prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Fleraremissinstanser har uttryckt oro för att de förändringar i stödet somarbetsgruppen föreslår kan komma att inverka menligt pä möjligheterna attfullfölja energisparandet pä avsett sätt. I likhet med arbetsgruppen har jagfunnit alt de slödvillkor och den ram för energibidrag som gruppen föreslårtotalt sett skulle, komma att medföra i huvudsak oförändrade subventioner,jämfört med vad som gäller nu och vid en oförändrad omfattning avverksamheten. Jag har emellertid funnit skäl att ta allvariigt pä de farhågorsom har framförts om riskerna för etl minskat energisparande. Vid bifall tillvad jag har förordat om riktade energibidrag avser jag att föreslå regeringenatt bidrag skall kunna lämnas med belopp som i medeltal svarar mot av dengodkända kostnaden för de energisparålgärder -exkl. tillförselålgärder - tillvilka räntebidrag kan lämnas. Vid en till sin inriktning och omfallningoförändrad efterfrågan på stöd jämfört med /83 medför detta attbidragen till sådana energisparålgärder kommer att öka med ca 30 milj. kr. iförhällande.till arbetsgruppens förslag. Bidragsandelén kommer vidare med dennakonstruktion på bi- 1983/84:40 47 dragsgivningen alt kunna hållas oförändrad också vid enförändrad efterfrågan på stöd. En betydande del av det nuvarande energisparstödet går lilltillförselåtgärder av olika slag, bl. a. för övergäng lill nya och förnybaraenergikällor och för konvertering till el eller fjärrvärme. Stöd till tillförselålgärderlämnas på flera olika vägar och med skiftande finansierings- ochsubventionsvillkor. En ökad samordning av samhällets insatser på lillför-selområdetär angelägen. Villkoren för det stöd till tillförselätgärder som f. n. lämnasinom energisparstödels ram måste inordnas under en sammanhållen energipolitik.Statsrådet avser all föreslå regeringen att förelägga riksdagenen proposition om fortsalt stöd för åtgärder för att ersätta olja och förinvesteringar inom energiområdet. Efler samråd med henne har jag funnit all ettstödsystem med generella räntebidrag och särskilda riktade och differentieradebidrag enligt vad jag nu har förordat ansluter väl till vad hon senare kommerall föreslå. Statsrådet kommer att ta upp bl. a. frågan om storleken avde riktade bidrag som avser energilillförselåtgärder. Etl särskilt stöd i form av bostadslån med viss räntefrihellämnas till egnahemsägare för övergång till vissa nya och förnybaraenergikällor. Stödet avser i första hand värmepumpar och solvärmeanläggningar samlsådana fastbränsleanläggningar som är avsedda för uppvärmningen av flera huseller grupper av hus. För flertalet av dessa anordningar har teknikenemellertid nu nått en kraftigt ökad tillförlitlighet och utbredning. Eftersamråd med statsrådet har jag funnit alt dessa åtgärder bör, på samma sättsom andra tillförselåtgärder, stödjas i första hand med sådana riktade bidragsom jag har förordat i det föregående. Jag vill erinra om att enfortsatt teknikutveckling på detta område kan stödjas också genom utnyttjandeav de experimentbyggnadslån som är knutna lill energiforskningsprogrammel ochdisponeras av statens råd för byggnadsforskning. Statsrådet kommer attåterkomma även till denna fråga. Detnuvarande temporära bidraget till sådana isoleringsåtgärder som i huvudsakslutförs före den bör löpa parallellt med det nu föreslagna riktadeenergibidraget. Jag avser emellertid all föreslå regering-, en all delsammanlagda bidraget i dessa fall maximeras lill 30%.av den godkända kostnaden. För att understryka kommunernas ansvar för energisparandetoch för att trygga den opriorilerade långivningen till energisparande hararbetsgruppen föreslagit all energibidrag inte bör lämnas i kommuner somgenerellt motsätter sig att ställa borgen för lån tillenergisparåtgärder. Jag har tidigare redovisat min syn på hur borgenbör ställas för lån lill underhåll m.m. pä den opriorilerade kreditmarknadenoch vilken ordning i övrigt som bör gälla beträffande säkerheten för sädana lånför all begränsa både