prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Grundavdraget vid den statliga taxeringenslopades är 1980. Principen om sambeskattning tillämpas dock i ett avseende,nämligen vad avser beskattningen av s.k. B-inkomster överstigande . dvs.i huvudsak inkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet och kapital.Härvid gäller att för gifta som båda haft taxerad inkomst skall beskattningsbarA-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomstav tjänst, utom periodiskt understöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomstav rörelse. Med B-inkomst, eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster. Vidskatteberäkningen av B-inkomsten sammanläggs dessa inkomster med den högstaA-inkomsten. Den sammanlagda statliga och kommunala marginalskattenfår inte överstiga i inkomstskikt upp till 30 basenheter (= är1983), pä inkomster mellan 30 och 45 basenheter och därutöver vidberäkningen av det statliga grundbeloppet. För vissa kategorierskattskyldiga med A-inkomster och hemmavarande barn medgesförvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medges av inkomsten, dock högst 2000 kr.Avdraget medges den av makarna som har den lägsta A-inkomsten. Om giftskattskyldig med minderårigt barn haft A-inkomst av jordbmksfastighet ellerrörelse och maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige åtnjutaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Förensamstående med hemmavarande barn och A-inkomst medges förvärvsavdrag av inkomst av tjänst,jordbruksfastighet eller rörelse, dock med högst . Vidare medges avdrag för underhäll av ickehemmavarande barn under 18är med högst . Avdrag för frivilligaperiodiska understöd slopades helt fr. o. m. . I skattesystemet finns vissa schablonmässigtberäknade minimiavdrag bl.a. för utgifter för fullgörande av tjänsten förskattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Ett schablonavdrag på av kontantbruttolön m.m. eller högst . gäller är 1983. Vidare finns vissa extraavdrag för fysiska personer, som haft inkomst av kapital eller inkomst av en-eller tväfamiljsfastighet. Även inkomster av sådan fastighet beräknas enligtschablonmetod. Extra avdraget för inkomster av kapital uppgårtill maximalt . för ensamstående och . Det extra avdraget sommedges i vissa fall för inkomster av annan fastighet är . Statlig inkomstskatt förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s.k.A-längden. De förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m.m. som fr.o.m. år 1974beskattas ingick inte i det kommunala beskattningsunderiaget t. o. . Staten tillfördes då motsvarande kommunala skatt. ingår emellertid dessa inkomster i det kommunalaskatteunderiaget. De för taxeringsåren1979-1983 uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj. Statlig inkomstskatt, A-längden 27689 Skatt på beskattade förmåner De kommunala skatternautgörs av allmän kommunalskatt med däri ingående församlingsskatt ochlandstingsskatt i form av inkomstskatt beräknad på grundval av inkomst ochgarantibelopp för fastighet. De gällandeavdragsreglerna vid statlig taxering som förvärvsavdrag, underhällsavdrag,övriga periodiska understöd m. m. äger motsvarande tillämpning vid taxeringtill beskattning. inkomstskattuppgick taxeringsåren 1979-1983 till följande belopp (milj. 1979 1980 1981 1982 1983 Kom.munal inkomst skatt: A-längden 59140 66330 78 134 88273 93942 Prop.1983/84:100 28 Förmögenheter under400000 kr. är befriade från förmögenhetsskatt års taxering.Skattesatsenär 1,för förmögenheter mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår till 3,för förmögenheter överstigande 1800000 kr.Reglerna ändrades till följd av den allmänna fastighetstaxeringen är 1981 ochför taxering . 