruksstyrelsen beräknar attden osålda delen av markinnehavet kommer atl ligga strax under150milj.kr. den Ijanuari 1984. Lantbruksnämnderna torde nu ha sålt de lältsåldadelarna av förvärven vaiför avvecklingen av markinnehavet i fortsättningen kankomma att kräva mer arbete och ta längre lid. Fortsätter försäljningarna i nuvarandeomfattning beräknar styrelsen att markinnehavet skall kunna avvecklas föreutgången av . Det återståendemarkinnehavet, förvärvat med utnyttjande av den rörliga krediten,innehåller inga delar som är lämpade eller av intresse för storskogsbruket ulanutgör huvudsakligen mark lämpad för strukturrationalisering av det enskilda aktivajord- och skogsbruket. Lanlbruksstyrelsen föreslär att densuccessiva avvecklingen av den röriigakrediten bör ske genom atl krediten fär uppgå till högst lOOmilj. och tillhögst 50milj. under är 1986. Lantbruksnämndernas inköps- ochförsäljningsverksamhet, som sker medanlitande av jordfonden, har stor betydelse för jordbrukels rationalisering.Fonden uppgår f.n. till närmare 370milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilagall 22 disponerar dessutom en rörlig kredit iriksgäldskontoret intill 25 milj. kr. t.o.m. den 30juni 1985förjordfondsändamål. Härutöver har till lantbruksstyrelsensförfogande ställts en särskild rörlig kredit för större förvärv av mark som ulbjudilstill försäljning huvudsakligen frän olika skogsförelag (prop. 1978/79:101, JoU17, rskr 166). 1 enlighet med vad som anförts i proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. bör krediten nu kunna minskas kraftigt.Samtidigt bör krediten löpa på budgetår i stället som f.n. på kalenderår. Jagföreslär alt en rörlig kredil på högst 75 milj. kr. får disponeras /85. Anslaget bör för nästa budgetär föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge attlantbruksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark un der /85 får disponera en rörlig kredit av 75000000kr. 2. till Markförvärv förjordbrukets rationalisering för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Lån med uppskjuten ränta 1982/83 Utgift 400000 Reservation 6738000 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1000 Medlen disponeras avlanlbruksstyrelsen för lån med uppskjuten ränta enligt förordningen (1978:250)om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (ändrad : 209). Långivningen /79 och för ändamålet anvisades då ett investeringsanslag av 15milj. Del höga ränteläget har verkat återhållande pålångivningen. Med det anslag av 5 milj.kr. som erhållits för /83 bedömer styrelsen att tillgängligamedel kommer atl vara tillräckliga, varför styrelsen föreslår att anslaget tasupp med . Jag biträder lantbruksstyrelsens förslag atlanslaget för /85 förs upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår alt lill Lån meduppskjuten ränta för /85 anvisa ett reservationsanslag av 1000kr. Prop.1983/84:100 Bilagall Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget bestridsutgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån tilljordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk,maskinhållning inom jordbruket, trädgårdsnäringens rationalisering m.m.,rennäringens rationalisering m.m. saml inköp av avelshästar och ridhästar. Anslag m. m. Av den förlust somredovisats /83 hänför sig 17,6 milj.kr. lill jordbruksföretagoch 2,0milj.kr. Med hänsyn till den allmänt försämradelönsamheten för såväl jordbruks- som trädgårdsföretag kan betydande förlusterförväntas . Anslaget bör därför uppgå till 20 milj. kr.för /85. ramar, milj. kr. -52,0 sering m. m. -10,0 ring m. m. -63,0 Prop.1983/84:100 Bilaga 11 24 1 -5. Investeringsbenägenhelenhar kraftigt avtagit beroende på försämrad lönsamhet och högt ränteläge samtde överskotlsproblem som föreligger på animaliesidan. Behovet av lånegarantierhar därför minskat till en årlig förbrukning av 400-500 milj.kr. mot nästan detdubbla . Även om del är angelägetfrån rationaliseringssynpunkt