prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Rådet avser att återkomma isärskild ordning med etl detaljerat förslag lill sådant program.Riksantikvarieämbetet anser att behovet av experimentbyggande är stort inteminst för att finna lämpliga modeller för byggprocessen vid ombyggnad. Dagenserfarenheter grundar sig främst på ombyggnader av äldre hus och kan i mångafall inte tillämpas på 30- och 40-talsbebyggelsen. och statens planverk instämmer i arbetsgruppens förslag omteknikupphandling av hissar m.m. anser det speciellt viktigtatt särskilda medel anslås for upphandling av ny teknik som rör installafion avhissar och andra lyflanordningar i den befintliga bebyggelsen. Statens planverkframhåller att kravet på varsamhet och anpassning till den lokala situationeninnebär svårigheter att utveckla generella syslem och standardlösningar.Tanken all genom l.ex. teknikupphandling främja teknisk innovation måste därförnyanseras med hänsyn till dessa lokala variationer. Riksantikvarieämbetetpåpekar att tillgänglighetskraven kommer att medföra mycket stora ochkostnadskrävande ingrepp i befintliga byggnader. Ett utvecklingsarbete behövsdärför, för all få fram nya tekniska lösningar i syfte att minimera ingreppen.Dessutom behövs nya tekniska hjälpmedel för de handikappade, sä att de i störreutsträckning kan övervinna de svårigheter som finns i vår byggda miljö.Handikappförbundens centralkommitté understryker vikten av all utveckla nyahissar och andra lyftanordningar som kan leda lill enklare och billigareinstallationer i be- fintlig bebyggelse. föreslår att medel avsätts för ett forskningsprojekt kringtillgänglighet i byggnader och närmiljö. Ibelänkandet anger arbetsgruppen en rad kunskapsområden som med anledning av bosladsförbättringsprogrammetbör bli föremål för ytterligare forsknings- och utvecklingsarbete. anser att teknikutveckling behövs för bl.a. va-komponenter,energihushållningsåtgärder och ventilaiionsanläggningar. anser att också åtgärder för att minska energiförbrukningen i denyttre miljön skall få finansiellt stöd. Industrins Byggmaterialgrupp framhålleralt anpassningen av materialindustrin frän nybyggnad till ombyggnad kan kommaall kräva ökade forskningsmedel. Statensråd för byggnadsforskning framhåller all de boendes egna insatser iförvaltningen bör understödjas. Vid sidan om förbättrade finansieringsmöjligheterför underhållet krävs forsknings- och utvecklingsinsatser för ökad kunskap ocheffektivitet i förvaltningen. Svenskariksbyggen anser det angeläget att i utbildning, utveckling och 1983/84:40 112 forskning mänskliga behov i vid bemärkelse beaktas. Frågorom människans byggda miljö är inte uteslutande tekniska vilket betänkandetsresonemang kan uppfattas som uttryck för. Centrum Jör byggnadskultur i anser attfrågan om evakuering eller kvarboende ofta är det viktigaste vid ombyggnaderoch att korta ombyggnadstider är fördelaktigt för de boende. Ändrade byggrulineroch ny teknik, framför allt när det gäller installationer, behövs. Finansiering av åtgärder i befintlig bebyggelse Nästan samtliga remissvar är positiva till huvudprincipeni finansierings-förslaget och dess utgångspunkter. En renodling och förenklingav lånesy-stemel är en stor förbättring. Några remissinstanser, bl. a. , och Näringslivets byggnadsdelegalion anser dock all det är svårtatt uttala sig om förändringarna i finansieringssystemet då del inte är klarthur förslaget skall finansieras. Vad arbetsgruppen anför är endast all finansieringenskall göras inom bostadssektorn genom omfördelningar. avvisaralla finansieringslösningar som innebär all lånevillkoren i nyprodukfionenförsämras. Lån för gemensamt underhäll, reparationer och energisparåtgärder Arbetsgruppens förslag att dessa lån skall upptas på denoprioriterade kredilmarknaden, varvid en samordning skall ske inom delegationenför bostadsfinansiering, har endast kritiserats av några remissinstanser. bosladsstyrelsen och länsbostadsnämnden i allupplåning pä den opriorilerade kreditmarknaden medför sämre