prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Som huvudregel gäller att myndigheterna självahar hand om systemutvecklingen i enlighet med principen att myndigheten självansvarar för sin verksamhet. Civila myndigheter bör dock vid utveckling av ADB-system så tidigt sommöjligt samråda med statskonlorel i frågor som är av större omfattning ellerav principiell betydelse. Sådant samråd bör även omfatta frågor som avses i 15kap. 9S sekretesslagen (1980:100) enligl förordningen (1975:567, omtryckt1981:478, ändrad 1982:273) om raiionaliseringsverk-samhel inom den civila statsförvaltningen. Förordningenföreskriver vidare all en myndighet i syfte all begränsa kostnaderna vidinförande eller förändring av ADB-ruliner i första hand skall använda defärdiga program för ADB-system eller delar av ADB-syslem som finns på marknadenom dessa i rimlig grad tillgodoser myndighetens behov. Genom den rätt ommedbestämmande i arbetslivet som tillkommer de anställda enliglmedbestämmandelagen och de avtal om medbestämmande som har träffals i enlighetmed denna lag har de anställda möjligheter att genom sina fackligaorganisationer påverka beslut om att utveckla och införa ADB-syslem. Enligl förordningen (1981:266) om investeringar i statligaADB-syslem skall vissa ADB-system i den civilastatsförvaltningen förutom affärsverken särskilt prövas av regeringen vidfiera tillfällen underutvecklingsarbetets gång. Den särskilda prövningen gäller stora eller på annatsätt vikliga investeringar i ADB-syslem. Regeringen har förbehållit sig rättenall avgöra vilka investeringar som skall omfattas av denna prövning. Särskildprövning skall emellertid alltid ske när de totala kostnaderna för utveckling(utredning och konstruktion) och genomförande beräknas översliga 5 milj. kr.eller de totala kostnaderna för drift överstiger 2 milj. kr. Berördainvesteringar i ADB-system redovisas lillregeringen vid följande tillfällen: efter förstudien, efter huvudstudien ochefter systemets konstruktion (men före genomförandel). Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 49 Systemutvecklingskompetensi den civila statsförvaltningen hos andra än de myndigheter som använder ADB,finns förutom hos statskontoret även hos datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Vissa myndigheter, bl.a. () och (), har egen systemutvecklingspersonal istörre omfattning. I några fall harsärskilda organ inrättats för utveckling och införande av ADB-system som berört flera myndigheter. Som exempelkan nämnas (). Det bör framhållasatt myndigheterna i varierande utsträckning dessutom utnyttjar konsultförelagför utveckling av ADB-system. Det finns fleraföreskrifter speciellt gällande för försvaret. Överbefälhavaren () leder ochsamordnar informalionssystemutvecklingen inom försvarsmakten. Regeringen harunder fattat beslut att FRl:s rapport 90 skall ligga tillgrund för utveckling av datasystem inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Vidare har regeringen uppdragit åt ÖB att inkomma med förslag till en rad åtgärder i syfte att omstrukturera