prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Efterfrågan på nyahandelsfartyg är fortfarande svag som en följd av den dåligafrakimarknaden och en omfallande överkapaciiet i världens varvsindustri.Anpassningen av Svenska Varvkoncernens nybyggnadskapacitel har därförfortgått. Nedläggningen av verksamheten vid har under är 1983 avslutals. SvenskaVarv har också beslutat allminska nybyggnadskapacitelen vid och medsammanlagt . Trots den svagafartygsmarknaden har och Uddevallavarvel genom nya order en tillfredsställande beläggning. Offshoremarknadenhar maltals och efterfrågan på semi-submersibla riggarvar låg. Leveranserna till offshoreindustrinförväntas dock ge betydande överskott åt . har medfört fortsatta föriusler och beslut hardärför under är 1983 fattats att kraftigl reducera denna verksamhet. koncentreras lill GölaverkenÅngleknik som fr.o.m. den I oklober1983 heler . Aklierna i ägs numeradirekt av slalen. Förelaget skall avvecklasitt fartygsinnehav sä snabbt som marknadsförhållandena medger. hargenomfört ett rekonstruktionsprogram. Ett avsevärt bättre resultat förväntas jämfört medår 1982. har underår 1983 visal belydanderesultatförbättringar jämfört med är 1982. Helårsresullalel bedöms bli klarlposilivl efter finansiella intäkter och kostnader och valutakursdifferenser.Resultatförbättringen beror främst på ett högt kapacitetsutnyttjande för fleraav koncernens anläggningar framför allt vad gäller produklion av kraflliner ochsågade Irävaror. Koncernens räntenetto har förbättrats lillföljd av ägar- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 185 lillskottel på 2000 milj. kr. som riksdagenbeslöt . men är fortfarande negalivi. beräknas förär 1983 visa en vinslpå ca 120 milj. kr. efter finansiella inläkler och koslnader. vilkel ärbetydligt bällre än föregående är. Resultalulvecklingen har påverkals gynnsamlav den genomgripande omslruklureringen företaget genomgått. Koncernensräntebörda är fortfarande lung och solidilelen låg. visar en forlsallresulialförbäliring trols all den internationella slålkonjunkluren forlfarandeär svag. För årels redovisas ell positivi resullal förebokslulsdisposilioner och skall på ca 100 milj. kr. För hela är 1983 beräknas moisvaranderesultat bli ca 200 milj. kr. beslöl i maj1983 (prop. 1982/83: 120. NU 38. rskr 306) om en finansiell rekonstruktion avLKAB och bolagel erhöll bl.a. 1000 milj. kr. för nedskrivning av tillgångar.Trols all råslålproduktionen inom huvudsakliga marknader minskal sedanföregående år räknar med all under är 1983 kunna leverera mer järnmalm änföregående år. Årsresul-lalel beräknas bli posilivl för förslå gången pä allaår. beslårdels av affärsverket med koncernledning saml de tre sektorernaFörsvarsmateriel, Underhåll och Marktele, dels av förvallningsbolagel , som omfallar lolv rörelsedrivande bolag. har forlsallsin förändringsprocess. a. har verkel den ändral namn frånförenade fabriksverken lill affärsverkel FFV. Den väsenfiiga basen i FFV:sverksamhel ulgörs fortfarande av utveckling, produktion och försäljning avförsvarsmateriel saml underhåll av svenska försvarels maleriel, framför alllflygvapnets. FFV Underhåll har erhållit de första beställningarnapå utveckling av såväl ulruslning som syslem för underhåll av del nya svenskaslridsflygplanel JAS 39 . Ulvecklingen här varil myckelpositiv, vilkel återspeglas i den kraftiga resullalförbätlringen från ca 80milj. till drygl 160 milj. kr. Koncernens slruklureringsälgärder för alleliminera vissa föriusler har fåll full genomslagskrafl under år 1982.Ulvecklingen inom bolagsgruppen har varil positiv. Omsättningen uppgick år 1982till 774 milj. kr., vilkel är av koncernens lolala fakturering. Resultatetinom gruppen har förbättrats och var ca 55 milj. kr. har förvärvatÖstermans och C. , vilka båda passar väl in i FFV:slidigare verksamhet. Förvärven ulgör också ett led i atl åstadkomma en bällrebalans mellan civil och militär verksamhet. Koncernens mål är all ha ca 60%försvarsinriktad produklion och civil produklion. Vidare har under år1983 markleleverksamhelen inom samordnats i . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 186 blev isamband med budgelreformen är 1912 affärsdrivande verk. Nya riktlinjer för verksamhelenfaslslälldes genom beslui av riksdag (prop. 1968: 103, JoU 32. rskr269). Verkel skall drivaskogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängande verksamhel,förvalla den fasla egendomen och andra till-gängar som hör till domänverkelsfond saml förvalta och öva lillsyn över vissa andra allmänna skogar. Målel för verksamhelenvid domänverket är alt gemensaml med AB Slalens Skogsindusirier () på långsikl åsladkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ettfrän företagsekonomisk synpunkt rimligt årsresultat. Verksamhelen viddomänverket och akliebolag under verkels förvaltning skall bedrivas så atl denbidrar lill all målel förverksamhelen uppnås. Domänverkel leds av en verksslyrelse. Chef för domänverket ären generaldirektör. Till ledningens förfogande finns en koncernslab med ellanlal seklioner. Direkl under koncernledningen finns sex skogsregioner, ennyltjanderätlsdivision. och en enhel för gemensamadminislraliv service, cenlal service. förvallar aklierna iell antal dolierföreiag. Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar, uppgår i runl tal lill 4milj. heklar produkliv skogsmark, varav ca är belägna ovanförskogsodlingsgränsen. Verkets skogsmarksinnehav ulgör närmare en femiedel avlandels produkliva skogsmark. Del bokförda nellovärdet av verkels skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick till 6945 milj. kr. omsättningomfattar inläkler för skogsprodukler, skogs-entreprenader, ularrendering avjordbruk, lomler, malerialinläkler, jakl och fiske saml ulhyrning av bosläder.Försäljning av skogsprodukler ulgör av omsättningen. Försäljningen avvirke framgår av följande sammanslällning. 1978 1979 1980 1981 1982 Milj. m'fub' 7,0 7,2 6,8 6,8 7,1 ' fub = fast mått under bark Prop,1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 187 ekonomiskaresulialunder framgår av följande sammanslällning (milj. 1978 1979 1980 1981 1982 Omsättning 1264.8 1357.6 1484.5 1662.3 1834.5 Produktions-, försäljnings- och administrations kostnader 1043.4 1143.1 I 193.1 1353.6 1526.0 Rörelseresultatföre avskrivningar 221.4 214.5 291.4 308.7 308.5 Avskrivningar 86.8 91.2 95.1 106.0 121.9 Finansiella och extraordi nära posler -16.0 -26.8 2.9 27.9 10.3 Resultatföre boksluts dispositioner och skatt 118.6 96,5 199.2 230.6 196.9 Bokslulsdisposilioner -12.7 9.6 -47.9 -16.8 -32.4 Skatt -35.9 -34.0 -16.0 -33.6 -32.0 Årets resultat 70.0 72.1 135.3 180.2 132.5 Inlevererat lill staten 43.6 40,0 54.6 80.6 83.7 Redovisat resultat före bokslulsdisposilioner och skall i % av i medellal disponeral stalskapilal 11.8 10.3 21.1 23.2 18.4 Av sammanslällningenframgår all omsällningen har sligil starkt . Under år 1983beräknas omsättningen komma all uppgå lill ca I 850 milj. kr. Domänverkelsresullal före bokslulsdisposilioner och skall beräknas bli ca 160 milj. kr. Domänverkelsinvesteringar framgår av följande sammanslällning (milj.kr. 1978 1979 1980 1981 1982 Inveslering i maskiner och inventarier 81,5 56.4 93.6 1344 |63 O och markanläggningar 36,9 24.4 ' 27,8 43.0 464 Till skillnad från andraaffärsdrivande verk erhåller domänverkel inle några investeringsmedel överstatsbudgeten. Verkels medelsbehov fillgodoses genom lillgång lill röriigkredil i riksgäldskonlorel, vilken f.n. fär uppgå lill högsl 500 milj. kr. ochgenom disposition av fillgängliga vinsi-och fondmedel. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 188 Domänverkels ekonomiskaslällning vid ulgången av vari och ell av framgår av följandesammanslällning (milj. Summa skulder och eget Anlalel anslällda inomdomänverkel de senasle fem åren framgår av följande sammanslällning. 