administrativa kostnader och kreditrisker för kommunerna.För att ytterligare trygga denna långivning förordar jag att del till Prop.1983/84:40 48 den riktade energibidragsgivningen kopplas ett krav päkommunala borgensåtaganden. Kravet bör innebära att energibidragöverhuvudlaget inte lämnas i de kommuner som i fråga om nyssnämnda lån fattarprincipbeslut som innebär alt viss eller vissa fastighetsägarkategorier ellervisst eller vissa läneändamäl skall vägras borgen. Kravet bör givelvisutformas sä all kommunens rätt att göra en vanlig kreditriskprövning i detsärskilda fallet inte inskränks. bör hålla nära kontakt medkommunerna för att underlätta alt borgensverksamhelen löper smidigt och för altunderrätta sig om all denna förutsättning för energibidragsgivningen äruppfylld. Jag vill i sammanhanget även ta upp vissa frågor rörande beslutsdelege-ringm.m. Arbetsgruppenföreslår att de nya energibidragen till hyres- och bostadsrättshus skallbeviljas av länsbostadsnämnden medan bidrag till egnahem skall beviljas avkommunernas förmedlingsorgan. Jag behandlar i detta sammanhang ävenarbetsgruppens förslag om alt de kommuner, som inom ramen för enförsöksverksamhet beslutar om energispariån, skall fä bevilja räntebidrag tillunderhåll m. m. Den pågående försöksverksamheten med beslutanderätt ifråga om lån för energibesparande åtgärder omfattar f. n. ,, , och kommuner. Bakgrundentill försöksverksamheten är i första hand önskemålet att åstadkomma en snabbbeslutsprocess i nära kontakt med dem som söker lån. Enligt minmening bör beslutsordningen i olika läne- och bidragsärenden utformas så enkeltoch konsekvent som det är möjligt. Den enskilde måste kunna få en samladinformation i varje låne- och bidragsärende. I de fall där en åtgärd berättigarlill både energibidrag och räntebidrag bör enligt min mening länsbostadsnämndenfatta beslut i ärendet. Denna ordning bör också gälla när energibidragkombineras med bostadslån. Föregnahemsägare samt sädana enskilda ägare av hyreshus som söker energibidragulan samband med räntebidrag bör enligt min mening kommunernasförmedlingsorgan kunna besluta om bidraget, av samma skäl som motiverar denförsöksverksamhet som pågår f. n. Dekommuner som deltar i den nämnda försöksverksamheten bör i enlighet medarbetsgruppens förslag även fä besluta om räntebidrag lill underhåll m.m. Ensådan ordning leder till administrativ avlastning av länsbostadsnämnderna istorstadsområdena. I fråga omövriga förutsättningar för den kommunala beslutanderätten kommer jag attföreslå regeringen att fastställa bestämmelser efler mönster i förordningen(1983:80) om försöksverksamhet med beslutanderätt i fråga om statligtstöd för energibesparande åtgärder. Prop.1983/84:40 49 1.2.4.7 Ändrade regler i fråga om bostadslån för ombyggnad Arbetsgruppen anser med hänsyn lill de föreslagnafinansieringsmöjligheterna för underhåll m. m. alt bostadslån intebör lämnas för ombyggnad av bostäder som är . hargruppen föreslagit att undantag från 30-ärsregeln görs för ombyggnad av hus medlägenheter som inte har lägsta godtagbara standard enligt bostadssaneringslagen(1973:531), för ombyggnad av bostäder lill lokaler, för tillbyggnad av småhusi vissa fall och för installation av hissar. Jag vill i sammanhanget nämna alltillbyggnad av flerbosiadshus i regel faller under nybyggnadsreglerna. 30-årsgränsensaknar därför betydelse i detta fall. Arbetsgruppens förslag avser att dra en gräns mellan å enasidan det föreslagna finansieringsstödet till underhäll, reparationer ochenergisparande och å andra sidan bostadslån för ombyggnad med tillhöranderäntebidrag. Enligt arbetsgruppen bör tills vidare gälla att läneunderiagetvid ombyggnad skall fä täcka även kostnader för åtgärder lill vilka eljesträntebidrag för underhåll m.m. hade kunnat lämnas. De båda finansieringsformernaskall alltså inte kunna kombineras. Gruppens förslag har i huvudsak godtagits avremissinstanserna. Även jaggodtar i huvudsak arbetsgruppens förslag till gränsdragning. Vissapreciseringar kan dock behöva göras. En