prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Borgenärensrätt till betalning ur egendomen gäller, även om fordringen har preskriberatseller inte har anmälts av borgenären efter kallelse på okända borgenärer. (Jfr1 kap. 8 och 10 §§ i utredningens förslag). Paragrafenersätter 13 § FL men har utformats efter mönster av 6 kap. 3 och 4 §§ JB. Förstastycket efterbildar bestämmelserna i 6 kap. 3 § första stycket JB omborgenärens rätt till betalning efter inteckningens laga företrädesrätt intillpantbrevets belopp med tillägg som i mån av behov får uppgå till femton procentav pantbrevets bdopp jämte årlig ränta på detla bdopp från den dagdå realisationsförfarandet inleddes. Prop.1983/84:128 58 utmätningsräntan enligt JB har höjts från sex till fio procent (seSFS 1981: 194). har föreslagit att utmätningsräntan skallgöras rörlig så att den motsvarar gällande diskonto ökat med fyraprocentenheter (se SOU 1982:57 s. 136). Pantbrevsulredningens belänkande harremissbehandlats och övervägs f.n. inom jusfitiedepartementet. Det kan därförfinnas anledning att senare på nytt ta upp frågan om utformningen avförevarande bestämmelse. Förevarandestycke avviker från förebilden i JB därigenom att det, liksom 13 § FL, knyterborgnärens rätt till utdelning fill fall av utmätning eller konkurs utan attdärvid fömtsätta att det är en myndighet som fördelar realisationsmedlen. Närdet gäller lös egendom som hör till en intecknad näringsverksamhet är detvisserligen så att exekufionsmyndig-heten fördelar medlen efter utmätning. Meni konkurs säljs egendomen i regel genom förvaltarens försorg. Vad som dåutfaller på en företagsintecknad fordran går ut över inteckningens bestånd (se14 § FL samt 3 kap. 5 och 6 §§ i den nya lagen). Andrastycket motsvarar 6 kap. 3 § andra stycket JB (se prop. 1971:179 s. 46).Bestämmelsen innebär att om flera företagshypoteksbrev på gmnd av inteckningarmed lika rätt eller företrädesrätt efter varandra utgör säkerhet församma fordran, borgenären inte har rätt till tillägg förrän han har utnyttjathypoteksbrevens sammanlagda grandbelopp. En motsatt ordning skulle göra detmöjligl för borgenären att påverka olika andra-handshypotekshavares rätt genomatt ta tilläggen till vissa hypoteksbrev i anspråk men i stället lämnagrandbeloppen till andra hypoteksbrev outnyttjade. Motivet för bestämmelsen äralltså atl förebygga manipulationer som påverkar andrahandshypotekshavarnasrätl. Tredjestycket motsvarar 13 § andra stycket FL och 6 kap. 4 § JB (se även 11 §preskriptionslagen, 1981:130, och 9 § lagen, 1981:131, om kallelse på okändaborgenärer). 6§ Företagshypotek för vilket inteckning söks som egendom beläggs medkvarstad eller senare omfattar inte den kvarstadsbdagda egendomen. Hävskvarstaden, gäller dock företagshypoteket även i den egendomen såvida den inteär utmätt eller tagen i anspråk genom betalningssäkring. (Jfr1 kap. 9 § i utredningens förslag). Paragrafen,som reglerar förhållandet mellan kvarstad för fordran och företagshypotek,motsvarar 4 § andra stycket FL i dess lydelse fr.o.m. (seprop. 1980/81:84 s. 193). Paragrafeninnebär att företagshypotek på gmnd av en företagsinteckning som söks sammadag som egendom beläggs med kvarstad för fordran eller senare, inte får görasgällande i den kvarstadsbdagda egendomen. Om kvarstadsborgenären eller någonannan borgenär får utmätning i egendomen medan kvarstaden består, fårföretagshypoteket fortfarande inte 1983/84:128 59 görasgällande (se härom prop. 1980/81:84 s. 194). Detsamma gäller beträf fandebetalningssäkring. Omegendomen säljs fill följd av att kvarstads- eller utmätningsborgenärenrealiserar sin rätt i denna, får företagshypoteket göras gällande i etteventuellt överskott av köpeskillingen. Går kvarstaden åter utan alt egendomenhar blivit utmätt eller tagen i anspråk genom betalningssäkring, upphörkvarstadens skyddande verkan och företagshypoteket kan på nytt göras gällande iegendomen. Detsamma gäller om en inledd utmätning eller betalningssäkring hävs. Omföreträdesordningen mellan företagshypotek och utmätning resp.betalningssäkring finns bestämmelser i 9 § förmånsrättslagen (se även 3 kap. 4§ förevarande lag). 