prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Besiktning av fasligheten skall göras för att uppnåsamordning mellan olika underhållsåtgärder och med skäliga energisparålgärder.Kostnaden bör ingå i bidragsunderiaget. De kommuner som beslutar omenergilän bör också få besluta om nu aktuella räntebidrag. Den bidragssökandesrevisorer eller förmedlingsorganet i kommunen bör i efterhand intyga altåtgärderna har genomförts. Bostadsstyrelsenavstyrker förslaget att ansökan om räntebidrag skall inlämnas vid ett tillfälleper är och avse fastighetsägarens samlade bestånd i en kommun. Beslut omräntebidrag liksom det utbetalade bidraget måste registreras på varjefastighet, på etl sådant sätt att det i efterhand går att konstatera till vilkaåtgärder i resp. byggnad som bidrag beviljats. Delta är nödvändigt för att bl.a. förhindra att bidrag lämnas mer än en gång till samma åtgärd och för attmöjliggöra redovisning av räntebidragsförhållanden vid överlåtelse avfastighet. Urfastighetsägarens synvinkel är det en klar nackdel att inte fä lämna in ansökanom räntebidrag mer än en gång per är när redovisningen av åtgärderna ändå måstepreciseras med avseende på åtgärd, hus och faslighet. Någon jämförelse medhandläggningen av de nuvarande s.k. underhällslånen, där endast uppgift omtotala areor för aktuella årgångar av hus behöver redovisas, kan därför integöras. För stora fastighetsägare kan del uppslå svårigheter all bedöma detsamlade behovet av underhållsåtgärder för hela fastighetsbeståndet en gång perår. Detta kan också leda till onödiga förskjutningar av angelägna eller akutaåtgärder och lill förseningar av räntebidragen. Långsiktig planering avfastighetsunderhållet kan främjas på annat sätt, l.ex. genom utformningen avbesiktnings- och åtgärdsmallar och kommunernas granskning av dessa i sambandmed yttrandet över räntebidragsansökan. Förkommuner och länsbostadsnämnder skulle en koncentration avansökningstillfällena kunna leda till besvärande belastningstoppar vissa tider. Enrekommendation om att ansökningarna bör avse ålgärder i hela kvarter ellerområden i samma ägares hand bör dock utfärdas. Det bör också föreskrivas attansökan om ränlebidrag till åtgärder i en viss fastig-hel inte får göras oftareän en gång anser bosladsstyrelsen avslutningsvis. Ävenandra remissinslanser, såsom och . anser all begränsningentill ell ansökningstillfälle inte är bra. Arbetsgruppensförslag om att ansökan orn räntebidrag bör göras innan åtgärderna vidtasavstyrker men, anser dock all kom- Prop.1983/84:40 121 munen skall ha tillstyrkt ansökan innan åtgärden vidtas. Ellskäl härför är att förmedlingsorganel bör kunna konstatera alt åtgärden interedan tidigare är vidlagen och alt kravet på samordning av åtgärder börframföras innan de vidtas. Det viktiga är all rätta åtgärder blir vidtagna pårätt säll. Vid eventuell rambegränsning uppslår dock vissa problem. T. ex.uppstår risk för att när ytterligare medel släpps av ramen detta enbart medförall slöd lämnas till redan utförda ålgärder. Finns risk för knapp medelstilldelningkan del av sysselsätlningsstimulerande skäl finnas anledning all ompröva ominte päbörjandel skall knytas till beslutslillfället. stadshypotekskassa och Spinlab villalt räntebidragen skall utbetalas direkt till långivaren. Dessutom anser länsbostadsnämnderna i ochNorrbottens län att förmedlingsorganel och inte någon revisor skall utfärdaintyg om genomförda åtgärder före utbetalning. Arbetsgruppens förslag beträffande energibidrag innebärdels att de bidrag som f. n. lämnas till av den godkända kostnaden förförbättring av isolering i bjälklag och ytterväggar samt byten ochkomplettering till treglasfönster bör permanentas. Dels bör energibidrag lämnasmed etl visst belopp t. ex. per lägenhet eller m* och kunna avse samtliga upplätelseformer och fastighetsägarkategorier. Regeringen bör fä fastställa såväl ändamålsom belopp. Ramen för energibidrag föreslås vara 120 milj. kr. för budgetåren1984/85-1986/87. Beslut om bidrag till hyres- och bostadsrätlshus