genomgripande ombyggnad bör sålundalikställas med nybyggnad vid bedömningen av byggnadens ålder. Vidare börgränsen dras så ätt separata underhållsåtgärder i äldre hus inte skall kunnafinansieras med bostadslån. En åtgärd som har finansierats med bostadslån förombyggnad skall således inte ånyo kunna finansieras med bostadslån så längesom det finns en återstående låneskuld för den ursprungliga åtgärden. Påmotsvarande sätt bör inte heller bostadslån för ombyggnad lämnas för åtgärderför vilka fastighetsägaren uppbär det särskilda räntebidraget för underhäll m.m.Ombyggnadskostnader som direkt föranleds av en tillbyggnad bör belånas pä sammasätt som tillbyggnaden. Lånemyndigheternas prövning av sädana kostnader måstedock ske restriktivt. Flera remissinstanser understryker behovet av ytterligareundantag från 30-ärsregeln. Några remissinstanser har särskilt pekat på desvårigheter en strikt tillämpning av 30-ärsregeln skulle ge upphov lill när delgäller att genomföra mer omfattande ombyggnadsätgärder vid etl samlattillfälle. Det kan l.ex. bli nödvändigt pä grund av byggnadsiekniska brister,särskilda sociala hänsyn eller därför att fastigheten ingår i ett förnyelseomrädemed bebyggelse av varierande ålder. För egen del anser jag att undantagen från 30-årsregelnbör vara så få som möjligt. De undanlag som arbetsgruppen föreslär är enligtmin mening väl motiverade. Som jag har framhållit tidigare bör dock undantaggöras även för åtgärder som avser en förbättrad avfallshantering. Redan nu bör det också öppnas vissa möjligheter att gefrån allmän synpunkt särskilt angelägna förnyelseprojekt stöd inom ramen förbostads-4 1983/84. Prop.1983/84:40 50 1 likhet med bl. a. Riksbyggenanser jag att del bör finnas en möjlighet alt med slöd av bostadslän förbättrade områden som byggdes . Undanlag från 30- årsregelnbör således kunna göras om åtgärderna behövs på grund av de sociala förhållandenai området eller avser ett område med mänga outhyrda lägenheter. I det följandekommer jag också att föreslå att tilläggslån skall kunna lämnas för ändrad lägenhelssammansältningi sädana områden. Det är inte uteslutet att det finns ytterligare fall därundanlag från 30-årsregeln bör komma i fråga. a. kan detta tänkas gällastörre sammanhållna sanerings- och förnyelseprojekt. Några generella regler omsädana undantag bör dock inte fastställas bl. a. pä grund av att undantagen börbedömas restriktivt. Jag förordar i stället att regeringen ges möjlighet attefter prövning i varje särskilt fall medge ytteriigare undantag från 30-årsregeln. I fråga ombostadslån har arbetsgruppen vidare föreslagit att kravet på en väsentligökning av bostadsvärdet skall tillämpas mer generöst än . Förutom vadsom gäller f. n. anser gruppen att kravet bör kunna tillgodoses även genomförbättringar av hus som i teknisk mening redan är moderna. Remissinstanserna har överlag ställt sig positiva tillförslaget. Några har dock anfört att kravet på väsentlig ökning avbostadsvärdet är oklart till sin innebörd och att antalet fall där detta kravrimligtvis alltjämt kan anses ha en praktisk innebörd snabbt minskar. Bosladsstyrelsenhar-föreslagit att kravet ersätts med etl krav om att fastigheten genomombyggnaden uppnår långsiktigt godtagbara egenskaper, en formulering som harhämtats från arbetsgruppens förslag till ändringar i byggnadsstadgan. Kravet,som enligt styrelsen inte motverkar ombyggnader i etapper, bör prövas av kommunen. För vill jag anföra följande. Kravet pä väsentlig ökning av bostadsvärdet i sintraditionella innebörd kommer all begränsa ombyggnadslängivningenalltför mycket. Det beror på att de projekt som rimligen kan uppfylla kravetsnabbi blir allt färre. Det är därför nödvändigt att ändra förutsättningarnaför ombyggnadslängivningen så alt den inte i huvudsak blir förbehållen endastde fall där åtgärder behövs för alt lägenheterna skall uppnå lägsta godtagbarastandard. delar jag uppfattningen att del nuvarande begreppetväsentlig ökning av bosladsvärdel är oklart och att det vore önskvärt med enmera konkret