prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — För är 1983 har t.o.m.september månad beviljats . Ytteriigare bidragför beräknas uppgå till drygt 10 milj. kr. Utgiften för /84 beräknas således uppgå fill anvisat belopp. Det beräknade utfalletför /84 bedöms behöva räknas upp med 9,5 milj. kr. på grund avnyetablering av tidningar och periodici-tetsökningar, samt med 2 milj. kr. förökad pappersförbrukning (+ 11,5 milj. Under budgetåret1982/83 har en rikstidning och en lokaltidning - båda endagstidningar - beviljats sammanlagt . i elable ringsslöd, varav . harbetalats ut under budgetåret. betalats ut avseende elableringsslöd beviljade under tidi gare budgetär. Tre etableringslån har eftergivits. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 412 Nämnden begär för /85 oförändrat 3,8 milj.kr. har under /83 åtta tidningar beviljats utvecklingsbidrag med sammanlagt 7,8 milj. kr. Hela be loppet har betalats ul under budgetåret. Dessutom har till en tidning . betalats ut för bidrag sombeviljats under tidigare budgelår. Nämnden begär för /85 oförändrat 10 milj.kr. Under /83 har nämnden beviljat200000 kr. i sam verkan sbidrag för en utredning omsamverkan mellan tre tidningar. Under budgetåret har 1,2 milj. kr.betalats ut för bidrag som beviljats under tidigare budgelår. Nämnden begär för /85oförändrat 7 milj. kr., varav högst . för samverkansutredningar ochhögst . för större branschprojekt. Under /83 betaladenämnden ut sammanlagt . Samtliga abonnerade fler- dagarstidningar ingår f.n. i samdistribulionssystemel. Anslutning av ny- etablerade tidningar och en allmänupplageökning beräknas innebära en ökning av samdistributionsrabattenmed . Nämnden föresläratt anslaget för samdistribulionsrabatt sänks från nu anvisade 58,6 milj. kr. lill58,0 milj. kr., vilket innebär en ökning med . i förhållande tillden beräknade utgiften för /84 (-. Efter regeringensbemyndigande tillsattes utredningen (U1983:01) om vissa pressfrågor. Utredningen, som har tagit namnet femtepressutredningen, har bl.a. i uppdrag all undersöka huruvida tidningsföretagsom ger ut annonsblad skall kunna erhålla statligt presstöd. Förordningen(1981:409) om statligt stöd till dagstidningar (ändrad senast 1983:775) hindrar inte att tidningsföretagsom ger ul annonsblad fär produktionsbidrag,förutsatt alt intäkterna från annonsbladsverksamheten är lägre än intäkterna fråndagstidningsutgivningen. Därför har tre storstadstidningar i kunnat fä produktionsbidrag för trotsatt de ger ut annonsblad.Utredningens uppgift i delta sammanhang har varit att bedöma om förhållandena inågot avseende ändrats sä att något annat bör gälla för produktionsbidraget förår 1984. Utredningen har i skrivelse till regeringen den 24 oktober 1983uttalat sig i denna fråga. Utredningen påpekaratt malmötidningarna , Arbetet och började geut annonsblad , de två senare i samverkan. Arbetets och imnonsblad delas ut till samtliga hushåll i regionen och till alla sominte har modertidningen. För ett obetydligt pristillägg kan nu regio- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 413 nens annonsörer i princip nå ut till samtliga hushåll iregionen en gång under förutsättning att de annonserar ihuvudtidningarna. Tidningarnas utgivning av annonsblad innebär att derasställning på annonsmarknaden inte korrekt återspeglas i deras hushällstäckningslal,eftersom annonsörerna en gång faktiskt når i stort sett samtligahushåll i regionen. Detta innebär atl själva grunden för produklionsbidrag - hushällstäckningstalet påulgivningsorten - knappast längre är rättvisande i de berörda fallen. Utgivningen av annonsblad väcker enligt utredningendärmed frågan om hur väl reglerna för produktionsbidrag återspeglarmarknadsförhållandena. Detta gäller särskilt för det s. k.avtrappningsintervallet i hushållstäckning päutgivningsorten. Situationen i - där förstalid-ningen får reduceratproduktionsbidrag trots långt större annonsintäkter än de tvåkonkurtenttidningarna tillsammans - antyder att en reduceringsregel iläckningsintervallet 40-50 varken