börfattas av länsbostadsnämnden och lill äganderättssmåhus av kommunensförmedlingsorgan. Bidraget utbetalas när bidragssökandes revisor ellerförmedlingsorganet har intygat att åtgärden har genomförts. Lån lill energisparande pä den opriorilerade kredilmarknadenförutsätter all kommunerna, genom borgen eller på annat säll. medverkarlill alt trygga ett forlsall energisparande. borgen bör kunna lämnassom enkel borgen. Energibidrag bör inte lämnas i kommuner som generelltmotsätter sig all ställa borgen för lån lill energisparåtgärder. Bosladsstyrelsen anför att för de yngre flerbosladshusensdel innebär arbetsgruppens förslag till nya räntebidragsregler etl starktminskat incitament till energisparåtgärder. Styrelsen föreslår därför en annanutformning av räntebidragen med större stimulans och förutsätterdessulom att energibidragen differentieras och reglerna för lilläggslånutformas så alt effekterna av de minskade räntebidragen lill dessa fasfigheteri möjligaste mån reduceras. För småhusägarna kan vissa problem uppstå vidövergäng till upplåning på den oprioriterade kreditmarknaden till energisparåtgärder. år kritisk lill det skisserade stödet och sägerall ROT-pro- Prop.1983/84:40 122 grammet förordar en stegrad takt i energisparprogrammel.Om detta uppnås är i och för sig tvivelaktigt med hänsyn dels till denindirekta försämring av slödel lill energisparålgärder som en samordning avläneformerna leder lill, dels lill det faktum all en ombyggnad av de aktuellaårgångarna ger en mycket liten energispareffekl i jämförelse med en ombyggnadav 50-och 60-lalshusen. Om förslagen i promemorian mol förmodan skulle ledatill en sådan stegrad takt är del ganska långsökt alt söka finansiering genomförsämring av stödet till bostadsförsörjningen. och riksförbundanser att ramen för energisparandet är otillräcklig. Flera remissinslanser, bl. a. , ärkritiska till förslaget att kommunerna skall besluta om energibidragen, medanGöteborgs kommun yttrat sig positivt om förslaget. Beträffande borgen anser länsbostadsnämnden iÖstergötlands län att kravet på borgen bör avse alla låntagarkategorier. Arbetsgruppen föreslär med hänsyn till de föreslagnafinansieringsmöjligheterna för underhåll, energisparåtgärder och reparafioneratt bostadslån till ombyggnad i fortsättningen endast skall lämnas förbostäder som är . Från 30-ärsregeln bör undanlag göras förombyggnad av hus och lägenheter som inte uppfyller LGS, för ombyggnad avbostäder till lokaler, för tillbyggnad av småhus i vissa fall och förinstallation av hissar. Kravet på att ombyggnaden skall medföra en väsentligökning av bosladsvärdel bör tillämpas mer generöst . Ombyggnadslänbör därmed omfatta åtgärder såsom ändrad lägenhetsfördelning, gårdssanering,installation av hissar m. m. Lån bör även kunna lämnas för grundförstärkningäven utan samband med andra ombyggnadsåtgärder. Lån till ändrad lägenhetssammansättning i hus som är yngreän 30 är bör i fortsättningen finansieras som underhållsåtgärder m. m. Miljölån utan ränlebidrag bör avvecklas. Beträffande ingångsvärdebelåningen föreslär arbetsgruppenatt den sänks från maximalt till maximalt av ombyggnadskostnaden.Vidare bör ingängsvärdebeläningen begränsas till ett belopp som högst motsvararköpeskillingen. Lån och räntebidrag till ingångsvärdet bör kunna lämnas ävenför småhus som upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Fleraremissinstanser, bl. a. , och Spinlab, är positiva tillgrundkonstruktionen för ombyggnadslån. framhåller dock all del bör varamöjligt att göra undantag frän 30-årsregeln inte bara för hus som inteuppfyller LGS, för tillbyggnad av småhus m. m., utan också då det av olika skälär nödvändigt att mer omfattande ombyggnadsåtgärder genomförs vid ett samlattillfälle. Det kan t. ex. bli nödvändigt på grund av byggnadstekniska brister,särskilda sociala hänsyn eller därför att fastigheten ingår i ett förnyelseomrädemed bebyggelse av varierande 1983/84:40 123 I ell förnyelsearbete som inte bara omfattar enstakahus utan omfattar