möjligheter lilloffentlig kontroll och styrning. LO framhåller au man kan notera en ökadprivatisering av finansieringen av bygginsaiser. De nu gällande temporäraunderhållslånen finansieras privat på den opriorilerade kredilmarknaden. Nuföreslås i ROT-programmet ell permanentande av detta syslem. Del är svårtatt överblicka konsekvenserna av en sådan ändrad inriktning för samhälletsstyrmöjligheter. LO menar dock all del finns en risk för minskat samhällsinflytandesom måste analyseras innan man i alltför stor utsträckning överlåter ät denprivata kreditmarknaden alt finansiera av samhället initierade och önskadeverksamheter. Byggnadsarbetareförbundetframför liknande synpunkler. TCO förordar lån på den prioriterade marknaden dålån pä den opriorilerade marknaden medför sämre lånevillkor för vissalåntagare, t. ex. för sådana som inte. har goda bankförbindelser och som harlåg inkomst. Enligt arbetsgruppen bör borgen i form av enkelborgen accepteras som säkerhet för de föreslagna länen. Prop.1983/84:40 113 Bankinspektionenanför alt såväl sladshypolekskassa som stadshypoteksföreningarefter en lagändring 1983 har möjlighet att för bebyggelse som har finansieratsmed stöd av statligt bostadslån i särskilda fall lämna lån mot säkerhet i formav borgen. Kommunsborgen måste enligt förslaget kunna godtas även för andra län än underhållslån,l.ex. för lån avseende energisparåtgärder. Dessa åtgärder kan beslå avförbättring av isolering m. m. i byggnader och är likartade med sädana åtgärdervilkas finansiering genom underhållslån ovanstående lagändring lar sikte på.Eventuellt får begreppet "statligt bostadslån" vidgas så att däri kaninnefattas även lån varom här är fråga. Bankinspektionenanser vidare alt säkerhetsfrågorna i betänkandet vidrörs endast ofullständigt.1 stort sett erinras bara om vissa säkerhetsbestämmelser. Det synes emellertidframgå att borgen även skall ges i de fall då den realsäkerhet, somkommunen kan falla tillbaka på, ligger av fastighetens värde. Vidarekan fastighetskreditinstitu-tioner komma att få överta energispariån för vilkasäkerheten ligger ovanför den angivna nivån. Bankinspektionen framhåller medanledning härav att en fastighetskreditgivning vars säkerhet helt eller delvisligger av uppskattningsvärdet är utomordentligt riskfylld och kan medföraavsevärda förluster, i första hand för kommunen. Inspektionenvarnar därför för en kreditgivning med säkerheter avuppskattningsvärdet. I vart fall bör bostadskreditinstitulen inte få ge sådanakrediter utan borgen. Bl.a. anför alt ett avgörande problem ligger i att långt ifrån alla lånkan erhålla en säkerhet liggande inom av fasfighetens upp-skattningsvärde. Säkerhelsutrymmetkan vara utnyttjat. äger dock rätt att ge län upptill av nämnda värde. För sladshypolekskassan är dock så inte fallet. är av särskild vikt i sammanhanget, eftersom det i högregrad än andra är involverat i finansieringen av flerbostadshus. För att sladshypolekskassanfullt ut skall kunna medverka i underhållsfinansieringen måste lagen om sladshypolekskassanändras. Genomatt kreditgivare på bred front kan ge län inom av uppskait-ningsvärdet,anser att erforderligt kreditutbud för underhållslångivningen tordekunna säkras utan allmän föreskrift om garanti. Det kan dock likvälfinnas enskilda fall där risken bedöms vara så stor att avuppskattningsvärdet ger ett för litet lånebelopp för att projektet skall kunnagenomföras. I sådana fall bör kommunen ge garanti för den del av länet somöverskrider nämnda . , Sveriges bostadsföreningars centralförening, Malmöoch kommuner framhåller att kommunens bristande benägenhet ellerprincipiella inställning till borgen kan bli ett hinder förgenomförandet av programmet eller är en dålig lösning av säkerhetsproblemet.För stadshypolekens del begränsas den 8 1983/84. 