prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 första hand avses ochSödermanlands kust- och skärgårdsområden, , och Bohuslänsskärgård samt skärgården inom . I verksamheten deltar förnärvarande , , och kommuner isamarbete med länsstyrelserna samt flera berörda centrala myndigheter. Iförsöksverksamheten ingår bl.a. att finna lämpliga former för redovisning avhavsområden och avvägningar mellan olika intressen samt all finna praktiskasamarbetsformer mellan kommuner, länsstyrelse och berörda sektororgan. Tillexempel har man i , för alt närmare utreda vilka möjlighetergällande lagsliftning medger, på försök gjort en områdesplan och detaljplanenligt byggnadslagens regler för utnyttjande av ett vattenområde där mussel-och fiskodling sker. instämmer i förslagel atttillståndsprövningen kan förenklas och att huvudansvaret bör läggas på enmyndighet. tillstyrker förslaget om planeringav vattenområden. SVA tillstyrker vidare en utvärdering och eventuelltomvärdering av nuvarande mliner för tillståndsprövning samt förslagel ominrättande av vallenbrukslån tillgängligt även för andra än yrkesfiskare. i län finner det vara ett myckel braförslag alt vid tillståndsprövning slå samman ochfiskeristyrelsens prövningar till ett system med länsslyrelsen somhuvudansvarig samt att Prop.1983/84:10 121 i detta sammanhang får befogenhet attupplåta allmänt vatten för odling. En möjlighet all underlätta tillkomsten avfiskodling vore att helt undanta små fiskodlingar frän prövning och i slällelersäila den med anmälningsplikt. Styrgruppens förslag alt kommuner med växandeintresse för vattenbmk tillsammans med länsslyrelsen skall genomföra en inventeringoch planering av vattenområden lämpade för vattenbruk är även i dettasammanhang värt att särskilt framhäva. En sådan inventering och planeringskulle kunna leda lill alt man överhuvudtaget inte ansöker om all odla iområden där kraftiga intressekonflikter kan uppstå och alt de mer miljöstörandeformerna av vattenbruk styrs till platser där miljömässiga förutsättningarfinns för sådan verksamhei. Länsstyrelseni anför att tillståndsprövningen bör förenklas även om problemendelvis lorde beslå i bristande kunskaper. De begränsade kunskaperna återverkari minst två avseenden på hanteringen av miljöskyddsärenden hos länsstyrelsen.Dels har myndigheten svårigheter all klara ut huruvida verksamheten uppfyllermiljöskyddslagens krav och intentioner, dels uppstår svårigheter för sökandenatt för berörda parter (grannar, närboende, andra enskilda intressenter ocholika myndig-heier) klargöra miljöeffekterna av den planerade verksamheten. Detbör således noteras all miljöskyddslagen innehåller ett gererellt krav om allde som utövar miljöfarlig verksamhet (dit vattenbmk räknas) också skall kännatill och kunna beskriva miljöeffekterna av densamma. En i det närmaste omöjliguppgift såvida man inte har verkligt goda kunskaper om verksamheten. Av detlaföljer att en förbättring av kunskaperna genom bl. a. forskning, utveckling ochulbildning är den i särklass mest angelägna åtgärden för all underlättamiljöskyddsprövningen. bör formerna för tillståndsprövningen ses överi syfle att förenkla dessa i riktning mot ett prövningssyslem enliglutredningens förslag. Översiktlig planering av vattenområdenas användning ärmyckel positivt. Olika omfattande vattenplaneringsaklivileler har genomförtsinom . Vidare har olika inventeringar bl. a. avseendeförutsättningarna för extensivt vattenbruk i gotländska vattendrag genomförtsinom ramen för länsplaneringen på Golland. i tillstyrker statlig medverkani form av vattenbrukslån och glesbygdsstöd. tillstyrker också deförslag som lämnas beträffande förenkling av tillståndsprövning av anläggningarför vattenbmk. vill dock erinra om att ett pågående utredningsprojektom planering av vattenområden, där och berörda kommuner arbetarmed frågor rörande Lundåkrabuklen, visar all bestämmelserna i plan- ochbyggnadslagstiftningen måste beaktas vid behandlingen av vattenbmksobjekl. Förslagen om uppgifter rörande