prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Denna situation förvärtas av att enökande andel av det överskott som skapas i den traditionella sektorn förs överoch investeras i den moderna sektorn. /83 har ca utbetalats.Medelsramen för samarbetet har /78 varit . Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Jordbruk(FAO) Förvaltningsbistånd (UNDP) 1983/84:100 Bilaga 5 244 Huvuddelen avbiståndet har gått till undervisningssektorn. Lantbruksfakulteten har fåttsvenskt stöd genom FAO . Fakulteten har ca 300 elever. Sverigefinansierar drygt hälften av ett 20-tal utländska lärare/ forskare. Antalet inhemska lärare hargradvis ökat i projektet. har SIDA stött ett program som skall förseSwaziland med klassrum och lärarbostäder för primärskolan. har sammanlagt15,beviljats. En delav det svenska stödet har administrerats av UNESCO.Inom ramen för detta stöd har fått resurser att sätta upp enskolbyggnadsenhet inom . Stödet har främst utgått som personalbistånd, fordon ochkontorsutrustning. /77-1980/81 har av stödetutbetalats direkt till föratt rusta upp och bygga lokaler för primärskolan. För perioden1977/78-1981/82 har vidare använts till en insats förlåroplansutveckling för sekundärskolans lägre klasser. Arbetet omfattar ämnena hemkunskap, slöjd,samhällskunskap och naturkunskap. Svenska experter har deltagit i detta arbete. Avtal har ingåttsom stöd till utbildningsplanering omfattande . Insatsen sker delvis isamarbete med . Genomsmäindustriprogrammet lämnas stöd till ett glasbruk, ett företag förtillverkning av mätinstrument, ett möbelsnickeri och ett företag för tillverkning av stängselduk. har stödlämnats tillförvaltningsbistånd genom UNDP. Nuvarande avtal, 1979/80-1982/83, omfattar . ochMozambique samarbetar om en väg mellan hamnstaden i Mozambiqueoch vägnät. Förbättringen av vägen har av praktiska skäl delats uppi två projekt. planeras svenskt stöd för att delvis finansieraasfaltering av den swaziska vägen. Det svenska bidraget är ca ,varav hälften tas från anslaget för regionala insatser och resten från landramen. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 \ \f . '_._( \'* XW *H. 19,1 milj (1981) 3,(1980) (1981) Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) (198I) (1982/83) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 246 De bakomliggandeorsakerna till den ekonomiska tillbakagången i utgörs av enkombination av såväl tillfälliga som strukturella faktorer. Torka, den östafrikanskagemenskapens sammanbrott, kriget i ,oljeprishöjningar och den internationella recessionen är exempel på viktiga faktorer. Även den ekonomiska politiksom fört under 1970-talethar i mångt och mycket bidragit till den ekonomiska krisen. Nedgången har nuockså till stor del blivit självgenererande. exportinkomsterfortsätter att minska och beräknas 1982 i nominella termer utgöra mindre än tvåtredjedelar av inkomsterna vid den akuta krisensbörjan . Trots att importen kraftigt beskurits har handelsbalansunderskottetde överstigit inkomsterna från exporten. De minskade exportinkomsterna från jordbruket har sin förklaring iatt produktionen av de viktigasteexportgrödorna halverats . Uppköpspriserna har varit låga och inte stimulerat ökadproduktion. Satsningen på enbasindustristrategi förutsatte i sin inledningsfas en betydandeutländsk import. Då denna import nu kraftigt beskurits har produktionen avstannat. Kapacitetsutnyttjandet uppgår till mellan25 och . Den minskande ekonomiska aktiviteten harlett till en statsfinansiell kris. Trots de senaste årens försök tillrestriktivitet med nyinvesteringar har budgetunderskottet vuxit. För attupprätthälla budgetbalansen har statens upplåning inom det egna bankväsendetökat och beräknas /83 ha utgjort entredjedel av utgifterna. Detta har spätt på inflationen som tillsammans meduteblivna löneökningar och en allmän bristsituation skapat missnöjebland befokningen. De minskadebudgetinkomsterna kan leda till en snabb försämring av de socialalandvinningar som åstadkommit. Behovet av ett fortsatt kraftigtbiståndsflöde för att