prop · G70394 · 1983-12-31 00:00:00 — 4.23----------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni län: -------- delar skogsstyrelsensuppfattning att en bi dragsram på 1,5 milj. kr. är för låg och kan motverka lagstiftningens syfle. gör det med erfarenhet av den brist pä medel som gällt för bokskogsanslaget. Det är ett rättmätigt krav från skogsbru ket att om en lagstiftning som begränsar näringens frihet införes i kombina tion med statligt stöd, skall tillräckliga medel ställas till förfogande. föreslår att bidragsprocenten förröjning sättes lika med övriga återväxtåtgärder och tillstyrker att högslbidragsprocent för dessa åtgärder sättes till . Enligt mening skall anslaget utgådirekt till och inte bakas ihop med anslag H6"Vård av naturreservat m.m.". Anslagsramen blir därigenom beroende avverkets prioritering. 4.24---------------------------------------------- Skogsyärdsstyrelseni : Såväl som understryker behovet av att ersättningutbetalas till markägare när ädellövskog av naturvårdsskäl överhålles så attett rationellt ädellövskogsbruk avsevärt försvåras (jfr- bokskogslagen). Skogsvårdsstyrelsenbetonar vikten av att skälig ekonomisk kompensation utgår i sådana fall ochtillstyrker förslaget. För att stimulera intresset för skötsel, vård ochvidmakthållande av ädellövskog anser styrelsen atl olika siödmöjligheter skallfinnas. Stödåtgärder för bokskogsskötsel regleras f.n. jml SFS 1974:436. Sedanbokskogslagens tillkomst har organisationer för sydsvenskt skogsbruk ochnaturvård framhållit önskvärdheten av ökat slöd lill olika vårdåtgärder. Alluppmuntran för markägaren bör skapa ett siörre intresse och en höjning avstatsbidraget därför verka i positiv riktning. 4.25 i : Vissaskogsägare har dragit sig för att föryngra sina bokskogar trots vetskapen om det60-procentiga bidraget till kostnaderna. Detta beror bl.a. pä att de bedömerrisken för misslyckande med åtföljande dyrbara hjälpåtgärder som alltför stor.Med hänsyn lill det låga förväntningsvärdel av återväxten kan uppoffringarnabli betydande. Det kan befaras att samma förhållande kan komma alt uppstå ocksåvid den övriga ädellövskogens föryngring. 1983/84:94 49 senanser därför atl ett kostnadslak för markägaren bör åstadkommas. Närkostnaderna blir högre än detta tak bör det allmänna stå för den överskju-' landedelen. Takel bör utgöras av markägarens normalkostnad för en grankullur på ifrågavarandemark. Det är också viktigt att anslaget i likhei med exempelvis klenvirkesbidragetfär karaktären av förslagsanslag eftersom detta åtagande från det allmännassida måste vara utan begränsning. 4.26Skogsvårdsstyrelsen i : Både ochskogsstyrelsen påtalar de bristfälliga kunskaperna ifråga om skötseln av åddövskoghos såväl skogsägare som tjänstemän. medger alt detta ärriktigt. 1 de delar av landet dår ädellövskogen är av tämligen ringa omfattninghar styrelsens personal svårigheter att skaffa sig den fond av erfarenhetrörande ädellövskogsskötsel som är önskvärd. Samma sak gäller även för andrakategorier skogsljänstemän. hälsar därför medtillfredsställelse planer på en satsning på utbildning i dettaämne med slöd av den lärobok som är under utarbetande. Styrelsen kan ocksåställa sig bakom förslagel om inrättande av en länsövergripande tjänst inom skogsvårdsorganistionenmed ädellövskog som särskilt ansvarsområde. 4.28Skogsvårdsstyrelsen i :------ Förutom ger ett aktivtädellövskogsbruk även arbetstillfällen och råvara. En förutsättning åremellertid, att råvaran har tryggad avsättning. Skogsvårdsstyrelsenstöder därför förslag, alt utveck lingsfonderna verkar för etablering av industri baserad på ädellövskog samt arbetar för effektiv marknadsföring av dessa produkter. 