1983/84:40 föreslås en skärpning av.förrnögenhetsbeskatt-ningen. Skärpningen skall gälla alla skattepliktiga förmögenheter. Skatteuttaget föreslås höjasmed i alla skikt i skalan. Skattepliktgränsen föreslåsdessutom att sänkas från . och att skatteuttaget idetta skikt sätts till . Förslaget skall tillämpas endast vid taxeringen1984. Förmögenhetsskatt beräknas pä den sammanlagda förmögenheten tillhörandeföräldrar och barn under 18 är, som bor hos föräldrarna. Gränserna framgår nedan. Beskattningsbar förmögenhet (kr.) Debiteradförmögenhetsskatt uppgick taxeringsåren 1979-1983 till följande belopp (milj.kr. 1979 1980 1981 1982 1983 Förmögenhets skatt 649 588 702 718 901 Vissa kategorierskattskyldiga medges reduktion av skatten. För gift skattskyldig vars makesaknar inkomst medges skattereduktion med högst I . Avtrappning sker med30% av andra makens inkomst och rätten till skattereduktion upphör således närinkomsten uppgår till . För ensamstående med barn utgörskattereduktionen . Skattereduktion sker vid debiteringav den slutliga skatten genom reducering av statlig inkomstskatt, kommunalinkomstskatt, skogsvårdsavgift eller skattetillägg. Skattereduktion medgessåledes inte i fråga om statlig förmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen eller tilläggspensioneringen, arbetsgivaravgift,förseningsavgift eller an-nuitet på avdikningslån. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten, vilketinnebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Fr.o.m. taxeringsåret1979 började en särskild skattereduktion på . utgå till samtligainkomsttagare. Därmed försvann den tidigare skattereduktionen på . Dennya skattereduktionen indexreglerades under och uppgick dä till . För anpassadesden till det höjda grundavdraget kommunalt och uppgick till . Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 29 uppgick den särskilda skattereduktionentill 560kr. Den särskilda skattereduktionen avskaffades fr. o. m. inkomståret1982. beslutaderiksdagen om vissa åtgärder i syfte bl.a. att underlätta ett nytt löneavtal. Påskatteområdet omfattade åtgärderna bl. a. en tillfällig höjning av densärskilda skattereduktionen. Den tillfälliga höjningen av den särskildaskattereduktionen var avsedd att ge en lättnad främst åt heltidsarbetande medlägre än genomsnittliga inkomster. Den maximala höjningen, , gälldeinkomstlägena . I inkomstlägena 40000-45000 kr.utgjorde höjningen av den del av inkomsten som överstiger . avtrappades höjningen av den överskjutandeinkomsten. Höjningen av den särskilda skattereduktionen beaktades vid uttagetav preliminär A-skatt och sjömansskatt månaderna år 1980.Den tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen förlängdes ävenunder . Fr.o.m. avskaffades även dentillfälliga särskilda skattereduktionen och byggdes in i skatteskalan. Den särskildaskattereduktionen skedde genom reducering av samma skatter och avgifter somgäller för skattereduktion. startadedet s.k. skattesparandet med bl.a. skattefri ränta. Behållningen påskattesparkonlon och skattefondkonton uppgick den 30september 1983 till ca 11resp. Sparskattereduktion utgår av sparat belopp.Procentsatsen vid sparande i aktiespar-fond är vid taxering. medges sparskattereduktion pä ett sparande på högst 7200 kr.per person och år varav högst . får avse banksparande. 1983/84:30 föreslås ett nytt sparsystem, allemanssparandet, som skall ersättaskattesparsystemet. Reglerna om allemanssparandet föreslås träda i kraft den 1april 1984. skall skattesparsystemet avvecklas. Avkastning ochvärdestegring på insättningar i skattesparandet ärskattefria, medan skattereduktion ej utgår vid taxeringen . Avkastningoch värdestegring pä sparade medel i allemanssparandet föreslås befriade fråninkomstskatt. Vid taxeringen 1982infördes också en skattereduktion vid utdelning på svenska börspapper, vilkenmaximerades till . för ogift skattskyldig och . Denna skattereduktion slopas vid taxering. Enskattereduktion för fackföreningsavgiften på av erlagd avgift införstaxeringen . Högsta underlaget för skattereduktionen är . De skattereduktioner sommedgivits vid taxeringarna 1979-1983 uppgick till följande belopp (milj. De s.k. skattedebiterade egenavgifterna uppgick taxeringsåren 1979-1983 tillföljande belopp (milj. Särskilda avgifter, s.k.skattetillägg och förseningsavgift, debiteras vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktiguppgift vilket skulle leda till för lågt beskattningsresultat.Förseningsavgift tas ut vid försummelse att i rätt tid avge deklaration. Förseningsavgiften är vadavser inkomst- och förmögenhetsskatterna av den högsta beskattningsbarainkomsten och 0,av den beskattningsbara förmögenheten till den del denöverstiger skattefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad till . eller i de fall dådeklarationen inte inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattarflertalet skatter och allmänna avgifter samt arbetsgivaravgifterna tillsocialförsäkringens finansiering. Om det sammanlagda beloppet av skattetilläggoch förseningsavgift vid samma taxering understiger , påförs intebeloppet. De debiterade skattetillägg ochförseningsavgifter som bokförts pä inkomsttiteln taxeringsåren 1979-1983uppgick till följande belopp (milj. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 31 Skogsvårdsavgift,tillfällig skogsavgift, annuiteter pä avdikningslån, utskiftningsskatt ochersättningsskatt och hyreshusavgift debiteras i samband med slutligskatt men omförs eller utbetalas till andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkningav fysiska personers inkomstskatter 1983/84och 1984/85 Kalkylerna förinkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionella faktorer somt. ex. beskattningsregler och uppbördssystemets utformning. Vidare påverkas deav konjunkturutvecklingen , speciellt lön-, sysselsättnings- och prisutvecklingen.Dessutom ingår i beräkningarna erfarenhetsmässiga bedömningar av vissaföreteelser som t. ex. inflytandeandel av debiterad kvarskatt. Resultaten av deetappvisa beräkningarna jämförsoch analyseras. I den män resultaten avviker för mycket visar detta att de ursprungliga antagandena ärinkonsistenta. Dessa omprövas då successivt och ger genom en iterativ processupphov till nya beräkningar somupprepas till dess resultaten överensstämmer. I den första etappen beräknas de preliminära skatternapå grundval av antaganden om inkomstutveckling och förändringar i den totalamakro-ekonomiskamarginalskattekvoten. Dessa antaganden är avhängiga av löne- och sysselsättningsutvecklingen samt av den allmänna konjunkturutvecklingen. Utvecklingen av skatteunderlaget förpreliminärskatteuttaget beror ocksåpä i vilken utsträckning de skattskyldiga begär jämkning för exempelvis förändringar av biinkomster, avdragsbestämmelsereller av diskontot. För bedömningen av preliminärskatteuppbörden under innevarandebudgetär lämnar uppbördsstatistiken vägledning. Denna statistik omfattar uppgifter om influtna belopp avpreliminär A- och B-skatt. Med hjälpav denna statistik har uppbörden kunnat följas endast t.o. m. uppbördsterminen ijuli . För månads skatteinbetalningar ger emellertid preliminärstatistik frän uppbördssystemet enviss vägledning. För de framföriiggande åren beräknas preliminärskatterna med utgångspunkt i den antagnainkomstökningen och makromargin-alskattekvoten. I den andra etappenberäknas den slutligt påförda skatten med utgångspunkt i antaganden ominkomstutveckling och förändring av avdrag och underskott. Som hjälpmedel för dessaberäkningar används de tidigare nämndataxeringsstatistiska uppgifter avseende som RRV insamlat och bearbetat. På dessabasärsuppgifter tillämpas en prognosmodellsom innebär, att för varje enskild individ i urvalet, inkomst, underskott och avdrag beräknas enligt gjordaantaganden för prognosperioden. Påförda skatter och avgifter beräknas därefterenligt gällande beskattningsregler.Dessa skatter och avgifter summeras och uppräknas till totalnivå. Underförutsättning att inkomstfördelningen varit oförändrad 1983/84:100 32 mellan basåret och prognosåret. attinkomstförändringarna fördelat sig likformigt mellan inkomstgrupperna, gerberäkningsmodellen förhållandevis goda estimat för prognosåren. kan inkomstfördelningen förändras och därmed följer även attestimaten blir osäkrare. 