återspeglar relationen mellan försla-ochandratidningarna eller den verkliga fördelningen av annonsintäkterna. Ävenom produklionsbidragen inte är öronmärkta och det inte kan hävdas att de används för visst ändamål utgör deen resurs som företagen utnyttjar. Vid en första analys synes det enligtutredningen i vart fall tveksamt omreducerat produktionsbidrag bör utgå lill tidning som ger ut kompletterande gratistidning för alt bearbetaannonsmarknaden. Denna uppfattninginflueras givetvis av uppfattningen atl det är tveksamt över huvud taget om den nuvarande regeln om reduceratproduktionsbidrag har marknadsrelevans. Utredningen säger avslutningsvis all det labilakonkurtensläge som skapats genom malmötidningarnas annonsbladsulgivning gördet omöjligt att bedöma den fortsatta utvecklingen för mer än ett halvt tillett år i taget. Utredningens hitulls genomförda analyser föranleder ingetförslag till ändring av dengenerella regeln om stöd till dagstidningar som ger ut annonsblad vadgäller rätt fill produktionsbidrag för är 1984. För innevarandebudgetär har produktionsbidraget efter beslut av (prop.1982/83: 100 bil. 10, KU 26, rskr 189) höjts . Denna åtgärd i förening med en gynnsam annonskonjunkturhar gjort atl intäklslä-get i branschen förbättrats. finns det dock risk för atlkostnadsökningarna blir störte är 1983 än . I min anmälan till 1983 ärs budgetproposition underströk jag atlstatens möjligheter att bidra till att lösa tidningsbranschens svårigheter är begränsade. Jag framhöll alt det är nödvändigt alltidningsbranschen själv vidtar kraftfullaåtgärder för atl vända den negativa kostnadsutvecklingen. Därefter har också femte pressutredningen tillsaltsmed uppdrag atl undersöka Prop.1983/84:100 Bilaga 10 414 dels förhällandet mellan dagspressen och annonsbladen,dels förutsättningarna förökad samverkan inom dagspressen. har i skrivelse lill regeringen redovisal en analys av denannonsbladsutgivning som bedrivs av tre tidningsföretag i som har produktionsbidrag samt därviduttalat atl reglerna för produktionsbidragmed anledning av detta inte behöver ändras för är 1984. Däremot anser utredningen att det är tveksamt omden nuvarande regeln om reduceratproduktionsbidrag i rådande marknadssituation är motiverad i fråga omstorstadstidningar. Enligt 11 § istödförordningen utgår reducerat produklionsbidrag för en flerdagarstidningmed ett täckningstal som är lägst 40 men understiger 50, förutsatt alt upplagan är större än IO000 exemplar. Bestämmelsen har införts avdet skälet att en flerdagarstidning med ett täckningslal under 50 inle har ansetts ha ett sådant försteg päutgivningsortens annonsmarknad att annonsintäkterna rimligen motsvarar detstatliga bidrag som enligt reglernatillfaller en konkurrerande flerdagarstidning med ett täckningstal pähögst 40. analyser visar att den fördelning av annonsmarknadsandelarsom denna regel är avsedd all avbalansera knappast är representativ förförhållanden i storstäderna. Där kan ett täckningslal på mellan 40 och 50 isjälva verket innebära ett betydande övertag på annonsmarknaden. Utredningen påpekaratt förslatidningen i hade täckningstalet 49 och 195 milj. kr. De två konkurtenttidningarna hade täckningstalen 31 resp. 5.Deras annonsintäkter uppgick till sammanlagt 92 milj. kr. Trots allförstatidningens intäkter var störte än den totala summan avkonkurtenttidningarnas annonsintäkter ochpresstöd tillsammans, erhöll förslatidningen 3,9 milj. kr. i reduceratproduktionsbidrag för . För är 1984 kommer beloppet alt fördubblas, eftersom förstatidningens täckningstal däsjunker till 48 och tidningen ägerrätt till en tiondel av fullt produktionsbidrag för vatje procentenhet av täckningstaletunder 50. På liknande sättförhåller del sig i . Där hade förslatidningen år 1982täckningslalel 46 och 520 milj. kr. hade täckningstalet20 och 173 milj. kr. Enligt förordningens bestämmelser i denna delär förslatidningen - om övriga villkor för produktionsbidrag uppfylls - berättigad tillett reducerat produktionsbidrag på15,6 milj. kr., trots att tidningen