1978 1979 1980 1981 1982 Anställda 6500 6400 6400 6300 6400 Pä grundval av en avdomänverkel upprältad femårsplan för verkel har regeringen den 16 oklober 1980besläml den inbetalning av vinsl till slalen som verkel skall fullgöraför . Kravel innebär alt verket skall till slaleninleverera 30 milj. kr. plus av årsvinsten, dock sammanlagt lägst 40 milj.kr. har dessutom regeringen vid två skilda tillfällen beslutat omen höjning av utdelningen med totalt 30 milj. kr. Dendel av vinsten som återstår skall lillföras verkels disposilionsfond. blev inleveransen69,8 milj. kr. Inleveransen beräknas bli 68 milj. kr. Verkels investeringsfondfår utnyttjas för inköp av fast egendom och till invesleringar med envaraktighet av , t.ex. byggnader och skogsbilvägar. Genom avsättningtill värdeminskningskonto för investeringarhälls fondens kapilal intakt. Köpeskillingen för försäljning av kronoegendomlillförs investeringsfonden. Uppläggningen avdomänverkets finansiering av drifl- och kapitalutgifter medför alt endasl anslaglill verket av speciell nalur redovisas pä statsbudgeten. förvaltaraktierna i ett förvaltningsbolag. , som finansiellt ochadministrativt samordnar verksamheten i ett anlal dotterbolag. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 189 medaktiebolagen under verkels förvaltning ulgör domängruppen. Domängruppens ulvecklingåren 1978-1982 framgår av följande sammanslällning. 1978 1979 1980 1981 1982 1436,1 1883,6 2090,8 2270,7 2522,8 Resultat före bokslulsdisposilioner och skatt(milj. 128,2 117,2 206,9 189,4 155,0 Antal anställda 7096 7656 7916 7896 7789 Domänverkel ulger en årsredovisning ochen delårsrapporl. I della sammanhang vill jag la upp frågan omanslag enligl riksdagsbeslul om ersällning lill domänverkets fond förutgifter för övertalig personal. Sådan ersättning ulgår innevarande budgelårmed . Verkel föreslår all nägol anslag för della ändamål inle längreskall uppföras på statsbudgeten, men att ersättningen från kyrkofonden lilldomänverkets fond för ulgifter för övertalig personal kvarstår och för år 1983skall ulgå med . enligl sedvanliga beräkningsgrunder. Jag hemställeralt regeringen föreslår atl bemyndiga regeringenatt besluta att kyrkofonden för skall ersätta domänverkets fond förutgifter för övertalig personal med . 1982/83 Ulgift 2 100000 1983/84 Anslag 2000000 1984/85 Förslag 2 lOOOOO Anslaget avses för bidraglill invesleringar i byggnader m. m. pä kronolä-genheler, lill flyltningsbidragoch avlrädesersällning ål innehavare av kronolägenheler saml för all beslridavissa andra ulgifter för lägenheterna. Genom beslut är1980 (prop. 1979/80:74, N U 64, rskr 414) om upplälelsevillkor för kronolorp m.m. infördes ökade möjligheler för arren-dalorer av kronolorp m.m. all förvärvalorpen. Beslulei innebar även generösare beräkning av avlrädeseisältningarnasstorlek. Detta kan bl.a. medföra all avlrädesersättningarna blir höga under årdå många arrendeavtal löper ul. Vid inledning fanns tolall 266kronotorp. Under budgelårel 1984/85 utlöper sammanlagt 58 konlrakl jämförl med18 året innan. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 190 Inför en ny arrendeperiodgör domänverket avräkning med arrendatorn. 1 vissa fall kan arrendatorntillkommande ersällning uppgå lill belydande belopp. När arrendalorn avflyltarfrån torpet är denne berättigad lill flyilningsbi-drag. Domänverkel upplräderrestrikiivi när del gäller underhåll och invesleringar pä torpen. 1 och försig nödvändiga underhållsarbeten kan i viss ulslräckning förskjutas i liden.Denna möjlighet ulnylljas så långl del är försvarbart. I vissa fall uppkommerskador, som måste avhjälpas möjligl. Dessa kan vara pä värmepanna,spis, vallen- och avloppsledningar m. m. 1 cll anlal onormali kalla boslädersker lilläggsisolering. Sammanlagl beräknardomänverkel anslagsförbrukningen för /85 till 2,1 milj. kr. I enlighel med domänverkels förslag förordar jagall anslaget för /85 tas upp med 2,1 milj. kr. Jag hemslällerall regeringen föreslår all lill Kostnader förkronolorp för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av 2 lOOOOO kr. Affärsverkel FFVinrättades som affärsdrivande verk och fick huvuddragen av sinnuvarande organisation och verksamhetsinriktning efter