med en fortgående förnyelse avekonomibyggnadsbeståndet kommer verksamheten åtminstone under del närmaste åretalt vara fortsatt svag bl. a. lill följd av lagen (1983: 147) om förbud underviss tid mot nybyggnad av djurstallar. Aktiviteten på torrläggningsområdet hardäremot ökat, bl.a. i de nordligaste länen. Behovet av driftslån, bl.a. för kreditsanering, har under desenaste åren ökat kraftigt och utgör nu den största andelen av totalt beviljadelänegarantier. En bidragande orsak därtill är de utlandslån som upptogs underåren 1978 1980 då investeringsverksamheten var stor och kreditmöjligheternainom landet var otillräckliga. Dessa lån börjar nu förfalla lill inlösen ochhar vanligen inneburit mycket betydande kursförluster för låntagaren. Kreditgarantiramen förträdgårdsnäringens rationalisering m.m. avser garanti för rationaliseringslän, förvärvslån och driftslän till träd gårdsföretag, maskinlån, lån till samverkansföretag samt till inrättande av lagerhus och auktionslokaler för trädgärdsprodukter. Garantiramen fastställdesför /83 tiil 50milj. Av detta har ca40milj.kr. utnyttjats.För /84 har ramen fastställts fill 65 milj. kr. F.n. märks en optimisminom vissa branscher av växthusodlingen. Av hela växlhusbeståndel är än 20 är. Del är därför atl förvänta att efterfrågan pä garantier bliroförändrad. Styrelsen föreslår därför alt garantiramen för /85 förbliroförändrad dvs. 65 milj. kr. Kreditgarantiramen förrennäringens rationalisering avser garanti för rationaliseringslån,rendriflslån och redskapslån. Ramen bör vara oförändrad. Kreditgarantiramen förlån till inköp av avelshästar ochridhästar bör behållas oförändrad. Sammanfattningsvisbedömer styrelsen atl en viss ökning av garantibehovet kommer alt /85 men att en ram av nuvarande storlek bör vara tillräcklig.Styrelsen föreslår således oförändrad ram pä totalt 520milj. förkreditgarantier lill jordbruketsrationalisering under /85. Det slatligafinansieringsstödet till jordbruketsoch trädgårdsnäringens rationalisering lämnas i huvudsak som kreditgarantier.Efterfrågan på sådana garantier har minskat kraftigt sedan är 1980 till följdav att investeringarna i jordbruket har avtagit. Prop.1983/84:100 Bilagall 25 nämnts också ett temporärt förbud mot nybyggnad avdjurstallar. Till följd av de minskade investeringarna har kreditgarantiramarnaockså minskat . Likväl har det anvisade rambeloppet inteutnyttjats fullt ut. För /83 beviljades garantier för 363,8milj.kr. medan ramen uppgick till 550milj.kr. Ramen för kreditgarantier tilljordbrukets rationalisering bör mot bakgrund av förväntad efterfrågan ochgällande förbud mot nybyggnad av djurstallar kunna minskas till 400milj. kr.Med hänsyn till mina förslag under punkten B 10 kan ramen för kreditgarantiertill inköp av rid- och avelshästar avvecklas. För /85bör statlig garanti beräknas för lån till jordbrukets rationalisering m. m.med 400milj. kr., för lån lill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med 55milj. och för lån till rennäringens rationalisering m. m. med 2,0 milj.kr. eller sammanlagt 457 milj. kr. Regeringen bör kunna jämka mellan ändamålen. Anslaget bör för nästa budgetär tas upp med20milj. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeatt för /85 statlig kreditgaranti lämnas för lån tilljordbrukets rationalisering m.m., trädgårdsnäringens rationalisering m. m. ochrennäringens rationalisering m. m. med sammanlagt , 2. till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. 