inventeringoch planering av vattenområden liksom övertagande av kammarkollegiets funklionbeträffande medgivande till vattenbmk på allmänt vattenområde Prop.1983/84:10 122 Inordnande av vattenbruk i den regionalekonomiskaoch översiktliga fysiska planeringen kräver insatser från sidaoch länsslyrelsen måste därför ges såväl de befogenheter som de resurser somkrävs för alt genomföra detta. Länsslyrelsen i anför i fråga omtillståndsprövningen all stödjer utredningens principförslagtill nytt prövningsförfarande. Dock bör den utvärdering av förfarandel vidmusselodling som regeringen gett i uppdrag att utföraavvaktas. Länsslyrelsen vidhåller dock sin ståndpunkt - som framförts tillregeringen i skrivelse - all musselodlingar av normalsloriekbör behandlas enligl 16 § NVL. Självfallet har odlarna alltid möjlighet allfrivilligt begära tillståndsprövning. Utredningens förslag om ett särskiltvallenbrukslån är en förutsättning för en snabb expansion av näringen specielllvad gäller fiskodling. Detta lån kombinerat med glesbygdssiöd i vissa områdenbör ge förulsäUningar all snabbi uppnå önskvärd produktionsvolym. Eftersom driftskostnadernaför fiskodling är höga och inkomsterna kommer först krävs attdella lån är amorterings- och ränlefrill under . Allernalivi alträntenivån är låg och räntan kan skjutas upp . För utvecklings-och pilotprojekt bör del vara möjligt all öka del statliga engagemanget och attavskriva della om projektet misslyckas. Länsslyrelsen bilräder utredningensförslag all vallenbmkslånen liksom glebygdsslödel kanaliseras lilllänsslyrelsen som vid behov delegerar handläggningen lill utvecklingsfonden. i tillstyrker styrgruppensförslag om förenklad tillståndsprövning. Mindre fiskodlingar som inte är föryrkesmässig odling bör dessutom kunna anläggas ulan tillståndsprövning.Länsstyrelsen vill nu åter framhålla vikten av att en särskild planering avvallenområden kommer lill stånd, särskilt för komplexa vattenområden. Med envattenplanering liknande den som styrgmppen föreslår kan kommuner ochlänsstyrelse få ett nödvändigt prövningsunderlag. Konflikter med andravattenanknutna verksamheter bör i ett tidigt skede kunna undvikas. i tillstyrker atthandläggningen av val-tenbrukslånen läggs på . Vattenbmk är enverksamhet som med fördel kan bedrivas i många glesbygder. Det är då också -enligt mening - viktigt all t. ex. tillgången på medel förglesbygdsstöd inte är begränsande för vallenbrukets utbyggnad. Länsstyrelsentillstyrker förslaget om en förenklad tillståndsprövning. Från odlarnassynpunkt måste det vara en klar fördel att prövningen helt sker hos denmyndighei som sedermera också skall utöva tillsynen. En viss översyn över vilkaverksamheter som skall prövas enligl miljöskyddslagen pågår. Beträffandeplanering av vallenområden anför alt med del snabbi stigandeintresset för vattenbruk och det tryck mol olika Prop.1983/84:10 123 som detta kommer att leda lill är del enligtlänsstyrelsens mening uppenbart att en ökad beredskap rörande vattnensanvändning och avvägning mellan olika motstående intressen bör skapasbeträffande vissa . Länsslyrelsen tillstyrker vidare all kammarkollegiets rättatt medge vattenbruk på allmänt delegeras till länsslyrelsen. i vill understryka detväsenlliga i att föreslagen form för planering av vattenområden kommer tillstånd och vill erinra om vatlenplaneringsutredningens betänkande (SOU 1980: 39,40) som behandlar formerna för denna planering. Utredningen föreslär bl. a. attkommuner vid behov skall upprätta s. k. vattenöversikter och där redovisavattenanvändning, vattenanspråk och målsättning för vattenresursernasanvändning. Förutsättningar och konsekvenser för olika former av vattenbrukskulle lämpliglvis kunna tas med i en sådan planering. i anför alt styrgruppensförslag om tillståndsprövning i verkligheten inte innebär nägon störreförenkling även om beslutsfattandet i sin helhel läggs på länsstyrelserna.Angående vallenbrukslån anför alt frågan är om inte vattenbruketi likhel med fiskerinäringen i övrigt skall underkastas