beslut våren1976 (prop. 1975/76: 122, NU 62, rskr 420). ändrades dellidigare namnei förenade fabriksverken lill affärsverkel FFV (SFS 1983: 347). FFV är en industrikoncernmed huvudinriktning på marknadsföring, utveckling, lillverkning och underhällav försvarsmateriel för främsl svenska försvaret men även för export. Dessulombedrivs ulveckling, marknadsföring och tillverkning av varor och tjänsler inomcivila områden där befintlig kompetens och erfarenhet finns. består delsav affärsverket med koncernledning, koncernstaber och vissa servicefunktionersaml de tre sektorerna Försvarsmateriel, Underhåll och Marktele, dels avförvallningsbolagel , som omfattar tolv rörelsedrivande bolag isäväl som utlandet. Sektor Marktele inrällades den Ijanuari 1983 lillföljd av alt markleleverksamhelen som både bedrevs i verks- och bolagsformsamordnades i . Sektor Markteleadministreras genom . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 191 Inom sektor Försvarsmateriel finns treproduklenheler: Grovkaliber med ulvecklingoch tillverkning av pansarvärnssysiem, ammuniiion, länd-rör, ländmedel och minor vid Zakrisdalsverken iKarlslad (Z), Vingåkers-verken iVingåker (Å) och Gällöverken i (Gv), Torpeder med ulveckling ochlillverkning av torpeder vid lorpedverksladen i (CTV) samt Krutbruket med lillverkning av krut ochladdningar vid Åkers Krul-bruk iÅkers slyckebruk (ÅKB). Vidare finns inom sekiorn produktionsen-heterna Gevärsfakloriet med lillverkning avfinkalibriga vapen, jakl- och sporlskyltevapensamt civila produkler vid Gevärsfaktoriet i Eskilsluna (GF) och Vanäsverken med tillverkning avfinkalibrig ammunition vid Vanäsverkeni (V). Till sekiorn hör också Hugelsta skjulfäll och enulvecklingsenhet i . Sektorn sysselsätter ca 2200 personer medsektoriedning i Eskilsluna. Inom sektorUnderhåll finns stabs- och serviceenheter saml fem operaliva enheler:Flygplan som bl.a. arbelar medflygplan, helikoptrar och i demingående syslem och apparaler, Molor som underhåller lurbojetmo-torer tillflygplan saml turboaxelmolorer tillhelikoptrar, stridsvagnar och moloriorpedbätar,Basmateriel som svarar för flygbasmaieriel såsom specialfordon, elverk ochkraflaggregal. Materiallaboratorium som utgör en kvalificerad laboratorieresurs och säljer sina ijänsler säväl externtsom internt inom FFV samt Compro somsysslar med ulveckling och marknadsföringav varor och tjänsler för den civila marknaden. Verksamhelen bedrivs huvudsakligen vid verksläder i (CVA), (CVM) och (CVÖ). Sektorn sysselsätter ca 3 700 personer med sektor-ledning i . sker en vissomorganisation av sektor Underhållinnebärande bl. a. att de tidigare enheterna benämns divisioner och som fär fullständigt resultatansvar. Nyadivisioner lillkommer såsom avionik,speciella affärer och service innebärande all sekiorn efter omorganisationenkommer all omfalla åtta divisioner. Omorganisalionen har framför allt föranleits av en anpasning till denomgivning och marknad som sektorn arbetar pä. FFV förvaltar slatens aklier i . FFV Förelagen innehar aklieroch andelar i följande bolag: (), (), (), (), (), AB Samefa (), (), (), (), Projeclion(14,), Projeclion KB (14,) saml i de ullandsbaserade förelagen . (), FFV A/SNorge () och . Affärsverkel förvallar också slalens aklier och andelar iUniled () och (). Tolall sysselsälier bolagsgruppenca 2 100 perso- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 192 Ekonomisk översikt m. in. Resulialräkningarna förde senasle verksamhetsåren för affärsverksdelen inom framgår avföljande sammanslällning (milj. Rörelseresultat efter avskrivningar 112 121 Riirelseresultatefler extraordinära intäkler och kostnader men före bokslulsdisposilioner ochskall 91 106 Bokslulsdisposilioner -40 -52 Kommunalskall - I - I Den totala faktureringenvid affärsverksdelen inom uppgick lill I 577 milj.kr. jämförl med I 492 milj. kr. Av faklureringen hänför sig 672milj. lill seklor Försvarsmaleriel och 905 milj. kr. lill seklor Underhåll.Faktureringen av varor och tjänsler pä den svenska marknaden ökade under