prop · G70321 · 1983-12-31 00:00:00 — Med tanke på alt fondens extraordinära upplåning frånmedlemsländer sker till marknadsrdalerad ränta är det rimligt all även GAB-ränlanuppjusleras till denna nivå Jagförordar att regeringen utverkar bemyndigande för all för Sverigesdel biträda del av Internalionella valutafondens direktion fattade beslutet omen revidering av de generella lånearrangemangen innefattande en ökning av detsvenska utlåningsåtagandel till 382,5 milj. SDR. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatl 1. bemyndiga regeringen alt ökaSveriges insats (kvot) i med 389,3 milj. SDR till1064,3 milj. SDR, 2. bemyndiga riksbank atterlägga det insalsbdopp som behövs, 3. bemyndiga riksbank atlför del biträda det av internalionella valutafondens direktion fattadebeslutet om en revidering av de generella lånearrangemangen innefattande en ökningav det svenska utlåningsåtagandel till 382,5 milj. SDR. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:21 12 InomInternationella valutafonden (IMF) slutfördes den åttondeallmänna översynen av medlemsländernas insatser eller s. k. kvoter. Översynenresulterade i förslag om höjning av den totala kvoisum-man i IMF frän ca SDR'61 miljarder till ca SDR 90 miljarder. För del föreslås en höjning avkvoten från SDR 675 miljoner till SDR 1 064,3 miljoner. Resultatet av översynenhar tillställts medlemsländerna för formellt godkännande. Samtidigtmed kvotöversynen har överiäggningar ägt rum om revidering och utvidgning av des. k. generella lånearrangemangen (). Under har ett antalindustriländer, däribland , åtagit sig all i vissa situationer förstärkalMF:s resurser genom utlåning upp till fastställda belopp. Vid ett möte med Tio-gmppensfinansministrar och centralbankschefer togs ett principbeslutom att höja GAB:s totalram från ca SDR 6,4 miljarder till SDR 17 miljarder.Principbeslutet innebär alt del svenska åtagandel ökar från miljonertill motvärdet av SDR 382,5 miljoner (ca 100 miljoner). Även detlaförslag har utsänts till deltagande länder för formellt godkännande. Idet följande behandlas först resultatet av den åttonde kvolöversynen såväl generelltsom med avseende på den svenska insatsen i valutafonden. Därefter larfullmäktige upp revideringen av de generella lånearrangemangen och höjningenav det svenska utlåningsåtagandel. Avslutningsvis föreslår fullmäktige attriksdagens bemyndigande begärs dels för svenskl godkännande av höjningen avSveriges kvot, dels för atl erlägga för kvothöjningen erforderligtinsatsbelopp. Fullmäktige föreslår därjämte att bemyndigande begärsför svenskt godkännande av ändringama i de generella lånearrangemangen. 1 Förslaget om höjning av kvoterna i valutafonden Sverigeinträdde som medlem i IMF 1951 med en kvot på miljoner (prop. 1950:89).Riksdagen godkände en ökning av den svenska kvoten till miljoner (prop.1959:126), 1965 en höjning till miljoner (prop. 1965: 122) saml 1970 enhöjning till miljoner (prop. Valutafonden beslutade altkvoterna skall uttryckas i SDR i stället för USD. Efter detta bar ytteriigaretvå höjningar SDR(särskild dragningsrätt) motsvarade 8,15. 1983/84:21 '3 avSveriges kvot skett; godkände en höjning till SDR 450 miljoner (prop.1976/77:86) samt, slutligen, 1979 en höjning till SDR 675 miljoner (prop.1978/79: 158). Samtliga ovannämnda kvolökningar skedde som ell resullal avallmänna kvolöversyner. För en närmare beskrivning av bakgrunden till tidigaresvenska finansiella åtaganden sammanhörande med valutafondens verksamhethänvisas till nämnda propositioner. Enligtvalutafondens stadga skall en översyn av medlemmarnas kvoter ske minst vartfemte år. Resolutionen om den sjunde allmänna översynen antogs av lMF:sstyrelse . Förberedelserna för den åttonde översynen inleddes1981. Vid ett möte med lMF:s interimskommitté enadesmedlemsländerna om alt översynsarbelel borde påskyndas. Vid kommitténs nästamöte kunde en principöverenskommelse nås. Dennaöverenskommelse innebär all den totala kvotsumman i IMF höjs från ca SDR 61miljarder