hela kvarter eller stadsdelar, är det särskilt väsentligtalt finansieringsreglerna ger en viss flexibilitet. anför all den föreslagna ändringen allombyggnadslån med vissa undantag skall ges lill fastigheter som är äldre än 30år synes vara alltför begränsande. De uppräknade undantagen läcker inte allaangelägna behov som l.ex. ombyggnad av kalegoribostäder och vissa vindsinredningartill bosläder. LO anseralt i ett avseende måste regler och villkor för statligt slöd förbättras,nämligen för förnyelse av oattraktiva och förslummade 50- och 60-lalsområdenmed låg boendeslatus. Enligt ROT-programmet ska ombyggnadslånen i princip intekunna utgå lill hus som är är, vilket alltså skulle utesluta dessarelativt nya, men ändå klart renoverings-mogna områden. Alternativet tycks imånga fall vara rivning, vilket måste anses helt oacceptabelt. LO vill därförförorda alt också yngre fastigheter och bostadsområden omfattas av de nya lånebeslämmelserna.Etl annat alternativ som bör övervägas är all finansiera dessa exlrema åtgärdersom om det var fråga om nyproduktion. ÄvenRiksbyggen anser att det är viktigt alt ett långsiktigt program förombyggnadsverksamheten också riktar sig mol 50- och 60-lalels produktion ochinkluderar miljöförbättringar i större skala. Länsbostadsnämndeni befarar alt fastighetsägare skjuter upp ombyggnad om fastighetenär nära medan länsbostadsnämnden i anser att det inte ärrimligt all allt löpande underhäll kan belånas för hus som är . Länsbostadsnämndeni vill erinra om de tankegångar beträffande komplettering avbefintlig bostadsbebyggelse som framförts av bl.a. stadsförnyelsekommittén. görs i form av tillbyggnad av ytteriigare enbostadsvåning måste åtgärden klassas som ombyggnad. Med de föreslagna reglernaskulle tillbyggnaden inte kunna belånas med ombyggnadslän om huset är yngre än30 år. Vid tillbyggnad av flerbostadshus - oavsett om tillbyggnaden görshorisontellt eller vertikalt - kan del vidare vara fastighelsekonomiskt rimligtall vidta vissa ålgärder i den befintliga huskroppen - ålgärder somkanske normalt skulle ha vidtagits först när huset är är. Deundanlag från 30- årsgränsen som utredningen föreslår bör därför kompletterasmed tillbyggnad av flerbosiadshus. Lån bör därvid kunna utgå även till ålgärderi befintlig byggnad. anser att det ärväsentligt att villkoren för begränsad ombyggnad inte försämras medan anser att stimulanseffekterna för ombyggnad ärotillräckliga varför lånereglerna bör ses över. motsätter sig alt lån ochräntebidrag lill ingångsvärdet skall kunna lämnas även lill småhus som upplåtsmed hyres- Prop.1983/84:40 124 Dessa disposilionsformer är redan nu kraftigt gynnadeframför äganderätt av småhus, vilket lett till en ur bostadspoliUsk synpunkthelt omotiverad övergång frän äganderätt till bostadsrätt och hyresrätt. Att nuytteriigare öka rådande orättvisor kan inte godtas. Beträffande tolkningen av"väsentlig ökning av bostadsvärdet" i samband med ombyggnad anser bostadssiyrelsenatt genom den föreslagna ändringen mister begreppet väsentlig ökning av bosladsvärdelmycket av sin innebörd. Dessutom skulle den föreslagna generösare tillämpningenkunna medföra all allt underhåll kommer att ingå i låne- och ränlebidragsunderlagelför ombyggnaden ulan att fastigheten blir godtagbar ur samhällets synpunkt. Bostadssiyrelsenanser därför att som en förutsättning för ombyggnadslån bör gälla allfastigheten efter ombyggnad erhåller "långsiktigt godtagbaraegenskaper". Styrelsen föreslär därför att ombyggnadslän skallförbehållas fastigheter där en genomgripande ombyggnad inte inträffat senare än30 är före beslut om lån, under förutsättning att fastigheten genomombyggnaden uppnår långsiktigt godtagbara egenskaper. De undanlag frän 30-ärsgränsensom föreslås ansluter sig styrelsen till, förutsatt att fastigheten genomåtgärden blir långsiktigt godtagbar. Denna lösning utesluter inte etappvisombyggnad men motverkar onödiga tröskel-effekter. Etappen i sin helhet måstedock vara långsiktigt godtagbar. Avgörande om fastigheten