är1982 med 107 milj. kr. lill I 219 milj. kr., medan exportfaktureringen minskademed 22 milj. kr. till 358 milj. kr. Den lolala orderingångenför de ivå sekiorerna uppgick lill 2237 milj. kr. jämfört med milj. kr. Beställningarna från den svenska marknaden ökade med521 milj. kr. lill 1844 milj. kr. Den främsta orsaken till denna ökning ärhänförbar lill de beslällningar som erhållits för JAS 39 därunderhållsseklorn svarar för såväl under-hållsulruslningar somunderhållssyslem. Exporlbeslällningarna minskade med 43 milj. kr. Vid ulgången av uppgick orderstocken lotall till 1919 milj.kr., varav 1077 milj. kr. avsåg seklor Försvarsmaleriel och 842 milj. kr.seklor Underhåll. Anlalel anslällda var vid ulgången av ca 6200. FFV:s invesleringsanslagoch medeisförbrukning för invesleringar de senasle budgelären redovisas iföljande sammanställning (milj. kr. löpande priser). Ingående Anslag Medels- Utgående 91,1' ' Inkl. anslag på tilläggsbudget. - FFV har under /83 efterpåpekande frän () infört nya principer för redovisningenav anslagsmedel innebärande en rekommendation att övergå till ellredovisningssystem som innebär atl utbelalningar under anslagsårel, vilka avserprojekt som anmälts såväl som projekt som anmälts ,skall redovisas gemensaml. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 193 FFV framhåller i sinanslagsframställning all verkel sedan lång lid tillbaka fåll del av svenskaförsvarels anskaffningsplaner vad gäller planerade beslällningar inom FFV;smalerielområde. Planerna har under förslå delen av 1970-talel visal vissstabilitet år för år. har de däremot inneburit kraftiganedskärningar. En god lönsamhet har dock kunnal upprätthållas . Sektor Försvarsmaleriels ulveckling kommerenligt FFV i hög grad all i framliden vara beroende av möjligheterna lillexport. Verkel anser all del är av slor betydelse hur de under är 1982beslulade riktlinjerna för vapenexport tillämpas. Försvarsramen för dennärmasle femårsperioden har fasllagis enligl 1982 ärs försvarsbeslul ochinnebär en nägol lägre maleriel-anskaffningsnivä. På grund av de minskadebeställningarna från svenska försvarel måsle sektorns resurser trotsintensifierad exporiförsåljning och ökande underleveranser till civilamarknaden successivl anpassas lill en lägre beläggningsnivå. Denna anpassningmåste ske med bibehållande av sektorns nuvarande leknologiska kompelens. För seklor Underhäll har bedömningen av denframtida ulvecklingen lill viss del klarnat genom altbeslut fattals belräffande flygplansanskaffningen och vissa delar avunderhållsverksamhelen. Enligl uppgifter från försvarels malerielverk (FMV)kommer dock den framlida beställningsvolymen all minskas vilkel kan fålångtgående konsekvenser för sektorns verksamhel med början . Sekiornhar belydande specialresurser för främsl cenlrall underhåll av flygvapneismaleriel. Under 1970-lalel har omfallande moderniseringar gjorts avanläggningarna i och i för all de skall molsvara de krav somspecielli den nya flygmalerielen släller pä verksiadsmiljöer, ralionell ochkvalificerad underhållsproduklion m. m. Sekiorn är väl ruslad au även iframliden ulföra kvalificeral underhåll av försvarsmaleriel. Den nuvarandesilualionen kräver dock en ökad inlernalionalisering av verksamhelen. I en siiualion med minskade beslällningar frånsvenska försvarel anger FFV att del är nödvändigt för FFV att salsa påförsvarsmaterielexport och utveckling av den civila verksamhelen. FFV hardärtor valt alt så långt som möjligl renodla mililär och civilverksamhel för all därigenom skapa de förulsällningar som bäsl svarar mol despeciella krav resp. verksamhet slälls inför. genomfördes en gallring avcivila projekl och vidare markerades en slarkare renodling renl organisaiorisklgenlemol militärt inriktad produktion. Underår 1983 kommer ylleriigare ålgärderalt vidlas för all ompröva vissa civilaaffärssalsningar och för all få lill slånd en bällre samordning av dessaprojekl inom koncernen. huvudlinjer inför framliden är au salsapä produklion av sådan försvarsmateriel