1982/83 Utgift 6821840 1983/84 Anslag 6000000 1984/85 Förslag 7000000 Frän anslaget utbetalasbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparandeåtgärder inom irädgärdsförelag enligt förordningen (1979:427) om statligt stödtill trädgårdsnäringens rationalisering (ändrad : 210). Därutöveranvänds anslaget för bidrag till Svenska frukt-främjandet. Svenskagrönsaksfrämjandet och Svenska blomslerfrämjan-det. Behov av bidrag tillrationaliseringsåtgärder inom trädgårdsnäringen kvarstår oförändrat. De senasteåren har efterfrågan av regionala bidragsmedel ökat. Styrelsen beräknar attdelta bidragsbehov kommer att uppgå till ca 2milj. Kostnaden för energiutgör i mänga förelag runt en tredjedel av den totala kostnaden. Alla åtgärderatt spara energi blir därför betydelsefulla. Prop.1983/84:100 Bilagall 26 Pä området finns fortfarande mänga effektivaåtgärder att vidta och intresset härför är också stort hos odlarkåren. Lanlbruksstyrelsen kan redan nu förutse attanvisade medel för innevarande budgetår inte kommer att motsvara efterfrågan.För /85 bedömer styrelsen att efterfrågan också blir stor.Styrelsen anser sig dock inte med hänsyn till den anbefallda återhållsamhetenkunna föreslå nägon uppräkning utan föreslär att bidragsramen bör fastställastill oförändrat belopp dvs. Jag förordar att en oförändrad bidragsram påsammanlagt 7 milj. kr. anvisas för nästa budgetär för ändamål röranderationalisering och energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Anslagetföreslås höjt med 1 milj.kr. 7 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår alt till Bidrag tillträdgårdsnäringens rationahsering, m. m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget utbetalasbidrag till vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ändamål. Under /83har bidrag beviljats med 0,9milj.kr. Medelstillgängen på bensinskattefondenvar vid utgången av budgelårel . Beviljade men ej utbetalda bidragutgjorde 216689kr. Efterfrågan pä bidrag under /83var dubbelt så stor som tillgången pä medel. Lantbruksstyrelsen var därför tvungenatl kraftigt prioritera bland projekten. Det är av stort värde att medel finnstill projekt som varken kan tas upp av försöksverksamheten eller rådgivningen.Lanlbruksstyrelsen föreslår oförändrat anslag. Anslaget bör i likhet med vad lantbruksstyrelsenförordat föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringenföreslär att till Främjande avträdgårdsnäringen för /85 anvisa ett reservationsanslag av900000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 11 27 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Anslaget används ihuvudsak för bidrag lill investeringar i byggnader och andra fasta anläggningarpå fjällägenheter, till underhåll och upprustning av lägenheter, tillavvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av Ijällägenhet, tillgästgiveribestyr samt till inlösen av byggnader m. m. i vissa fall. fattade år 1981beslut om nya bestämmelser för förvaltningen av fjällägenheter, vilka trädde ikraft fr.o.m. /82. För samma budgetär anvisades 1,1 milj. kr.Lanlbruksstyrelsen har för budgetåren 1982/83 och 1983/84 i avvaktan pä ökadeerfarenheter av de nya bestämmelserna ansett sig böra begära oförändrat anslag,vilket också beslutat. Erfarenheten visar emellertid att de förändamålet disponerade medlen numera är otillräckliga. Den utredning somföregick beslut om nya bestämmelser föreslog att av de ca270flällägenheter som upplåts på arrende ca60 skulle bli bestående, medan övrigapå sikl skulle avvecklas som statligt förvaltade Qällågenheter. Avvecklingenborde enligt utredningen ske successivt med hänsyn lill gällande arrendekontrakt,sociala förhållanden m.m. Detta innebär emellertid atl anslaget belastas medkostnader för underhåll av byggnader under framöver inte enbartför de bestående utan även för övriga lägenheter. Då lägenheterna är avsidesbelägna blir kostnaderna för byggnadsåtgärder högre än normalt pä grund av högaarbels- och transportkostnader. Det belopp som disponerasför förvaltningen av fjällägenheter är otillräckligt i förhållande lill debehov som föreligger. Lantbruksstyrelsen hemställer därför att anslaget höjsfrån 1,1 milj. kr. till 1,5 milj.kr. Vid beräkningen avanslagsbeloppel har hänsyn tagits till säväl beräknade utgifter för inlösen avbyggnader på bestående fjällägenheter som de inkomster om ca . påarrendeavgifter m. m. som redovisas under anslaget. Jag delar i huvudsak lantbruksstyrelsensbedömning alt ytteriigare medel bör anvisas för att tillgodose de krav somställs pä staten som förvaltare av fjällägenheterna. En uppräkning av anslagetbör ske med . De inkomster som i vissa fall erhålls för de lägenhetersom avvecklas bör liksom f. n. tas upp på statsbudgetens inkomstsida. Jaghemställer att regeringen föreslär atl lill Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m.m. för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilagall Främjande av husdjursaveln m. m. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslaget bestrids bidrag tillavelsföreningar och liknande organisationer. Vidare utgår från anslaget stödål hästaveln. Detta koncentreras i huvudsak lill hästpremiering, hingsthållningoch bidrag till vissa andra kvalitetsbefrämjande ätgärder enligt beslut av 1966års riksdag. Beräknad ändring 1984/85 Bidragtill avelsföreningaroch liknande organisationer Anslagspostentas i anspråk för bidrag till avelsorganisationer för nötboskap, svin, får,fjäderfä och kaniner att användas för rådgivnings-och upplysningsverksamhetsamt annan verksamhet som främjar och påskyndar rationaliseringen avanimalieproduklionen. Ur anslagsposten utgår även ett stöd till nämnden föravkommebedömning av tjurar. används förstöd åt hästaveln. I avvaktan på ställningstagandet till hästutredningensslutbetänkande (SOU 1982:51) föreslär styrelsen att anslagsposten förs upp medoförändrat belopp och att anslagsposten i huvudsak används för att underlättaden föreslagna överföringen av huvudmannaskapet för hästaveln. Lantbruksstyrelsenföreslär att anslaget förs upp med oförändrat belopp, 1 020000kr. I detta sammanhang villjag anföra följande. ' avgav ioktober 1982 betänkandet (SOU 1982:51) Hästavel och hästanvändning. Ibetänkandet behandlas bl.a. häslavelsar-betels organisation och finansieringsamt hingsluppfödningsanstalten . Dessutom tas upp vissa frågor rörandeforskning och utvecklingsarbete, utbildning och information samt hästenshälso- och sjukvård. Efter remiss haryttranden över utredningens betänkande avgells av ,, lantbruksstyrelsen - som bifogat ' Landshövdingen , ordförande, och riksdagsledamöterna . Prop.1983/84:100 Bilagall 29 yttrande från lantbruksnämnderna i , ,, , , , och ,, , , och -,.skogsstyrelsen, , länsstyrelserna i ochJämtlands län. Från Aktiebolaget ochGalopp, och har gemensamt yttrande inkommit liksom från , , Svenska Ponnyföreningenoch De Svenska lantliga . Vidare haryttrande inkommit frän hästen.Svenska Ponnyavelsförbundet, Svenska Fjordhäst-foreningen, , , länshushållningssällskap. Sleipner, domänverket samlHushållningssällskapens förbund. Yttrande har också inkommit från . och finansiering skiljer sig från avelsarbetet för andra husdjur genomatl lanlbruksstyrelsen är huvudman för avelsarbetet och via statsbidragoch tjänster finansierar verksamheten. Som ett styrmedel i avelsarbetetfinns också lagen (1914:451) om hingstbesiklningstvång. Innebörden i lagenär i huvudsak atl endast av staten godkända hingstar får användas föravelsändamäl. De beslut som fattats av lantbruksstyrelsen rörande kassation(underkännande) av hingst kan i vissa fall omprövas av regeringen. Den avelsvärdering(premieringssystem) som tillämpas sker i stort sett efter sammabedömningsmetoder som när premieringssystemel infördes i slutet av1800-talet. Hästarna premieras, med undantag för sporthästar meddokumenterade tävlingsmeriter, i huvudsak på en exteriörbe-dömning. mening har detta medfört att resp. ras exte-riört sett nu haren jämn och god kvalitet. Totalt sett menar man dock atl framstegen i avelsarbetet med hästar ärrelativt små. Målet föravelsvärderingen bör enligt kommittén vara atl, med hänsyn till praktiskaoch ekonomiska förutsättningar, åstadkomma största möjliga avelsframsteg i deegenskaper som är av väsentlig betydelse för hästanvändarna. Varje hästrasmåste få bedömningsgrunder