upprätthålla den sociala servicen är stort. erhållernumera i stort sett inga utländska krediter. ficklandet betydande utländska län och fördröjde betalningarna i ett försök att överbrygga denekonomiska krisen. Detta har lett skuldtjänst som motsvarar en tredjedel och närmarehälften av exportinkomsterna. Betalningsfördröjningarna hade 1982 ökat tillöver . Regeringen harutformat ett program för att sanera ekonomin, vilket har börjat verkställas. Diskussion har enlängre tid pått med IMF i syfte att nå framtill en överenskommelse om betydande krediter. Någon uppgörelse har emellertid inte kommit tillstånd. Handeln med jordbruksprodukter har liberaliserats. Beslut finnsom att kooperation med uppgifter bla inommarknadsföringen skall återinföras. Uppköpspriserna på jordbruksprodukter har i reala termer ökat ochytterligare ökningar utlovats. Valutan devalverades menbetraktas fortfarande som kraftigt övervärderad. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 247 Det svenskabiståndet till regleras av ett två-årigt avtal /84-1984/85,avseende årliga ramar på . är tillsammans med den störstabiståndsgivaren. Den ekonomiskakrisen har medfört förändringar också av det svenska biståndet; importstödetökar, satsningen på produktiva sektorer prioriteras sominsatser för att bibehålla och underhålla de sociala framstegen fortsätter. Nya projekt har skjutitspå framfiden. Importstödet harunder , pga akuta importbehov, ökat och uppgårtill nära en tredjedel av medelsramen. Andra huvudkomponenter för biståndet är industri- ochundervisningssektorerna. Stödet till skogsbruk, vattenförsörjning, energi ochtelekommunikationer fortsätter.Samarbetet inom hälsosektorn är inne i ett avslutningsskede. I syfte att höjakvaliteten inom förvaltningen finansieras personalbistånd inom förvaltningsstödetsamt en konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Reservationen, somär justerad med hänsyn till förskottsbetalningar, förklaras till stordel av förseningar inom stödet till pappers- och massafabriken i . Det svenskaimportstödet är av avgörande betydelse för och svarade 1982 för enfjärdedel av landets totala import utom olja. Prioritet har givits tillimport för rehabilitering av utvalda befintliga industrier, för produktionen inomexportjordbruket, till industrier baserade på lokala råvaror, tilltransportsektorn samt för konsumtionsvaror som skall sfimu- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 248 lera bönderna till ökad produktion. /84är bundet till upphandling i . har blapapper, handelsgödsel, teleutrustning samt reserv- och monteringsdelar tilllastbilar levererats från . Upphandlingen i under importstödet1982/83 uppgick till av totalt utbetalade . Även inom industrisektornanvänds en allt störte del av biståndet för att säkra driften i utvaldabefintliga industrier genom rehabiliteringsåtgårder och inköp av råvaror.Produktionen inom den av bla finansierade pappers- och massafabriken iMufindi beräknas kunna sättas igång . Svenskt bistånd har anslagitsför driften av fabriken. Inom småindustriprogrammet har 25 företag etableratsmed stöd från svenska systerföretag. Bidraget till serviceinstitutioner förindustrin samt till , , har trappats ned. Med hjälp av främstsvenskt stöd har lyckats minska analfabetismen märkbart. Det svenskabiståndet har bla bidragit till produktion av 9 miljläroböcker samt utbildning av 35000 primärskolelärare. Utbildningen vidyrkesutbildningscentrat i Moshi startades . Den ekonomiska krisenhar allmänt sett lett till en försämring av utbildningskvaliteten. har alltsedanbiståndssamarbetet inleddes stött utbyggnaden av landsbygdensvattenförsörjning. Härigenom har antalet människor som har tillgäng tillanläggningar för rent vatten fördubblats . Drift och underhållav många anläggningar har emellertid varit bristfälliga. Det svenska biståndetkoncentreras ahtmer till de tre regionerna runt , där tonviktenligger på drifts-, underhålls- och rehabiliteringsåtgärder. Svenska enskildaorganisationer är engagerade i ett trettiotal projekt inom bla hälsovårds-,undervisnings- och landsbygdsområdena i . beviljades totaltcirka för dessa organisationers arbete. Genom SAREC stödjsTanzanias centrala forskningsråd och samarbete mellan forskningsinstitutioner iSverige och med sammanlagt . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 'Lang Son Bai ' fr, U°"g Bi Phan Th/et HO 57 milj (1982) 2,(1982) (1982) Offentligt nettobistånd/person - Totalt(exkl östländer) ca (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 250 Trots att en negativekonomisk utveckling senare är kunnat vändas tilltillväxt har BNP per invånare minskat pga befolkningsökningen. En viss förbättring inträdde dock under1982. Lönerna har Utvecklatspositivt framför allt för industri- och jordbruksarbetarna. har emellertid levnadsomkostnaderna ochinkomstskillnaderna ökat. De förhållandevis lågt betalda statstjänstemannen harkompenserats genom ett för statenkostsamt subsidiesystem. Betalningsbalansunderskottet är fortsatt stort,även om en förbättring inträtt , tack vare kraftigt ökad export till det konvertibla valutaområdet. De enskildaprovinsernas möjlighet att görautrikesaffärer har verkat stimulerande på ekonomin. Skatteuppbörden har detsenaste året utsträckts till tidigare skattefria ekonomiska aktiviteterför att öka statsinkomsterna och göra det möjligt att fortsätta minskningen av budgetunderskottet. Den störstautgiftsposten i statsbudgeten gäller hälsovård och utbildning. Framgångarna inom jordbruket fortsätter, och ambitionenär att ytterligare förbättra tillgången på livsmedel. Industriproduktionen har ökatmyckettack vare högre produktivitet i den lätta industrin och minskad byråkrati.Kapacitetsutnyttjandet är emellertid fortsatt lågt. Råvaror saknas, energitillförseln ärbristfällig och handelsembargo och valutabrist har omöjliggjort införskaffandeav erforderliga insatsvaror och reservdelar. Härtill kommer transportproblem inomlandet. har hos den sk begärt uppskov med betalning av uteståendeskulder till det konvertibla valutaområdet. Överenskommelse med IMF om ett stabiliseringsprogramförsvåras av det stora budgetunderskottet och ekonomiska ochpolitiska isolering efter inmarschen i . Skuldtjänsten harminskat från av exporten 1981 till 1982. För det konvertiblavalutaområdet gäller en skuldtjänst på . förmåga attbibehålla den uppåtgående trenden i ekonomin beror mycket på tillgången tillutländskt kapital på förmånliga villkor för att minska budgetunderskottetoch öka statsinkomsterna utan att hämma den ekonomiska aktiviteten. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal /84 och 1984/85 som omfattar 365milj kr för vartdera året. har utbetalats sedan utvecklingssamarbetetmellan och Vietnaminleddes /71. Huvuddelen avbiståndet gäller fortsatt stöd till skogsindustriprojektet i Vinh Phu (Bai ),sjuk- och hälsovård, samt importstöd och en konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1983/84:100 Bilaga 5 251 Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Sjuk- och hälsovård 24 53 Utbetalningar av tidigareårs importstöd (188) Utrymme för nya insatser 36 Utgående reservation 278 O Reservationen har minskatmen är fortfarande förhållandevis stor, beroende på eftersläpandeutbetalningar inom importstödet och längre planeringstid än beräknat för nyainsatser. Reserverade medel kommer att tas i anspråk när insatser inom blaenergiområdet som är under beredning kommer igång. togs detvå svenskfinansierade sjukhusen, som kostat , i drift.Barnsjukhuset i år planerat både som centralt remissjukhus och nationelltutbildnings- och forskningscentrum för barnsjukdomar. Allmänsjukhuset i ge vård och behandling åt befolkningen i den omgivande kolgruve- ochindustriregionen. Sjukhuset skall också bidra till vidareutbildning avsjukvårdspersonal samt till yrkesmedicinsk forskning. Det fortsattahälsobiståndet gäller driftsstöd till de två sjukhusen, en förstärkning avprimärhälsovården på landsbygden i nort samt användning och tillverkning avläkemedel. En växande del av hälsobiståndet planeras, genomförs och följs uppmed hjälp av svensk expertis. Pappers- ochmassafabriken i (Bai ) invigdes . Fram till månad1983 har papper, massa och 146000 MWh producerats. För 1983förutses en produktion på papper och massa. Det fortsattastödet till Vinh regleras av ett tvåårigt insatsavtal /84och 1984/85 som omfattar inom ramen för det för projektetanvisade totalbeloppet på . Sedan investeringarna slutförtskommer antalet utländska experter att minska från ca 350 personer när de varsom flest till drygt 100. Tillförseln av virke och transporter av råvarorkommer att ägnas särskild uppmärksamhet inom det fortsattaskogsindustribiståndet. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 252 tet beräknas ge arbete åt 20000 människor ifabriksanläggningarna och i skogsbruket. Pappersproduktionen beräknas vid full drifttill . Detinnebär en fördubbling av nuvarande pappersproduktion i . Insatser ianslutning till Vinh är under beredning, nämligen ett bostadsområde för vietnamesiskarbetskraft med familjer, en yrkesskola,vägförbättringar, råvarutransport och lokal framställning av alun. Importstödet uppgårunder /84 till , varav 75 är bundna till upphandling i . Detbundna biståndet har /83 främstanvänts för import av papper och pappersmassa, råvaror för läkemedelsframställning och reservdelar förtvå av UNDP administrerade rehabiliteringsprojekt. Det obundnaimportstödet har i första hand gällttextilier, garn och råvaror för framställning av insektsbekämpningsmedel. Ett inledande stödinom energiområdet har förekommit inom importstödet, bla i samarbete med UNDP, förrehabilitering av kraftförsöriningen i söder.Förutsättningarna för svenskt stöd till mindre vattenkraftverk i centrala ochsödra prövas av SIDA. har under1982/83 erhållit i katastroftjiständ varav bilateralt ochresten genom enskilda organisationer. Forskningssamarbete genom SAREC pågårsedan 1977, främst genom institutionssamarbete inom mikrobiologi och geoteknik och omfattarför åren 1982/83 och 1983/84sammanlagt . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 MbalaJ*"». ,/W»ems/on .. .' f rf/ Vc-Mmilunga l\ \ ! ( Bangiulusiön y/ 1 |.\ ',._._, | Soiwrezi fj?MufuIira i \ fMpika 1 Sj |l J i* \ l\ KitweV.V ; Luanshya-V" > Serenje Chipata/| C * ( Kapiri Mposhi, 1- y*'"' '' '» v' I \ / lusakaT"]! Mazabuka*"*7 " Choma' rij> Offentligt nettobistånd/person 5,85 milj (1981) 3,(1970-80) (1981) (1979) (1982/83) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 254 BNP per capita ökade från 1979 till 1980. De ekonomiskaförhållandena i är mycket svåra. Under 1970-ta-let reducerades denreella per capita-inkomsten till ca hälften. liderlandet akut brist på utländsk valuta, vilket leder till minskad försörjning med insatsvaror ochdärmed minskad totalproduktion. Inom många statligainstitutioner tar lönerna i anspråk en allt störte del av resursutrymmet på bekostnad av andranödvändiga insatser. Landet är i akutbehov av nya stora lån från uflandet. Förhandlingar med IMF pågår sedanlänge. vidtagna åtgärder (devalvering, minskad prisreglering, minskadestatsutgifter) är led i försöken att bana väg för ett nytt IMF-län. Ett sådantlån på ca har erhållits 1983. Landets ekonomiskasvårigheter har återspeglats i social oro och konflikter mellan landetsrelativt starka fackföreningsrörelse och regeringen. Grunden till Zambiasekonomiska svårigheter är att efterfrågan på landets två viktigasteexportprodukter, koppar och kobolt, kraftigt försvagats och att priserna på dessa produkterminskat drastiskt. Med 100 som bas 1970hade bytesförhållande 1981 sjunkk till endast 31. Sedan utvecklingssamarbetet inleddes1965/66 har tom /83 ca 890milj kr utbetalats i bistånd till . Därutöver har lämnats i katastrofbistånd, förbiståndsinsatser genom enskilda organisationersamt forskningssamarbete. Utvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårsavtal avseendekalenderåren 1984 och 1985 omfattande totalt . Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1983/84:100 Bilaga 5 255 Stödet omfattarintegrerad landsbygdsutveckling, kooperation, produk-Uonsrådgivning ochlantbruksutbildning, utsädesproduktion och lantmäteriverksamhet. Stödet expanderade kraftigt framtill 1982, varefter en konsolidering har ägt rum. En stor del av biståndet gårvia sk institutionellt samarbete. Detta gäller kooperation, ett utsädesprogramoch lantmäteri. I övrigt lämnas stöd till främst integrerad landsbygdsutveckling, utbildning och rådgivning.Stor vikt läggs vid att småbönder nås inomde statliga delprogrammen. Programmet förlandsbygdsutveckling har höjt produktionen. Den kooperativa rörelsen har fåttväxande betydelse och svarar nu för merparten av den saluförda mängden majs ilandet. Den kooperativa skolan i och jordbruksinstitutet i Mpika är färdigbyggda och ifull verksamhet. har stödet till jordbruksutbildningen utvidgats till attomfatta också andra skolor samt den nafionella rådgivningsverksamheten, med särskild inriktning på småbrukare. Ettutsädesbolag med bla SvalöfAB och som delägare har bildats. På grund av stödets relativa storlek,kontinuitet och karaktären har också endialog kunnat föras i olika frågor inom jordbrukspolitiken, såsom prisfrågor, kooperationens inköps- ochförsäljningsmarginaler m m. Lantmäteriet iZambia har i samarbete med lantmäteriverket i tagit fram kartor förplanering av landsbygdsutvecklingen. Inom hälsosektornhar stöd främst lämnats till uppbyggnad av primärhälsovården på landsbygden. Stöd har därvidlämnats till byggande och upprustning av hälsocentraler liksom tillutbildning av personal för primärhälsovården.Stöd har givits på områdena hälsoplanering, nutrition, transporter ochmedicinförsÖTJning. harbyggnadsdelen gått långsammare än beräknat, medan utbildningsdelenhar fungerat utmärkt. Man har snart utbildat ca 1 000 byhålsovårdare. 1980 ingicks avtalom sektorstöd på undervisningsområdet om koncentration till primärundervisningoch till undervisning avhandikappade elever. Avsikten med sektorstödet och dess huvudinriktning päprimärundervisning är att det skall stå i samklang med de svenskstödda insatsernapä jordbruksområdetoch inom hälsovården. Det skall därmed bidra till att bättre tillgodosebasbehoven på den eftersatta zambiska landsbygden. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 256 Det svenskabiståndet till har varit mycket personalintensivt. Under de senasteåren har dock personalbiståndet minskat, bl a till följd av en strävan att avveckla personalinsatser utanförde tre koncentrationsområdena.Personal- och konsultfonden används huvudsakligen för stipendier, vilka möjliggör för ett stort antal zambieratt få vidareutbildning utomlands. Härigenom kan främst den zambiskastatsapparaten stärkas . Den zambiska plankommissionen, somförvaltar fonden, har lagt störtevikt vid stipendieprogrammet än . Fonden används även förinstitutionellt samarbete med inom kraft- och transportområdena. Importstöd infördes1977.1 början avsattes betydande belopp till importstöd men har dess andel sjunkit.För vart och ett av åren 1982 och 1983har avsatts för importstöd. Det bundna importstödet på 15 milj krper år används i sin helhet för att bygga upp landets kapacitet för tillverkningav järnvägsvagnar i . är det av samarbetsländerna i som under1970-talet haft den största handeln med . Landet har gjortbetydande upphandlingar i med biståndsmedel. Upphandlingen har främstgällt teleutrustning, järnvägsvagnar, fordon, reservdelar och papper samt konsulttjänster.Återflödet av biståndsmedel från till har därför genomgåendelegat på en hög nivå. Under /83 minskade återflödetemellertid från tidigare till . En stor del av återflödet är personalbistånd. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 7,8 milj (1982) 3,(1982) (1981) (1982/83) (1982/83) 17 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 5 258 Den ekonomiska ochpolitiska stabilitet som kännetecknat för harunder utsatts för svåra påfrestningar. De interna motsättningarna mellanZAPU och förstärktes märkbart, när arméenheter genomförde upprensningsaktionermot sk dissidenter i det huvudsakligen ZAPU-trogna . Våld ochövergrepp på civilbefolkningen ledde bla till en kraftig flyktingström till Botswana.Situationen i har förbättratsmen fortfarande rapporteras om såväl dissidentdåd som övergrepp från armén. ekonomiskasituation har gradvis försämrats. Tillväxten i ekonomin har stagnerat och från enrekordartad tillväxt på har BNP ökat med drygt 2%.1982 och för 1983beräknas en minskning av BNP. Orsakerna till denna dämpning av tillväxten i ekonomin hänger blasamman med utflyttning av vit yrkesutbildad personal. De viktigaste orsakernastår dock att finna i ett ökande betalningsbalansunderskott i kombination med missväxt.Betalningsbalansunderskottet för 1982överstiger . Priserna på viktigaste exportvaror,jordbruksprodukter och mineraler, har som en följd av den internationella lågkonjunkturen sjunkit. harånyo drabbats av torka, vilket minskat jordbruksproduktionen och lett till attdet stora majsöverskottet som bidrogtill exportökningen , nu eliminerats. För att minska underskottet iutrikeshandeln har importen kraftigt beskurits. Industriproduktionen harhärigenom stagnerat. Strävanden att hålla handelsbalansunderskottet nere har medfört att Zimbabwelånat upp stora belopp på deninternationella valutamarknaden. Skuldtjänstens andel av exporten ökarsnabbt och beräknas i är uppgå till . Under våren 1982nåddes en överenskommelse med IMF om en kredit på nära . Dettatillsammans med landets ekonomiska potential samverkar till att fortfarande betraktassom kreditvärdigt. Budgetunderskotteti kombination med en hög efterfrågan har medfört att inflationstakten stegrats och attpriserna ökade 1982. Sysselsättningsnivån har kunnat upprätthållas inom allasektorer utom jordbrukssektorn, då stora grupper av lönearbetare påkommersiella farmer blivit uppsagda. Omfördelningen av jordbruksområden till dejordlösa på landsbygden går långsamt. Den höga inflationen har medfört att detreala värdet av minimilönen nu torde ligga under nivån vid självständigheten. Det svenskabiståndet till staten inleddes i och med att landet blev självständigt1980. Totalt har tom 1982/83 utbetalats Prop.1983/84:100 Bilaga 5 259 slöts ett tvåårigtbiståndsavtal för perioden /84-1984/85 avseende vardera året. Samarbetet syftartill att förbättra levnadsvillkoren för de fattiga på landsbygden, genom stöd tillundervisnings- och hälsovärdsområdena, samttill den moderna sektorn genom stöd till import och till en personal-ochkonsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Hälsovård Undervisning Personal- och ko Importstöd biståndetinleddes har betydande reservafioner uppstått, vilket är en följd av problemeninom den helt nya administrationen. Tonvikten inombiståndet till hälsosektorn ligger pä att främja utvecklingen avprimärhälsovården på landsbygden. På grund av torkan har undernäringen bland barn och vuxna ökat.Det svenska biståndet har därför i högreutsträckning än tidigare riktats mot ett tilläggskostprogram för barn . Cirka 170000 barn beräknasgenom programmet få tilläggskost. Ett landsomfattande vaccinationsprogram harinletts och över 200000 vaccinaUoner genomförs . Biståndet användsockså för att förbättra villkoren förde handikappade i samhället. I övrigt utnyttjas biståndet för utbyggnad av hälsocentraler, läkemedelsförtåd ochpersonal-bostäder. Biståndet syftartill att förbättra standarden inom primär- och sekun-dårskolan. Hhtills hardessutom en stor del av stödet medverkat till en betydande återuppbyggnad av underbefrielsekriget förstörda skolor och lärarbostäder samt till 8 flyktingskolor.Kvaliteten inom undervisningen förbättras bl a genom det svenska stödet till produktionav lokalt anpassade läromedel. Insatser inom förvaltningsutbildningsomrädet syftartill att höja effektiviteteninom den statliga förvaltningen. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 260 Importstödet är i sinhelhet bundet till inköp i . Isyfte att lindra konsekvenserna av torkan kan importstödet använda till inköpav bortig-gar för vattenbrunnar. 1 övrigt har importstödet finansierattelefonväxlar, utrustning till en nationell kontrollcentral föreldistributionen samt till den privata sektorn. Denna fond är tillstörsta delen bundet till .