1983/84:40 114 kommunalaborgen till statsbelånade hus enligt nuvarande regler betonar KonungariketSveriges sladshypolekskassa. Samma remissinstans liksom Svensk Fastighetskreditvill ha proprieborgen. förordar dock en statliglånegaranti. Bostadssiyrelsenskriver att det bestånd av bostäder som kan bli föremål för lån är i principyngre än . En helt övervägande del av delta bestånd har i samband mednybyggnad erhållit paritetslån eller bostadslån med räntelån (i princip ). Iett flertal fall har betydande skuldökningar pä paritetslånen ägt rum, varförstatsverkets fordran är relativt stor. En liknande utveckling har skett medräntelänen. I fastigheter som belånades mot pantbrev säkerställdesskuldökningen av en inteckning inom av pantvärdet. Säkerheten förräntelån utgjordes vanligen av andrahandspanträtt i sämre liggande pantbrev. Isamband med att ytterligare lån i fastigheten blir aktuella uppkommer fråga omstaten bör tillse att dess säkerhet för ursprungligt bostadslån till nybyggnadinklusive ev. skuldökning bör säkerställas före beslut om räntebidrag. Detfinns en uppenbar risk för kollision rned kreditinstitutens intresse av att fåen säkerhet som kan godtas. Styrelsen anser att statsmakternas syn påsäkerhetsfrågorna för befintliga lån bör komma till uttryck i riksdagsbeslutet. Slutligenanför att säkerhet för lån inte skall behöva knytas till den aktuellafastigheten. Konstruktionav räntebidrag m. m. Arbetsgruppensförslag lill konstruktion av räntebidrag till underhålls-, reparations- ochenergilån syftar främst till alt utjämna skillnader i skatteeffekter mellanolika upplätelseformer och fastighetsägarkategorier. Räntebidrag lämnas underhela lånetiden till hälften av räntan upp till en skälig nivå för kommuner, allmännyttigabostadsföretag och bostadsrättsföreningar. Egnahemsägare får inga räntebidrag. Förde enskilda fastighetsägarna har arbetsgruppen föreslagit valfrihet i fråga omräntebidrag. Räntebidrag av samma omfattning som till allmännyttiga företag ochbostadsrättsföreningar skulle emellertid överkompensera praktiskt laget allaenskilda fastighetsägare. Räntebidraget föresläs för denna kategori ägare bli2% lägre, dvs. halva godtagbara räntan minus under förutsättning att reparafionsavdragetslopas och att årliga värdeminskningsavdrag medges. Alternativt kanfastighetsägaren välja att avstå frän räntebidrag och behållareparationsavdraget. ,Näringslivets byggnadsdelegalion och har avprincipiella skäl avvisat tanken på räntebidrag lill underhåll. I remissvar avvisas förslaget om räntebidrag till samtligaändamål men särskilt till underhåll. förordar engångsbidragframför räntebidrag. Prop.1983/84:40 115 Riksbankenanser alt storleken av subventionen i de föreslagna underhållslänen inte harvalls med hänsyn lill vilkel slöd som erfordras för att fä till stånd deneftersträvade underhållsverksamheten. Den har valts av ett sidoordnal skäl.Därest en småhusägare lånar till allt underhäll av sill hus får han fr.o.m.1985 under vissa betingelser - själv bära endasl halva räntebördan. Den andrahalvan förs via skattesystemet över på andra. Därior bör, resonerararbetsgruppen, bostadsföretagen bli befriade från halva räntekostnaden genombidrag från staten. När risk finns att eneftersträvad ekonomisk verksamhet inte kommer till stånd statligt slöd förutan,bör stödet självklart få en sådan utformning att verksamheten utförs. Slödel fårenligt mening inte utformas med hänsyn till sidoordnade kriterier.Del kan dä bli felaktigt avpassat. och Stiftelsen att bostadsföreningar och bostadsaktiebolag resp. studentbostäder måstejämställas med allmännyttiga förelag med avseende på rätlen lill räntebidrag. Riksskatteverketoch är bekymrade över administrativa problem som en följd avde privata fastighetsägarnas valfrihet. Fastighetsägarejörbundetanser att problemen med finansiering av det planmässiga underhållet kan lösasgenom all höja värdeminskningsavdraget eller på annat säli. Fastighetsägarenhar enligt gällande lagstiftning rätt till årlig avskrivning för värdeminskningför byggnader av trä med 1,och för övriga byggnader med 1,. a.underhållsfondsutredningen har visat alt procenttalen bör höjas. Därmed skulleockså utrymmet öka för en snabbare amortering av länen ulan all likviditetenansträngs. föreslår