genom ombyggnadenuppnår långsiktigt godtagbara egenskaper bör i princip ankomma pä kommunen attbedöma. I fråga om bostäder sombyggs om till lokaler vill styrelsen erinra om alt förordningen (1982: 1272) omstatligt länestöd m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrdalägenheter i flera avseenden inte längre blir tillämplig. Vid lån tilltillbyggnad av småhus kan kravet på långsiktigt godtagbara egenskaper innebäraen viss skärpning av nuvarande regler, om kravet skall ställas pä all helahuset blir godtagbart efter Ullbyggnaden. För småhus anser intestyrelsen det finns skäl att ställa krav utöver själva tillbyggnaden. Någonytterligare begränsning av möjligheterna att lämna bostadslån för tillbyggnadutöver den areabegränsning som gäller vid nybyggnad anser styrelsen inteerforderlig. Beträffande lån för sophanleringframhåller att en kvalitativt god sophantering rör såvälboendemiljön som arbetsmiljön för renhållningsarbetarna. Arbetsgruppen har nuföreslagit att villkoren för sophanteringslån ändras så alt ombyggnadslån intelängre skall utgå. I stället bör enligt arbetsgruppen de villkor somföreslagits för underhällslån gälla också för sophanteringslån. HSB kan inte fillstyrkaen sä kraftig försämring av lånevillkoren för den angelägna uppgiften att iförekommande fall förbättra en undermålig sophantering. Risken är uppenbar attombyggnaderna av soprum m. m. minskar och i vissa fall helt uteblir. Denuvarande lånevillkoren för förbättrad sophantering bör därför kvarstå. har uttalat sig mot försämringen avlånevillkoren för soprum. Prop.1983/84:40 125 Bostadsstyrelsenanser att effekten av begränsningen av ingångsvärdet till köpeskillingen ärsvär att bedöma. Exempelvis kan det leda lill att köpeskillingens storlekbestäms med utgångspunkt från gällande tomt- och grundberedningsbelopp istället för med utgångspunkt ifrån i vilkel skick fastigheten är. Vidare kandet uppstå problem att bestämma ingångsvärdet när fastigheten erhållits genombyte. Slutligen finns inte denna begränsning vid nybyggnad. Styrelsen avstyrkerdärför detta förslag. Länsbostadsnämndeni har ingen erinran mot de föreslagna reglerna för ingängsvärdebeläningen.Nämnden vill endast påpeka att regeln om maximering till erlagd köpeskillingmåste kompletteras med en bestämmelse om hur gammalt ett köp skall vara för attbeaktas. 1 annat fall kan fastighetsägare, som innehaft en fastighet underlängre tid, utan rimlig anledning komma i ett sämre läge belåningsmässigt änden som förvärvat sin fastighet. Fleraremissinstanser, bl.a. bostadssiyrelsen, och kommuner, fillstyrkerbegränsningen av ingängsvärdebeläningen lill . Rikshyggenanser att det är helt klart att ingångsvärdebelåningen påverkarfastighetspriserna. Frågan är ändå om det verkligen föreligger någonöverkompensation. är tveksam till denna försämring av länevillkorenför relafivt begränsade ombyggnader, dä det är svårt att överblickakonsekvenserna. En del av incitamentet för att utföra ombyggnader somväsentligt ökar bostadsvärdet försvinner som det borde ligga isamhällets intresse att få till stånd sådana ombyggnader även om de är avbegränsad omfattning. Riksbyggenframhåller vidare all enligt gällande regler erhålls ingångsvärdebelåning endaslunder förutsättning bl. a. att ansökan om län görs inom fem är från köpet. Iannat fall lämnas ränlebidrag men inte lån för motsvarande belopp. I dettaavseende föreslås ingen ändring. Konsekvensen av gällande regler är att densom köper en fastighet och därefter bygger om i allmänhet får enbetydligt förmånligare finansiering än den som ägt samma fastighet i mer än femår. Överlåtelsen i sig ökar alltså fastighetens värde. Del vore därför tillfördel om ingängsvärdebeläningen gjordes oberoende av tiden för innehavet avfasligheten. Länsbostadsnämndeni har också vissa invändningar motingångsvärdebelåningen och anför all får ingångsvärdettas in i den nya lånebilden vid ombyggnad. En av begränsningarna är attingångsvärdet får motsvara högst summan av de belopp för tomt- och