7§ En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin fordran har rättatt söka betalning ur egendom som omfattas av hypoteket trots att hans fordraninte är förfallen till betalning, om 1. den intecknade verksamheteneller en väsentlig del därav överiåts eller upphör eller övergår till någonannan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någonannan anledning än näringsidkarens död eller, när företagsinteckningen ärbegränsad till ett visst område, flyttas från detta, eller 2. egendomen till följd av vanvårdeller naturhändelse eller av någon annan därmed jämförlig orsak försämras ellerminskas så att säkerhetens värde går ned väsentligt. Vidutmätning av egendom som omfattas av företagshypotek har inteckningsborgenärenrätt till betalning ur egendomen enligt 8 kap. utsökningsbalken, även om hansfordran inte är förfallen till betalning. (Jfr1 kap. 12 § i utredningens förslag.) Paragrafenmotsvarar 15 § FL (se även 6 kap. 6 § JB) och innehåller regler om s. k.acceleration av förfallotid (dvs. rätt till förfida betalning). 15 a § FL harinte fått någon motsvarighet, eftersom övergångstiden för äldre aktiebolag atthöja aktiekapitalet till numera har löpt ut. Vadgäller de omständigheter som enligt första stycket ger rätt att kräva omedelbarbetalning föreslås i sak inga ändringar i förhållande till gällande rätt.Enligt 15 § FL ger dessa omständigheter inteckningshavaren rätt att få betaltfastän den intecknade fordringen inte har förfallit. Ett företagshypoteksbrevkommer emellertid inte att ange någon förfallotid. Därför föreslås iinledningen till första stycket att ifrågavarande omständigheter i ställetskall ge rätt till betalning utan hinder av att fordringen, dvs. i normalfalletden i en omslagsrevers angivna fordringen, inte är förfallen till betalning(jfr i fråga om JB prop. B 313). Reglernai 15 § FL ger inteckningshavaren räU att erhålla betalning "förintecknad" fordran och innehåller inte någon begränsning till betalning uregendom i vilken inteckningen gäller. 15 § FL torde därför ge rätt till 1983/84:128 60 omedelbarbetalning ur all gäldenärens egendom infill beloppet av den intecknade gälden.Dock kan betalningen givetvis inle utgå med förmånsrätt i den mån den söks iegendom i vilken företagsinteckningen inte gäller. En allmän princip inomområdet för panträttsligt betonade accelerationsregler är emellertid attborgenärens rätt till omedelbar betalning är begränsad fill betalning ur denegendom som omfattas av säkerhetsrätten (se 6 kap. 6 § JB). Enligt min meningsaknas det skäl att gå ifrån denna allmänna princip i den nya lagen omföretagshypotek. I inledningen till första stycket anges därför atl borgenärensrätt att söka betalning skall avse den egendom som omfattas avföretagshypoteket. Om en borgenär har intresse av rätt till förtida betalningför hela sin fordran, alUså även till den del den överstiger värdet avnyssnämnda egendom, får han tillgodose detta intresse genom en klausul därom iomslagsreversen. Avskäl som redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) tillåter inte dennya lagen regionalt begränsade inteckningar. Möjligheten kvarstår emellertidäven enligt den nya lagen att i vissa specialfall begränsa enföretagsinteckning till en fastighet, ett utmål eller ett koncessionsområde (se3 kap. 1 §). I första punkten i förevarande stycke har därför behållits dennuvarande bestämmelsen om förtida betalning vid flyttning av en verksamhet närföretagsinteckningen är begränsad till ett visst område. vill jagerinra om att, för den händelse en inteckning är begränsad till ett visstområde och hela den intecknade verksamheten flyttas från detta område, det intelängre finns någon egendom som omfattas av företagshypotek och borgenären harsåledes inte någon möjlighet att söka betalning ur sådan egendom. Vadgäller andra punkten i förevarande stycke har, i motsats till