ocheffektivisera ADB-verksamheten inom försvaret. Detta arbete beräknas påverka det nuvarande regelverketinom försvaret. Följande uppgifterom ADB-utrustning i statsförvaltningen är huvudsakligen ensammanställning av uppgifter från en enkätundersökning genomförd avstatskontoret . Undersökningen omfattade ADB-utrustning inkl. skrivautomaterhos myndigheterna . Redovisningen avsergenerellt användbar ADB-uirusining. Därmed omfattas inte ADB-utrustning som ingår iavgränsade processiyrande, labora-tiva eller rent tekniska system eller speciella datorerför tidredovisning, bevakning och dylikt. Definitionen på persondator har variten dator med en mikroprocessor med 8 eller 16 bils ordlängd.. Exempel påpersondator är Luxor ABC 800. En skrivautomat har definierats som enspecialdator som i första hand är avsedd för inskrivning, redigering ochautomatisk utskrift av text. I statsförvaltningenfanns det vid budgeiårsskiftei 1983 ca 440 datorsystem, ca 2 500 persondatoreroch ca I 500 arbetsplatser för skrivautomater. Dessutom fanns deli statsförvaltningen över 30000 terminaler, huvudsakligendataskärmsterminaler. Summerar man antalet persondatorer, arbetsplatser förskrivautomater, dalaskärmslerminaler och skrivmaskinsterminaler fanns del är1983 drygt 29000 olika typer av ADB-utrustning i statsförvaltningenvarifrån en användare kunde utföra automatisk databehandling. Hurutrustningen var fördelad mellan olika förvaltningssekiorer framgår av tabell16. Drygt hälften av datorsystemen resp. persondatorer-4 1983184. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor na var placerade vid universitet och högskolor.Största delen eller drygt I /3 av antalet arbetsplatser för skrivautomaterfanns hos civila myndigheter. Av tabellen framgår också att nära hälften avantalet terminalutrustningar i statsförvaltningen tillhörde affärsverken. Antaldatorsystem, terminalutrustning m. m. i statsförvaltningen därav med antal uppkopplade - lotall antal arbetsplatser - antal dalaskärmslerminaler 5 769 2 729 8608 1414 18 520 - antal skrivare 2046 620 1776 408 4 850 - antal skrivmaskinslerminaler 1565 536 4449' 200 6750 ' Datorerna ärklassindelade efter hur många terminaler som är uppkopplade via fast eller uppringbar linje. varje datorsystem kan ingåflera datorer, Exkl, Stockholmsuniversitet. Antal inräknade datorer hos avser centraltvid institutet. Uppgifter för tekniskahögskolan i och för avser resp, år1982. ' Uppgifter för Stockholmsuniversitet och är uppskattade av resp. myndighet.Uppgifter för tekniska högskolan iStockholm och för avser resp. . * Uppgifter 1982. ' Exkl. tekniska högskolan i för och institulet är uppskattade av resp.myndighet. Uppgifter för avser är 1982. " ijppgifter förstatens vattenfallsverk avser endast centralt hos verket. ' Inkl. postverkets kassaterminalarbetsplatser. Persondatorerna istatsförvaltningen har ökat markant under /83, vilket framgår avtabell 17. Den större delen av statsförvaltningens persondatorer anskaffadesunder detta budgetår. Av de civila myndigheternas persondatorer den 30 juni1983 hade anskaffats under /83. Det totala inköpsvärdet(inkl. mervärdeskatt) för statsförvaltningens persondatorer kan uppskattas till 111 milj. kr. i löpande priser. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Antaletpersondatorer' i statsförvaltningen fördelade påanskaffningsår uppskattade inköpsvärdet (inkl, mervärde-skait)- i milj, kr. 1978/79' ' Se fotnoter till tabell 16. - Inköpsvärdet haruppskattats till . i löpande priser per persondator resp.budgetär. ' Avser anskaffadutrustning t, o, m. /79. Antalet arbetsplatser förskrivautomater i statsförvaltningen har också ökat kraftigt under budgetåret1982/83 vilket framgår av tabell 18. av arbetsplatserna förskrivautomater var köpta under detta budgetår. Det totalainköpsvärdet (inkl. mervärdeskatt) för statsförvaltningens skrivautomater kan uppskattas till 178 milj. kr. i löpande priser. Antalet arbetsplatser för skrivautomater' i statsförvaltningen den 30 juni1983 fördelade efter anskaffningsår för utrustningen Totala uppskattadeinköpsvärdet (inkl. mervärdeskatt)-i milj. kr. 1978/79' 46 28 49 63 174 12 7 10 23 38 21 12 1841 67 ' Se fotnoter till tabell 16. - Inköpsvärdet haruppskattats till . i löpande priser per arbetsplats resp,budgetår, ' Avser anskaffadutrustning l.o.m. budgetåret l978/79. Under de senastebudgetåren har också totala inköpsvärdet för persondatorer och skrivautomaterökat betydligt i förhållande till totala inköpsvärdet av annan ADB-utrustningi statsförvaltningen (exkl. affärsverken) vilket framgår av tabell 19.Persondatorernas och skrivautomaternas totala inköpsvärde har ökat i andel avtotala inköpsvärdet för ADB-uirustning från budgelårel 1979/80 lill budgelårel 1982/83. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 52 Totalainköpsvärdet (inkl. mervärdeskatt) budgetåren 1979/80-1982/83 förADB-utrustning i statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelat påinköpsvärdet för persondatorer och skrivautomater samt inköpsvärdetför annan ADB-utrustning Inköpsvärdet' för persondatorer och skrivautomater Inköpsvärdet för annan ADB-utrustning" ' Inköpsvärdet för en persondator och enarbetsplats för en skrivautomat har beräknatslill . per utrustning resp. budgelår, Enligl redovisning hos statskontoret och högskolor(UUH). Avser utrustning anskaffad av statskontoret och UUH. Inköpsvärdet för utrustning anskaffad av statskontoretavser beslutade anskaffningar resp. budgetår. 1.4.2 Marknadsandelar för olika fabrikat påADB-utrustning I enkätundersökningenbegärdes in uppgifter för att beräkna fabrikanternas marknadsandelar istatsförvaltningen räknat på inköpsvärdet för den ADB-utrustning (exkl.persondatorer och skrivautomater) som var installerad vid budgeiårsskiftei1982/83 och som anskaffats under /82 eller 1982/83. Uppgifternaär emellertid osäkra eftersom myndigheterna inte fullständigt redovisat allaanskaffningar. Andra svårigheter är att en enskild större upphandling,exempelvis utbyte av ett centralt datorsystem, kan innebära att ett fabrikatfår en tillfälligt mycket hög marknadsandel. Resultatet av enkätundersökningenvisar