prop · G703153 · 1983-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden; Regeringenföreslår all anta del förslag som har lagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoil. Ipropositionen föreslås atl kammarkollegiets koslnader för förvallning m.m. avallmänna arvsfonden skall läckas av medel ur fonden. Vidare föreslås en höjningav den värdegräns som gäller för all regeringen ulan tillståndskall få besluta om avslående av egendom, som har tillfallit fonden i arv.Förslagen medför ändringar i lagen om allmänna arvsfonden. Ändringarna föreslåsträda i kraft . 1 1983/84. Prop.1983/84:153 2 Lag om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden Härigenom föreskrivs alt 1 och 5 55 lagen (1928:281) omallmänna arvsfonden skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18' Denegendom, som i arv tillfaller allmänna arvsfonden, så ock egendom, som må fillfallafonden genom gåva eller testamente, skall utan sammanblandning med andra medelförvallas av kammarkollegiet såsom en särskild fond för främjande av vård ochfostran av barn och ungdom saml omsorg om handikappade. Av medel,som under ett räkenskapsår influtit, skall vid årets ulgång en tiondel läggas lillfonden. Återstoden skall jämle årets avkastning från och med nästföQande årvara tillgänglig för utdelning. Ur fonden betalas kammarkollegiets kostnader för fondens förvallningoch ftiUgörandel av kollegiets övriga uppgifter enligt denna lag med belopp somregeringen bestämmer. Arv, somhar tillfallit fonden, får helt eller delvis avstås till annan, om det medhänsyn lill ultalanden av arvlålaren eller andra särskilda omständigheter kananses överensstämma med arvlåtarens yttersta viQa. Även i annal fall får arvavslås lill arvlåtarens släkti ng eller annan person som har stått arvlålarennära, om det kan anses billigt. Arv som ulgörs av egendom, vilken är avväsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kullurvårdssynpunkl,får avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar alt ta handom egendomen på lämpligl säll. Beslut om avslående av arv fallas Beslut om avslående av arv fallas avregeringen eller, efter regering- av regeringen eller, efter regering ens bemyndigande, av kammar- ens bemyndigande, av kammar kollegiel. Utan tillstånd får beslut ej fattas om att till någon får beslut ej fattas om alt till någon avslå egendom till ell värde översti- avstå egendom lill ett värde som gande . Vill någon alt arv som tillfallit fonden skall helt ellerdelvis avslås, skall han inge sin ansökan till i det län där dendöde senasl haft sill hemvist. Det åligger atl genast underrätlakammarkollegiet om ansökningen saml, efter verkställd ulredning, till kollegietinsända handlingarna i ärendel jämle eget ullålande. Kollegiet har att, jämte egelyttrande, insända handlingarna lill regeri ngen, om icke kollegiet äger beslutai ärendet. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1972:640. Senaste lydelse 1981:362. Prop.1983/84:153 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , R. , , , , Proposition om ändring i lagen (1928:281) om allmännaarvsfonden I årets budgetproposition (prop. 1983/84:100, bil. 15 s.163) har regeringen på grundval av ett förslag i kammarkollegietsanslagsframställning för /85 föreslagit att allmänna arvsfonden belaslasmed kammarkollegiets kostnader på grund av arbelel med avveckling av dödsbonenligt lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Dessa kostnader har för budgetåret1984/85 beräknats till . På grund av den senaste allmänna fastighetstaxeringen haren inte oväsentlig höjning av taxeringsvärdena skett. Detta förhållande iförening med den allmänna prisutvecklingen ger anledning atl nu ta upp fråganom en höjning av den värdegräns om . som gäller för regeringensbefogenhet att utan tillstånd av besluta om avslående av egendom somhar tillfallit allmänna arvsfonden i arv. För atl göra det möjligt att belasta allmänna arvsfondenmed vissa förvaltningskostnader krävs ändring i arvsfondslagen. Delsamma gällerhöjningen av den nyssnämnda värdegränsen. Jag avser alt nu ta upp deifrågavarande lagändringarna. I ärendel har jag samråll med cheferna för jusfitie-och finansdepartementen samt statsrådet . Prop.1983/84:153 4 Kvarlåtenskap efler den som avlider utan atl efterlämna arvsberälligadesläktingar eller alt ha testamenterat sin egendom lill annan tillfaller enligt5 kap. 18 allmänna arvsfonden. Egendom kan också lillföras fondengenom gåva eller testamente. Närmare regler om fonden finns i lagen (1928:281)om