vad utredningenföreslagit, uttrycket "annan orsak" i 15 § FL ändrats till"någon annan därmed jämföriig orsak" (se 6 kap. 6 § JB och prop.1970:20 s. B 314). Den nya lydelsen avser inte att åstadkomma någon sakligändring av bestämmelsen i 15 § FL men vill ge ett tydligare uttryck åt avsiktenmed bestämmelsen. Denna avsikt är att endast sådan försämring eller minskningsom särskilt hänför sig till den ifrågavarande egendomen bör leda tillacceleration av förfallotiden, medan däremot förändringar i det allmännamarknadsläget inte bör beaktas i sammanhanget. Ett fall då enligt min meningaccelaration av förfallotiden på gmnd av förevarande punkt kan komma i fråga ärdå den intecknade näringsverksamheten först drivs på någon annans fastighet ochfastigheten därefter förvärvas av näringsidkaren (se prop. 1966:24 s. 123 ochbetänkandet s. 156). Ett annat fall är det då näringsidkaren träffar avtal omfakturaköp eller fakturakredit (se betänkandet s. 157). Närdet är en bank eller någon annan kreditinrättning som är långivare brakarlagregler om fordringens förfallande till betalning ersättas av föreskrifter ilåneavtalet. Detta förhållande minskar i hög grad den praktiska betydelsen avifrågavarande lagbestämmelser. Prop.1983/84:128 61 Andrastycket överensstämmer i sak med vad som gäller enligt 15 § andra stycketFL. Bestämmelsen ger borgenären rätt till betalning, om egendom som omfattas avhans företagshypotek utmäts för någon annan borgenärs fordran (se vidare 8 kap.13 § utsökningsbalken. 1§ Företagsinteckningar beviljas i all den näringsverksamhet som näringsidkarenvid varje tid utövar här i landet, om inte annal följer av andra stycket. Eninteckning får begränsas till näringsverksamhet av viss art. Inteckningar iverksamhet för produktion av elenergi genom vattenkraft får dessutom begränsastill verksamheten på en eller flera fastigheter och inteckningar i gruvdrifttill den verksamhet som hänför sig fill ell eller flera utmål ellerkoncessionsområden. (Jfr2 kap. 1 § första och andra styckena i utredningens förslag.) Paragrafenmotsvarar 3 § första stycket FL och innehåller de grandläggande reglerna omvilken verksamhet som får intecknas. Paragrafen har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3). I förhållande till gällande rätt innehållerparagrafen framför allt den nyheten att varje näringsidkare oavsettföretagsform får rätt att inteckna sin verksamhet i hela landet(riksinteckningar). avskaffas möjligheten atl begränsa en inteckningtill verksamhet inom ett eller flera län eller inom en eller flera kommuner iett län (regionala inteckningar). Förstastycket innehåller den nya lagens huvudregel att endast riksinteckningaromfattande all näringsidkarens verksamhet får förekomma. Vid tillämpning avhuvudrgdn i första stycket blir näringsidkarens person det endaindividualiserande momentet då det gäller atl bestämma den verksamhet som intecknas.Hur näringsidkarens person identifieras behandlas vid 4 kap. 10 §. Eftersomhuvudregeln i första stycket avser all näringsverksamhet här i landet, kommeren inteckning beviljad enligt huvudregeln att omfatta varje ny verksamhet somnäringsidkaren startar i landet. Av 1 kap. 4 § tredje stycket framgår att enföretagsinteckning kan beviljas redan innan sökanden har startat någonverksamhet. Andrastycket innehåller två undantag från huvudregeln i första stycket. Enligtandra slyckel/örsra meningen kan en företagsinteckning, liksom enligt gällanderätt, begränsas till näringsverksamhet av viss art. En sådan inteckning måslevara artbegränsad på samma sätt i hela riket. Bortsett från de specialfall somanges i andra stycket andra meningen medger nämligen inte den nya lagen någongeografisk begränsning av företagsinteckningar. Enartbegränsning bör, liksom enligt gällande rätt, kunna ske på så sätt 1983/84:128 62 attinteckningen får omfatta all verksamhet med undantag av verksamhet av visst ellervissa slag. Vidartbegränsningen måste verksamhetens art resp. arten av undantagen verksamhetbeskrivas i