grundberedningskoslnadersamt lägestillägg som skulle ha gällt för en motsvarande nybyggnad. Dennabegränsningsregel föresläs vara kvar och länsbostadsnämnden har i princip ingetatt invända mot detta. allvarliga invändningar mot att lägestillägget är ochföreslås förbli räntebidragsberättigat. Prop.1983/84:40 126 alltid avsetts avspegla att fastigheterna inom ell visstavgränsat centralt område - pä grund av sitt läge i förhållande till meraperiferi belägna fasligheter - är mera attraktiva och att delta kommer tilluttryck i en större hyresbetalningsvillighet. Denna ursprungliga uppfattningfungerar inte när lägestilläggel får ränlesubventionerade lån. erfarenhet har ränlebidrag pä belopp för lägeslilläggmedverkat till ett uppdrivande av fastighetspriserna eftersom avkastningsvärdetoch för-väniningsvärdei stiger när man kan påräkna lägre kapitalkostnader jumera centralt en fastighet är belägen. föreslår att räntebidraginte skall utgå på den del av lån som motsvarar belopp för lägeslillägg. Denenklaste lösningen är att lägestilläggel flyttas frän låneunderlaget lill pantvärdel.Länsbostadsnämndens uppfattning gäller även beträffande nybyggnadsprojekt. HSB:s riksJÖrbundkan inte tillstyrka en sänkning av ingångsvärdebelåningen vid i övrigtoförändrade lånevillkor för ombyggnad. Vidare anser allvägande skäl saknas för alt belåningen begränsas till ett belopp som högstmotsvarar köpeskillingen. Finansiering av arbele som inte kan förräntas i sin helhet Arbetsgruppens förslag innebär följande. Den del avkostnaden för åtgärden som kan förräntas på konventionella villkor finansieraspå sedvanligt sätt. Utförs åtgärden med slöd av bostadslån i anslutning lillandra låneberältigade ombyggnadsätgärder och ryms inte den sammanlagda godkändakostnaden inom fastighetens beräknade nybyggnadslåneunderiag, bör detta låneunderiagfå överskridas i den mån fastigheten beräknas kunna bära en högre lånekostnad.Vid beräkningen bör hänsyn tas även lill värdet av låntagarens ränteavdrag m.m.vid inkomstbeskattningen. Vad somgår att förränta avgörs i del fall all åtgärden utförs i anslutning lillvanliga ombyggnadsåtgärder med ledning av fastighetens beräknade avkastning eflerombyggnaden. 1 övriga fall avgörs frågan med ledning av en jämförelse mellan åena sidan kostnaderna för lånet och övriga lån i fastigheten och å andra sidanen beräknad lånekostnad för likvärdiga bostadslägenheter på orten, vilkaupplåts med hyresrätt. I fråga om lån lill nya energikällor bör avkastningensom inskränkas lill all avse kostnaden för åtgärden relaterad till denminskade energikostnaden. Den del avkostnaden för åtgärden som inte går all förränta bör finansieras med lån, sominledningsvis i sin helhet är räntefritt och stående (tilläggslån). Löptidenför tilläggslånet bör vara densamma som för grundlånel. I fall när helakostnaden för åtgärden måste finansieras med tilläggslån bör löptiden bestämmasmed hänsyn lill åtgärdens beräknade livslängd. Behovel avfortsatt ränte- och amorteringsfrihet bör omprövas under lånelslöplid. Den del av tilläggslånel som vid omprövning- Prop.1983/84:40 127 enbefinns kunna förräntas görs räntebärande och amorteringspliktig. Ränte- ochamorteringsvillkoren bör därvid bestämmas så alt låntagaren får samma utgiftsom om länet i motsvarande del hade varit ett räntebärande amorteringslån frän"dagen för utbetalningen. Det innebär all ränta och amortering på den delav lånet som kan förräntas bör betalas i form av en annuitet beräknad eftersamma räntesats och löptid som för ell grundlån. De amorteringsbelopp i denårliga annuiteten, som betalningsmässigt hänför sig till tid under vilken tilläggslånethar stått ute ränte- och amorteringsfritt, bör efterskänkas. Den del av ett tilläggslånsom vid länefidens slut alltjämt uteslår ränle-och amorteringsfritt bör skrivasav. Undantagsvis, om det är uppenbart att tilläggslånet inte kommer att kunnaförräntas under dess löptid, bör lånet kunna avskrivas tidigare. Behovet av fortsatt ränté-och amorteringsfrihet bör omprövas även då