där FFV:s kompelens och etablerademarknadsposition ger möjligheler lill långsiklig konkurrenskraft äveniniernalionelll, all satsa på den 13 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet civila marknaden i första hand inom etableradebärkraftiga områden där FFV:s kunnande inom eleklronik och mekanik kan utgörabasen och alt generellt effektivisera alla FFV:s verksamheter genom alt bevakaoch dra nytta av utvecklingen inom elektronik-, optronik- och telekommunikationsområdena. skedderelalivi omfallande invesleringar i byggnader och maskiner. Koncernens framfidainvesleringar kommer i högre grad all inriktas på marknads- ochproduktutvecklingssalsningar inom faslslällda affärsområden. För atl kunnahålla konkurrenskraftiga produktionskostnader måste produktiviteten ökas ochkapitalbindningen minska. Därtor är det nödvändigt att FFV:s invesleringar i nyteknik inom produktionsområdet hålls på en hög nivå. I de riktlinjer somutarbetats inom FFV angående investeringsplanering och -bedömning och somgäller från den har föreskrivits att det för varjeinvesteringsprojekt skall finnas ett dokumenterat beslutsunderlag inkl.lönsamhetsbedömning. Huvudprincipen är att varje enskill investeringsprojektskall uppfylla det lönsamhetskrav som uppställts. F. n. är den tillämpadekalkylränlan för etablerade områden och för nya områden. De planerade investeringsprojekten utgör ett ledi den längsikliga ulvecklingen inom FFV som också innefattas av investeringari produkt- och marknadsutveckling. Med investeringar i anläggningar avsesuppförande eller förvärv av byggnader, förvärv av mark samt anskaffning avmaskiner och ulruslning. I följande sammanställning lämnas uppgifter om faktiskoch av FFV beräknad medelsanvändning budgetåren 1982/83-1984/85 (milj. Investeringsbehovetuppgår för budgelårel 1984/85 lolall lill 69,8 milj. kr., varav 66,8 milj. kr.avser invesleringar för mililär produklion och dalorulmstning och 3,0 milj. kr.invesleringar för civil produklion. För all kompensera de minskadebesiällningarna av försvarsmaleriel kommer FFV all försvurka de mililärakompeiensområdetA som finns inom koncernen saml all inom ramen för koncernenskompelens öka den civila verksamheteninom bärkraftiga områden. Vidare söker FFV slärka sin konkurrenskraft internationellt. De vikande försvarsbeslällningarna påverkar 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet främsl produkfionen vid Gevärsfakloriet där övergängdelvis skett lill civil produkfioni form av främsl underleveransålaganden. Långsikliga avlal avseende sådan produklion har ingålls med flerakunder, bl.a. Telra leverans av maskinulruslning. FFV har under senare delen av 1970-lalel genomförl ellomfallande moderniseringsprogram framför alll på byggnads- ochanläggningssidan. Den lolala invesleringsvolymen har också kunnal sänkas, vilkel framgår av följandeuppgifter, framräknade av FFV. Sammanslällningen visar ulvecklingen av denlolala invesleringsvolymen för sekiorerna Försvarsmaleriel och Underhållullryckl i 1984/beräknade penningvärde (milj. 1979/80 1980/811981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 32 39 12 4365 33 51 FFV:s behov avinvesleringsmedel för budgelårel 1984/85 framgår av följande sammanställning (milj. Slörtningsanläggning (A) Ulruslning för civil produklion (GF) ningen(FQH) Sprängämneshantering (.ÄKB) Oljepannor (CVM) Verkstadslokaler (CVA) Ombyggnad verkstad (CVM) Aviocomp (CVM) Reinvesteringar i maskiner och Tolall för budgelårel 1984/85 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 196 Med hänsyn lill denberäknade behållningen vid budgelårels början resp. slul har FFV räknal med enmedelsförbrukning av 69,8 milj. kr. De föreslagnainvesleringarna i anläggningslillgängar under /85 kommer alttotalt vara lägre än under slutet av 1970-lalel. Investeringarna förförsvarsmalerielproduklion kommer atl öka någol i jämförelse med föregående årmedan de civila minskar i högre grad. Invesleringarna är inriklade molrationalisering och modernisering av maskiner och utrustningar.