4.30Länsstyrelsen i : Den av beräknadebidragsramen 1,5 milj. kr. till anläggande och röjning av all ädellövskog,inklusive bokskog förefaller som påpekat vara för låg. För attuppnå en önskvärd omfattning av nyanläggning av ädellövskog bör därför ävenandra möjligheter användas. En sädan möjlighet är alt av anslaget för s.k. 5:3skog (lågproducerande bestånd) reservera förslagsvis 5 milj. kr. tillnyanläggning av ädellövskogsbestånd. En motivering till en sådan åtgärd är atten stor del av de objekt som beviljats 5: 3- bidrag i ochsannolikt därmed även i södra och i övrigt, utgöres av f. d. hagmarkermed större eller mindre inslag av ädellövträd. Länsstyrelsentillstyrker vidare alt de övriga åtgärder som föreslagits av naturvårdsverketoch kompletterats/vidareutvecklats av beträffande utbildning,rådgivning, frö- och plantförsörjning, avsättningsmöjligheter m. m. somerfordras för att möjliggöra ett intensifierat ädellövskogsbruk genomföres. 4.34Länsstyrelsen i :----------------- vill särskilt attföreslaget statligt ekonomiskt stöd till utsyning, skogsbruksplanläggning,beståndsanläggning och röjning i äaellövskog bör vara frikostigt(Bidragsprocenten för beståndsanläggning och röjning bör vara för att innebäraen tillräcklig stimulans för skogsägaren) attbetydande resurser satsas på utbildning och rådgivning samt forskning angåendeädellövskogsskötsel 4 1983/84. Prop.1983/84:94 50 altbestånd av ädellövskogar särskilt uppmärksammas vid den översiktliga skogsinvenleringensom skogsvårdsslyrelserna genomför attbehovet av frö- och plantmaterial klarläggs (Det är härvid av väsentligbetydelse att föryngringen av ädellövskogen kan ske med inhemskt frö-och plantmaterial) attresurser kan reserveras för en länsövergripande tjänst inom skogsvärdsorganisalionenmed ädellövskog som särskilt ansvarsområde attslaten genom utvecklingsfonden och andra organ verkar för etablering avindustri baserad på ädellövträd och arbetar för en effektivare marknadsföringav produkter av ädellövträd attnaturvårdsverket och i sarriråd med utarbetar effektiva ochsmidiga administrativa rutiner för samarbetet mellan skogsvårdsstyrelserna ochlänsstyrelserna när det gäller handläggning av ärenden enligt föreslagen ädellövskogslagsamt skogsvårdslagen och naturvårdslagen. 4.35Länsstyrelsen i län: Skall ädellövskogen kunnabevaras i önskvärd omfattning, fordras en positiv medverkan från markägarna ochen ekonomisk lönsamhet inom äddlövskogsbrukel som ligger i nära nivå med vadsom kan uppnås inom barrskogsbruket. Det är därför i första hand angeläget attstödet till äddlövskogsbrukel kraftigt ökas och att bättreavsättningsmöjligheter för ädellövträd tillskapas. Lånsstyrelsenanser att anslaget till utsyning varil något för knappt, vilket skulletala för en viss höjning av antalet stämplingsdagsver-ken. Vidare bör bidragetför både återväxtåtgärder och ungskogsröjning enligt mening utgåmed till alla markägare. Med hänsyn härtill bedömer länsstyrelsendet årliga anslagsbehovet till i genomsnitt 2milj. Länsstyrelsenvill också påpeka att åtgärdernas omfattning varierar starkt till årberoende pä ollonår och fluktuerande virkesmarknad. Detta talar för attanslaget ges som reservationsanslag. Ienlighet med förslag anser att anslag för utsyning,återväxl och ungskogsröjning av praktiska skäl bör ställas direkt till skogsstyrelsensförfogande med föreskrift för skogsvårdsstyrelserna att samråda medlänsstyrelsen. Ersättningarvid så kallad överhållning av ädellövskog bör av praktiska skäl däremot ulgåfrån anslag, som bör uppräknas med hänsyn härtill. 4.36Länsstyrelsen i : Det för bokskogslagen gällande bidragetpå föreslås höjt till vad avser hyggesrensning, markberedning, hägnad,plantering eller sådd, hjälpkultur och gräsrensning. anser attdetta är angeläget för att de kostsamma ålerväxtåtgär-derna skall täckas irimlig utsträckning. Ettannat sätt att skapa en posifiv inslällning till bevarande av ädellöv skog hos markägarna torde vara en sänkning av taxeringsvärdena på ädellövskogsmark. I anvisningar lill fastighetstaxering har fastsla gits att lägre taxerigsvärden skall åsältas mark som berörs av restriktioner enligt bokskogslagen.