f n. har sä storaannonsintäkter som den största konkurrentlidningen. Det framgår klartav båda fallen atl förstatidningarna har ett överlägset grepp omannonsmarknaden på resp. utgivningsort, trots atl täckningstalen för båda liggerunder 50. Under dessa förhållanden är dei enligt min mening inte motiverat attstorstadstidningar äger rätt till reducerat produklionsbidrag.Reglerna bör därför ändras så alt reducerat produklionsbidrag Prop.1983/84:100 Bilaga 10 415 för flerdagarstidning som har ett täckningstal som ärlägst 41 men understiger 50 och som har en upplaga på mer än 10000 exemplarskall utgå till flerdagarstidningar utom storstadstidningar.Förslaget innebär en besparing påproduktionsbidraget med 7,8 milj. kr. för /85. Det ankommerpä presstödsnämnden att - om godkänner förslaget - i enlighet med sin instruktion studeraeffekterna av denna regeländring ochtill regeringen vidarebefordra eventuella synpunkter i sammanhanget. I övrigt beräknarjag anslaget i huvudsaklig överensstämmelse med presstödsnämndens förslag.Nettoeffekten av uppräkningarna i sammanställningen och den av mig föreslagna besparingenberäknas lill 3,1 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 444 milj. kr. för budgetåret1984/85. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkännade av mig förordade ändringarna i grunderna för stöd fill dagspressen, 2. till Stöd tilldagspressen för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 11690000 Reservation 24886978 1983/84 Anslag 25000000 1984/85 Förslag 25000000 Från anslaget utbetalas lån enligtförordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar (ändrad senast1983:775). /83 har fyra tidningar beviljats sammanlagt . i lån ur pressenslänefond. betalats ut under budgetåret. Dessutom har 8,6 milj. kr. betalats ut för lån som beviljats under tidigare budgetär. Nämnden begär för /85 oförändrat 25 milj.kr. Nämndenanför att anspråken på lån ur pressens lånefond sannolikt kommer att öka under de närmasteåren på grund av snabb teknisk utveck ling och kostnadsökningar pä sälteri-och tryckeriutrustning. Reserverade medel innebär marginal för sådanaökningar under /85. Vid ingången /84 fanns en behållning om nästan 25 milj. kr. Med hänsynhärtill och med beaktande av den 1983/84:100 Bilaga 10 416 beräknade belastningen under nästa budgetär är detenligt min mening befogat att 20 milj. kr. av den nämnda behållningen förs bort frånanslaget såsom besparing. Lån ur pressens lånefond skall enligt stödförordningenföreträdesvis ges för projekt som syftar till kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag. Femte pressutredningen(U 1983:01) undersöker f n. bl.a. presstödetsändamålsenlighet för att främja samverkan. Utredningen avser att avge sitt betänkande under är 1984. Iavvaktan pä utredningens förslagfinner jag atl lånefonden bör tillföras oförändrat 25 milj. kr. för budgetåret1984/85. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLån till dagspressen för /85 anvisa ett reservationsanslagav . 1982/83 Utgift 38140269 1983/84 Anslag 38600000 1984/85 Förslag 39700000 Från anslaget utgårstöd enligt förordningen (1977:607) om slöd till organisationslidskrifter (ändrad senast 1982:500). Med organisalionslidskrifl förslås dels en tidskrift somutges av en organisation för sina medlemmar (medlemslidskrifl), dels entidskrift som är organ fören organisation med huvudsakligt syfte att verka för ett religiöst, nyklerhetsfrämjande, politiskt,miljövärdande, idrottsligt eller försvarsfrämjandeändamål eller att företräda handikappade eller arbels-hindrade, dels slutligen en tidskrift som haridémässig anknytning till en politiskorganisation. Under budgetåret1982/83 har 455 tidskrifter beviljats slöd för fill ett sammanlagt belopp av38 . Nämnden beräknar att stödet ökar på grundav tillkomst av nya lidskrifter saml upplage- och periodicitelsökningar. Nämnden begär för budgetåret1984/85 39,7 milj. kr. (+1,1 milj. Regeringen har till följd av ett uttalande av (KU1982/83:26 s. 8) genom beslut uppdragit åt presstödsnämndenatt