1 den tredje etappen avberäkningarna görs vissa överväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs.förändringar av skillnaden mellan preliminär och slutlig skatt. Ändringar i utformningen av preliminärskattetabellernasom saknar motsvarighet vid debiteringen av den slutliga skatten spelar en storroll för dessa kalkyler. De senaste årens omläggningar av skattesystemet hartillsammans med förändringar av inkomsterna bidragit till kraftiga omslag iskatteuttaget. Beräkningarna av storleken på dessa förändringar är mycket svåraatt göra och har därför närmast karaktär av allmänna överväganden i anslutning till kalkylerna. Preliminärskatteinkomsternautgör de dominerande posterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. De harvisat en oavbruten stegring under budgetåren 1971/72-1982/83. RRVs prognos ger en ökning pä 8,jämfört med . Ökningstakten på8,är snabbare än ökningstakten för den totalt utbetalda lönesumman sömantagits bli 8,. Vid beräkningarna av denpreliminära A-skatten för är 1983 har RRV utgått från de tidigare redovisadeantagandena om utvecklingen av lönesumman och av andra inkomster under inkomstav tjänst såsom pensioner och sociala transfereringar. Vidare har en förnyadberäkning gjorts på några effekter på de förändringar som gjordes iskattesystemet för . Förändringarna var i korthet följande: - Destatliga marginalskattesatserna sänktes och skattesatsen utan underskottsavdraguppgick för flertalet inkomsttagare till maximalt . - Statligaskatten delades upp i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. - Grundbelopptas ut pä den beskattningsbara inkomsten, beräknad som . - Tilläggsbeloppberäknas för inkomster över en s.k. brytpunkt (16 basenheter, dvs. - Underiagetför tilläggsbelopp utgörs i huvudsak av den beskattningsbara inkomsten ökad medunderskottsavdrag. Pä sä sätt begränsas det skattemässiga värdet avunderskottsavdragen. Skattesatsen är upp till ett skatteunderiag på 116800kr. och (1983) av skatteunderiaget mellan . och 138700 kr.Skattesatsen stiger sedan till maximalt (1983) vid ett underiagöverstigande . - Kvittningav underskott av schablontaxerad fastighet mot inkomst av kapital medges medhögst . vid beräkning av tilläggsbelopp. - Möjlighetfinns att vid beräkning av tilläggsbelopp kvitta underskott i näringsverksamhetmot överskott i samma förvärvskälla av högst . Bilaga 1.2 inkomstberäkning 33 - Basenheteni skatteskalan bestämdes på förhand för de tre åren som reformen genomförs och blev . - Avdragsrättenför frivilliga periodiska understöd slopades. - Nyiischablonavdrag på av kontant bruttolön m. m. eller högst I . infördes under inkomst av tjänst. - Skattesatsenhöjdes från i inkomstskiktet 7 300 - . - Skattesatsen sänktesav höstriksdagen mellan 58400 - . (8-12 basenheter). - Fribeloppelpå äkta makars B-inkomster höjdes till . och omvandlades tillgrundavdrag. - Skattereformenfinansieras med en allmän löneavgift på . - Skatteunderlagetför juridiska personer minskas till för kommuner, förförsamlingar och till för landsting. Återstående skatteunderiag minskades . - Skattereduktion förerlagda fackföreningsavgifter infördes. Reduktionen är , maximalt . - Enhyreshusavgift infördes på av taxeringsvärdet. - Skattereduktionpä aktieutdelning slopades. - Nedsättningav sparskattereduktion (banksparande och aktiefondsparande). - Höjningav restavgiften från av det obetalda beloppet. - Uppräkning avpreliminärt debiterad B-skatt fr.o.m. . - Frisläppetav investeringsfonder och -reserver förlängdes. - Investeringsavdragetför byggnadsarbeten förlängdes. beräknas pä basbeloppet ökat med . - Tidigareregler skall gälla för att fastställa basbeloppet för . - Beslutetom karensdagar och andra förändringar i sjukförsäkringen upphävdes. RRV har beräknatenskilda effekter av några av dessa förslag. Förändringar i övrigt harRRV explicit tagit hänsyn till i de programförutsättningar och framskrivningar sotn har gjorts i dentaxeringsstatistiska undersökningen baserad på 1981 årsinkomstfördelning. De fysiskapersonernas inkomster och avdrag har därvid räknats upp till 1982och nivå. Beräkningar