beskrivning av de situationer och fall när lån bör lämnas. Det ärdock svårt i praktiken att på ett uttömmande sätt beskriva de fall som skallkomma i fråga för lån. Det är nödvändigt att överlämna avgörandet idetaljfrågor till tillämpningen. Bostadsslyrelsens förslag att ersätta den nuvarandeförutsättningen om väsentlig ökning av bostadsvärdet med etl krav på husetstekniska standard efler genomförd ombyggnad innebär, om det genomfördes, intebara en markering av en mera generös tillämpning utan också långtgåendeändringar av förutsättningarna för ombyggnadslån. Jag är inte nu beredd atttillstyrka förslaget. 1983/84:40 51 Motbakgrund av vad jag har anfört ansluter jag mig till arbetsgruppens förslag omhur tillämpningsområdet för ombyggnadslån bör vidgas. För att markerautvidgningen bör i stället för kravet pä väsentlig ökning av bosladsvärdeluppställas etl krav pä att åtgärder skall medföra en väsentlig förbättring avbostadens tekniska eller funktionella kvalitet. Detta begrepp bör täcka dels deåtgärder som ligger i begreppet väsentlig ökning av bostadsvärdet, dels vissamindre genomgripande förbättringar i byggnader som redan har modern standard.Det bör även avse miljöåtgärder. Termen bostad bör alltså tolkas i vid meningoch kunna avse hela boendemiljön. Innebörden av det nya kravet bör inte nupreciseras närmare men bör kunna uppfyllas genom t. ex. ändradlägenhetsfördelning, byte av rörstammar, gårdssaneringar eller tillgänglighetsskapandeåtgärder. Arbetsgruppensövriga förslag i fråga om tillämpningsområdet för ombyggnadslån innebär altbostadslån för ombyggnad bör lämnas för grundförstärkningsålgärder även i detfall de utförs utan samband med andra ombyggnadsåtgärder. Grunderna förbostadslån till standardhöjande handikappanpassning i individuella fall saml lillåtgärder för all förbättra boendemiljöer bör vara oförändrade, dvs. bostadslånoch räntebidrag bör lämnas om särskilt bidrag har beviljats för åtgärden.Möjligheten att fä bostadslån för boendemiljöåtgärder utan samband medboendemiljöbidrag bör upphöra. Remissinstanserna har lämnat förslagen ulanerinran. Jag förordar att tillämpningsområdet för bostadslån i dessa delarbestäms i enlighet med arbetsgruppens förslag. Arbetsgruppenhar i sammanhanget också tagit upp frågan om belåning av det s. k.ingångsvärdet vid ombyggnad. Undervissa förulsällningar får markkostnader f. n. ingå i låne- ellerbidragsunderlaget för flerbostadshus med ett schablonbelopp motsvarande avombyggnadskostnaden, dock högst summan av de belopp för tomt- och grundberedningskoslnaderoch lägeslillägg som skulle ha godtagits vid nybyggnad. Arbetsgruppenföreslår att låne- eller bidragsunderlaget skall beräknas till av ombyggnadskoslnadenoch begränsas, förutom av gällande maximiregel, även av köpeskillingensstorlek. Arbetsgruppen föreslår vidare att län och räntebidrag tillingångsvärdet bör kunna lämnas för småhus som upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Endastetl fåtal remissinstanser har berört förslaget. Flertalet av dessa är positivatill det. Bostadssiyrelsen, som tillstyrker arbetsgruppens förslag medundantag för den nya maximiregeln, anser därutöver att i den godkändaombyggnadskostnaden även bör inräknas vissa kostnader som vid nybyggnad skalltäckas av beloppet för tomt och grundberedning, t. ex. vissa kostnader för grundförstärkhing. Jaggodtar i huvudsak arbetsgruppens förslag och förordar alt det genomförs medföljande avvikelse. I likhet med bostadssiyrelsen motsätter jag mig denföreslagna ytterligare maximeringen av ingångsvärdet till kö-. Prop.1983/84:40 52 En sådan maximering har normalt inte någotsjälvständigt värde och skulle därför endast innebära en onödig administrativkomplikation. Milt förslag är således att ingängsvärdebeläningen bör gällaäven vid ombyggnad av småhus som upplåts med bostadsrätt eller som hyrs utyrkesmässigt saml all schablonbeloppet för ingångsvärdet bör motsvara avlåneunderlaget för ombyggnaden, dock högst de belopp för tomt-och grundberedningskoslnaderoch