fastigheten övergår till ny ägare.Om köpeskillingen överstiger summan av tilläggslän och kvarstående skuld påsädana lån mot säkerhet i fastigheten som har upptagits för fastighetens behov,bör tilläggslånel anses kunna förräntas i motsvarande del. Detsamma bör gälladå faslighetens ägare har tagit upp nya län mot säkerhet i fastigheten medsämre förmånsrätt än säkerheten för tilläggslånet. Tilläggslånskall kunna ges för åtgärder i samband med: byggskador(röta, mögel, fukt, korrosion), ändradlägenhelssammansältning i fastigheter med tomma lägenheter, grundförstärkningi kulturhistorisk miljö, Lånbör lämnas även om åtgärden omfattas av etl garanti- eller försäkringsåtagande,om sökanden förbinder sig att vidta åtgärder för alt få ersättningsfråganprövad och att återbetala lånet hell eller delvis om och när ersättning betalasut. Länlämnas inte med högre belopp än vad som, tillsammans med övriga lån ifastigheten, ryms inom ett med utgångspunkt i fastighetens beräknade nybyggnadspantvärdebestämt belånings värde. Statenhandhar långivningen och den finansieras över statsbudgeten. Långivningenliksom varje ätgärdslyp rambegränsas. De flesla remissinstanser,bl. a. , . Svenska riksbyggenoch , tillstyrker tilläggslånens utformning i stort. Riksantikvarieämbetettillstyrker också förslaget men anför all beträffande tilläggslån för grundförslärkningav kulturhistoriskt värdefulla bostadshus eller bostadshus som ingår i enkulturhistoriskt värdefull miljö måste en noggrann uppföljning av hur lånenutnyttjas dock ske och studier av den totala omfattningen av grundförstärkningsbehovengenomföras för 1983/84:40 128 attfå en realistisk bedömning av anslagsbehoven. Ämbetet förutsätter alltilläggslån för grundförstärkningar och tilläggslån för ombyggnader avkulturhistoriskt värdefulla byggnader ges separata ramar. 1systemet med bostadslån och tilläggslån för ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse är långivningen maximerad till av fastighetensnybyggnadsunderlag. Ämbetet förutsätter att delta maximibelopp inle sänks. Beträffandelillslyrkanderamen för dessa tilläggslån vill ämbetet föreslå att nuvarandekoppling mellan förhöjda låneunderlag för ombyggnadslån och tilläggslän slopas.Enligt ämbetets mening bör del förhöjda låneunderlaget för bostadslånetinrymmas i de totala ramarna för bostadslängivning-en. En sådan förändringskulle medföra en avsevärd förenkling av länehan-leringen för denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Tilläggslån kan utgåenbart lill ombyggnad av bostadshus som är förklarade för byggnadsminnen enligt1960 års lag eller av sådan beskaffenhet att de kan förklaras förbyggnadsminnen (SFS 1974:255). Enligt riksan-tikvarieämbetels mening bordetilläggslän även utgå till bostadshus som utan alt vara av byggnadsminnesklassär av väsentlig betydelse för miljöer vilkas bevarande är ett riksintresse förkulturminnesvården i likhet med vad som gäller enligt förordningen förstatsbidrag lill värd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Riksantikvarieämbetetssyn på tillstyrkanderam delas av bostadssiyrelsen. En utvidgning avtillämpningsområdet föreslås av Byggnadsarbetarejör-bundet som anser att mångaav de områden som enligt förbundels mening är i behov av en omfattande"rehabilitering" för att äter kunna fungera inle uppfyller de olikakriterier som krävs för tilläggslån. Förbundet anser därför att del ipropositionen bör föras in en regel som gör del möjligt att genomföragenomgripande stadsdelsrenoveringar med tilläggslån ulan avseende lill omdessa i övrigt uppfyller dé kriterier som annars är nödvändiga. annatalternativ som bör övervägas är all finansiera dessa exlrema åtgärder som omdet var fråga om nyproduktion eftersom produktionskostnadsbelåning inle gällervid ombyggnad. Länsbostadsnämndeni pekar pä risken av att ombyggnadskostnaderna pressasupp för att man skall fä tillgång till till-läggslån. och framhåller denstora osäkerhet som tilläggslän medför för låntagare då länevillkoren omprövasvart femte år.