- 4.40Länsstyrelsen i : Enligt samtliga förslag skall rationelltädellövskogsbruk bedrivas i merparten av ädellövskogarna. Prop.1983/84:94 51 Länsstyrelsenvill dock framhålla vikten av forskning, utbildning och information vad gällerädellövskogens värden och skötsel. Av stor betydelse för möjligheterna attbibehålla ädellövskogar är också tillgången pä lämpligt frö- och plantmaterial samlavsättningsmöjligheterna för virke från de ädla Delär enligt mening angeläget att ett bättre underiag om ädellövskogarnasförekomster, värden för naturvård och kulturminnesvård m.m. i länet tas fram.Länsstyrelsen instämmer i förslag angående värdet av särskilda ädellövskogsplanerför större fastigheter för att minska det administrativa arbetet. 4.43----------- LRF/SSR: Medtanke pä de mycket dryga anläggningskostna derna vill förbunden ifrågasätta om inte det statliga stödet borde utökas. LRF/SSR vill kraftigare än utredningen understryka att ekonomiska bidrag samt förbättrad utbildning och rådgivning i skötsel av ädellövskog utgör de bästa fömtsättningarna för det framtida skydd som samhället eftersträvar. ---- LRF/SSRvill varna för en överdriven tilltro att via lagstiftning och långtgåendeadministrativa regleringar kunna förbättra förutsättningarna för bevarande avnaturresursen. Samhällsstödet motiverar ändå enligt organisationernas uppfallning,att det allmänna genom en ändamålsenlig utformning i lagstiftningen kan skaffasig en överblick över utvecklingen och få praktiska möjligheter att kunnaingripa i fall där särskilda samhälls-värden står på spel. LRF/SSR ställer sigbakom ett sådant anpassat regelsystem. förslag skall markägare utan ersättning kunna förhindras att övergå lill lönsammare brukningsform i skogen. Enligt för bundens uppfattning är det principiellt inte rimligt atl vissa företagare tvångsvis och utan ersättning åläggs annan driftsinriktning för att tillgodo se utomstående intressen. 4.44-------- : Därsamhällsingripanden motiveras för särskilt skydds värda objekt och kontinuerligt ädellövskogsbruk ej bedöms tillräckligt för bevarandeintresset lorde i de flesta fall frivilliga överenskommelser base rade på nuvarande naturvärdslagstiftning mellan ägare och det allmänna vara den mest framkomliga vägen. vill i det sammanhangel uppmärk samma betydelsen av att berörda markägare tillerkänns ersättning från allmänna medel i den mån de får vidkännas förluster och merkostnader. 4.45Skogssällskapet: Vi anser förslag klart bättre och tror att med denföreslagna ekonomiska hjälpen både till anläggning och röjning av ädellövskogden nödvändiga aktiveringen skall kunna uppnås. Möjligheten att ekonomisktstödja även röjningar, som är inriktade på atl överföra ett skogsbestånd till ädellövskog,är säkerligen betydelsefull. Även möjligheten lill upprättande av långsiktigaplaner för ädellövskogsbmk bedömer vi positivt. Härigenom kan exempelvis enslutavverkning av ädellövskog på olämplig mark ersättas av nyplantering påannan bättre lämpad mark, mera intressant ur nalurvårdssynpunkt. Avsättningsmöjligheternamåste också förbättras, bl.a. genom produkt utveckling och effektivare marknadsföring. Prop.1983/84:94 52 Enligl Jordägareförbunds uppfattning kan det intekomma ifråga alt anta ny lagstiftning om ädellövskogar utan alt samtidigtfastställa uttömmande regler om kompensation till markägarna. Sådana regler mäsleinnebära, atl skogsbruket erhåller full kompensation. Jordägareförbundvill med skärpa framhålla att i kompensationen måste ingå även ersättning förden ofta avsevärt fördyrade administrationen genom arbete med samråd medmyndigheter, ansökningar och utredningar m. m. 4.47 : Till defrågor som inte fått någon tillfredsställande lösning i utredningens förslaghör ocksä hur ädel lövskogens bevarande ska finansieras. Utredningen utgår från att tillräck liga medel ska finnas disponibla i de båda av disponerade anslagen lill mark för naturvård (H5) respektive vård av naturreservat m. m. (H6). Enligt föreningens mening är dessa anslag helt otillräckliga för att svara mot de mycket stora behov som finns inom hela naturvärdsområ- del. Föreningen skulle givetvis med stor tillfredsställelse hälsa en höjning av dessa anslag.