licenstvång. Licenserskulle då närmast gälla räll lill statligt stöd. Licenser för vattenbruk börutfärdas om objektet är en rationell verksamhet som fyller ett behov somfiskproducent i förhållande lill marknaden och fiskerinäringen i övrigt. i tillstyrker förslagel ominrättandet av ett vallenbrukslån. Ett sådanl lån bör dock begränsas till attgälla odlingar av viss omfattning. understryker vidare angelägenhetenav all tillståndsprövningen förenklas så all det blir endast ett prövningssystem. i bilräder förslagel ominrättandet av ett speciellt vallenbrukslån. Lånet har regionalpolitisk betydelseoch bör därför handläggas av i samråd med i första hand fiskenämnden.De positiva erfarenheterna av glesbygdsstödet, vilket även kan utgå tillvattenbmk, bör särskilt uppmärksammas i sammanhanget. Länsslyrelsen stödjervidare styrgruppens förslag om en förenklad och samordnad tillståndsprövningför vattenbruk vilken bör handläggas av . Beträffande planeringav vallenområden är positiv till kustplaneringen och bedömer attden avsevärt kan underlätta vatlenbmksprövningen. Styrgmppens förslag omkommunala inventeringar av vattenområden lämpade för vattenbmk bör, i avvaktanpå metoder för kustpianering, vara värdefulla för tillståndsgivning ochplanering. Inventeringarna, vilka även kan gälla inlandsvatten, bör genomförasi samarbete med bl.a. länsslyrelsen och fiskenämnden. Förslagel om delegeringav kammarkollegiets medgivandefunktion fill vad avser etableringav vattenbruk på allmänt fillstyrks. Prop.1983/84:10 124 Vattenöverdomslolen, anför i fräga omtillståndsprövning av handläggning av valtenmål beskrivs irapporten. Den föreslagna samrådsrutinen kan inte ersätta vattendomstolensprövning och ger inte underlag för en bedömning huruvida tillstånd enligtvattenlagen till någon i företaget ingående anläggning krävs eller ej.Myndigheternas rådgivning till valtenbruksförelagel kan aldrig ersätta denbyggandes skyldighet alt själv pröva om tillstånd erfordras. Enligt fiskekommilléns bedömning kommer intresset förodlingsverk-samhel och därmed också behovet av vattenområden för vattenbruk attöka i framliden. För alt så långt del är möjligt undvika framlida konfliktermellan olika intressegrupper är del därför vikligl att få klarlagi var odlingsverksamhetbör kunna bedrivas. En översiktlig planering beträffande hur vallenområdenskall användas bör därför genomföras på och regional nivå. Genom ensådan planering skapas dessutom förutsättningar för en enkel och snabbhandläggning av tillståndsärendena. anförall planering-av vattenområden bör kunna ske inom ramen för en vattenplaneringoch med slöd från centrala myndigheter. är berett medverka inom sittansvarsområde vid sådana karteringar. Små odlingsföretag kan knappast självabekosta mer ingående vatlenundersökningar som underlag för etablering.Erforderligt bedömningsunderlag måste i så fall tillhandahållas av det allmänna- exempelvis genom den kommunala planeringen. Den kommunala vallenplaneringenbör kunna bli ett vikligl instrument i vattenbrukets utveckling. Goda kunskaperom såväl naturiiga förutsättningar som risker för miljökonsekvenser inomplaneringsområdet ökar handlingsfriheten och bör öka utbyggnadsmöjligheterna.Karteringar av vattenförhållandena ger underiag för områdesplanering ochetablering. I samband med drift skulle troligen även prognoser övervattentemperatur och isläggning vara av värde. studerar f.n. sådanaprognosmöjligheter för och för insjöar och resultaten hitlillsförefaller lovande. Utvecklingsfonden i anför attvallenbruksnä-ringarna är nya och behöver allt stöd. Vi tillämpar idagglesbygdsstöd för att finansiera odlingar i glesbygd. Idén med vattenbrukslånär god. Detla lån bör kunna ha samma utformning som dagens glesbygdsstöd mendärutöver ha en väsentligt utökad ram som avser rörelsekapital. Tillståndsprövningentar allt och skapar stor irritation. Prövningsförfarandetmåste förenklas fill ett system. fillslyrker att ett specielllvallenbrukslån inrättas. Ärendehandläggningen bör samordnas med