har därefter gjorts dels med beaktande av nya skatteregler för , dels medreglerna skattesystem. Eftersomundersökningen omfattar en statisk population frän är 1981 som skrivs fram medsamma inkomstantaganden och samma kommunala utdebiteringshöjning m. m. äreffektberäkningarna behäftade med osäkerhet.Utgångspunkten för beräkningarna är alltså den inkomstfördelning som antas gälla för enligt tidigarenämnda inkomstantaganden. Vid de nyaeffektberäkningarna har resultaten blivit i stort sett desamma somredovisades i RRVs inkomstberäkning . Således 3 1983/84. Prop.1983/84:100 34 har förändringen av den slutliga skatten vadavser skatteskalan blivit 6936 milj. kr. lägre än om 1982 årsskatteskala skulle ha gällt även är 1983. Av denna skatteförändring svararindexregleringen för 3 380 milj. kr. (förändring av basenheten från 6900 kr.till . Vid beräkningen avpreliminär A-skatt har RRV utgått från en höjd kommunalmedelutdebitering med . RRV har utgått frän den antagna ökningen avlönesumman till är 1984 (jfr sid 15). RRV har ocksåbeaktat de förändringar i skatteuppbörden är 1984 som föranleds av depropositioner som förelagts . De är prop. 1983/84:40om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, prop. 1983/84:48 om ändring ibeskattningen av realisationsvinster på börsaktier, 1983/84:58 om ändringar itaxeringsförfarandet, prop. 1983/84:67 om ändrade beskattningsregler förrealisationsvinster på bostadsrätter, prop. 1983/84:68 om vissa avdrag förkostnader för intäkternas förvärvande och prop. 1983/84:69 om basenheten föråren 1984 och 1985. Dessa innebär tillsammans md tidigare beslut iskattelagstiftningen i korthet följande för inkomsterna . - Basenhetenföresläs sänkt från . och från 8 100 till 7800 kr.år 1985. - Destatliga marginalskattesatserna höjs i inkomstskikten 18-21 basenheter (136800- . - Förändringari folkpensionärernas beskattning. - Räntesatserknyts till diskontot. - Tilläggsbeloppettill basbeloppet avskaffas. - Ändradreavinstberäkning på aktier. av försäljningspriset i stället för tasupp till beskattning vid användning av schablonregeln. - Nyaregler för resor med bil mellan bostad och arbetsplats. - Nyaberäkningsregler för bilkostnader vid avdrag för resor mellan bostad ocharbetsplats. - Ändradförmögenhetsbeskattning vid taxering. - Ändradebeskattningsregler för realisationsvinster pä bostadsrätter. - Skogsvärdsavgiftenhöjs från 5 till 8'*/oo fr. o. m. denIjuli 1984. - Reduceringav räntebidrag. För att bedöma effektenav skatteomläggningen är 1984 vad avser ändringar i den statliga skatteskalanhar RRV dels beräknat den totala skatten som om 1983 års skatteskala inominella belopp skulle ha gällt , dels beräknat de förändringar somföreslagits i prop. 1983/84:69 jämfört med de skatteregler som riksdagentidigare beslutat om beträffande skatteregler. Den totala skillnaden islutlig skatt blir drygt 5500 milj.kr. lägre om 1984 års skatteskala appliceras skatteunderlag,jämfört med om 1983 ars skatteskala används på samma underlag. Av dennaförändring svarar indexregleringen av skatteskalorna för ca 2 350 milj. kr. ochövriga margi-nalskattesatsändringar m. m. i den statliga skatten för ca 3 150milj. Vid en jämförelse mellanvad som tidigare beslutats och vad som föreslås i prop. 1983/84:69 innebärförändringen av basenheten i skatteskalan frän . enskatteökning pä totalt 725 milj. kr. Skattesatserna i inkomstskikten mellan136800 - 159600 höjdes i jämförelse med tidigare beslut, varigenom den totalaskatten beräknas öka med ca 100 milj. kr. Den slutliga skatten höjsockså med anledning av förslaget om höjd förmögenhetsskatt i prop. 1983/84:40.Denna höjning beräknas till ca 900 milj. kr. Sparskattereduktionerna slopas fr.o. m. är 1984 vilket innebär en höjning av den slutliga skatten på ca 600 milj.kr. Tabellerna 9-13 ärframtagna utifrån RRVs taxeringsstatistiska undersökning. Ursprungsmaterialetär frän och har prognoserats 4 är framåt. I de redovisadetabellerna har hänsyn inte tagits till marginalskattespärrar ochbegränsningsregler. Av