-- Möjligheterna att låta skogsbruket kollektivt finan siera en del av dessa nalurvårdsinsalser via skogsvårdsavgiften bör under sökas. Enmöjlighet som inte är tillvaralagen i naturvärdsverkets eller skogsstyrelsensförslag är alt stimulera markägare till att utan krav på ersättning avslå från atlla i anspråk impedimentmarker eller andra obrukade marker bevuxna med ädellövskog.Många av dessa lövskogsmarker - med ibland mycket stort vetenskapligt och annalnaturvärdsvärde - är av sådan karaktär alt de inte alls eller endast nätt ochjämt är lönsamma atl åtgärda. Vad som gör atl markägaren ändå i många fallkommer att överväga åtgärder är att skogsvårdslagstiflningen i sin nuvarandeutformning föreskriver detta och att skogsvårdsorganisationen följaktligen medolika medel försöker tvinga eller stimulera fram skogsbruksåtgärder från markägarenssida. Modifierades skogsvårdslagens regler pä denna punkl sä att det i ställetblev tillåtet - och eventuellt skattemässigt och på annat sätt gynnsamt förmarkägaren att avstå från atl bruka sådan mark som har reella kvaliteter frånnaturvårdssynpunkt skulle inte oväsentliga arealer naturskog och annan ädellövskogkunna bevaras till mycket ringa kostnad för samhället. Det är givetvis inteföreningens avsikt atl det skulle slå alla markägare fritt att avstå frånskogsbruksåtgärder med hänvisning till före-speglade naturvårdsvärden, utan enförutsättning för alt undantagsreglerna skulle få tillämpas borde vara attlämplig naturvårdsmyndighei vitsordar att detta är motiverat från nalurvårdssynpunkt.Enligt föreningens mening skulle ett sätt att åstadkomma åsyftade regler kunnavara att precisera skogsvärdslagens definition av skogsmark. 4.48 : Ett aktivt ädellövskogsbrukmåsle bygga på markägarnas positiva medverkan. Det är därförenligt styrelsen rimligt att bidrag ska utgå för återplaniering. Vidare behövsdet statligt stöd för att dels producera frö och plantmaterial, dels röja ochsköta skogar. Styrelsen vill ocksä betona atl det krävs ordentliga insatser förutbildning, rådgivning och information. När det gäller val av former för stöd och bidrag villstyrelsen erinra om de synpunkter som framfördes lill industridepartementet i yttrandet 1983/84:94 53 1981-12-18om skogens virkesförsörjning. Slyrelsen förordade här etl alternaliv förstatligt stöd som bygger på en utveckling av det befintliga systemet medskogsvårdsavgifter och bidrag till kostnaderna för återväxtåtgärder efteravverkning. Systemet ger skogsägarna en stimulans att skaffa sig intäkter frånskogen, eftersom fastigheten åsamkar honom en fast kostnad. Omallt för rigorösa bestämmelser införs och som medför att markägaren inle gesmöjlighet atl få någon nämnvärd avkastning från dessa skogar, då ökar givetviskraven för kompensalion av de lagliga restriktionerna. kandet--- vara ändamålsenligare att skapa naturreservat pä mindre 1983/84:94 54 I Förslag till Ädellövskogslag Härigenom föreskrivs följande. I § Denna lag syftar till atl bevara landets ädellövskogarför framliden. För skötseln av ädellövskog på skogsmark gäller utöverdenna lag beslämmelserna i skogsvårdslagen (1979:429). För skydd eller vård avädellövskog, i de fall nalurvårdsintresset inte kan tillgodoses genom alt ädellövskogsbrukbedrivs, finns bestämmelser i naturvårdslagen (1964:822). 2§ Med ädla lövträd avses i denna lag de inhemskaträdslagen alm, ask, avenbok, bok, ek, fågelbär, lind och lönn. 3§ Med ädellövskog avses: Skogsbestånd iBlekinge, , och som utgörs av ädla lövträd lillminst och vars areal är minst ett halvt hektar. Skogsbestånd iövriga delar av landet som utgörs av lövträd till och av ädlalövträd till och vars areal år minst ett halvt hektar. Trädbestånd påbetesmarker, som inte är att anse som jordbruksmark, om beståndet utgörs avlövträd till och av ädla lövträd till . Av deädla lövträden skall minst tio träd per hektar ha en diameter av minst 30centimeter på en höjd av över marken. Markens areal skall uppgå tillminst ett hektar. Har beslutat viss irädslagssammansättningvid föryngring av ädellövskog, skall skogen betraktas som ädellövskog även omandelen lövträd är lägre än som anges i första stycket. 