till ca SDR 90 miljarder, dvs. med , samt att fördelningen avhöjningen sker enligt schablonregler som beskrivs närmare nedan. Medutgångspunkt i inlerimskommilténs överenslcommdse utarbetade fonddirektionen enrapport om den åttonde allmänna kvotöversynen. Till rapporten har bilagts ettförslag till resolution, vilkel bifogas i översättning (bilaga 1).Resolutionsförslaget antogs med erforderlig majoritet av valutafondensstyrelse . Den åttonde allmänna kvotöversynen är därmed avslutad. För atlhöjningen av en medlems kvot skall träda i kraft krävs emellertid dessutom delsatl medlemmen godkänt och inbetalat höjningen, dels att medlemmar avden totala kvotsumman i fonden meddelat sitt godkännande. Enligt resolutionenskall godkännande lämnas . Till skillnad från denärmast föregående översynerna öppnar resolutionen inte någon möjlighet förmedlem att godkänna endast viss del av föreslagen kvothöjning. Isamband med genomförandet av den sjunde kvolrevisionen uttalades alt man i denåttonde översynen skulle söka nå större överensstämmelse mellan medlemsländernasrelativa ekonomiska betydelse och deras andelar av kvotsumman i fonden. Äandra sidan skulle önskvärdheten av en rimlig balans i fonddireklionenssammansättning beaktas. Resultatel av åttonde översynen innebär all en vissanpassning av kvolanddarna kommer att ske om föreslagna höjningar accepteras.Av den totala kvothöjningen fördelas i form av selektiva höjningar iförhållande till varje medlems andel av summan av de s. k. beräknade kvoterna.Dessa "beräknade" kvoter återspeglar i stort medlemsländernasrelativa position i världsekonomin. Återstående av kvolhöjningsbeloppelfördelas i förhållande till gällande kvoter. Enytterligare anpassning inom ramen för åttonde översynen gäller medlemsländermed mycket små kvoter (under SDR 10 miljoner). För beräkningen av dessa kvoterhar fastställts något generösare avrundningsregler än för övriga kvoter. 1983/84:21 14 FörSveriges vidkommande innebär del aktuella förslaget alt nuvarande kvot på SDR675 miljoner ökas med 389,3 miljoner, dvs. Om höjningen accepterasskulle kvot således komma att uppgå till SDR 1064,3 miljoner eller caSEK 8600 miljoner med gällande valutakurser. Inbetalningen av de föreslagnakvoihöjningarna skall till fullgöras i medlemmens egen valuta. Återstående25 % skall inbetalas i SDR eller i av IMF särskih angivna valutor. Föreskriftenall av kvolhöjningen i första hand skall inbetalas i SDR grundas påbestämmelserna i fondstadgans artikd III. För de medlemmar somharotillräckliga SDR-behållningar kommer fonden atl arrangera lån så allinbetalningen kan fullgöras. Idirektionens rapport sägs inget om tidpunkten för nästa allmänna kvotöversyn.Stadgans regler innebär dock all nästa översyn skall vara klar senast fem årefter det atl den åttonde avslutals, dvs. Enav valutafondens huvuduppgifter är atl ge temporärt finansiellt stöd åtmedlemsländer med betalningsbalansproblem. Stödet är avsett att underlätta ennödvändig ekonomisk anpassning utan tillgripande av handels-ellerbetalningsrestriktioner. Delta belalningsbalansstöd finansieras primärt genom ianspråktagandeav fondens ordinarie resurser, dvs. Det råder enighet imedlemskretsen om all lMF:s utlåning även framgent i första hand börfinansieras genom utnyttjande av IMF:s egna medel. Efterfråganpå belalningsbalansstöd från valutafonden har varit mycket hög under densenaste åren. Prognoser som gjorts såväl inom IMF som av andra institutionerpekar på ett fortsatt högt utnyttjande av resurserna under de närmaste åren.