allmänna arvsfonden. Av lagen framgår all fonden skall förvaltas av kammarkollegieloch användas för främjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorgom handikappade (15). Understöd ur fonden delas ut av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer (2 8 första stycket). Kammarkollegiet skallbevaka allmänna arvsfondens rätt till egendom som i arv tillfaller fondeneller som kan tillfalla fonden genom gåva eller testamente (3 5). Kollegiet fårenligt bestämmelsen också tala och svara i mål som rör fonden. Kammarkollegietsuppgifter enligt lagen innebär vidare alt kollegiet prövar frågor omgodkännande av testamenten (4 5) och om avstående av arv i vissa fall (5 5).Kollegiet mottar och granskar också redovisning för förvaltning av egendom somtillkommer fonden (128). Allmännaarvsfonden uppgick till omkring 225 milj. kr. Fondensräkenskapsår sammanfaller med budgetåret. Under /81 inflöt iarvsmedel drygl 39 milj. kr., under budgelårel 1981/82 drygl 56 miQ. ochunder budgelårel 1982/83 ca 60 milj. kr. Avkastningen av fonden var ca 22 milj.kr.ur;der /83. För innevarande budgelår finns för understöd ui"fonden ell disponibelt belopp av drygl 124 milj. kr., varav omkring 48 miQ. kr.utgör odisponerade medel från fidigare år. Arbetetmed avveckling av dödsbon och därmed sammanhängande frågor handläggs inomkollegiet av en särskild enhet, arvsfondssektionen. Det huvudsakliga arbetetmed fondens förvallning, medelsplaceringsfrågor och liknande, handhas avkollegiets fondbyrå. Kammarkollegiet har i sin anslagsframställning framhållitatt frågan om allmänna arvsfondens förvaltning bör behandlas skild från delarbete som ulförs som ell led i dödsboavvecklingen. Kollegiet har här\'idhänvisat till att frågan om de slatliga fonderna och deras förvaltningbehandlas av ulredningen (E 1979:03) angående översyn av den slalligafondförvaltningen m. m. Kollegiet har också framhållit alt kostnaderna förarbetet vid arvsfondssekfionen är klart avskiljbara från andraverksamhetskostnader vid kollegiet. Kollegiet har därför enbart begärtersättning för arbetet vid arvsfondsseklionen och i sin kostnadsberäkning intetagit med fondförvallningskoslnaderna. Som jag inledningsvis har nämnt har regeringen medutgångspunkt i kammarkollegiets anslagsframställning i årets budgetproposition föreslagilall koslnaderna för avveckling av dödsbon där allmänna arvsfonden ärdödsbodelägare får belasla allmänna arvsfonden för /85.Bakgrunden till förslaget i budgetpropositionen är atl jag i likhel med Prop.1983/84:153 5 kammarkollegielanser del rimligt atl de kostnader som uppkommer för kollegiet inte skallfinansieras med skattemedel. Jag har därför i budgelproposifionen föreslagit atlkammarkollegiets kostnader för avveckling av dödsbon i fortsättningen fårbelasta allmänna arvsfonden. Föralt del skall vara möjligl all belasta allmänna arvsfonden med kammarkollegietskostnader för avveckling av dödsbon krävs, som jag inledningsvis har nämnt,ändring i arvsfondslagen. Vid beredningen av delta lagstiftningsärende har del varilnaturligt att pröva frågan om fonden bör belastas också med kostnaderna förfondens förvallning. Enligl min mening bör inte heller fondförvallningskoslnadernautgå av skattemedel. Jag anser inte att ett sådant ställningslagande på ettavgörande säll föregriper det arbele som ulredningen för översyn av denstatliga fondförvaltningen bedriver. Jag anser således all kollegiets koslnaderför alla uppgifter enligt arvsfondslagen, såväl förvaltning av fonden somövriga uppgifter, bör betalas ur fonden. Som kammarkollegiet harframhållit är kostnaderna för arbetet vid arvsfondsseklionen klart avsklQbarafrån andra verksamhetskostnader vid kollegiet. Enligt min mening kan del intemedföra några svårigheter att uppskatta fondförvallningskoslnaden, även om arbelelmed fondens förvaltning i allt väsentligt ligger på fondbyrån. Jag anser alten så enkel och obyråkratisk ordning som möjligl bör väljas för att medarvsfondens medel täcka kammarkollegiets kostnader. Del bör inle komma i frågaalt tillskapa ett system med exakt ersällning i efterhand för de faktiska koslnaderna.Ett lämpligt system, som enligt min mening bör lillämpas i avvaktan påresultatet av det arbete som utförs av utredningen för översyn av den slatliga fondförvaltningen,är alt kammarkollegiel i sin anslagsframslällning för kommande budgetår iförväg uppskattar de ifrågavarande kostnaderna. Ersättningen bör enligt minmening utgå budgetårsvis i förskott och beräknas med hänsyn till