prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Flerbarnstillägg utgår tillfamiljer med tre eller flera barn. Fr. o. m. den räknas ävenstuderande i åldern 16-19 är med vid bestämmandet av flerbarnstillägg. beräknas antalet bidragsberälligade barnminska, eftersom antalel barn som passerar 16-årsgränsen beräknas överstigaantalet födda under resp. år. Föräldraförsäkringen omfattar havandeskapspenning,föräldrapenning i samband med barns födelse, särskild föräldrapenning samtföräldrapenning för tillfällig vård av barn. Av föräldraförsäkringens utgiftertäcks av socialavgifter till sjukförsäkringen, medan täcks överstatsbudgeten. Utgiftsutvecklingen för föräldraförsäkringen är beroendeav flera faktorer. Utgifterna för havandeskapspenningen påverkas av antaletgravida kvinnor, deras förvärvsfrekvens och inkomst samt del anlal gravidakvinnor som bedöms ha ell arbete av sådan karaktär att det inverkar menligt pågraviditetens utveckling. Utgifterna beräknas för /85 till ca 50milj. Utgifterna för föräldrapenning i samband med barns födelseberor främst på antalet födda barn samt föräldrarnas förvärvsfrekvens ochinkomst. Utgifterna beräknas uppgå till ca /85. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 78 Den särskilda föräldrapenningen, som utgår under 180dagar, kan tas ul . Utgifterna under ett visst år blirdärför beroende av i vilken utsträckning ersätlningsdagar tas ul i direktanslutning till föräldrapenning i samband med barnets födelse samt hurföräldrarna väljer all fördela resterande dagar över den återstående delenav'åltaårsperioden. Under budgetårei 1984/85 beräknas utgifterna uppgå till ca1,. Utgifterna för föräldrapenning för tillfällig vård av barnär bl. a. beroende av i vilken omfattning barnen är sjuka. Utgifterna beräknastill 785 milj. kr. Inga förändringar i volymen av föräldraförsäkringen haranlagils ske . Barn vars föräldrar lever åtskilda kan fåbidragsförskott. Bidragsnivån är relaterad till basbeloppet. Kostnaderna förbidragsförskotten beror främst på barnantal och andelen barn som lever skildafrån någon eller båda föräldrarna samt de underhållsskyldiga föräldrarnasbetalningsförmåga. Andelen barn för vilka bidragsförskott utgår - f. n. drygt13% -har ökat något medan del totala antalel barn i bidragsberälligade åldrarminskar. Antalel bidragsberälligade barn bedöms fortsätta att öka. Av deförskotterade underhållsbidragen återbetalas . Föräldrar till handikappade barn kan fåvårdbidrag om barnet behöver särskild tillsyn eller vård eller om merkostnaderuppslår på grund av handikappet. Vårdbidrag utges med belopp som motsvarar heleller halv förtidspension (folkpension jämte pensionstillskott). För budgetåret1984/85 beräknas 405 milj. kr. betalas ut för ca 13000 barn. Antalet barnförutsätts vara i stort oförändrade . Utgifternakommer att minska något pä grund av den omfördelning som pågår från hela tillhalva vårdbidrag. Till barn vars far eller mor eller båda föräldrar haravlidit utges barnpension. Antalet barnpensioner har minskat under senare år.Under /85 beräknas barnpension utgå till ca 38 000 barn till enkostnad av 220 milj. kr. Antalet barnpensioner förutsätts vara i stort settoförändrat . De statliga och statskommunala bostadsbidragen tillbarnfamiljer utgår till omkring 330000 familjer med omkring 670000 barn. Koslnaderna för bostadsbidragen är bl.a. beroende avantalet barn, hushållsstruktur, bostadskostnader, inkomstulveckling samtförvärvsfrekvens. Kostnaderna för bostadsbidrag till barnfamiljerna beräknastill ca , varav slalens kostnader utgör ca 1,5miljarder kronor. har beslutat om ett nyllstatsbidragssystem till barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr 43). Detnya slalsbidragsssysle-mel innebär alt bidrag ulgår per inskrivet barn idaghem, fritidshem och familjedaghem. Bidrag ulgår också per årsarbetare idaghem och fritids- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 79 Vidare vidgas bidragsgivningen till att även omlättaden öppna förskolan. De nya bidragsreglerna gäller fr. o. m. den 1 januari1984. Statens