lägeslillägg som skulle ha godtagits vid nybyggnad. Bostadsslyrelsens förslag om alt få räkna in vissakostnader för grundförstärkning i den godkända ombyggnadskoslnaden vidberäkning av ingångsvärdet anser jag har tillgodosetls redan genom mitttidigare förslag om all bostadslån skall få lämnas även för grundförstärkningsålgärder.Härigenom kommer kostnader för sädana åtgärder i förekommande fall att ingå i läneunderiagetoch därmed också bli beaktade då ingängsvärdebe-loppel skall bestämmas. Avslutningsvis vill jag i detta sammanhang la upp en frågasom gäller säkerheten för bostadslån till ombyggnad i fall där ombyggnadenavser hus på ofri grund. Allmänt gäller alt säkerhet för bostadslån skallställas i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten. allmännyttiga bostadsföretag och landstingskommunala bostadsföretag, kandock även få ställa borgen som säkerhet. Också i fråga om småhus somskall bebos av låntagaren kan borgen vara säkerhet för bostadslånet. Fråga har uppkommit om möjligheten att ställa alternativsäkerhet bör öppnas även för vissa andra låntagarkategorier. Bakgrunden tillfrågan är bl. a. problemen med säkerhet för ombyggnadslån i fråga om bostadshuspå arrenderad mark på i i de fall marken tillhör Kungl. Djurgårdsförvaltningen.Enligt vad jag har erfarit kan panträtt inte upplåtas i fråga om denna mark. Frågan om alternativ säkerhet för bostadslån i fråga omhus som slår på mark som upplåts med arrende har behandlats avriksdagen. Senast detta skedde var (prop. 1979/80:100 bil. 16, CU 22, rskr240). Dåvarande chefen för ansåg inte alt del fanns skälatt ändra bestämmelserna. Vad departementschefen anförde lämnades utan erinranav . För egen del anser jag att bl. a. administrativa skältalar för att antalet former för lånesäkerhet bör vara så litet som möjligt.Samtidigt är det angeläget att kravet på godtagbar säkerhet för bostadslånetinte utformas på ett sådant sätt att det hindrar önskvärda ombyggnader. Detsker i de fall huset står på mark som tillhör staten eller kyrkan och sominte är upplåten med tomträtt. Enligt min mening bör länsbostadsnämnderna idessa fall få godta annan säkerhet än panträtt i fastigheten i enlighet medföreskrifter av . borgen bör dock inte vara del endaalternativet. Jag förordar således all länemyndighelerna ges möjlighet 1983/84:40 53 att godta annan säkerhet i fråga om bostadslån förombyggnad, om lånet avser hus pä mark som tillhör staten eller svenska kyrkanoch marken inte är upplåten med tomträtt. 1.2.4.8 Finansiering av åtgärder som inte kan förräntas isin helhet F. n. används olika metoder för alt finansiera åtgärderoch anordningar som inte kan förräntas i sin helhet. Exempel på olika lösningarär finansieringen av ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,åtgärder mot radon och nya och förnybara energikällor. Arbetsgruppenföreslår ett enhetligt system med filläggslån för att finansiera åtgärder ochanordningar som inte kan förräntas i sin helhet. Systemet förutsätter som jagredan har berört inte kompletterande statliga lån för samtliga låneändamål.Tilläggslån skall kunna lämnas till alla upplätelseformer och fastighetsägarkategorier.Tilläggslån bör dock lämnas endast för bostäder. Härutöver innebär förslaget ikorthet följande. Etl särskilt statligt ränte- och amorteringsfritt län börlämnas för sädana kostnader som inte kan förräntas om kostnaden finansieras pävanliga villkor. Vad som inte går att förränta bör bestämmas med ledning avfaslighetens beräknade avkastning efter genomförda åtgärder eller efter en jämförelsemellan å ena sidan kostnaderna för lån till åtgärden och övriga lån ifasligheten och å andra sidan en beräknad lånekostnad för likvärdigabostadslägenheter på orten som upplåts med hyresrätt. Vilket av de tväalternativen som bör komma ifråga skall bero på om del gäller en ombyggnad medstöd av bostadslån eller en annan investering. I del förra fallet bör dessulom ombyggnadslåneunderlagetfå höjas utöver del beräknade ny-byggnadsläneunderlagel för huset i ombyggtskick, om