Åtskilliga medlemsländer, särskilt utvecklingsländer, kommer sannolikt att habetalningsproblem av en sådan karaktär att det blir nödvändigt med omfattandeoch kanske också upprepade IMF-insalser. Del bör också observeras attefterfrågan på IMF:s resurser varit mycket hög , trots att ingetindustriland i nämnvärd omfallning lånat från IMF. Skulle en ändring ske pådenna punkt blir IMF:s resursläge givetvis än mer ansträngt. Enannan viktig aspekt är atl lMF:s långivning, till skillnad från upplåning påde internationella kreditmarknaderna, normalt är förenad med ekonomisk-politiskavillkor. Syftet med denna s. k. konditionaliiet är att medverka till att låntagarlandetvidtar ekonomiska anpassningsåtgärder. IMF:s långivning främjar härigenom den internalionellaanpassningsprocessens funktion. Det bör i detta sammanhang framhållas att IMF:skonditionaliiet givetvis inle utgör någon universallösning. För att anpassningsprocessenskall fungera på global nivå krävs att effekterna av den Prop.1983/84:21 15 restriktivaekonomiska politik som med nödvändighet måste föras av låntagariändernauppvägs av en expansiv utveckling i länder utan allvariiga balansproblem. Beträffandestorleken av IMF:s resurser kan konstaleras alt de medel IMF har tillgängligaför utlåning uppgår, och kommer efter kvolhöjningen och GAB-revideringen alluppgå, till relativt små belopp i förhållande till medlemmarnasupplåningsbehov. Huvuddelen av dessa behov måste täckas från andra källor.Trots detla är IMF-utlåningen av central betydelse genom atl den är konditiondl,dvs. kopplad till ekonomiska anpassningsprogram för låntagarna. IMF-stöddaanpassningsprogram är för åtskilliga medlemsländer en förutsättning för att fålåna från andra källor. Detförtjänar vidare påpekas, atl den föreslagna höjningen av kvotsumman endasttill en del resulterar i ökade utlåningsresurser. Vissa av de valutor sominbetalas härrör från länder med otillfredsställande reserv-dier belalningsbaiansslällning.Dessa valutor kan ej användas i fondens utiåningsverksamhet. Somett komplement till de ordinarie resurserna har IMF under elt antal år lånatupp medel från industriländer och oljeexporterande länder. Denna extraordinäraupplåning, som ligger vid sidan av de generella lånearrangemangen, är eltviktigt tillskoll men bör enligt fullmäktiges mening fortsätta alt vara eltkomplement till de ordinarie resurserna. Finansiering genom särskild upplåningger endasl tillfälliga förstärkningar och medför därmed större osäkerhet vadgäller IMF:s resursläge. Om IMF ensidigt baserar ökad utlåning på särskildupplåning i olika former kommer dessutom dess karaktär av mdlanstatlig samarbetsinslitutionatt urholkas. Motbakgmnd av vad som ovan anförts finner fullmäktige del angelägel attvalutafondens resurser förstärks genom de föreslagna höjningarna av medlemskvoterna. Vadgäller höjningen av kvot till SDR 1064,3 miljoner vill fullmäktigeanföra följande. Förslaget innebär att får en procentuellt störrehöjning än genomsnittet för samtliga medlemsländer. Detla beror primärt på attSverige vid inträdet i IMF valde att acceptera en kvot som var låg iförhållande till landets ekonomiska betydelse. Under fömtsättning att allamedlemsländer godkänner föreslagna kvothöjningar kommer den svenskakvotandelen i IMF alt öka från 1,11 till 1,. Fleraskäl talar för att bör godkänna den föreslagna kvolhöjningen. Detviktigaste skälet är, som ovan berörts, atl bör medverka till enangelägen förstärkning av fondens permanenta resurser. Som fullmäktigeframhållit i samband med tidigare kvotjusteringar kan del dessutom ej helluteslutas atl kan behöva utnyttja fondens resurser. 1 ettsådant läge är det av intresse att landels kvot är så stor som möjligl eftersomden bestämmer låneutrymmet. Ettannal skäl sammanhänger med aU ländernas kvolstoriek bestämmer deras röststyrkai IMF. De nordiska ländernas sammanlagda röststyrka Prop.1983/84:21 16 harhittills varit tillräcklig för atl garantera en gemensam representant i valutafondensdirektion. Den föreslagna kvotrevisionen innebär viss ökning av Nordensröstandel i IMF. Genom att godta föreslagen höjning medverkar tilldenna röslanddshöjning. Denförutsedda betalningsordningen, i kronor och i SDR, innebär ingenpåfrestning på valutareserven. Inbetalningen av SDR kommer att kompenseras aven lika stor ökning av reservposilion i IMF. Det bör också erinras omatt fondens användning av den svenska insatsen, dvs. utnyttjande av svenskakronor för finansiering av annan medlems s. k. dragning, inte innebärreservförlust för utan endast byte av reservtillgång. Omriksdagen lämnar sitt bemyndigande är beredd att till valutafondenerlägga ett belopp motsvarande SDR 389,3 miljoner enligt den angivnabetalningsordningen. Med hänsyn till att det är fråga om förvaltningen avmonetära reserver anser sig fullmäktige ej böra begära garanti för täckning aveventuella förluster. 