som är meningsfulla och som står i proportion till rasens användningsområde. Ambitionsnivån kan inteheller sättas lika högt för alla raser. Kommittén föreslår ifråga om huvudmannaskapet för hästavelsarbetet alt landets hästavelsföreningarbildar en huvudmannaorganisalion med uppgift att överta huvudparten av de kontrollfrågor inomhästavelns område som handhas av lanlbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. Det bör sedan ankomma på lantbruksstyrelsen atl utövatillsynen över hästaveln saml meddela rambestämmelser för hästavelsarbetet. Prop.1983/84:100 Bilagall 30 Avelsföreningarna bör enligtkommittén fä ett avgörande inflytande över huvudmannaorganisationens utformningoch ekonomi samt över verksamhetens planering. Lantbruksstyrelsen bör beredastillfälle att utse en adjungerad ledamot i organisationens styrelse. Ett antalavelskommitiéer bör utses för olika rasgrupper eller häslanvändningsområden. Kommittén föreslår vidareatt ett rådgivande organ knyts till huvudmannaorganisationen. De avelsföreningar som inte önskar eller harmöjlighet atl ansluta sig till huvudmannaorganisationen bör, enligt kommitténsmening, ha möjlighet att köpa tjänster från organisationen. Avelsvärderingen avhingstar bör dock endast utföras under huvudmannaorganisalionens ledning. Kommittén föreslär ettbibehållande av statlig garanti för lån förvärv av häst som skall användasför avel eller ridhusändamål. Garantiramen som f. n. är 500000kr. Kommittén har övervägt om lagen ombesiktningstvång kan ersättas med en lag om avelsvärdering av hingst utan attresultatet av värderingen skulle kopplas till ett godkännande som beskällare.Värderingens syfte skulle därvid i första hand vara att ge upplysning omhingstens avelsvärde. Rätt skulle alltså finnas att använda även lågt värderadehingstar om man så önskade. Kommittén har emellertid funnit atl fördelarna medett godkännande som beskällare överväger nackdelarna. Kommittén förordardärför atl den nuvarande lagen (1914:451) om hingstbesiklningstvång reviderassä atl den kan tillämpas med utgångspunkt i moderna avelsvärde-ringsprinciper.Som en följd av att avelsvärderingen kopplas till ett godkännande börprövningen av överklagade beslut rörande kassation av hingst kvarstå. Administrationen avhästavelsarbetet beräknas enligt kommittén kosta lantbruksverket omkring 2milj. per är utöver det direkta statsbidraget till hästaveln pä 810000kr.För att den nya huvudmannaorganisationen skall kunna överta administrationen avavelsarbetet från staten föreslår kommittén ett årligt bidrag på 1 milj. kr.över anslaget Främjande av husdjursaveln m. m. Av detta belopp bör förslagsvislOOOOOkr. fördelas av lantbruksstyrelsen till hästavelsföreningarna efteransökan för finansiering av särskilda insatser på hästavelns område. Resterande0,9milj.kr. föreslås utgå till den huvudmannaorganisation som övertar ansvaretför avelsvärderingen av hästar. För att möjliggöraöverförandet av huvudmannaskapet till hästavelsföreningarna föreslås alt ettextra engångsbidrag om 3 milj. kr. utbetalas till den nyahuvudmannaorganisationen av . I fråga om verksamhetenvid hingsluppfödningsanstalten föreslås att denna överiåts lill enstiftelse med ändamålet att främsl i norra främja hästaveln och hästensanvändning inom olika områden. Utöver statsbidraget pä 1milj. till hästavelnsadministration är det kommitténs mening att 300000kr. bör utgå till denstiftelse som 1983/84:100 Bilagall 31 föreslagits överta ansvaret för Wången. Stödetbör enligl kommittén utgå som bidrag till driftskostnaderna vid anstalten.Driftsbidraget till Wången bör utgå av . Kommittén föreslår vidareatt staten medverkar till bildandet av stiftelsen genom att bl.a. ullskjutavisst kapital. Flertalet remissinstansergodtar kommitténs förslag i fråga om huvudmannaskapet för hästavelsarbetet.Det betonas dock av lantbruksstyrelsen att huvudmannaorganisationen inle färäventyras av att alltför många