inteckningsansökan, inteckningsbeslut och företagshypoteksbrev påett sådant sätt att det tydligt framgår vilken eller vilka arter som åsyftas. I överensstämmelsemed gällande rätt innehåller andra slyckel andra meningen en undantagsregelenligt vilken en inteckning får begränsas till verksamheten på en eller flerafastigheter, om inteckningen avser produkfion av elenergi genom vattenkraft,eller fill den verksamhet som hänför sig fill ett eller flera utmål ellerkoncessionsområden, om inteckningen avser gruvdrift. En fömtsättning för lokalbegränsning enligt denna regel är alltså att inteckningen också artbegränsastill produktion av elenergi genom vattenkraft resp. till gruvdrift. Förevarandeparagraf gör det inte möjligl atl låta en inteckning omfatta allnäringsidkarens verksamhet i landet med undantag för t. ex. verksamhet förproduktion av elenergi genom vattenkraft på en viss fastighet. Om ennäringsidkare som enligt andra stycket andra meningen har intecknatverksamheten på en viss fastighet därefter vill inteckna sin övriga verksamhet,kan han emellertid med tillämpning av regeln om artbegränsning i andra stycketförsta meningen inteckna all sin verksamhet i landet med undantag förproduktion av elenergi genom vattenkraft. Enbegränsning av en inteckning kan endast hänföra sig till verksamhetens art ochgeografiska omfattning i enlighet med reglerna i andra stycket. Andra slag avbegränsningar får över huvud taget inte förekomma. En enskild näringsidkare somdriver olika rörelser under skilda firmor får inte begränsa en inteckning tillatt avse den verksamhet som drivs under en viss firma. Inte heller får ettmoderföretag begränsa en inteckning till att avse den verksamhet som företagetdriver i ett visst dotterbolags namn. 2§ En näringsverksamhet som flera utövar gemensamt får intecknas endast som enenhet för sig. Enföretagsinteckning får inte beviljas gemensamt i flera verksamheter som utövasav olika näringsidkare. Eninteckning får inte beviljas om den i fråga om den intecknade verksamhetensart eller giltighetsområdet skulle avvika från en annan inteckning som ärbeviljad eller sökt i samma verksamhet. (Jfr2 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafenmotsvarar 3 § andra slyckel första meningen saml 5 och 6 §§ FL. Bestämmelsernakompletterar reglerna i föregående paragraf angående omfattningen av denintecknade verksamheten. Beslämmelserna syftar främst till alt främja enkelhetoch reda i inteckningsförhåilandena. Regelni första stycket syftar på näringsverksamhet som flera näringsidkare utövargemensamt utan att någon juridisk person har bildats. 1983/84:128 63 typfallav sådan gemensamt utövad näringsverksamhet är att elt lantbruk drivs av flerafamiljemedlemmar. Andra typfall är fiske som bedrivs av partredare samtrenskötsel som en sameby och dess medlemmar driver (jfr vad som anförts vid 1kap. 2 §). Däremot torde den näringsverksamhet som berörs av ett konsortialavtalendast undantagsvis vara gemensamt utövad i nu angivna bemärkelse. Omnäringsverksamheten som berörs av konsortialavtalet skall anses utövad av detgenom avtalet skapade konsor-fiet, torde nämligen regelmässigt etthandelsbolag, alltså en juridisk person, föreligga. Om i stället denifrågavarande näringsverksamheten bedöms ingå i varje enskildkonsortiedeltagares verksamhet, föreligger del över huvud taget inte någongemensamt utövad näringsverksamhet (jfr LU 1980/81:4 s. 12). Innebördenav att den gemensamt utövade verksamheten endast får intecknas som en enhet försig är dels att en delägares ideella andel i den gemensamma verksamheten intefår särintecknas och dels att den gemensaml utövade verksamheten iinteckningshänseende skall hållas skild från en verksamhet som någon avdelägarna driver ensam eller tillsammans med någon eller några av de övrigaeller med utomstående. En förutsättning för att gemensamt utövadnäringsverksamhet skall kunna intecknas är att inteckningen söks av alla denäringsidkare som deltar i verksamheten (se vad som anförs vid 4 kap. 10 §).Att gemensamt