att frågan utreds av bosladskommittén,innan beslut fattas om all införa underhållslän med räntebidrag. Förbundet är ocksåkritiskt mot det föreslagna värdeminskningsavdraget, som förutsätter ändring ikommunalskattelagen. Förslaget lill ändring i kommunalskattelagen finns inteåtergivet, vilkel är en allvarlig brist i betänkandet. Detta gör del omöjligtatt diskutera den tekniska utformningen av konstruktionen med räntebidrag ochvärdeminskningsavdrag. Del framgår heller inte hur storavärdeminskningsavdragen avses vara. Det syns helt orimligt och ologiskt attbegränsa avdragens storlek till de procenttal som gäller för om- ochnybyggnad. I konsekvens med åtgärdernas omfattning och varaktighet och deantagna lånens löplid bör värdeminskningsavdragen sällas till resp. förlO-åriga och 20-åriga lån. menar att det ärytterst viktigt alt möjligheten till alt aktivera för underhåll ochreparationer upptagna lån finns. Vetskapen om all ränlebidragsunderlagel ochupptagna lån i en del fall inte till sin storlek kommer att vara identiska göratt förordar alt ränlebidragsunderlagel bör ligga till grund föraktiveringen i avvaktan på att en närmare översyn av problemkomplexet sker. 1983/84:40 116 anser att aktiveringen av underhållsåtgärderstrider mot god redovisningssed medan anser att problemuppstår med värdeminskningsavdrag som ej motsvarar byggnadens livslängd. Beträffandeförutsättningar för räntebidrag har arbetsgruppen föreslagit att krav skallställas på besiktning av fastigheten för att kunna samordna åtgärder förunderhåll och energisparande. Mångaremissinstanser, såsom länsbostadsnämnderna i , och Bohussamt lån, Sladshypolekskassa, Svensk Faslighelskreditoch , förutsätter att det som villkor inte skall ställas attlån upptas för åtgärderna ifråga. framhåller att fastighetsägaresom disponerar eget kapital inte skall tvingas uppta lån för att komma iåtnjutande av räntebidrag. Det huvudsakliga kravet bör vara att åtgärdernautförts efter kommunens tillstyrkan. Ur administrativ synpunkt erhålls ocksåfördelar om lån inte sätts som villkor för räntebidrag. Systemet för beräkningav räntebidrag blir enkelt och nämnderna slipper arbetet med inhämtande ochuppföljning av villkoren för lånen. Bosladsstyrelsennoterar vidare att en fråga som behöver preciseras är gränsdragningen mellanbostäder och lokaler. De bostadshus som skall vidmakthållas inrymmer intesällan också lokaler. Det är inte uttalat huruvida räntebidrag också skalllämnas för lokal. Styrelsen förutsätter dock att de utrymmen som kanerhålla räntebidrag vid om- och nybyggnad också skall erhålla räntebidrag förunderhåll etc. Kostnaderna fördelas därvid i förhållande tillfördelningsareorna, eller efter annan grund om det finns särskilda skäl. Detbör ankomma på styrelsen att utforma lämpliga regler härför. Riksantikvarieämbetettillstyrker i princip förslaget om krav på besiktning för att räntebidragskall erhållas vid underhållslån. Ämbetet vill dock framhålla vikten av attdessa besiktningar utförs av personer med ingående kunskaper om äldre byggnaderoch med förmåga att göra allsidiga bedömningar. Besiktningsmän med tillräckligkompetens för dessa besiktningar finns f. n. inte i det stora flertaletkommuner. Ett införande av krav på besiktningar kan därförberäknas medföra stora problem. Detta bör beaktas i den pågående utredningenom besiktningsverksamheten. Beträffandesamordning av olika åtgärder så delar den uppfattningen underförutsättning att skäligheten för samordning ständigt prövas. Detta molbakgrund av alt åtskilliga energisparålgärder med fördel kan och bör utförassnarast och har karaktären av normala underhållsåtgärder. Det är väsentligt allenklare energisparåtgärder betraktas som ett viktigt inslag i fastigheternasunderhåll och därmed lånefinansieras. 