emellertid att fyra fabrikat svarade för av inköpsvärdet förden installerade ADB-utrustning (exkl. persondatorer och skrivautomater) somanskaffats i statsförvaltningen /82 resp. 1982/83. De fyrafabrikaten är , , och Sperry. Av tabell 20 framgår altnära av persondatorerna i statsförvaltningen varav något av fyra olika fabrikat. Det dominerande fabrikatet var . Nära 50%av persondatorerna var av delta fabrikat. Persondatorer'i statsförvaltningen fördelade på olika fabrikat l-;| angivet ' Se lolnoler t Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Arbetsplatserna för skrivautomater istatsförvaltningen var till av något avfem olika fabrikat vilket framgår av tabell 21. Det vanligaste fabrikatet varIBM som svarade för av arbetsplatserna för skrivautomater. Arbetsplatserför skrivautomater' i statsförvaltningen fördelade på olikafabrikat för utrustningen Se fotnoter tabell 16. 1.4.3 Behov av ADB-utrustning Tabell 22 och 23 visardet beräknade anskaffningsbehovet av ADB-utrustning för den civilastatsförvaltningen resp. försvaret. Uppgifterna för den civilastatsförvaltningen är hämtade från statskontorets anslagsframställning /85 avseende reservationsanslaget Anskaffning avADB-utrustning. Uppgifterna avseende försvaret är sammanställda av försvaretsrationaliseringsinstitut. Anskaffningsbehov av ADB-utrustning för den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) budgetåren 1983/84-1988/89 (milj. Erfarenheten visar atträtt stora förskjutningar av anskaffningar sker mellan åren. Tabell 23.Anskaffningsbehov av ADB-utrustning för försvaret budgetåren 1983/84 1988/89 (miy. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 54 Tabell 24 visarinvesteringarna i ADB-utrustning uppdelat på olika kategorier. Uppgifternaavser endast den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken). AnskafTningsbehov av ADB-utrustning i dencivila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) budgetåren 1983/841984/85 uppdelat på olikakategorier Kategori Andel (%) 2 Information om enskilda myndigheter och ADB-system Redovisningenomfattar två avsnitt. Det första, avsnitt 2.1, innehåller uppgifter om ADB-verksamhetenskostnader och huvudsakliga inriktning vidde ADB-användande myndigheterna eller de myndigheter som centralt ansvarar för en sådan verksamhet. I avsnitt 2.2beskrivs viktigare ADB-system idrift eller under utveckling. Med viktigare ADB-system avses de sommedför höga kostnader, "aktivt" berör större grupper i samhälleteller kan anses väsentliga av andra skäl. 2.1 De ADB-användande myndigheterna Här sammanställtmaterial bygger huvudsakligen på myndigheternas särskilda ADB-redovisningar år1983. Materialet har kompletterats genom förfrågningar hos myndigheterna ellervia andra informationskällor. Myndigheter med en ADB-kostnad som uppgesöversliga . för något av budgetåren 1982/83, 1983/84 eller 1984/85 redovisas. Sammanställningenavser främst ADB-verksamhetens kostnader. Större förändringar i verksamheten de närmasteåren avspeglas delvis i beloppet för anskaffning av utrustning. Vidare