utövad näringsverksamhet i inteckningshänseende skall hållasskild från delägarnas verksamhet i övrigt, dvs. utgöra en särskildinteckningsenhet, medför alt vaije delägare kan särskilt inteckna denverksamhet som han driver i övrigt. Detbör framhållas atl inskrivningsmyndigheten inte kan förhindra att en inteckningbeviljas i en viss näringsidkares verksamhet trots att näringsidkaren endastdriver verksamhet gemensamt med någon annan. Inteckning får nämligen beviljasäven om sökanden ännu inte driver den verksamhet som han vill inteckna. Eninteckning som beviljas i en viss näringsidkares verksamhet, trots attnäringsidkaren endast utövar verksamhet gemensamt med annan, kommer emellertidbara att omfatta självständig verksamhet som näringsidkaren senare kan kommaatt utöva (jfr NJA 1979 s. 413). Endasti de säkerligen sällsynta fall då en näringsidkare i sin ansökan uppger att hanutövar verksamhet gemensamt med någon annan men likväl önskar att inteckningenendast skall avse hans andel i den gemensamma verksamheten, tordeinskrivningsmyndigheten kunna avslå ansökningen såsom stridande mot förevarandebestämmelse (se 4 kap. 11 § tredje punkten). Bestämmelseni andra stycket innehåller elt förbud mol gemensam inteckning i skildaverksamheter som utövas av olika näringsidkare. I detta sammanhang vill jagerinra om att en företagsinteckning som omfattar en och samma näringsidkaresskilda verksamheter inte är en gemensam inteckning. All verksamhet somomfattas av en företagsinteckning är nämligen att betrakta som eninteckningsenhet. Någon fördelning av ansvaret 1983/84:128 64 mellande olika verksamheterna kan därför inte komma ifråga såvitt gällerinteckningsborgenärens rätt. Tredjestycket innebär att en näringsidkares olika företagsinteckningar skall haanfingen heh gemensamma eller heh skilda föremål. Två eller flera inteckningarfår inie med avseende på objektet sammanfalla endast delvis. Flera inteckningari samma näringsverksamhet måste alltså vara kon-gruenta med avseende på såvälden intecknade verksamhetens art som inteckningarnas giltighetsområde. Eftersomregionala inteckningar inte får förekomma enligt den nya lagen, blir ifortsättningen risken liten för bristande kongruens mellan två inteckningarsgiltighetsområden. En sådan bristande kongmens kan bara komma ifråga, om denena inteckningen är en riksinteckning och den andra är lokalt begränsad enligtbestämmelserna i 1 § andra stycket andra meningen. 3 §En företagsinteckning ger företräde i förhållande till en annan före tagsinteckning efter den tidsföljd i vilken inteckningarna söks. Inteckning ar som söks på samma inskrivningsdag ger lika rätt. finns bestämmelser om möjlighet att bestämma företrädet mellan flerainteckningar som söks på samma inskrivningsdag på ett annat sätt och om ändringi företrädesordningen genom sammanföring eller nedsättning. (Jfr2 kap. 4 § i utredningens förslag.) Förstastycket reglerar företrädesrätten mellan flera företagsinteckningar i sammaverksamhet. Bestämmelserna motsvarar 19 § första stycket FL (jfr även 17 kap.6§ första stycket JB). Enligtförevarande stycke ger en företagsinteckning företräde till betalning iförhållande till en annan sådan inteckning efter den tidsföljd i vilkeninteckningarna har sökts, dvs. Den ordning i vilkenföretagshypotek upplåts på gmnd av inteckningarna blir utan betydelse förföreträdesrätten. Inteckningar som söks samma inskrivningsdag ger lika rätt. Andrastycket har utformats efter mönster av 17 kap. 8§ JB. Stycket innehåller enerinran om att 4 kap. innehåller bestämmelser som gör det möjligt atl bestämmaföreträdet mellan inteckningar som söks på samma inskrivningsdag på ett annatsätt (4 kap. 13 §) och att ändra en intecknings företräde genom sammanföringeller nedsättning (4 kap. 16 och 17§§). Detinbördes företrädet mellan flera företagshypoteksbrev som genom utbyte harsatts i stället för ett hypoteksbrev kan också bestämmas (se 4 kap. 15 §). Omså inte sker, har de nya hypoteksbreven lika rätt. 4 §Bestämmelser om den förmånsrätt som följer med företagsinleckning finns i förmånsrättslagen (1970:979). 