kostnadslägelvid ingången av budgetåret. Principen för beräkning av kostnaderna börfastställas i samråd med . Ersättningsnivån bör slutligtfastställas av regeringen i regleringsbrevet. Ersättningen bör redovisningslekniskttas upp som en inkomsi för kollegiet. /85 har koslnaderna enligl årels budgetproposition beräknals lill1 . Denna beräkning innefaltar emellertid inte ersällning för fondförvallningskoslnaderna.Denna kostnad är, enligl vad jag har erfarit, relalivi liten i jämförelse medkammarkollegiets kostnader för fullgörande av övriga uppgifter enliglarvsfondslagen. Jag avser att senare föreslå regeringen all uppdra åt kammarkollegielatt inkomma med erforderligt underlag för en slutlig beräkning av ersättningenför /85. Vad jag nu har föreslagilföranleder ändring i 1 5 arvsfondslagen. I paragrafen har därför tagits in ettnytt stycke, i vilkel anges atl kammarkollegiets kostnader för förvallning avfonden och fullgörandet av kollegiets övriga uppgifter enligt arvsfondslagenskall betalas ur fonden med belopp som regeringen bestämmer. Delta innebär att avde medel som under ett 1983/84:153 6 räkenskapsår tillfaller fonden skall liksom entiondel läggas till fonden. Återstoden av de influtna medlen skall lillsammansmed avkastningen delas ut nästföljande år. De ifrågavarande kostnaderna täcksav de fonderade medlen. Koslnaderna är av margineli betydelse för storleken avde bidrag som delas ut. Jag vill i sammanhanget dessulom erinra om atl förutdelning disponibla belopp inte har kunnat delas ut i sin helhel. Arv som har tillfallit allmänna arvsfonden kan i vissafall efter ansökan avstås lill annan. Reglerna härom finhs i 5 5 arvsfondslagen.Av 5 5 första stycket framgår atl arv, som har tillfallit fonden, hell ellerdelvis får avslås till annan, om det med hänsyn till uttalanden av arvlålareneller andra särskilda omständigheter kan anses överensstämma med arvlåtarensyttersta vilja. Även i annat fall får arv avstås fill arvlåtarens släktingeller annan person som har stått arvlålaren nära, om del kan anses billigt. Arvsom utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisksynpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, får avstås till juridiskperson som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt säll. 15 8 andrastycket regleras beslutanderätten i ärenden om avslående av arv. Huvudregeln ärätt beslut om avstående fattas av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, av kammarkollegiet. Utan tillstånd får dock regeringeninte falla beslut om alt fill någon avslå egendom lill ett värde överstigande200 . Regeringen har i förordningen (1978:738) med bemyndigande förkammarkollegiet att pröva ärenden om avstående av arv som tillfallit allmännaarvsfonden (omtryckt 1982:135) bemyndigat kammarkollegiel atl pröva ärenden omavstående av arv som har tillfallit allmänna arvsfonden i sådana fall då bouppteckningsvärdelav den egendom ansökan avser är högst . Den nu gällande värdegränsen för regeringens befogenhetalt utan tillstånd besluta om avstående av egendom som hartillfallit allmänna arvsfonden som arv infördes 1978 (prop.1977/78:80, FiU 30, rskr245). Därefter har genom lagändring arvsfondens rätt atlavstå egendom utvidgats till att gälla bl. a. kulturhistoriskt intressantegendom (prop. 1980/81:48, LUll, rskr224). Enligt min mening talar flera skäl för att den värdegränssom gäller med avseeende på regeringens befogenhel att pröva frågor omavstående av arv nu bör höjas. Den i arvsfondslagen införda möjlighelenför fonden atl avstå bl.a. kulturhistoriskt intressant egendom, höjningen av faslighelstaxeringsvärdenaoch den allmänna prisutvecklingen är sådana skäl. Den nya värdegränsen börenligt min mening sättas lill . Med värde avses i likhet med vad somnu gäller egendomens värde enligt bouppteckningen. 1983/84:153 1 Ävenbeloppsgränsen för kammarkollegiets befogenhet atl besluta om att arv skallavstås bör i föQd härav höjas. Det ankommer på regeringen alt besluta om detta.Jag avser därför att återkomma till regeringen i denna fråga. Jag villframhålla att avsikten givelvis är att regeringen även i fortsättningen skallpröva alla ärenden av större vikt. Förslagetatt höja beloppsgränsen för regeringens befogenhet att besluta om avstående avarv föranleder ändring i 5 5 arvsfondslagen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats ettförslag till lag om ändring i lagen om allmänna arvsfonden. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att anta del förslag som föredraganden har lagtfram.