tillståndsprövningenpå regional nivå. Även möjligheten till samordning med glesbygds-slödel börövervägas, men de regionalpolitiska syftena får inte styra etableringen avvallenbruk till enbart vissa områden. Prop.1983/84:10 125 av vattenområden då allt fler intressen konkurrerarom kustområdena anser förbundel alt det är lämpligt alt planmässigtöverväganden om vattenområden förs in i kommunernas översiktliga planering.Förbundet är positivt till förslagel att tillståndsprövningen förenklas. och anser att en viktig förutsättning för vattenbrukelsutveckling är att enklare system för tillståndsprövning tillskapas.Styrgruppen uttalar sig för alt en huvudinriktning i ett förenklat förfarandebör vara att låta länsstyrelserna vara huvudansvariga för prövningen. Medhänsyn lill vad sagts finner förbunden della olämpligt och anser altfrågan bör handläggas vid vattendomstolarna. I så gott som varje ärende måsleprövning ske jämlikt vattenlagens regler, eftersom erforderliga åtgärder oftastutgör ett byggande i vatten. En sådan prövning kan inte läggas påadministrativ myndighet. Vid ärendets handläggning kan inhämtayttrande från övriga berörda myndigheter, exempelvis ,m.fl., och sedan bedöma tillståndsfrågan i dess helhet. 1fråga om vattenplanering torde en lämplig åtgärd vara att låta den ansvarigamyndigheten, alltså enligl förbundens förslag , studera ochfastställa hur en planering bör genomföras. Förbunden finner det självklart attvattenägarnas och valtenbmkarnas organisationer i största möjliga utsträckningskall beredas tillfälle att medverka i della planeringsarbete. instämmer i att förfarandetvid tillståndsprövningen bör förenklas. Tillståndsgivningen för odling påallmänt vattenområde bör ligga hos kammarkollegiet. 1 det av styrgruppenframtagna förslaget om ett förenklat system för prövning bör fiskets organisationeringå som remissinstans. I fråga om vattenplanering anser SFR att i samband medframtagandet av det nya systemet för prövning bör den inventering av lämpligaodlingsområden som föreslagits göras. Det är nödvändigt att inventeringenligger klar innan det nya prövningssystemet tas i bruk så att det finnsunderlagsmaterial för bedömning av placeringen av odlingsanläggningar. vill prioritera inrättandet avett vatten-brukslån . Likviditetsproblemen är vid sidan av tillståndsgivningende mest begränsande faktorerna för en ulbyggnad av vattenbruksverksamheten.Föreningen bedömer all när marknaden efterfrågar mera odlad fisk är den svenskatillståndsgivningen alltför tungrodd och långsam för att de svenska odlarnaskall få möjlighet att snabbt utöka produktionen och därmed få vara med ochkonkurrera om marknadsandelarna på världsmarknaden. Genom de åtgärder somföreslås, dvs. översiktlig planering av vattenområdena och en förenkladtillståndsprövning, bordel vara fullt möjligt att öka flexibiliteten itillståndsgivningen och därmed snabbare kunna möta en ökad efterfrågan med enutbyggd produklion. anför all för attväga vattenbruket mot andra intressenters krav på vallenmiljön måslevattenområdes- 1983/84:10 126 Om så sker kan också tillståndsprövningen förenklas och överföras påen myndighei. Vid en framtida planering och tillståndsprövning mäste fisketsintressen ges en större tyngd än vad som är fallet. 5 Utökad diagnostisk och rådgivande service vid bl. Styrgruppenföreslår att servicen förstärks och byggs ul. Den framlidafisksjukdomsbekämpningen föreslås bli organiserad enligl en modell med ettcentralt sjukdomslaboratorium, central tillsynsmyndighet, rådgivande nämnd ochregionala laboratorier. Förslagethar bemötts positivt och bedömts angeläget av de remissinstanser somkommenteral förslaget. Statskontoretbiträder förslagen om en central karanlänsanläggning och ulbyggnad av SVA.Finansiering av dessa förslag bör genom avgifter. Lantbruksstyrelsentillstyrker förslagel om ökade resurser för sjukdomsbekämpning vid såvälcentrallaboratoriet (SVA) som vid vissa regionallaboratorier (Svelab). Detlafordrar initialt en utbildningsinsats för i första hand