1983/84:40 117 Bostadsstyrelsentillstyrker förslaget med följande komplettering. De större fastighetsägarnaupprättar planer för hur underhåll och energisparålgärder skallutföras. Styrelsen anser att det bör ankomma på kommunen att som ett led iyttrande över låneansökan godkänna sådana underhållsplaner ochåtgärdsprioriteringar. Har förmedlingsorganet inte egen kompetens förutsätterstyrelsen att förmedlingsorganet pä lämpligt sätt, t. ex. genom anlitande avbyggnadsnämnden, skaffar sig sakkunskap. Styrelsen avser att i samråd medplanverket utarbeta exempel på besiktningsprotokoll och grunder förutvärdering. Det är vidare enligt styrelsen av stor vikt alt kommunernasverksamhet blir praktiskt serviceinriklad så att nödvändigt underhåll etc. intehindras. För de fastighetsägare som inte får räntebidrag tillunderhållsåtgärder etc. men ändå vill erhålla energibidrag bör detta kunna villkorasav kommunen så att nödvändiga underhållsåtgärder först vidtas. föreslår attsamarbetet mellan byggnadsnämnderna och förmedlingsorganen förstärks. a.bör besiktningar och handlingar för byggnadslov resp. bostadslån vid ombyggnadsamordnas. Vidare bör kunna anlitas vid utvärdering avbesiktningar för underhållslån, energilån o.d. kommunframhåller att för bostadslån kan villkor ställas, t. ex. avseende kommunalförmedlingsrätt enligt 64 § bostadsfinansieringsförordningen. Huruvida ocksåunderhållslånen kan förenas med möjlighet att ställa sådana villkor bör övervägas.En annan fråga är huruvida t. ex. markvillkoret bör kunna medföra attunderhållslån kan vägras, l.ex. vid för höga eller om lån kanvägras med stöd av plan m. m. är docktveksam till att bygga upp en ny självständig och avgiftsfinansieradbesiktningsverksamhet inom kommunerna. i län anser att kostnaderna för besiktningen bör ingå i kostnadsschablonenför lån. Enligtarbetsgruppen bör räntebidragsunderlagets storlek beräknas med hjälp avkostnadsschabloner och utgå av desamma till samtliga. a. bostadsstyrelsenoch är posiUva till att kostnadsschabloner används. kommunframhåller dock att användningen av schabloner förutsätter attbostadsstyrelsen har god kunskap om de verkliga kostnaderna och att styrelsenhar ett system för löpande kostnadsuppföljning. Riksantikvarieämbetetanför att vid underhållsarbeten på kulturhistoriskt värdefulla byggnaderuppstår i vissa fall överkostnader på grund av byggnadens utformning, fasadutsmyckningar,speciella byggnadsmaterial eller dylikt. Dessa antikvariska merkostnader kanvid ombyggnad täckas in via förhöjt låneunderiag eller i vissa falltilläggslån. 1983/84:40 118 att ell finansieringssystem för periodiskt underhällkommer all medge samma möjligheter att finansiera överkostnader. Räntebidragels storlek skall enligt arbetsgruppen varaberoende av gällande ränteläge. Den garanterade räntan fastställs . Räntebidraget bör beräknas schablonmässigt efteren räntesats som motsvarar diskontot plus , varvid de bidragsberätiigadeåtgärderna vid beräkningen av bidraget antas vara finansierade med 10- eller 20-ärigalån beroende på åtgärdernas varaktighet. Fleraremissinstanser, såsom sladshypolekskassa, Spinlab,och , framhåller all räntebidrag bör beräknas medutgångspunkt i den verkliga räntan för motsvarande lån och inte enränteschablon. Rikshankenanser dock att konstruktionen med en vald och inte en faktisk ränta somutgångspunkt för bidragsberäkning har fördelar genom alt del länlagandeförelaget inte blir beroende av särskilda institut. kan förstå att del kan vara rationellt att utgå från en schablonberäknad ränta men anser dock alt ränlebidragsberäkning- en åtminstone för de allmännyttiga bostadsföretagen skall utgå från den faktiska räntekostnaden. ' KonungariketSveriges sladshypolekskassa framhåller att sladsförnyelsegruppen inte närmarehar angivit vilken amorteringslakl den tänkt sig på underhållslånen. Med denkonstruktion som ulredningen föreslagit för subvention av underhållsåtgärdernablir amorteringstakten avgörande för subventionsgraden. Enligt kassaslyrelsensuppfattning ligger del närmast till hands att tillämpa en rak amorteringsplan,dvs. resp. av det godkända lånebeloppet amorteras för 10- resp.20-årslånen. Amor-leringslaklen bör nämligen ansluta nära till den realavärdeminskningen på underhållsarbetet. Del