tabell 9 a framgår attsänkningen av den statliga inkomstskatten 1984 uppgår till drygt 5 500 milj.kr. 1983/84:69 föreslås dels minskat inflationsskydd, dels höjdamarginalskatter i vissa inkomstintervall. Om det tidigare beslutadeskatteuttaget gällt skulle den statliga inkomstskatten minska medytterligare 824 milj. kr. Av den uteblivna skattesänkningen ligger knappt 70%på personer med inkomster . Tabell 9 b visar denstatliga skatteändringen fördelad efter underskottets storlek ochsammanräknad inkomst. Av tabellen framgår att skatteändringarna varierar delsmed inkomsten, dels med underskottets storlek. 1 grupper med sammanräknadinkomst på . eller mer är skattesänkningen . förpersoner utan underskott, medan personer med underskott som överstiger 90000kr. får en skatteökning på . För inkomståret 1985uppgår den totala skattesänkningen till 5 800 milj. kr. Av tabell 10 a framgårockså att enligt prop. 1983/84:69 blir skattesänkningen 1 990 milj. kr. mindrejämfört med om det tidigare beslutet om skatteuttag hade gällt. Avden uteblivna skattesänkningen på 1 990 milj. kr. ligger på personermed inkomster . Tabell 10 b visar denstatliga skatteändringen fördelad efter underskottets storlek ochsammanräknad inkomst. Även denna tabell visar att skatteändringarna varierarmycket dels med inkomsten, dels med underskottsavdragens storlek. Tabell 11 visar de störreskatteändringar som genomförts för . Totalt medfördeändringarna ett sänkt skatteuttag om knappt 8000 milj. kr. Den statligainkomstskatten sänktes med knappt 7000 milj. kr. Den beslutadeskattereduktionen för avgifter till fackförening beräknas uppgå till drygt1300 milj. kr. Att reduktionen ökar med stigande inkomst beror pä de antagandenRRV gjort. Det införda schablonavdraget på maximalt . minskar skattenmed knappt 1700 milj. kr. Prop.1983/84:100 36 slopade avdraget för kapitalförsäkringar beräknas ökaskatteuttaget med knappt 400 milj. kr., medan höjningen av de kommunala utdebiteringarna beräknas ökaskatteuttaget med 1500 milj. kr. Av den totala skattesänkningen erhållerpersoner med inkomster . Tabell 12 visarbegränsningen av det skattemässiga värdet av underskottsavdragen . Totalt uppgick de korrigerade (viss kvittning motinkomst av kapital) underskotten till 12403 milj. kr. för de personer som kommer att debiteras tilläggsbelopp.Den skattemässiga begränsningen minskar skattesubventionen avunderskottsavdragen med knappt 500 milj. kr. och berör ca 417000personer. Tabell 13 visarskatteuttaget vid olika skatteunderlag för beräkning av tilläggsbelopp. Omkvittning av underskott mot inkomst av kapital inte tillåts skulleskatteuttaget öka med 32 milj. kr. (16678 - . ).Tabellen visar också att om någonbegränsning av det skattemässiga värdet av underskottsavdragen inte gällde hadedetta minskat det statliga skatteuttaget med 487 milj. kr. (16646 - . _. J2 S « " ?! T3 i> t; ' c c ° . tu TJ- D, -; c/1 OO O C/5 JO Q. o (|--.t/rJr*OOOOV't--t3\r*Oor.. s0Os0000Tl--f*-ir/-,aNS0Or*-i m rfirooo»oooTj-r.40'or-as n .*)r.j(NTj-r--Or. ).«1-«/ h -»i-t5s\oi/r--sD-r*-ir.jo »naoo'a rv) vo voo"/-)r/t--<7NOoas\Dasr) I I I I I I I I I I I roriO'ro\0(N''O c\r-Ti-a\ a\o>o so rsitjT}- roTt oo-(7rorr-r-oor-sc »n rioooroovTi-c\Tj-r-r4rooor r* 1 I I I I I I I I I I I I I I -O oooo avror-asrN»>oooa\r4r-w"r-r-- n rvirros©oc<7v rrov-ior-oooo»' o - _rNi(virNirori T-) * r*-, ' t/1 (/5 rooooo-OiOOv~i>noovirosD»nroooo\Oror-oo 00 \Oro~iro>oroOOrr4rooO (JvrTt l/l pv|rv|rofOfO'*3-rr>/-t-rf I I I I I I I I I I I I I I I I I I ' tu -z: c 2 2 t" u ooocr\£)rJr~-forov-woTJoo-ocro *o Tj-OOro»OOv ONrov-iroror-r-lOOr-l-OoOfN rnC\OViVi-ri-ViSOVi-t>i~-'-' : SE "5 ° r-iroTfinvor-ooovo rroTr»ni>ooo I I I I I I I I I I I I TTT I I I r I oooooooooooooooo>oooo r4rOTt»/, vor-ooa\0 rjro->or-ooo .-HC4<-*-)vn \0 rOsOOOO-f* ro r 00 -< fN Tj- «/-> V) I I I I I (tr-iior-~-ooa\o I I I I I I I I I I I oooooooor-r~- »voooavrsiTrfooooor- <*) r t Os so r- o I I i I I I I pl£)0oor>o r~- fO ri rM lo tN I I I I I I I I I I I 000000<:>«/~i v-) sOOOrOTj-ioO 00< r*