2 Revidering av de generella lånearrangemangen () 2.1Beskrivning av f«)rslaget Riksdagengodkände på förslag av Kungl. Maj:l (prop. 1962:102) att förSveriges del biträdde det inom valutafonden fattade beslutet om generella lånearrangemang.Sedan detta godkänts av samtliga deltagande länder , ,, , , , , ,och -trädde arragemangen i kraft i oktober1962. Sedan1962 har föriängts i ett antal omgångar; enligt del senaste beslutet tillden . De diskussioner som har förts om enrevidering av arrangemangen har ej lett till något resluiat. Den endaväsentliga ändring som gjorts sedan tillkomsten är en höjning av ullåningsålagandefrån JPY 90 miljarder till JPY 340 miljarder. Vidett möte med valutafondens interimskommitté nåddes enöverenskommelse om att ånyo granska humvida fondens stående upplåningsarangemang,dvs. , kunde anses tillräckliga. Flertalet medlemsländer ansåg alt delutöver en väsentlig kvolhöjning fanns behov av att i andra former vidga IMF:sresursbas. Redan vid ett möte kunde, som ovan nämnts,representanter för GAB-ddtagarna enas om en betydande utvidgning avarrangemangen samt om vissa andra ändringar i . lMF:s direktion beslöt den24 februari att för sin del godkänna de föreslagna ändringarna. Ett reviderat GABkan dock inte träda i kraft förrän formellt godkännande inhämtats från samtligadeltagande länder. Sådant godkännande skall lämnas senast den 31 december1983. 1983/84:21 17 1 det föreliggande beslutet från valutafondens direktioningår ell antal ändringar i . En redogörelse för dessa ändringar lämnasnedan. De viktigaste avser nya regler för ianspråktagande av , höjning avkreditramarna, anslutning av ny fullvärdig deltagare i , införande av formellaregler för s. k. parallellavial samt höjning av räntegottgördsen till kreditorerunder . Texten till beslutet i original samt översättning av texten tillsvenska har fogats till skrivelsen som bilaga 2. Det bör här också nämnas attnågra ändringar i delta sammanhang ej gjorts i den procedur för samråd mellan GAB-ddtagarnavilken reglerats i särskild skriftväxling (bilaga B till prop. 1962: 102). Nya reglerför ianspråktagande av . De generella lånearrangemangen har tillkommit isyfte att komplettera lMF:s ordinarie resurser i vissa situationer.Valutafonden kan utnyttja "då supplementära tillgångar erfordras förall förebygga eller motverka en försvagning av det internalionellabetalningssystemet". har GAB-medd endast fäll användas för allfinansiera IMF-dragningar som görs av något av de tio GAB-länderna. Sedan 1962har IMF infordrat medel under vid sammanlagt nio tillfällen. Aktiveringarnahar skett för att finansiera dragningar av , , Storbritannienoch . Enligt delreviderade GAB-beslulet skall ovanstående kriterier fortsätta att gälla vidaktivering för alt finansiera GAB-dellagares dragningar. Därutöver öppnar delreviderade beslutet möjligheter för IMF all ianspråkla vid utlåning tillandra medlemsländer än GAB-ddlagare. Särskilda villkor har fastställts försådant ianspråktagande (paragraf 21 i beslutet). Ett första villkor är att det skall vara fråga om utlåningsom är knuten till ett ekonomiskt anpassningsprogram, dvs. utlåning medrelativt hög grad av kondilonalilet. skall alltså inte kunna aktiveras för l.ex.ickedeltagares utnyttjande av reservslällning i IMF. Ett andra villkor är atlfondens verkställande direktör måste ha konstaterat att vissa speciellakriterier uppfyllts innan han föreslår infordrande av GAB-medd för ickedeltagares dragningar. Kriterierna är alt IMF:s resurser är otillräckliga för atlmöta uppkomna och väntade finansieringskrav samt att dessa återspeglar en exceptionellsituation som sammanhänger med att medlemsländer har betalningshalansproblem avsådan natur eller total omfattning all det internationella betalningssystemetsstabilitet kan anses hotad. Verkställande direktören skall i detta sammanhangockså beakta atl kan behövas för ätt bidra till finansieringen avdeltagares dragningar. 