1983/84:128 65 (Jfr2 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL, innehåller en hänvisning till förmånsrättslagen,där den viktiga frågan om förelagsinteckningens prioritet i förhållande tillandra rättigheter regleras (se 5, 9 och 15 §§ förmånsrältslagen). Företagsinteckningarsoch företagshypoteksbrevs giltighet i vissa fall 5 §Om egendom som omfattas av företagshypotek har blivit utmätt och inteckningsborgenären har tillerkänts betalning ur egendomen, är förelags inteckningen utan verkan till ett belopp som motsvarar vad som har utfallit på företagshypoteksbrevets belopp. Detsamma gäller om borgenären har fillerkänts betalning ur sådan egendom i konkurs. (Jfr2 kap. 6§ i utredningens förslag.) Paragrafenmotsvarar 14 § FL men innebär vissa ändringar i förhållande fill gällande rätt. Avförevarande paragraf följer all en räntebetalning får samma inverkan påföretagsinleckningen som en kapilalbetalning. Detta är en konsekvens avanpassningen fill JB:s panträttskonstruklion som innebär att tillägg tillpantbrev får tas i anspråk först om pantbrevels grundbelopp inte förslår (se 6 kap.3 § JB och 2 kap. 5 § förevarande lag). Vidareframgår av förevarande paragraf alt inteckningsrälten skall påverkas så snartbetalning ur egendomen faller ut på hypoleksbrevets belopp vid utmätning elleri konkurs. Enligt 14 § FL krävs däremot för att inteckningsrälten skallpåverkas atl betalningen skall vara en följd av att egendomen har sålts pågrund av utmätning eller i konkurs. Enligt4 kap. 21 § första stycket andra punkten skall en betalning enligt förevarandeparagraf antecknas i företagsinteckningsregistret. 6§ Om en företagsinleckning blir utan verkan, är även företagshypoteksbrevetutan verkan. Ändras i annal fall en inteckning till belopp eller omfattning,får hypoteksbrevet verkan i enlighet med inteckningens ändrade innehåll. Dödningav ett förkommet hypoteksbrev medför inte alt inteckningen blir utan verkan. (Jfr2 kap. 7 § i utredningens förslag.) Iparagrafen, som saknar motsvarighet i FL, regleras sambandet mellan företagsinteckningoch företagshypoteksbrev. Paragrafen motsvarar 6 kap. 17§JB. Avbestämmelserna i första stycket följer att om en inteckning blir ulan verkaneller ändras till belopp eller omfattning, så återverkar detta ulan vidare påhypoteksbrevet. Eninteckning kan bli verkningslös genom dödning enligt 4 kap. 18 §. Dessutom kanen inteckning bli ulan verkan, om inteckningsborgenären vid utmätning eller ikonkurs uppbär betalning intill hypoleksbrevets be-5 1983184. 1983/84:128 66 lopp(se 5§). Vidare kan tänkas alt en inteckning föriorar verkan genom beslut omrättelse enligt 4 kap. 22 §. De nu nämnda fallen inbegrips i förstastycket/örsta meningen. Förstastycket andra meningen avser bl. a. fall då en intecknings belopp ändras. Ensådan verkan kan inträda dels som en följd av rättelse, dels närinteckningsborgenären uppbär betalning vid utmätning eller i konkurs. Andrameningen avser dessutom fall då en intecknings omfattning ändras, dvs. dåomfattningen av den verksamhet som inteckningen avser ändras. En sådan ändringkan innebära all inteckningens omfattning minskas, t. ex. genom parfidl dödningenligt 4 kap. 18 §. Densom har förlorat ell hypoteksbrev bör ha möjlighet att få handlingen dödad (seförslaget till ändring i lagen om dödande av förkommen handling samt 4 kap. 12§ andra stycket förevarande lag). Iandra stycket erinras om att dödning av ett förkommel hypoteksbrev intepåverkar inteckningens giltighet. 1 §Inskrivning enligt denna lag sker i elt särskilt inskrivningsregister (företagsinteckningsregistret). Detta förs med hjälp av automatisk databe handling. (Jfr3 kap. 1 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som ersätter 16 § andra stycket FL, har en viss motsvarighet i 2§ lagen(1973:98) om inskrivningsregister och i 2§ sjölagen (1891:35 s. 1). Skälenför att använda ADB har redovisats i den allmänna motiveringen (se avsnitt2.4).