angeskortfattat huvudsakliga användningsområden. En hänvisning ges tillavsnitt 2.2 vid viktigare ADB-system. Myndigheternasavgifter för anslutning till det statliga redovisningssystemet (system S)och det statliga löneuträkningssystemet (SLÖR) har om möjligt avräknatsfrån kostnaderna. Sammanställningen är utformad som en tabell, därrubrikerna har följandeinnebörd: 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor - 1982/83 - 1983/84 - 1984/85 - 1983/84-1984/85 - 1983/84-1988/89 Den myndighet som hos regeringen (i anslagsframställning)begärt medel för verksamheten. Uppdelning av ADB-kostnaderna enligt myndigheternasuppgifter. För försvarets datacentral (FDC) och datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) redovisas totalkostnaden för myndighetensverksamhet. Utfall (eller i vissa fall anvisade ellerbudgeterade medel) för /83. Budgeterateller anvisat belopp för /84. Begärt belopp för budgetåret1984/85. Vid flera alternativ redovisas beloppet enligt den högsta ambitionsnivån. Belopp för anskaffning av utrustning underbudgetåren 1983/84-1984/85 lill civila myndigheter enligt statskontoretsbedömning i anslagsframställningen för /85 avseendereservationsanslaget Anskaffning av ADB-utruslning. Beloppför anskaffning av utrustning under budgetåren 1983/84-1988/89 till försvaretsmyndigheter huvudsakligen enligt anslagsframställningarna för /85. För driften utnyttjad egen eller annan statliganläggning eller privat servicebyrå huvudsakligen enligt uppgifter fränstatskontorels rapport (1982:11)Statliga ADB-system. Om egen utrustning är angivet avses att mer betydandeADB-utruslning finns. ADB-verksamhetens inriktning huvudsakligen enligtuppgifter från statskontorets rapport (1982: 11) Slatliga ADB-syslem. Noter till redovisningenåterfinns efter redovisningen av vaoe departements (huvudtitels) myndigheter. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor II. ej) t/1 :<:c: -3 -a 1/1 rt D. w (/) rt 00-;5 -= c vnin ing, 1 b sta lolar r t- o t/i = OJ on o Se be Diari cerin: vid d- -.= ti -5 o '5 rt t- -i. -Sort J) > inO 'w 1/) 'c rt 1- C c/3 a. rt t/5 S u -X) c U 1, u < rt o t/i ort Q s;:a'rt.g' c ~ > 1" E - 2 =-y 2 = a -r o 3 1 o < JD 3 C r-l >o o OCl O r- r-i o* 00 * * '* a- T). O >o t-. mi O' rA sC OC l/> r*-. = > :0 - i- *- t.r o "-o ,=: ra -S ,=« Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor III. oo t/5 ;-oo-- i2,E I rt J2 D. ,, . \0 I/-, a 00 /-, It Vi «/-i c o E/) rt , 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor IV.Försvarsdepartementet .E "" E x; 1"o £ u £ E - t_ c rt yi u o ,3' I "3 t; t/5 fl> 00 c 0/ o c .!£ . £ ö; rä 'c - -i-; § w t/) c ; .ii = 'c - ; rt Jiiä 2 .i; V) H XI o -c 5 -1, g E cj rt -JO -o rt (U 00 -. t/ t/5 < -O 3 _ 00 W-i f* \D "/-I «/-, a\ H t/1 o o o O ( r-\ u w(il o QDOH Ss;:S2 t- i+-i o QDOl- OO o o o o :t=> :0 *-: u.b t'' Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Försvarsdepartementet forts. .00 "q. « i> i2 c S3£ - S.2i2S' 3t/5 i.± j: c > JJ E "C y =. '3 ojj 2 Q.