pröva frågan huruvida slöd skall utgå lill tidskrift som väsentligen framstår som organ för organisation som bekämpar all icke-medicinsk användning av narkotika.Med anledning av uppdraget har presstödsnämnden överlämnaten rapport till regeringen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 417 påpekar att stöd f.n.utgår dels till medlemstidskrifter, dels till s. k. organtidskrifter. För tidskrift som ej harkvalificerat sig för maximall bidragär det förmånligare atl räknas som organlidskrift, eftersom stöd då även utgär för samtliga exemplarsom abonneras av andra än organisationens medlemmar. utgår stöd för högst 1000exemplar per nummer, inkl. friexemplar, utanför medlemskretsen. En tidskrift mot narkotika kan f. n. endast få bidrag sommedlemstidskrift. De två fidskrifter av aktuellt slag som har erhålla bidragskulleenligt nämnden inte vinna ekonomiskt inom stödet på en annan klassificering.Ulöver dessa två finns enligl nämnden inle någon tidskrift som skulle få störrestöd som organtidskrift än som medlemstidskrift. En ändring istödordningen skulle därför f. n. ha principiell men inte ekonomisk betydelse för stödet. Presstödsnämndenhar på regeringens uppdrag till följd av ell uttalande av (KU 1982/83:26 s. 8) prövat fråganhuruvida en tidskrift som väsentligenframstår som organ för organisation som bekämpar all ickemedicinsk användning av narkotika skall varaberättigad till organisalions-tidskriftsstöd. Nämnden framhåller alt en lidskrift mot narkotika kan fäslöd som medlemslidskrifl.Aktuella tidskrifter som får eller skulle kunna få sådant stöd skulle enliglnämnden inle vinna någon ekonomisk fördel inom stödet genom atl i ställetklassificeras som s. k. organtidskrifter. Under dessa förhållanden finns delenligl min mening inle skäl alt föreslå någon ändring i gällande stödordning. Anslaget bör i överensstämmelse med presstödsnämndensförslag för budgetåret1984/85 föras upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslär att tillStöd till organisationslidskrifter för /85 anvisa ettförslagsanslag av . G 9.Stöd till kulturtidskrifter 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget utgårstöd enligt förordningen (1977:393) om statligt stöd fill kulturtidskrifter (ändrad senast1982:501). 27 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 10 418 För /83beviljades stöd till 206 tidskrifter med bidragsbelopp om mellan . Av innevarande budgetårs anslag har bidrag beviljats till 198 tidskrifter. Mot bakgrund avkulturiidskriflernas betydelse för en fördjupad informafion och debatt samtmed hänvisning till deras utsatta ekonomiska läge bör stödet lillkulluriidskrifter höjas med . Dessutom krävs /85 en koslnadskompensalion om (+577000 kr. Jag är inle beredd atltillstyrka en uppräkning av anslaget utöver en kompensation förkostnadsökningar med . Som information villjag nämna atl reglerna för utbetalning av stödet tillkulturtidskrifter bör ändras så alt bidragen, i likhet med fiertalet andrastatsbidrag, betalas ut . Jag avser alt senare återkomma tillregeringen i denna fråga. Jag hemställer att regeringen föreslär all till Stöd tillkulturtidskrifter för /85 anvisa ell reservationsanslag av 9907000kr. Stöd till tidningar på andra språk änsvenska 1982/83 Utgift 4165900 1983/84 Anslag 5356000 1984/85 Förslag 5365000 Frän anslaget utgår stödenligt förordningen (1977:523) om slöd lill tidningar på andra språk än svenska(ändrad senast 1983:776). Slöd lill allmänna nyhets- bidrag och tillägg lill produk- 1982/83: 100 bil. 10 s. 167, anslagsposten Slöd lill övriga tidningar. 