bidrag till driften av förskola och fritidshemstyrs av kommunernas utbyggnad av barnomsorgen. Kommunerna analyserar behovetav barnomsorg med utgångspunkt i beräkningar av antalet barn,förvärvsin-tensitel, efterfrågan, ekonomiska förutsättningar m.m. Antalel bamsom kan beredas plats i barnomsorgen avgörs i hög grad av efterfrågan på barnomsorgoch kommunernas ambitionsnivå samt kommunernas ekonomiska förutsättningar samttillgång på mark, lokaler, personal m. Utvecklingen vad gällerfritidshemmen påverkas även av omfattningen av barnens vistelse i skolan. Det statliga stödet till kommunernas barnomsorg beräknastill sammanlagt ca för /85. Beräkningarna i långtidsbudgeten bygger på en utbyggnad ienlighet med kommunernas barnomsorgsplaner . Eftersom utvecklingenav platsanlalet - och därmed statsbidragets storlek - är beroende avkommunernas utbyggnadstakt av barnomsorgen är statsbidragets ökning svår atlberäkna. skulle en ökning av utbyggnaden med 25%utöver planema medföra en statsbidragsföråndring om totalt ca 225 milj. kr. Utöver ovan redovisade utgifter under denna ändamålsgrupputgår stöd till barnfamiljer inom ramen för skallesyslemei. vilket påverkarstatens inkomsler. Stöd till barnfamiljer i form av avdrag och skallereduktionkan beräknas uppgå till totalt ca . VI Hälso-, sjuk- och socialvård Andamålsgruppen omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden. För /85 har beräknats statsbidragmed ca för detta ändamål. Huvuddelen avser statsbidragtill vårdområden under kommunalt huvudmannaskap. Särskilt statsbidrag har bl.a.utgått till den psykiatriska sjukvården. Enligt förslag i regeringensproposition /84: 190 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.skall det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vården samt de nuvarandeersättningarna från sjukförsäkringen för läkarvård m. m.. inom öppen vårdomvandlas till en samlad ersättning per invånare till de offentliga sjukvårdshuvudmännen.Vidare utgår statsbidrag till kommuner och landstingskommuner för drift avsocialtjänstens hem för vård och boende. Denna verksamhet var tidigare statlig.Statsbidrag utgår också till kommunerna för annan hälso- och sjukvård, socialhemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. 1 tabellen nedan visas denberäknade utgiftsutvecklingen . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Hälso-, .sjuk och socialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå förändring 1984/85- ändring 1978/79- ändring 1984/85- -3,6 -0,6 Psykiatrisk sjukvård m. -7,2 -0,4 -0,1 Åldrings- och handikappomsorg Social omsorg + 3.5 + 0,4 + .34 -84 + 29 - 4 + 1,6 -6,9 + 1,4 -1,9 De statliga utgifterna för hälso- och .sjukvård avservissa myndigheter på detta område, statsbidrag till kommunerna för vissa formerav hälso- och sjukvård samt bidrag till kostnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för kommunalaundervisningssjukhus har för långtidsbudgetperioden i huvudsak skett med utgångspunkti nuvarande grunder för finansieringsfördelningen som fastställs i avtal.Staiens utgifter på detta område styrs främst av läkarutbildningens och denmedicinska forskningens omfattning och av koslnaderna för investeringar vidundervisningssjukhusen. 1 beräkningen har hänsyn tagits till ändrathuvudmannaskap för de förutvarande statliga undervisningssjukhusen.Investeringarna beräknas minska någol . Staiens och landstingskommunerna har träffatöverenskommelse om ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för hälso- ochsjukvård för . De sammanlagda ersättningarna enligt de nyareglerna beräknas till ca för vartdera och1986. Huvudmannaskapet för institutioner, vård och boende (tidigare ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter föralkoholmissbrukare) har övergått från staten till landstings- ochprimärkommuner fr. o. m. den . utgår driflbidrag med618 milj. kr. (prisnivå den ). Inom äldre- ocb handikappomsorgen inriktas samhälletsinsatser i ökad omfattning på öppna vårdformer. Fr. o. m. den I januari 1984gäller nya regler för statsbidraget till den kommunala verksamheten med socialhemhjälp. Statsbidrag utgår dels per årsarbetare inom den sociala hemhjälpen,dels per ålders- och förtidspensionär. Statsbidraget till social hemhjälpberäknas till för budgetårei 1984/85. Den kommunalakostnaden för verksamheten är beroende av volymen social hemhjälp och avlöneutvecklingen för aktuella personalkategorier. Med hänsyn bl.a. till detökade antalet äldre i de högsta åldersgrupperna forisatta utvecklingenmot öppna omsorgs- och vårdformer har i långtidsbudgetberäkningarna antagils enviss volymökning av hemhjälpen. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Samhälletsåtgärder för handikappade omfattar flera områden. Den större delen av utgiftema- t.ex. förtidspensioner och handikappersättningar inom folkpensioneringen -redovisas inom andra ändamålsgmpper. I denna ändamålsgmpp ingår utgifter förbidrag till särskolor, färdtjänst och social hemhjälp samt bidrag tillorganisationer m. m. Ansvaret för handikapphjälpmedel har landstingskommunerna.Ersättning för hjälpmedlen lämnas över sjukförsäkringen och redovisas iändamålsgruppen sjukförsäkringar m. m. Statsbidragtill färdtjänst utgår i princip av kommunernas kostnader för verksamhetenoch beräknas för /85 till 325 milj. kr. Kostnadsnivån bestäms avden allmänna kostnadsutvecklingen, antalet förflyttningshandikappade samt deenskilda kommunernas utformning av verksamheten. Ökningstakten förstatsbidraget till färdtjänst har gradvis avtagit . på att bidragsreglerna ändrats fr. o. m. i syfte altbegränsa kostnadsutvecklingen och utjämna skillnaderna mellankommunerna. har antagits en marginellvolymökning. Ändamålsgmppenomfattar utgifter för vägväsendet inkl. trafiksäkerhet, affärsverk (postverket,, , luftfartsverket och sjöfartverket) samt stödtill lokal och regional kollektivtrafik m. m. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -0,8 -3,2 -7,4 -10,7 -57,9 -68,4 Somunderlag i långtidsbudgetens beräkningar för vägväsendet ligger den inriktningsom statsmakterna utfärdat nämligen att driftverksamhelen bör planeras utifrånrealt oförändrade anslag och för vägbyggandet utifrån nominellt oförändradeanslag. Andra medel för väginvesteringar av sysselsättningskaraktär är ejinräknade. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 82 Vidbedömningen av affärsverkens investeringsverksamhet har hänsyn tagils tillpågående arbeten samt beslutade program och projekt. Staiensjärnvägars (SJ) investeringar har beräknats utifrån en i reala termer årligökning av den totala investeringsvolymen t.o.m. /86.Dessutom har hänsyn tagits till det preliminära utgiftsbehov som föranleds avutbyggnaden av spåranläggningar för lokaltågen i enligt prop.1983/84:54. För SJ har vidare inräknats den beslutade avvecklingen över entreårsperiod av den särskilda ersättningen för lågprissyslemet. m. /85 har föreslagits att tillgodoser sillkapitalbehov genom upplåning på den :illmänna kapitalmarknaden. Någonanslagsbelastning har därför inte tagits upp i långtidsbudgeten. Långtidsbudgetenför sjöfartsverksamheten påverkas av att det tidsbegränsade stödet tillsvenska rederier successivt avvecklas . För anslag som påverkasav kapitalkostnader har hänsyn tagits till redan beslutade investeringar och enbedömning av investeringsutvecklingen för sjöfartsmateriel. Deinvesteringsbelopp som tagits upp avser ren återan-skaffning av olika slagsmateriel. Transportstödettill m. m. är i långtidsbudgeten beräknat utifrån en real tillväxt avbegränsad omfattning. Mot bakgmnd av att de framtida regionalpolitiskastödinsatsemas inriktning och omfattning f. n. övervägs inom kommittén (I1982:05) om det regionalpolitiska stödet dll näringslivet föreligger en vissosäkerhet om stödets framtida storlek. Destatliga investeringsinsatserna inom ändamålsgruppen Kommunikationer äromfattande. De ojämförligt största insatserna avser vägbyggande,järnvägsanläggningar och tdeanläggningar. Dessa svarar för avtotalutgifterna som kan beräknas till ca . För ,postverket och SJ föreslås budgetproposition ändradefinansieringsformer för investeringsverksamheten som främst innebär attteleverkets investeringar inte redovJisas över statsbudgeten. Därför görs nedanen redovisning av ändamålsgmppens totala investeringsutgifter samt fördelningenav dessa för /85 oberoende av finansieringskälla. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Fördelningen av större statUga investeringsutgifter inom ändamålsgmppenkommunikationer för /85. Deinvesteringar i nät och annan utmstning som beräknas falla påteleverkskoncernen uppgår för /85 till ca 5,9 miljarder kronor.För de påföljande åren beräknas investeringsnivån uppgå till minst sammastorieksordning. Invesleringsutgifterna skall enligt förslagen budgetpropositionhelt finansieras utanför statsbudgeten genom att får möjlighet attlåna medel på den allmänna kapitalmarknaden. I beloppet ovan ingår äveninvesteringsutgifter i abonnentanläggningar som finansieras via televerketsdotterbolag, . SJ:sinvesleringar beräknas för /85 uppgå till ca 2,3 miljarderkronor. Däri ingår dels en leasing-ram om totalt 60 milj. kr. förgodsvagnsanskaffning och dels bussanskaffning för ca 150 milj. kr. genom ettsärskilt dotterbolag. De utgiftsbehov som föranleds av den särskildautbyggnaden av spåranläggningar i innebär attinvesterings-utgiftema över statsbudgeten fr. o. m. budgetårei 1985/86 kommeratl öka. Deberäknade investeringsutgifterna för postväsendet uppgår till ca 530 milj. kr.för /85, varav ca 380 milj. kr. för byggande av posthus. Däriingår två större byggnadsprojekt, Siockholm och , som /85 föreslås få finansieras på samma sätt som för medelstora ochsmå posthus, dvs. genom i postverkets rörelse tillgängliga likvida medel.Enligt nuvarande planer kommer byggnadsverksamheten framöver att ligga på en istort oförändrad nivå. Investeringar i fordon och sorteringsmaskiner m. m.planeras till ca 150 milj. kr. Utgiftemaför vägbyggandel kommer totalt för /85 att uppgå till 1,7miljarder kronor, varav det statliga vägbyggandet svarar för . I dennautgiftsnivå har även inräknats de vägbyggnadsprojekt som föranleds av redanbeslutade sysselsättningsinsatser. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 84 VIII Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Deallmänna bidragen ulgår i motsats till de specialdestinerade utan knytning tillett specieUl verksamhetsområde och aktivitetsnivån inom detta. Ändamålsgmppenomfattar skatteutjämningsbidrag till kommuner och landsting samt bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn kr., oförändrad pris- och lönenivå 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1984/85- -0,2 12021 +565 +149 +98 +117 +4,7 +1,9 Skatteutjämningsbidragetsyftar tilll att minska skillnaden i skattekraft och utgifter för kommuner ochlandsting. T. o. m. utgick skatteutjämningsbidrag även till kyrkligakommuner. har detta system ersatts av ett inomkyrkligtutjämningssystem som finansieras över den s. k. kyrkofonden med en allmänkyrkoavgift vars storlek fastställs av regeringen. IStockholms län finns däratöver ett inomregionalt skatteutjämningssystem. Genomen särskild lag ges landstingskommun befogenhet att lämnabidrag och lån till kommuner inom landstingsområdet i den mån det behövs föratt främja skatteutjämning mellan kommunerna. Skatteutjämningsbidragenhar störst betydelse för , för norrlandskommuner och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. Reformeringenav skatieutjämningssystemet, som genomförts i tre etapper , harrelativt sett givit den största ökningen av bidragen till de södra delarna avlandet. ser f. n. över skatieutjämningssystemet. Enligtdirektiven till utredningen skall bl.a. tas upp hur automatiken i bidragetskall kunna begränsas, vilket även skulle kunna föranleda omprövning avbidragssystemets gmnder. Ett nytt system baserat på utredningens förslag tordekunna träda i kraft först efter år 1986.1 avvaktan på detta har regeringen i ensärskild proposition föreslagit att vissa åtgärder inför år 1985vidtas inom ramen för nuvarande system i syfte att minskaskatteutjämningsbidragens ökningstakt till en nivå som bättre överensstämmermed målen för kostnadsutvecklingen i samhället. Syftet är också att inom ramenför givna resurser skapa utrymme för insatser inom prioriteradeverksamhetsområden och för att främja sysselsättningen. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 85 Skatteutjämningsbidragenbestår dels av ordinarie bidrag, dels av extra skatleuljämnningsbidrag. Detordinarie bidraget, som budgetårei 1984/85 beräknas komma atl uppgå till 10,9miljarder kronor, styrs av skatteunderlaget och skattesatsernas nivå ikommuner och landsting. Systemet garanterar kommunerna och landstingskommunernaett visst skatteunderiag i skattekronor per invånare (skattekraft) iförhållande till genomsnittet för riket (medelskattekraften). Den garanteradeskattekraften påverkas också av de tillägg till eller avdrag från grundgarantinsom görs med hänsyn till befolkningens åldersstmktur i resp. kommun ochlandstingskommun. Tillägg ges vidare för omfattande befolkningsminskningar. Dentotala garantin räknas om . Då justeras omfattningen av den enskildakommunens resp. landstingskommunens skatteutjämningsbidrag. Däremot påverkas iprincip inte omfattningen av de samlade bidragen. Denna påverkas endast omrelationerna mellan kommuner inom resp. utom skalteutjämningssystemet förändrasi fråga om den beaktade åldersstmkturen. Skatteutjämningsbidragensstorlek bestäms också av resp. kommuns och landstingskommuns skattesats.Förändringar av skattesatserna i de bidragsmottagande kommunerna ochlandstingskommunerna får således effekt på omfattningen avskatteutjämningsbidragen. Skatteutjämningsbidragetsutveckling påverkas således fömtom av skat-tesalsändringar, dels avutvecklingen av det egna skatteunderlaget i den enskilda kommunen ellerlandstingskommunen i förhållande till genomsnittet i landet, dels av enförändring av medelskattekraften. Enillustration av skattesatsens betydelse för bidragets utveckling ges av atl enhöjning av skallesatsen med ökarbidragets storlek med ca 250 milj. kr. i löpande priser i långlids-budgetensslutar. En långsammare eller snabbare ökning av lönesummans utveckling med 1procentenhet resulterar på motsvarande sätt i en förändring av bidragetslutåret med 400 milj. kr. i löpande priser. Detextra skatteutjämningsbidraget ges till kommuner som av olika skäl har kommit iekonomiska svårigheter. Bidraget har tidigare utgått med ca 100 milj. kr. minskades bidragsramen till 85 milj. kr. med hänsyn till attseparata stöd infördes för bidrag till kostnader för outhyrda lägenheter.Stödet för outhyrda lägenheter har senare förlängts. Ett särskilt stöd om 300milj. gavs till kommuner och landstingskommuner för attundvika kraftiga skattehöjningar i de finansiellt sett sämst ställda kommunemaoch landstingskommunerna. Med hänsyn till bl. a. att det finansiella läget ikommunsektorn nu ter sig mer stabilt ges inget motsvarande stöd under år 1985.Däremot höjs ramen för extra skatteutjämningsbidrag med 25 milj. kr. Ettsärskilt bidrag till kommunerna införs fr. o. m. med anledning avavskaffandet av den kommunala taxeringen av juridiska personer. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Företagsbeskattningenblir därmed helt statlig. Bidraget kan för beräknas komma att uppgåtill . Ingen automatik byggs in i det nya bidraget. Ändamålsgmppenomfattar utgifter för utbildningsväsendet och för den civila gmndforskning sombedrivs av staten eller ges statligt stöd. I dessa utgifter ingår bl. a. delobligatoriska skolväsendet, gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högreutbildning, studiestöd samt grundforskning. Till högre utbildning och forskningförs bl. a. anslagen till högskolan inkl. lantbmksuniversitetet,undervisningssjukhus, de statliga forskningsråden och styrelsen för tekniskutveckling. I gmppen ingår även de statliga utgifterna för forskning ochutveckling inom industriområdet. Däremoi beräknas utgiftema förenergiforskning och tillämpad forskning inom andra områden utanför dennaändamålsgmpp. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -3,5 -1,5 -5,0 -2,5 -6,0 -0,8 -2,2 -1,5 Studiestöd m. m. Utgiftemainom ändamålsgmppen styrs av en långtgående automatik. De viktigasteutgiftspåverkande faktorerna är antalet elever, löneutvecklingen för lärareoch förändringen i basbeloppet. Framför allt påverkas anslagen inomskolväsendet, den högre utbildningen och studiestödet. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Utgiftsstyrande faktorer inom ändamålsgruppen utbildning och /85 'I löneutvecklingen ingår dels utgifter som förändras med timlönen och lönesumman,dels löneförändringar till följd av sedvanlig pris- och löneomräkning. Statensvarar för merparten av kostnaden för skolledar- och lärarlöner, vilketmotsvarar ca hälften av den offentliga sektorns samlade utgifter för detobligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan. Resterande utgifter faller påkommunema. Underlångtidsbudgetperioden minskar antalet elever i () vatje åroch med för hela perioden. De stora årskullar som föddes åren 1964-1967ledde till en högsta dimensionering av gymnasieskolan () underbudgetåren 1982/83 och 1983/84. Därefter minskar antalet elever och därmedantalel platser , totalt med . I slutet av periodensker en mindre ökning varefter minskningen fortsätter. De stora årskullama frånmitten av 1960-talel uppnår högskoleåldem (). Förhögskolan har mot denna bakgmnd beslutats om riktlinjer som innebär attantalet nybötjarplalser -inkl. de förändringar som genomfördes budgetåret1982/83 - ökar med ca 3000 under den första delen av , varefter enmotsvarande minskning blir aktuell mot bakgmnd av de då minskande årskullarna.Dessa förändringar inom högskolan skall genomföras med oförändrad resurstilldelning,varför anslagen till gmndläggande högskoleutbildning i fasta priser beräknasbli oförändrade . De låga födelsetalen de senasteåren kommer och senare att minska efterfrågan på gymnasie-och högskoleutbildning. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 88 Utgifternaför det obligatoriska skolväsendet minskar uttryckt i oförändrad pris- ochlönenivå under hela långtidsbudgetperioden, eftersom antalet elever totaltminskar . Utgiftsstyrandefaktorer för gmndskolebidraget i en löpande prisberäkning - fömtomlöneutvecklingen och totala antalet elever - är det genomsnittliga antaletelever per klass eller undervisningsgmpp och läramas undervisningsskyldighet.Belastningen på statsbudgeten är delvis skild från vad kommunema är berättigadetill i statsbidrag för ett visst läsår genom att utbetalningen av bidraget äruppdelad på förskott och slutreglering. Denkraftiga minskningen av antalet 16-åringar under långtidsbudgetperiodens förstahälft leder till en minskning av antalet intagningsplatser på gymnasieskolanslinjer och gmndskoleanknutna specialkurser. Utöver dessa platser finns ca 33000platser ii specialkurser som kräver tidigare gymnasial utbildning, praktikeller viss ålder för tillträde. Ambitionen belräffande antalet platser påyrkesinriktade linjer som regeringen föreslår i årets budgetpropositionförutsätts gälla hela perioden. Liksom beträffande gmndskolan styrskostnadsutvecklingen för gymnasieskolan - fömtom av det totala antalet elever -av storiekama på klasserna eller undervis-ningsgmpperna samt läramasundervisningsskyldighet. m. utgår statsbidrag till vissa kommunala åtgärder för deungdomar som efter gmndskolan inte genomgår reguljär utbildningeller har fast arbete. Utgiftema styrs av antalet elever som blir föremål fördessa åtgärder. Utgångspunkt för medelsberäkningen i årets budgetproposition äratt 16000 16-17-åringar beräknas vara i behov av dessa åtgärder, vilketberäknas kosta 257,4 milj. kr. Ett antagande om att andelen 16-17-åringar somkommer att bli föremål för åtgärder i det kommunala uppföljningsansvaret ärkonstant i förhållande till befolkningsgruppen ligger till gmnd förberäkningama under hela långtidsbudgetperioden. Kostnadernaför vuxenutbildningen, vars stora utgiftsposter utgörs av bidragsanslagen tillstudiecirklar, invandramndervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal vuxenutbildning, beräknas inte öka .