Svelabs veterinärer.Härvid torde främsl diagnostik av bakteriella sjukdomar komma ifråga.Undersökningar avseende virussjukdomar måsle för fisk- och skaldjur somhittills få ske vid SVA, som är den enda inslitutionen för sådan diagnostik pådet velerinära området. Den avsedda utbildningen bör kunna organiseras ochgenomföras av SVA. Fiskeristyrelsentillstyrker med hög prioritet en ulbyggnad av riidgivan-de och diagnostiskverksamhet avseende sjukdomar då basresurserna redan för den nuvarandefiskproduklionen är helt otillräckliga. Styrelsen anser all SVA skall varahuvudman för fiskhälsokonirollen. SVA har också enligt sin instruktion ansvarför smittskyddet i landet men med nuvarande personalresurser kansmittskyddsfunklionen endast omfalta fisk. Behovel är emellertid slort även förandra arter som kräftdjur och blöidjur. föreslår alt dennuvarande verksamheten vid SVA förstärks med en veterinär och enlaboratorieassistent. Statensveterinärmedicinska anstalt anför att den av utredningen skisseradeförstärkningen för SVA med Ivå tjänster avser täckande av behovför diagnostik, rådgivning och fältarbete. Utveckling av mikrobiologiskametoder inom diagnostik och immunoprofylax (vaccination som förebyggande åtgärdmol infektionssjukdomar) är emellertid också synnerligen angelägnaarbetsuppgifter. Grundläggande forskning saknas ännu i stor utsträckning påproblem som är och sannolikt blir aktuella i vårt land när det gäller fiskarnassjukdomar. Med SVA:s funktion som utveck- Prop.1983/84:10 127 lingslaboratorium för vacciner hos andra djurslag är det naturligtall lokalisera sådant utvecklingsarbete som gäller också fiskarnasimmunoprofylax lill SVA. När det gäller fiskarnas infektionssjukdomar och derasprofylax förekommer praktiskt laget ingen forskning någon annanstans inomlandet. SVA konstaterar med tillfredsställelse att styrgruppen har insettbetydelsen av att vattenbrukets behov av en fungerande hälso- och sjukvårdblir tillgodosett. SVA tillstyrker styrgruppens förslag, men vill samtidigtframhålla all ulan ytterligare förstärkningar vad gäller forskning, främstinom det mikrobiologiska områdei, är de föreslagna åtgärderna fortfarande otillräckligavid en utveckling av i remisshandlingen skisserad inriktning och omfattning.Del måsle också poängleras all SVA:s insalser på det mikro-biella ochprofylaktiska områdei tidsmässigt bör ligga före den förväntade expansionen ominsatserna skall få optimal effekt. i delar styrgruppensuppfattning all resurserna för hälso- och sjukvård i odlingar ärotillräckliga. Resurserna vid SVA och vid regionala veterinärmedicinskalaboratorier bör därför byggas ul. i anser med hänsyn lillriskerna för spridning av fisksjukdomar det vara angeläget alt föreslagenutbyggnad för rådgivande service kommer till stånd. vill med skärpa framhålla altexpansionen inom fiskodlingsverksamheten medfört så allvariigasjukdomsproblem, att del uppdämda resursbehovet inomhälsokonlrollverksamhe-ten bör tillgodoses. anför att sjukdomsutbrottulgör en av de största osäkerhetsfaktorerna vid odling av vattenlevandeorganismer och ofta kräver snabba insatser av fisksjukdomskunnig personal.Föreningen vill därför starkt poänglera behovet av de åtgärder som utredningenföreslår inom detta område. Styrgmppen föreslår att en tvärvetenskaplig institutionför vattenbruk (TVV) inrättas. Styrgruppen bedömer att en forskning inomvattenbrukets problemområden är nödvändig för att utveckla vatlenbruksnäringen. De flesta remissinstanserna avstyrker inrättandet av entvärvetenskaplig institution och rekommenderar att ökad forskning i stället börske vid befintliga institutioner. Statskontoret tilstyrker inte förslaget om TVV. Förnärvarande bedrivs forskning kring odling vid de platser där förutsättningarnaär bäst även om del på vissa punkter är i liten omfattning. Prop.1983/84: 10 128 avsaknaden av lokaliteter för forskningen utan snararevara av samord-ningskaraklär mellan de olika forskningsprojekten. lösessäkerligen bättre genom att inrätta ell huvudprogram med ingående