föreningar står utanför. () understryker i sitt yttrande att målsättningen måste vara altsamtliga avelsorganisationer ingår i paraplyorganisationen. Bådelanlbruksstyrelsen och LRF förordar alt den nya huvudmannaorganisationen bör haövertagit ansvaret för hästavelsarbetet till . Detta innebärett övertagande av ansvaret än vad kommittén föreslår. De remissinstanser som anför tveksamhet ellerhelt motsätter sig kommitténs förslag beträffande ny huvudmannaorganisation ärlänsstyrelsen i samt företrädarna för kallblodsaveln, nämligenSvenska fjordhästföreningen, och Föreningen . Nämnda föreningar motsätter sig kommitténs förslag på grund av farhågorför alt kallblodsraserna kan komma att få det svårt all hävda sina speciellaintressen i den nya organisationen. anser atl nämndaavelsorganisationer gemensamt eller var för sig bör överta premierings- ochavelsarbetet om lanlbruksstyrelsen skulle frigöras frän huvudmannaskapet förhästavelsarbetet. I gemensamt yttrande frän bl.a. anförs att lanlbruksstyrelsen endast bör ha tillsynsansvaret föravelsarbetet. Det bör åvila huvudmannaorganisationen att meddela föreskrifteri olika avseenden. I fråga om den statligalånegaranti som f.n. lämnas till förvärv av häst som skall användas för aveleller för ridhusändamål, anför lantbruksstyrelsen att den endast utnyttjas ibegränsad omfattning. Stödformens betydelse för hästavelsarbetet är ringa ochbör enligl styrelsen upphöra. Övriga remissinstanser har i huvudsak tillstyrktatt krediten bibehålls. När det gäller kommitténsförslag i fråga om lagregleringen av hästavelsarbetet anför lantbruksstyrelsenalt det är tveksamt om del skall ankomma pä staten att fastställa de minimikravsom skall gälla för godkännande av hingst. Enligt styrelsen är det lämpligt altden nya konirollorganisationen själv föreskriver minimivillkor för t.ex.stambokföring. Lantbruksstyrelsen bör genom lagstiftning bemyndigas alt geramföreskrifter för hästkontrollens och avelsvärderingens genomförande.Kommitténs förslag avslås också av Föreningen som anser attlagen om hingstbesiklningstvång har varit och är ryggraden i svenskthästavelsarbete och måste enligt föreningen vara kvar också i fortsättningenför alt upprätthälla kvalitén på hästmaterialet. Kommitténs finansieringsförslag tillstyrks ihuvudsak av flertalet re- Prop.1983/84:100 Bilagall 32 I flera fall anförs dock att deföreslagna medlen är otillräckliga. ochlantbruksstyrelsen avstyrker kommitténs förslagi fråga om statens medverkan i hingstuppfödningsanstalten . Domänverketsom föreslås ingå i stiftelsen anför alt man inte delar kommitténs uppfattning i denna fråga. Domänverketmenar vidare atl del vore lämpligare alt någon representant för det privatasmåskogsbruket ingick i stiftelsen.Verket är däremot positivt till att medverka till att ställa skogsmark ochskog till förfogande förkörarutbildningen vid Wången. fastslogår 1967 att näringen i princip skall ansvara för produktionskontrolleninom resp. djurslag. De enda undantagen från den principen harvarit fårkontrollen och hästpremieringen. Den Ijanuari 1983 överfördeshuvudmannaskapet för fårkontrollen till . Enligt min meningföreligger nu förutsättningar atl även överföraansvaret för häslkontrollen tillnäringen. Jag förordar därföratt huvudmannaskapet för hästavelsarbetet överförs fränlantbruksstyrelsen lill en huvudorganisation bildad av nuvarande hästavelsföreningar. Det bör ankomma pålanlbruksstyrelsen alt tillsammans medhästavelsföreningarna utforma en sådan ordning. Strävan skall vara att i princip alla avelsföreningar blir anslutna tiil organisationen. Arbetet bör bedrivas så alt övertagandet kan ske senastden . När det gällerlagregleringen av avelsverksamheten anser jag atl det i princip inte bör finnasnägon obligatorisk avelsvärdering där staten skall fastställaminimikrav för kvaliteten på hingstar. Sådana krav finns inte, annat än vadgäller galtbesiktningstväng, inom något annat djurslag.