fastighetens beräknade avkastning medger det. Löptiden för det ränte-och amorleringsfria lånet bör bestämmas så att del i princip motsvararåtgärdens beräknade livslängd. Ränte- och amorteringsfrihelen bör omprövas varifemte år. Länebelopp som inte kan återbetalas inom lånets löptid bör efterges iprincip genom all amorleringsbelopp som enligt annuiletssystemet avser tid dålånet är ränte- och amorteringsfritt efterskänks. I del fall all det äruppenbart alt lånet inte kommer alt kunna förräntas bör lånetkunna efterskänkas tidigare. Även vid försäljning av huset eller om nya länupptas mol säkerhet i fasligheten med sämre förmånsrätt än säkerheten förstatslånet bör ränte- och amorteringsfriheten omprövas. Arbetsgruppens förslag att vid sidan av räntebidrag förunderhäll m. m. och bostadslån för ombyggnad skapa etl enhetligt syslem medstatliga tilläggslän för vissa särskilt angivna ändamål har tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. Remissinstansernasinvändningar avser i första hand olika detaljer i den föreslagna utformningenav systemet. Jag förordar därför att arbetsgruppens förslag om tilläggslängenomförs med följande avvikelser och tillägg. Flera remissinstanser har funnit att arbetsgruppensförslag lill grunder Prop.1983/84:40 54 förberäkning av vad fastigheten kan förränta är svårförståeliga. Särskilt gällerdet förslaget all beräkningen i vissa fall skall grundas på en jämförelsemellan den faktiska belåningen och den genomsnittliga belåningen för enjämförbar hyreslägenhet i orten. Jag delar remissinstansernas uppfattning idenna del. Enligt vad jag har erfarit avsåg arbetsgruppen all de skilda grundersom gäller för all bestämma vad som inte går att förränta i olika fallskulle bestå även . För egen del anser jag att önskemålet om etlenhetligt system för lilläggslån även bör,gälla grunderna för att beräkna vadsom går att förränta. Grunderna för beräkningen bör i normalr fallet följa vadsom f. n. gäller i fråga om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Jagförordar således att frågan om vad som går att förränta skall bedömas medutgångspunkt i bruksvärdet eller, om tilläggslånel avser ell småhus som bebosav låntagaren, det beräknade värdet av huset i ombyggt skick. Del bör ankommapå att precisera beräkningsmetoderna. Tilläggslånetbör i princip kunna lämnas till skillnaden mellan skäliga investeringskostnaderoch den kostnad som kan förräntas på normala villkor. Beträffande ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse är dock den samlade långivningen f. n.maximerad lill i princip äv ell nybyggnadslåneunderlag. Arbetsgruppen haranfört att det kan finnas anledning att överväga en maximering också för andraombyggnader som bör komma i fråga för tilläggslän. Jag delar gruppensuppfattning. I systemet bör ingå vissa maximeringar för att motverkasamhällsekonomiskt omotiverade investeringar. I fråga om lilläggslån förombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse bör nuvarande maximeringkunna bestå. För övriga särskilda låneändamål bör en enhetlig maximeringsregelskapas. Arbetsgruppen har inte framlagt något konkret förslag till utformningav en sådan regel. Det bör ankomma på regeringen att fastställa en övrelånegräns för övriga särskilda låneändamål. Inom denna länegräns börtilläggslån för sådana låneändamål, kunna lämnas med ett belopp som motsvararden del av godkänd kostnad för åtgärderna som inte kan förräntas. Regeln börvara densamma för samtliga upplåtelseformer och fastighetsägarkategorier. Någraremissinstanser, bl. a. bosladsstyrelsen, har påpekat all arbetsgruppensförslag om automatisk omprövning av ränte- och amorteringsfriheten förtilläggslånet vart femte är under länets löptid medför en rad administrativaproblem. Styrelsen har föreslagit ett system som innebär all ränte- ochamorteringsfriheten upphör efler fem är. dock med möjlighet för myndigheternaatt på ansökan av låntagaren medge ytterligare ränte- och amorleringsfrihet. Jaghar stor förståelse för styrelsens argumentering i denna fråga.