-5; > itu ra o -- t C y P rt";j i:: o _ 00 OO 00 iy-1 OC TT r r-»/"i o r 00 r- r- ON - r-- « unri 00 10 r-- n - Tt c~ n: rt iz: ra u -a .2 1- *-(4- o t/5 (U t/)_ rt i; " > 1983/84:100 Bilaga2 Gemensamma frågor 'yi 1/-, »/". >, p N E c-io- "),£ .i g cu c c/1 o -O «-, (/) On = .i: oij £-2.S I c -TT 1- Op C5 00 e;;: U, T) - 3 00 -* oo c; o yi DO E O =' i. t/1 o 00 .c c u c -Q U t/1 oo : c ra 'C c u 00 Öo -= ,E t/1. - i/5 c 00 00 r; a c X §--= 1/1 (/I ra c3 a> c c c t/) o 'C o 'w ra o co - rt >/-. ir; ra "* u--o c 2 H 3 .5z- 50ö E °-2 ra i- c : lu o i i; - != -o S iS |-|-o 1Ep i._o "- t/1,X1 £ I-rt to « ii= > 00 1- O := u J3 j. 5 > 3 I- 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor V.Socialdepartementet i/i ri u ._ c c e| £.£ rt E .2 c 1 c §2:2; h- . Cuirt o "3 - C -: . . ra c 2 «i rtS t/iS-J-J J rt To c= -z: o.B ' (/: c ' I- C m -U -O *2 Cu rt C/3 iT3 t/' > 5 op-z:" 00 rt tu 'c tS . 5 U - CTv < X3 3 . r*-i V-, ON r o »o in o -> m 00 I/-,o r-l "tfn C\ 00 ' r-l r( Os 0 ON n-, OC OC os Vt 0 'O ON in r- 0 r-- ri fN V,O »/> r*-ir- -* ir,v, o l,- Iw 00ON r*"i o lO r* i Ov »/~i VI O r--' r-l «N c ;r: ra - "S ._; (u t/5 '/I U 1/5 00 o r- no TT u - 0= o 1/5 1/). 2 o -O - ra t/1 ÖO-C 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor VI. o |:£ £ o E 00 rt u T3 :? Cl u rt > , :<: c ra -3 '/i .£ o 3 - i: 1/ c g E,:2-ö'-c: trt -cJ= E ,2 -- o/. u ra - oo Cl > -j 5 - t§ -E crt 1- . ra S > 1/ x: c« tu h- t/1 o 'C - Oi t/1 i> c ii i- - £"H £> 3 ,2 3 . "rä o - c u, 00 c tu c 1- c rt u 00 zr» 00 c >t/i S s 5 t! = O ?i = £ u a.E,2 rto LlJ r- ZD ry -?-i S-' £ ir 00- igS.E I rt < X) 3 . o o o o w-l lo o o r*"i r.-, o r-- -.- m fJ VO TT v-, Onv, risc o oo o o c o o r rsl ov 00 o r-t m oo o o -! Tt Tt vD t m 1/1 O r*-i (Ono v,0\ t' t/1 c . ra .ii"S "-o i: u, *J lil o j: 13 "-0.3; C w io QDOH 1) « o E-JS-5-i ooii>' 'C o ' ra ;» O t/5 - [/IiJ O 'ööi r- rt ti C u, 3 Oi *- ti t/5 o.E t/5 ./5 'c S2.2 Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor forts. 00(/i rt -r; trt -a v 3 CQ c/3 5 u E ov _ < X 3 . t' t/5 y,-° rt o " ti t/5 _rt = 2 ra i: 3"c > Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor VII. = £ >? 'yj OJ - E b-o .2 '? p ::; ra c ra »/ 00 E .1 'ÖÖ £; t/5 . ti, C < i_ u U OJ rt o t/* "ra ='< 2 :3 a D. f:'/i CO -< U h ,£ oo--: r*-i On nDOn OO sOVi Vi ri 0\ o >/-. iO>-' -* -00 ri o (Ov rn n I/-5 o Ov rn c u Ci o i- w (il o ,_ > :0 U. t*. rt u c J£ 00 a> 00 u- >, >. ,,:jS oj C D. rt (/5 Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 00 in ZZ00 J C £i2,_ .. (/l o 3 s S 1/ w Ov (t- t» t: (Tj 2i2| o f/1 (U tn - !> :ra 1/1 OO t; *" O ?J (_ t/i O u .a:00 ra ra § C"ra So ii E t/1 lO -- (/i o VD ii -> :0 t/5 5 1983/84. 1983/84:100 Bilaga2 Gemensamma frågor 66 rt|E2 (S o -* 00"S (/5 Xi iie'-2 .ä o »> 3 (U c C3 :0 C/n(/5 « x: c,3 2 .ti C 00 OJ c o o c/a t« "w j= (U S c.2' e.;£ (U £ c (/I , o .3tra 'B >, .2 .3 M .:<! t/i a o ra *- u. 4- c/i ra OJ Utny holm centr Viss 1/5 3 Ul L. k. E* (u .- 3 2 ,>; ra'C J -o a X. .: sgS.S I -rt O. C/1 - Q o -»I- ' On sD 00 OO r* Vi rl ' C\ r*~i r-l O lor-l t-- r- nd r- p- ''t r4 00 O O © Vi Os rt mi -rt r- o o w".ON - ir» u -o ,; 1- »- <Ä O QDOH 00o c -jz £s;:S2 t- w Cl o QDOH 3 OE -- cyi rt t/i 3:ra > o 2 t- <*- O tJ -a QDOH (u -y *- Ot/5 c i- .