delprogramför olika odlingsinriktningar (lax, musslor, ål, elc). Ansvaret för huvudprogrammetbör läggas på l.ex. DSH medan ansvar för delprogrammen kan läggas på de organsom bedriver forskningen. Huvuddelen av medlen för TVV:s drift bör sällas in iprojekt. Storleken av dessa medel bör övervägas i samband med övervägandenarörande DSH:s havsresursprogram. anför alt på forsknings- ochlaboraloriesiidan har redan en organisalion. Viktiga delar avvattenbruket faller under styrelsens ansvar. Om statsmakterna skulle finna skälför en satsning på forskning med inriktning på vattenbruk bör man, enligtRRV:s mening, i första hand överväga att destinera resurserna till denorganisationen. Universitets- och högskoleämbetet anför att det vid ettflertal institutioner inom högskolan redan försiggår en omfattande forskninginom många områden med anknytning lill vattenbruk. En samordning kan behövasoch ett sätl att åstadkomma en sådan är alt inrätta TVV enligl utredningensmönster. De medel som satsas för att förbättra forskningen inom vatlenbruksområdeibör dock i första hand användas för all förstärka kompetensen vid deinstitutioner där forskningen redan startat eller bygga upp kompetens inomviktiga nya områden. En evenluell TVV bör därför få en relativt litenadministrativ överbyggnad och huvuddelen av begärda medel gå till ovan angivenverksamhei. UHÄ delar helt utredningens uppfattning att TVV måste anslutas tillnågon befintlig högskoleinstitution. vill framhålla de speciellaförutsättningar som finns vid för alt dit förlägga entvärvetenskaplig . Kompelens inom områdei finnsframför allt vid Askölaboratoriet, genetiska institutionen och zoologiskainstitutionen. Dessutom finns lillgång lill Askölaboraloriels fältslation iTrosa skärgård och Tjärnölaboratoriet i norra . Tjärnölaboratorieldrivs av tillsammans med universitet.Zoologiska institutionen vill understryka vikten av tvärvetenskaplig forskningdär en omfatlande grundforskning är eit absolut krav inom områdei valtenbmkvarför ell universitet är enda tänkbara huvudman. Den skisserade institutionentorde fylla de krav på forsknings- och utvecklingsarbete som måsle ställas.Institutionen vill peka på den breda kompetens som finns inom universitetoch finner det självklart all blir huvudman för en sådaninslitulion. vill inte tillstyrka inrättandet aven speciell kring vattenbruksfrågor. Ett avhuvudskälen är alt styrgruppen inte analyserat orsakerna till den ofta lågakvaliteten på den hittillsvarande forskningen. Del är inte säkert att del ärbrist på medel som är huvudorsaken, om det nu över huvud taget föreligger ensådan brist. Prop.1983/84:10 129 genom NFR:s försorg av den forskning som under senare årbedrivits inom områdei borde absolut göras innan man satsar ytterligareekonomiska resurser. anser att det föreslagnatvärvetenskapliga institutet bör på ell målinriktat sätl kunna främjaulvecklingen av svenskt vattenbruk. För att angripa alla de problem som behöverbelysas kan det emellertid ej räcka till, och det är tillfredsställande attutredningen föreslår ett samarbete med universitetsanknutna institutioner, därför ändamålel nödvändig grundforskning bör bedrivas. Det bör understrykas attorganisationen bör vara sådan all ett snävt inslilutionslänkande undviks. vid Lundsuniversitet anser att en tvärvetenskaplig institution av beskriven modell ären av förutsättningarna för att vattenbruket i skall kunna utvecklasefter sunda linjer. Verksamheten hämmas nu av brist på fakta och avsaknad avsamordning. Det måste dock understrykas alt den föreslagna institutionen redanfrån början måsle få en sådan inriktning alt intimt samarbete med existerandeinstitutioner där grundforskning bedrivs blir möjlig. anser att inrättandet av entvärvetenskaplig bör skjutas . Lantbruksstyrelsen delar utredningens uppfattning altforskning och utvecklingsarbete är ett viktigt fäll för att en satsning på ettframtida vattenbruk skall ge optimal utdelning. Det kan sannolikt vararationellt all samordna verksamheten i en enhetlig institution.