1983/84:100 Bilaga 10 419 1.För är 1983 har sju allmänna nyhetstidningarbeviljats produklionsbidragom sammanlagt . och en tidning elableringsslöd med , enökning jämfört med föregående år. Slödel till allmännanyhetstidningar bör enligt invandrarverket räknas upp i likhet med denuppräkning av presstödet som tidigare skett för svenska dagstidningar. Dettakan ske utan atl ytterligare medel behöver anvisas. har beviljats slöd medsammanlagt . och elableringsslöd har beviljats två tidningar med sammanlagt , vilket också innebär en ökning jämfört med föregående är. Verket föreslär atlgrundbidraget höjs till . för alt motsvara stödet till svenskaorganisationslidskrifter. Vidare bör som en stimulansåtgärd del rörligabidraget höjas till . Även dessa förändringar kan vidtas utan attytterligare medel behöver anvisas. Av de tidningar sominle uppfyller villkoren för stöd lill allmänna nyhetstidningar och medlemstidningar har 14 tidningar beviljats behovs prövat bidrag med sammanlagt 140300 kr.Elableringsslöd har bevil jats fyra tidningar med totalt . Även för detbehovsprövade slödel bör bidragsnivån öka. Verket föreslår all grundbidragelhöjs lill . och del rörliga bidraget till . Tilläggsbidrag till tidningar somutkommer på minst två andra språk än svenska har beviljats tre tidningar tillett belopp av sammanlagt . Medlen för behovsprövadeproduklionsbidrag och tillägg till produktionsbidrag bör enliglinvandrarverket anvisas under en förslagsvis betecknad anslagspost,alternativt höjas med , för att möjliggöra stöd lill småspråkgruppers tidningar och lilläggsbidrag lill fler tidningar. (A 1980:04, IPOK) fick genom regeringsbeslut den 19 maj 1983tilläggsdirektiv som bl. a. innehöll ett uppdrag atl se över statens stöd lillminoriletspolitiska insalser och överväga formerna för ett sådant slöd. på andra språk än svenska ingär i detta uppdrag. 1 avvaktan pålPOK:s förslag är det enligt min mening inte akluellt med några förändringar avdet statliga stödels konstruktion. För /85 bör inte heller någraanslagsmässiga förändringar göras ulöver en uppräkning av anslagspostenBehovsprövat produktionsbidrag och tillägg lill produklionsbidrag (+ . Jag hemställer att regeringen föreslär att lill på andra språk än svenska för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 420 1982/83 Utgift 3 246600 Reservation 6753400 1983/84 Anslag 10318000 1984/85 Förslag 10622000 Frän anslaget utgär stödenligt förordningen (1982: 669) om stöd till radio- och kassettidningar (ändrad1983:500). Frågor om stöd prövas av taltidningskommittén (U 1982:05) i enlighetmed nämnda förordning och förordningen (KRFS 1982:9) med instruktion förtaltidningskommittén (ändrad KRFS 1983: 16). Även medel för kommitténsförvaltningskostnader beräknas under anslaget. Kommittén har också iuppdrag alt bedriva del ytterligare utrednings-och utvecklingsarbete rörandestöd till laltidningar som erfordrasi enlighet med vad som har anförts i propositionen (1981/82: 129) om stöd lilllaltidningar. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Slöd lill laltidningar 10318000 +398000 +304000 (däravförvaltningskostnader) (739000) (+ 15000) (+ 30000) Pris- och löneomräkningav förvaltningskostnaderna . Under /83har sex tidningsföretag beviljats sammanlagt . för utgivning avlaltidningar, varav . avser bidrag till förfortsatt försöksverksamhet med tallidningsutgivning i avvaktan på laliidningskommitlénsförsta fördelningsbeslut. Kommittén begär för /85 9962000 kr.för bidrag till taltidningsverksamhet (+ . Utöver fördelning avbidrag har kommittén i överensstämmelse med de mål och den inriktning som lagtsfasl av regering och riksdag i samverkan med särskild expertis förberett enutvärdering av laltidningsverksam-heten. Kommittén avser att lägga fram enrapport till regeringen . Dessutom har kommittén i samverkan medstyrelsen för teknisk utveckling och handikappinstitutet engagerat sig itekniskt utvecklingsarbete, främst avseende mottagningsapparatur förradiotidningar. För atl förbättraförutsättningarna för tallidningsutgivning och därmed bredda underlaget förutvärderingen av verksamheten föreslår kommittén atl vissa ändringar görs istödordningen. Av tvingande skäl, nämligen för alt över huvud taget fä i gängnågon verksamhel, har kommittén under del första verksamhetsåret beviljatbidrag för i princip full kostnadstäckning Prop.1983/84:100 Bilaga 10 421 till de tidningar som startat utgivning av laltidningar,dock med det uttalade förbehållet atl så inte kan ske i fråga omtidningsföretag