1 beslutet reserveras dock inte viss del av GAB-ramenför deltagares dragningar. Höjning av kreditåtagandena samt anslutning av ny GAB-ddlagare.De urspmngliga kreditavtalens totalbelopp uppgick till motvärdet av USD 6000miljoner. Åtagandena är uttryckta i deltagarens egen valuta. , somär avtalspart, har ett åtagande om miljoner, vilket 1962 motsvarade USD100 miljoner. Uttryckt i SDR motsvarar summan av existerande kreditavtal under GABca 6400 miljoner. Prop.1983/84:21 18 I det reviderade uttrycks deltagarnas kreditåtagandeni en gemensam enhet, SDR. Vidare föreslås summan av kredilavtalen höjas tillSDR 17000 miljoner. åtagande föreslås bli SDR 382,5 miljoner, vilkelmotsvarar ca 100 miljoner efler aktuella valutakurser. Detla åtagandeblir dessutom minimibelopp för nya GAB-ddlagare. Den schweiziska har haft ettsärskilt avtal med IMF om utlåning i anknytning till . , som ej ärmedlem i IMF, har också deltagit vid Tio-gmppens överläggningar. Det revideradeGAB innebär att den schweiziska inträder som fullvärdig deltagarei (paragraf 22). Antalet deltagare utökas därmed till elva. Det börunderstrykas atl del schweiziska deltagandet är begränsat till ; derättigheter och skyldigheter som följer av IMF-medlemskap gäller inle förSchweiz. I nedanstående tablå redovisas den föreslagna fördelningen av kreditåiagandena. Deltagare (i SDR) Deutsche 2 380 000 000 Regler för parallellavial. IMF och ett medlemsland, som ejär GAB-ddlagare, kan i anknytning till ingå avtal om upplåning med sammasyften och på liknande villkor som i avtalen med dellagarna. Enligt detreviderade skall IMF - med deltagarnas samtycke - få rätt att i ett sådantupplåningsavtal inta speciella regler om infordrande av medel från dellagarna ivissa situationer (paragraf 23). Sådant infordrande kan avse dragning av part iparallellavtal och/eller förtida återbetalning av denna parts fordran underlåneavtalet. En icke-ddlagare som ingår sådant parallellavtal får alltså inyssnämnda avseenden i stort sett samma ställning som deltagare. Fonden kanockså ingå andra former av parallellavtal som inte ger långivaren dessarättigheter. Höjning av räntegottgörelse. Räntan på uteslående GAB-fordringarär knuten till IMF:s avgiftssats (6,), dock atl den ej skallunderstiga . Det reviderade innebär att räntesatsen höjs till en marknadsrdaleradnivå och att ränleberäkningen sker enligt den metod som används inom IMF föratt fastställda räntan på SDR-behållningar. Denna ränta fastställs som ett vägtgenomsnitt av avkastningen på korta marknadsinslmment denominerade i SDR-korgensfem valutor (ameri- 1983/84:21 '9 kanska dollar, tyska mark, japanska yen, brittiska pundoch franska francs). Vidare förutses avveckling av gällande avgift på en halvprocent vilken IMF erlägger i samband med infordrande av medel. I det reviderade beslutet ingår också enserie smärre ändringar som främst förklaras av behovet av anpassning tillgällande praxis och terminologi i IMF. Dessutom förutses en ändring beträffandeföriängningen av . När det reviderade träder i kraft skall det gälla fören hel femårsperiod, dvs. det bortses från atl senaste förlängning omfattarperioden fram till . Fullmäktige har redan i avsnittet om den åttonde allmännakvotöversynen uppehållit sig vid behovet av en väsentlig förstärkning av IMF;sresurser. I detla sammanhang har framhållits atl valutafondens utlåning iförsta hand bör baseras på dess ordinarie resurser, dvs. IMF:slikviditetsläge kommer emellertid att vara så ansträngt atldel är angelägel med tillskott även i andra former. En GAB-höjning synes varaatt föredra framför extraordinär upplåning eftersom torde innebära en meralångsiktig