4§ skall på begäran lämna besked omvisst skogsbestånd eller trädbestånd pä betesmark är alt anse som ädellövskog. 5§ 1 bestånd som avses i 3§ fär inte vidtas ålgärder sominnebär att beståndets egenskap av ädellövskog förloras. Om det finns särskilda skäl, får medgeundantag från första stycket. I samband med medgivande av undanlag fårlänsstyrelsen föreskriva att ny ädellövskog anläggs på annat ställe inom en brukningsenhet. För anläggning av ny ädellövskog gäller 7§ andra fjärdestyckena. 6§ Utan hinder av 5§ första stycket får mark användas ienlighet med stadsplan eller byggnadsplan eller i enlighet med beslut somgäller för företag vars tillåtlighet har prövats i särskild ordning. 7§ För atl en tillfredsställande återväxl av ädellövskogskall tryggas, får sådan skog inte slutavverkas utan att skogsvårdsslyrdsen harlämnat tillstånd till avverkningen. 1983/84:94 55 Skogsvårdsstyrelsenfår förelägga fastighetsägaren atl vidta de åtgärder som behövs för skydd ellervård av ädellövskogen eller för att trygga återväxten av skogen. 1beslut om föreläggande får vite sättas ut. Om föreläggandet inle följs, får skogsvårdsslyrdsenförordna att åtgärden skall vidtas på den försumliges bekostnad. Som villkor för tillståndkan krävas alt säkerhet slälls för att de föreskrivna åtgärderna fullgörs. 8§Meddelas föreläggande om åtgärder för atl Irygga återväxlen av ädellövskog,kan bidrag lämnas av allmänna medel till kostnaderna för åtgärderna. 9§Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet genom avverkning eller andra åtgärderbryter mot 5 § första stycket, 7 § första stycket eller mot en föreskrift omavverkning som har meddelats med stöd av 7 § andra stycket döms till bötereller fängelse . 10§ beslut enligl denna lag får överklagas hos regeringen genombesvär. får överklaga beslut. Skogsvårdsstyrelsensbeslut får överklagas hos . beslut fåröverklagas hos regeringen. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1984, dä lagen (1974:434) om bevarande av bokskogskall upphöra att gälla. Beslul enligt 2, 3, 5eller 10§ lagen (1974:434) om bevarande av bokskog skall anses meddelade medstöd av motsvarande bestämmelse i den nya lagen, om inle regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer förordnar annat. Har beslut som avses i 6§samma lag meddelats gäller dock äldre bestämmelser. Lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenomföreskrivs att 25 § naturvårdslagen (1964:822) skall ha nedan angivna lyddse. Ägareav fastighet och innehavare av särskild rätt till fastighet år berättigade tillersättning av staten i den utsträckning som anges i 26, 28 och 30§§. Alt ivissa fall även borgenär, som har panträtt i fastigheten, är berättigad tillersättning framgår av 34 § andra stycket. Om inlösen av fasfighel finnsföreskrifter i 27 §. I fråga om ersättning ochinlösen skall expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar lända tillefterrättelse i den män avvikande bestämmelser Senaslelydelse 1982: 1097. Prop.1983/84:94 56 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ej meddelas i denna lag. 4 kap. 3 § expropriationslagenskall äga tillämpning i fråga om värdeökning som ägt rum från dagentio år före del talan väcktes vid domstol. Ifråga om ersättning med anledning av att avverkningeller åter-våxtåtgärd som avses 1 lagen (1974:434) om bevarande av bokskogförbjuditseller alt tillstånd till sådan avverkning eller åtgärd vägrats eller förenatsmed föreskrifter gäder bestämmelserna 1 nämnda lag. Denna lag träder i kraft , I fråga ombeslut, som avses i 25 § tredje stycket i äldre lydelse och som har meddelatsföre ikraftträdandet, gäller dock fortfarande nämnda bestämmelse. 