-(*:: o QDOH ra "Öj " -a - Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor forts. 00t/i 13 00 J C ,3 t. £i2.£I rä rt £-£SS (/5 ::- g I° ESi £ 1) i; ov _ 1) T3 *-; ra U) l/l Q :;, c (/I x: < t- t- o t/1 9 C -3 (/v t>< i: " 3 " ora t/i (U ra uE Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 68 00 (/5 x: 00 j<: c ra *3 (/i S -a -= 3 JS c (U 3 H 0 (/i t/5 ir . ra t/5 rt c 00 (U -o .3 00 t; 0 c 3 ,:ora .2, c/U !£ , ö E.2 O0.-3 O) (/5 *- C> 1- > > ,ra C > i2 « -.3 h a> rt t- . i: »-5 2 3 3 00 (U c .ii (U T3 > C 1- u a a O h " C" '3 C3 O C (?5 J"rt tut?c/3 Cu a 3 (/i ntrol >ka p oduk c T3 U T3 >,ra -D 3;_ c <£ (/5 , > g t/5 rt c >. c i-« c .£ c privi yrå n ut- w XI (U .- (U 00 p (U 00 £(u i: ov < X 3 ~ in«/~i © ON nO nD » r*-i m NO ON n-, r r-- c:> 00 rt Ti- (-, Vi (z> in r-l f* v, n 00 (U t! c 3: ra . t:; * ra (D 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor forts. 00(/i oo j c ra -3 (/i .3 a (/i o j 31/5 . So> 2 < ra c/5 (/I 00 t/1 C -I 'C 3' 00 2"S,£ (U c t- 3 cc -" 00 oo ,. £ (u i: (Ov _ < X) 3 VI r* 00 r r-- Ov (/5 O H t/5 C wiS o Q30H ora,i k. .-* t/5 ("c (£-; c/5"S ( o ;» 00 fvi r--. c w 3; ra .53 " -o (S S « -C äi2 o QDOf- 00_D '[ 00 On r m 00 U. w lr Q =*'0 rt ,/, o « c E ra (U u.:«; a(/i 3 00 t., o -o (/5 E trt u. c (ui« ; o o ra ra o -o ort ort t/5 t/5 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor X. 00 (/5 -.3 00 C C 2a O i: i: -=,i2 1:? u -3 :£ c o ° S 5 ° 2 (U > « - OJ en rt c/2tu D, C t)5 .2"S 3ra rt |S X :ra ;£i t/5 .tj > X5 1/ ;r>-c«/ 00 tu 00 _Eg Q - c rä _c rä raIi öic u c B>Bu " o v tj j rt !-> rt -J o t/1 -o o T3 .3 -a B'B f- t/5 Vi r- ri r- vO '"' : (fe2 QDOH (/I _ ' ra (u t, w (ii Q ,E § = 2 3 m J2 t/5 c c 1» P å «| <-. Q > o < rt , S-C2 i- 2 .2 iS _u S fe S-'- Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XI. 00 t/5 x: 00 j.: c (" .£ =1 = 1 X g t/i Vi -! 2 t« 'c Ä '5 -= « o rt O) a> 03 to H D-i '= g - o C , o. u 00 . o- h i- 2 ' (/i; S »n »o O NO >n rJf* 00 r- Vi r- Ov r.1 3 (Ov>n r NC r- 00 '0o o »n r-l ri 00 00 r; mrsl VO t" V) u- *- t*-i O On »n nD r-JOn ro rf::*> t; c uz o QDOH i:?e(2 or-- r r Ä tn C u,0 2i2ra w * ra CO 2 c 'l- SS m 00 c*l »n TT o ; S 2' jjora >,E (/5 ..O Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 72 rt o OO (/5 -.3 00 VI c 3 00 rt;rt o X ECl 00-2 Is 3 u- ra .£ i> (/ 3 ,2: 00 'O fe m E'g « U >, (U 73 " E c 0(2 2 > -c E rt 00 u , k. c (/5 «,E CD c/i o c ,£ Etu S S .2 S - < CQ > > i: ra - S 00 c" S.-2 1- >. raXI ;:i « i:rt rt 3-,=>-o ,00, o 3 c 4J w v- i: '/5 ort 3 :3ra 3 «;, a XI 4> 00 > a> 00,E-C ,y tu c Q. .3 t ÖO------------ ' a,EI rä "S e-sS v < X 3 _ or-l 00 r~-Tf v, O O 00 mi oo oo ir - t ( VI \0 1* O O© Vi Vi r- ro © O ot o r-- (A, ri «/-! o »/-l V) o (A, (/-t o -i- Ov (/-I »Alr.1 00 riri r-j ro (1 r-l On o ro Om, ri >/-i o »n (Tvo o »/i (/-. Tj- -:r f*% r /-j - 00 c -. "5(T; i rä S5itfe2 QDO(- £5:(S2 OJ c: ,- -u (ii o u t*i O i_ w tt- O 13 -ra S5itS2 »- l o O0/ (U -ro 00 c t/1 c 22i on J.C ;; (u i> .