ärönskvärt, om de föreslagna subventionerna skall ge tillräcklig stimulanseffektpä underhållsinvesteringarna, alt lånlagarna så långt som möjligt garanteras enviss subvention anser kassaslyrelsen vidare. Därför bör inte myndigheten iefterhand kunna ändra ränlebidragsvillkoren eller amorteringsplanerna. Någonabsolut garanti för all inte en kommande riksdag vidtar sädana ändringar med l.ex.slalsfinansiella motiveringar kan dock inte ges. Osäkerheten om de utlovadesubventionerna faktiskt kommer att utgå under de 10 resp. 20 kommande åren kandärför av fastighetsägarna komma all bedömas vara relalivi stor. För att få denstimulanseffekt som är nödvändig för att uppnå de fastställda målen kan i såfall krävas all subventionerna görs förhållandevis stora för att kompenseraför denna osäkerhet. Sladshypolekskassan anför vidare all en alternativ slimulansmodellsom borde kunna övervägas vore alt lämna investeringsbidrag i stället och Prop.1983/84:40 119 sedanlåta fastighetsägarna själva låna på marknaden i den utsträckning som de ansersig behöva. Det går lätt att schablonmässigt räkna fram nuvärdet av den tänktasubventionsformen. Dettidigare resonemanget om räntesubventionens beräkning leder också in på fråganom bindningstiden av räntan på de underhållslån som bostadsinsfituten skullelämna enligt sladshypolekskassan. Om räntesubventionen fastställs ärligen men räntebindningstidenär 2,5 eller så kan låntagarens faktiska ränta komma att avvika relativtmycket från den rådande räntenivån från vilken staten skulle utgå vidfastställande av räntesubventionen. Långa räntebindningsperioder innebär enökad osäkerhet hos låntagarna om vilken faktisk andel av räntekostnader somkommer alt subventioneras. Detta problem skulle minska i betydelse om bostadsinstitutenkunde tillämpa kortare räntebindningstider än de som medger. Bosladsstyrelsenvill ändra bidragsprofilen så att ett större bidrag utgår i början av lånelslöptid och sedan trappas av. Svenska byggnadsenlreprenörföreningenframhåller att det behöver klarläggas om upptagande av underhållslån medförbefrielse från hyreshusavgift. Om det inte är avsikten förstärks motivet attavvakta den tidpunkt då ombyggnadslän kan erhållas. Några remissinstanserframhåller att den föreslagna räntebidragskonstruktionen medför försämring påenergisidan. anser att förslaget innebär ökade räntesubventionerför län till underhåll och reparationer, medan räntesubventionerna förenergilån, sophanteringslån, radonlån och län till ändradlägenhetssammansättning minskas avsevärt om åtgärderna i fråga inte ingår i enombyggnad. Statensråd för byggnadsforskning anför att värmepumpsmarknadens nuvarande energilån imånga fall ligger på gränsen till lönsamhet och inte får försämras i de nyaförslagen. Marknaden för värmepumpar är under stark uppbyggnad som måste varafri från ändringar och störningar hos tillverkare och installatörer för attuppnå serieeffekternas fördelar med lägre priser pä produkter ochinstallationer. Rådet avstyrker därför på del bestämdaste att nuvarandelåneformer för värmepumpsinstallationer ändras eller försämras. Rikshyggenanser att den garanterade räntan bör beräknas för de här uppräknade åtgärdernapå samma sätt som för om- och nybyggnad. Dessa räntesubventioner skulle därmedinte vara så beroende av om åtgärderna i fråga utförs i isamband med ombyggnadeller inte. Att försämra villkoren för lån till ombyggnad av visst slag för attdärigenom uppnå den önskade samordningen kan inte gagna målsättningen att ökaombyggnadsverksamheten. och vill ha rätt fill avdragvid inkomsttaxeringen för reparationskostnader för småhus och den senare ävenför bostadsrätter. Prop.1983/84:40 120 Administrationav räntebidrag m. m. Beträffandeadministrationen av räntebidragen anser arbetsgruppen att den bör göras såenkel som möjligt. Som tidigare nämnts skall bidragsgivningen bygga påkostnadsschabloner. Ansökan om räntebidrag bör göras en gång och avsefastighetsägarens samlade bestånd i en kornmun. Ansökan bör göras innanåtgärderna vidtas.