1983/84:94 57 Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller, justitierådet Jermsten. Enligtprotokoll vid regeringssammanlräde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för Lundkvistbeslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag lill 1. ädellövskogslag, 2. lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Bestämmelsernai andra stycket syftar till dels att klargöra atl skogsvårdslagen i principskall tillämpas beträffande ädellövskogar på skogsmark med de avvikelser somföljer av den nya ädellövskogslagen, dels att erinra om att särskildaföreskrifter lill skydd för ädellövskogar kan meddelas enligt naturvårdslagenom behövliga åtgärder inte kan åstadkommas inom ramen för ett rationellt ädellövskogsbruk.Bestämmelserna lorde få en mera tillfredsställande lydelse om de - fördelade påtvå stycken -utformas på följande sätt: "Ifråga om skötseln av ädellövskog på skogsmark gäller i övrigt bestämmelserna iskogsvärdslagen (1979:429). Inaturvårdslagen (1964:822) finns särskilda bestämmelser som kan till-lämpas omytterligare åtgärder behövs för det ändamål som anges i första stycket." Iförsta stycket ges bestämmelser om vad som skall anses som ädellövskog vidtillämpning av lagen. Av specialmoliveringen framgår atl bedömningen om ädellövskogföreligger skall ske med hänsyn lill trädbeståndets omfattning på varje brukningsenhetför sig. Innebörden av begreppel brukningsenhet har inte närmare förklarats i remissprotokollel,men del får antas där vara använt i den betydelse uttrycket har enligt 15 §skogsvårdslagen. Den berörda anknytningen av äddlövskogsbegreppel till brukningsenhetär enligt lagrådets mening av sådan vikt för tillämpningen av lagen att den börkomma till uttryck i lagtexten. 1983/84:94 58 Förstastycket innehåller lagens grundläggande regel om vad en fastighetsägare haratt iaktta för att lagens syfte skall tillgodoses. Bestämmelsen har uttrycktssä att "i bestånd som avses i 3 § får inle vidtas åtgärder som innebär attbeståndets egenskap av ädellövskog förloras". Formuleringen kan emellertidlätt leda till föreställningen att slutavverkning enligt skogsvårdslagenskulle vara förbjuden. Så är ju emellertid inte fallet. I stället är denföreslagna lagens innebörd, såvitt gäller skogsbestånd, att slutavverkningskall ske enligt skogsvårdslagen men atl därvid, i förekommande fall medavvikelse från nämnda lag, ny skog alltid skall anläggas på det avverkadeområdet och att anläggningen skall avse ny ädellövskog. För att undvikamissförstånd om lagens innebörd i detta hänseende synes paragrafen börakompletteras, lämpligen genom atl till första stycket läggs en andra mening avföljande innehåll: "Efter slutavverkning i skogsbestånd skall ny ädellövskoganläggas på området." Enligtandra stycket får medge undantag "från första stycket".Med del av lagrådet förordade tillägget till detta stycke vinnes också attomfattningen av ifrågavarande dispensbefogenhet framstårklarare. Som framgår av remissprotokollet kan sålunda undantag från förstastycket bli aktuellt inte minst i fråga om nyanläggningsskyldigheten,exempelvis i form av medgivande att den nya skogen får avse annat trädslag än ädellövträdeller att marken får användas för annat ändamål än skogsbruk. Tredjestycket innehåller en erinran om att för anläggning av ny ädellövskog gäller 7§andra fjärde styckena. Från systematisk synpunkt passar denna bestämmelsemindre väl in i 5 §, som i övrigt innehåller de av naturvårdsintressetbetingade materiella reglerna om vad den enskilde har att iaktta förbibehållande av ädellövskogar och de därtill anknutna bestämmelserna omlänsstyrelsens dispensbefogenheler. De bestämmelser i 7 § andra - fjärdestyckena, till vilka tredje stycket i förevarande paragraf hänvisar, framstår imotsats härtill närmast som föreskrifter av främst skoglig natur; föreskrifterenligt de åsyftade reglerna meddelas också av skogsvårdsstyrelserna. För attinte missförstånd skall behöva uppstå om de båda myndigheternas ansvarsområdenoch med beaktande även av den ändrade utformning av 7 §, som lagrådet förordari fortsättningen, föreslär lagrådet att Iredje stycket får utgå ur paragrafen.