resursförstärkning. Till detla skall också läggas att GAB-avtalen med ett enda undantag - omfattat samma belopp . Vad gäller höjningen av kreditåtagande frånSEK 517 miljoner till ca 100 miljoner vill fullmäktige anföra följande.Riksbankens andel av den förhöjda GAB-ramen utgör , vilket liggernära andel av GAB-deltagarnas kvotsumma i IMF. Del svenska åtagandetvar redan vid upprättandet det klart lägsta och kommer att så förbli i delreviderade . Det bör vidare erinras om att IMF vid ianspråktagande avkreditavtal skall beakta dellagarnas betalningsbalansläge och sin egenbehållning av olika valutor. Liksom i nuvarande gäller att en deltagare medotillfredsställande betalningsbalans- och valutareservläge kan begära att ejomfattas av en aktivering. Vid bedömningen av det föreslagna åtagandet harfullmäktige fäst särskild vikt vid GAB-fordringarnas likviditet. I detreviderade kommer de regler som gällt och som gjort del berättigatatt inräkna GAB-fordringar i valutareserven all kvarstå oförändrade.Återbetalning av till IMF utlånade medel skall sålunda kunna ske om långivandelands betalningsbalansläge så kräver. Möjligheten att med fondens tillståndöverföra GAB-fordran till annan deltagare skall också kvarstå. Den föreslagna höjningen av räntan på GAB-fordringar marknads-anknuten nivå förefaller utgöra en rimlig anpassning. I fondensextraordinära upplåning tillämpas genomgående marknadsrdaterade räntor. Sammanfattningsvis finner fullmäktige atl den föreslagnahöjningen av det svenska GAB-åtagandet bör godkännas. Prop.1983/84:21 20 Anslutningen av den schweiziska somdeltagare till förefaller vara en naturlig utveckling med tanke på attlandet nästan sedan GAB:s tillkomst haft ett kredilavtal med IMF. harju också, som redan antytts, i praktiken varit representerat vid samrådetmellan GAB-ddtagarna i Tio-gmppen. Del har bedömts att det förhållandet altSchweiz ej är medlem i IMF inte innebär någon väsentlig komplikation. Möjligheten alt ianspråkla för finansiering av icke-ddlagaresdragningar innebär en mera långtgående utvidgning. Del kan dock hävdas altändringen ligger i linje med de grundläggande tankegångarna bakom , nämligenatt förse IMF med kompletterande resurser i situationer som hotar stabiliteteni det internationella valutasystemet. Vid GAB:s tillkomst kunde sådanasituationer nästan uteslutande hänföras till betalningsba-lanssvårigheler hosde större industriländerna, dvs. kan stabiliteten i detmonetära systemet i lika hög grad hotas av finansiella problem i enskildastörre utvecklingsländer eller i gmpper av utvecklingsländer. Vad beträffar de särskilda villkor som uppställs för GAB-aktiveringför icke-ddlagare har fullmäktige inga invändningar. Sammantaget finner fullmäktigeall de vidgade användingsmöjlighetema för GAB-medd kan medverka till attstärka IMF:s roll i valutasystemet. Med åberopande av vad som ovan anförts får fullmäktige iriksbanken hemställa att regeringen måtte utverka dels godkännande av en ökning av den svenskakvoten i valutafonden från SDR 675 miljoner till SDR I 064,3 miljoner samtbemyndigande för att erlägga erforderligt insatsbelopp, dels bemyndigande för alt förSveriges del biträda det av Internationella valutafondens direktion fattadebeslutet om en revidering av de generella lånearrangemangen infattande enökning av det svenska utlåningsåtagandel till SDR 382,5 miljoner. som ovan Å Fullmäktiges vägnar G. Bilaga I till riksbanksfullmäktiges skrivelse ökning av fondmedlemmarnas kvoter åttonde allmännaöversynen Då direktionen förelagt styrelsen en rapport betitlad"Ökningar i fond-medlemmarnas kvoter - åttonde allmänna översynen"innehållande rekommendationer om ökningar av enskilda fondmedlemmars kvoter;och dådirektionen har rekommenderat styrelsen att, genom röstning utan sammanträdeenligt paragraf 13 i fondens procedurregler, anta följande resolution, vilkeninnehåller förslag om ökningar av fondmedlemmarnas kvoter till följd av åttondeallmänna kvotöversynen och avhandlar vissa därmed sammanhängande frågor;