med god ekonomi. Kommittén föreslår mot bakgrund av dessaerfarenheter en generösare bidragslinje inom oförändrad totalram, dvs. begärrätt att ge bidrag till full täckning även av redaktionella merkostnader. vissa ändringar i den särlagsliftning som reglerar formernaför sändning av radiotidning. bör sålunda ges möjligheter att delsutan särskilt godkännande av regeringen ändra sändningstiden för enradiotidning frän fall till fall, dels ulan särskild ansökan till regeringen göra temporära provsändningar avradiolidningar. Slutligen begär kommitténatt nivån på den förvrängning av ljudet eller kodning av innehållet som enligl lagen (1981:508) omradiotidningar (ändrad senast 1983:495) föreskrivs för sändning av radiotidningnärmare preciseras. Taltidningskommitténanför i sin anslagsframställning svårigheter atl fä lill stånd utgivning avlaltidningar i önskvärd omfattning. För alt förbättra förutsättningarnaför verksamheten och därmed bredda underiaget för kommande bedömningar i frågaom slödels framlida utformning m. m. föreslårkommittén vissa ändringar i slödordningen. Kommittén framhåller alttidningsutgivarna f n. inte är beredda all tillskjutaegna medel för atl täcka de redaktionella merkostnadersom utgivningen av en taltidningmedför. Kommittén begär därför rätt att få ge bidrag till fulltäckning även av sådana kostnader. 1 regeringensproposition (1981/82: 129 s. 11) om slöd till laltidningar anför detföredragande statsrådet atl stödet i första hand bör avse kostnader förden tekniska framställningen och distributionen av taltidningen. Del kan dock enligl föredragandens mening blinödvändigt med vissl statsbidrag även lill koslnader för det redaktionellaarbetet. Enligt förordningen(1982:669, ändrad 1983:500) om stöd till radio- och kassettidningar skall stödet främsl avse kostnader för tekniskframställning och distribution avlaltidningar. Gällande förordning och förarbetena lill denna lämnar således ett visst utrymme för bidrag även till redaktionella kostnader.För övrigl villjag anföra följande. huvuduppgift f. n. fär anses varaatl få i gäng en lallidningsverksamhel av sådan omfattning att kommitténsutvärderingsarbete - och därav föranledda förslag om stödets framlida utformning och handläggning m.m.-kan grundas på tillräckligt omfattande erfarenheter. Det ligger enligt min mening i slalens intresseatt förutsättningarna för sädanabedömningar blir sä gynnsamma som möjligt. Av delta skäl anser jag det befogat alt kommittén får möjligheter altlämna bidrag lill full täckning även av redaktionella merkostnader. Dennarätt bör dock endast gälla i fråga om tidningsförelag som inte bedömskunna bidra lill sådana Prop.1983/84:100 Bilaga 10 422 kostnader med egna medel, i enlighet med denpraxis som har utvecklats av kommittén. Del ankommer pä tallidningskommillénatl utnyttja denna rätt med vederbörlig hänsyn lill nödvändigheten av atthushålla med de medel som finns tillgängliga inom den totalram förbidragsverksamhelen som fastställts av . Frågan får därefter omprövasförutsällnings-löst i samband med regeringens bedömning av kommitténs analyserav verksamheten och därmed sammanhängande överväganden och förslag. föreslär också vissaändringar i den särlagsliftning som reglerar formernaför sändning av radiotidning. Lagen (1981:508) omradiotalfidningar trädde i kraft den . I samband med inrättandet avstödet lill laltidningar ändrades lagen (1982:520) med verkan från den 1 juli1982. reglerades ansvarigheten för både radio- och kassettidningar ilagen (1982: 521) om ansvarighet för laltidningar. I anslutning lillregeringens proposition (1982/83: 137) om radiolidningar m. m. ändrades sedanbåda lagarna (1983:495 resp. 496) från . 1 samband med regeringens bedömning avtallidningsfrågan i sin helhet med utgångspunkt i laliidningskommitlénsanalyser kan del bli aktuellt med nya ställningstaganden i fråga omsärlagsliflningen inför budgelårel 1985/86. Enligt min mening bör eventuellalagstiftningsåtgärder anstå tills kommittén har lagt fram sina överväganden ochförslag i övrigl.