£ 2 rt [/) (/5 -> x:oo;J o 3 Qi O -c: ft. 1983/84; 100 Bilaga 2 Gemensamma frågor ra o 00 j! Ö'-rt D.°S u >. 'II Si fe *- > = (T, i u 2 - feSj u o U t/) 00 r, - r- (»> £ > to 2 1---------- Cz 0 r ra f- (/I -öbo u o (/.trt ;£ 2 (/5 "O .,30 fe 2 (O u , .3;-t-- .£ "å £? . C rt rt (/] (O3 (O ;2 .:/; o . a 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor XIII. : c/2 ri -§ -c c u. m sz (/I . (U (/i (/5 *- r*l Q. £ " _; C/3 00 ax: _ c E t: 'c ri a| S opÉ 2 - 5 b . r' i; o a a t/1 , rt > (U 3 I-ta <: t/5 , (/5 > p S > .p 0/ O. V) a J::i c rn >,L1. I'°Éra TO S >t/5 J; X p c ' I* (u P . cj E(t;ffl'> 6-%'dVi t/I OJ . O.o c; > , D.c > (/) bo DS-c g',» J" rt -f Ul c < E y ra c 3 5 't/5 =« ) Q T3 w ih: £ - 00-- ,P -2 3 I -3 'rä p. '= 3 v *- Ov _ ov(0\ fX)Vi mt o o o 11- in rt- NO oo - oo r*~. O Vi ro ON r- Vi x: a .13 O) t: .- lii o QDOi- i- *- Ci o c/3 Oi (U p X) "i o £ a < C ~ -.3 3 c « 3; ra 1» 1-. pu j3 ra H *- t*-i o IDOH :Era .iä"«3 ' (/5 Prop,1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor p 2n 5|S 0/i: (OV _ < X 3 3 (j OC 7, j: y; O. -1 00 Z. .2 3 1-, 5 °;:. .S S; tfe 2 QDOH x: a . "33 Cl -o i; 3o j- -o 2s -5 -Is .£ O g = t/5 i".2 2 i:;" 00 VDyi TJ ?°-G. O - 1- p X (/iri c p i_ oo u 2fe I: a.Si2 = t/5Q - -a o <: ( i> .2 ?J E t/5 Ov 3 S ra C 5 p - fe fe 2O;? (/5 (U JC t« C n > :ra-Ä s> -* -J- Or, Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 76 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) I det följande beskrivsnågra större användningsområden för ADB inom statsförvaltningen. 1 1981, 1982och budgetpropositioner har tidigare beskrivits Swedish druginformation system (). ADB-system för biblioteksväsendet (LIBRIS) ochInformationssystem om arbetsskador (). ADB-tillämpningarna(systemen) beskrivs kortfattat med avseende på bakgrund, syfte,användningsområden, omfattning, systemstruktur och planerad utveckling.Dessutom redovisas i vissa fall kostnader hämtade ur myndigheternas särskildaADB-redovisningar är 1983. Rättsväsendels informationssystem (RI) Syftet med rättsväsendetsinformationssystem (RI) är främst att förenkla och förbättrainformationsutbytet mellan myndigheterna inom rättsväsendet samt mellan dessamyndigheter och andra myndigheter med vilka de har ett frekvent utbyte avinformation, I samband därmed söker man också på olika sätt rationaliserakontorsarbetet inom myndigheterna. Ett annat huvudsyfte är att skapa underlagför planeringen inom rättsväsendet. RI-systemet har utvecklats och utvecklasetappvis och består av en rad delsystem och rutiner. Olika myndigheter ansvararför driften av olika delsystem. Ett särskilt organ - samarbetsorganet förrättsväsendets informationssystem () - svarar för samordningen.Datordnften är förlagd till flera datacentraler, framför allt till () och datamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA). Systemen i RI kan hänföras till följande trestörre områden: - Systemför brottmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmännadomstolarna samt för förfarandet inom kriminalvården (BROTTSRl).