prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessa företag har 31 000anställda. Slulprodukltillverkarna - drygl av anlalel företag - har 93 000 anslällda. (Gruppen med okänd inriktning har 54 000 anställda.) Undersökningenomfallar endast förelag med 20-200 anställda. Det finns anledning att anta atlandelen underleverantörer är störte bland de mindre företagen och i gruppen medokänd inriklning. Totalt sell är därför andelen underleverantörsföretagbetydligt slörre än de som anges i föreliggande sludie. Anlalel anslälldai underleveranlörsföretag med färre än 20 anställda är belydande. Totaltsysselsätts ca 90 000 personer i förelag med 1-20 anställda. En stor del avdessa är underleverantörer. Uppskattningsvissysselsätts ca 100 000 personer eller en tredjedel av alla småförelagssysselsatlai underleveranlörsföretag. Enjämförelse mellan olika branscher Förekomstenav underieverantörer varierar mellan olika branscher. % av totalt klas- företag i % av klas- Textil-, beklädnads-. Massa-, pappers- och Kemisk industri, petro- leum-, gummivaru-. Järn-, stål- och metall- Tabellenvisar att andelen underleverantörer i järn-, stål- och metallverk, iverkstadsindustrin och i kemi- och plastindustrin ligger över genomsnittet itillverkningsindustrin i sin helhel. Enjämförelse mellan underleverantörer och slulproduktlillverkare Underieverantörernavisar enligt finansstatisliken 1981 samma avkastning på eget kapital som slulprodukltillverkarna- . Avkastningen på det totala kapitalet är också lika för de bådaföretagsgrupperna: Prop.1983/84:135 322 Däremotskiljer sig grupperna ål beträffande omsättning per anställd.Underleverantörerna har 253 000 i omsättning per anställd, medan slulprodukltillverkarnaomsätter 293 000 per anställd. Detta ger belägg för atl underleverantörernasverksamhet är mer arbetsintensiv än motsvarande slulprodukttillverkares. Delförekommer inga systematiska skillnader i lönsamhet, soliditet m. m. mellan slulvarutillverkareoch underleverantörer i olika branscher. 5.2Komponenttillverkarnas problem och möjligheter De stora slulprodukltillverkarna köper i alll störreomfattning färdiga komponenter eller hela komponentsystem. En betydande del avulvecklingsarbelel har överförts från slulprodukttillverkaren till komponentunderleverantören. Utvecklingsarbetet bedrivsi ett nära samarbete mellan köpare och beställare. Flera studier (t.ex.Johansson m.fl. 1982 Förelag i nätverk) visar atl köpar/säljartdalionenvanligtvis är slabil över fiden men alt leveransernas innehåll förändras. Detsker således en omfattande leknisk förnyelse inom ramen för etableraderelationer. Del lar atl etablera en stabil köpar/säljartdalion och delär ofta svårt för "nya" företag alt slå sig in i etablerade produktions/underleveranlörssyslem.Inom t.ex. bilindustrin har ett mönsler med primär- resp.sekundärunderleverantörer utvecklats. Primärleveranlören/komponenlleveranlörenär för sin verksamhel beroende av leveranser från sekundärleveranlörer. De s.k. sekundärleveranlö-rerna behandlas i avsnittet om övriga underleverantörer.Det ställs stora krav på all komponenttillverkaren har kunskap och resurser föratt vidareutveckla komponenter och komponenlsystem inom ramen för befintliga köpar/säljarrelationer.Vidare slälls slora krav på marknadsföringen av komponenterna på nyamarknader/förelag. Industriverkethar visat (SIND 1982:13) atl vissa svenska komponentlillverkare förloratmarknadsandelar i den internationella konkurrensen. Verkel visar attimportkonkurrensen hårdnar inom ett flerlal marknadssegment som t. ex. plast,elektronik, metall, bearbelningsmaskiner m. m. Men verkets analys visar ocksåall svenska förelag inom samma områden också kan ha en hög exportandel. I den inlernalionellakonkurrensen tvingas företagen i ett litet land som - med en begränsadhemmamarknad - till en långtgående specialisering på vissa marknadssegmentoch/eller produktionsområden. På dessa områden kan svenska företag/komponenl-leveranlörerskaffa sig en stark position genom en offensiv marknadsföring och en effeklivteknisk utveckling. En teknisk utveckling som måsle ske i samarbete med enkrävande kund. Utvecklingenav komponenler och komponenlsystem ställer också stora krav på lönsamhel (egenfinansiering) och externfinansiering. Devalveringen och den återhållsammalöneutvecklingen har skapal ett ökal utrymme Prop.1983/84:135 323 föregen finansiering av utvecklingsprojekt, även om det förbällrade kostnadslägeti vissa fall minskar incitamenten till alt utveckla komponenter som tål högapriser. Komponentleverantörernaär för sin verksamhet direkl beroende av de övriga underleverantörerna. Utandessa "sekundärleverantörer" minskar företagens möjligheter attbedriva en effekliv produktion. De småsekundärunderleverantörerna är inte direkl påverkade av konkurtensen på den internafionellamarknaden. Indirekt är de dock helt beroende av att kunden komponenttillverkaren får avsättning för sina komponenter. De små sekundäraunderleverantörernas styrka - komparativa fördel -ligger i förmågan att snabbtanpassa produktionen till beställarens önskemål. Denna anpassningsförmågaeller flexibilitet grundas ofta på att företaget är litet och har en litenadministration. I flera sludier (bl. a. Ds I 1982:3, De små och medelstoraföretagens nuläge och uivecklingsbelingelser) har framhållits att dessa småföretag sällan kan växa med bibehållen lönsamhet. Om företagen skallexpandera krävs egna komponenter/produkter som kan bära ökade kostnader föradministration, marknadsföring och produktutveckling. Med allmänt gynnsammaförutsättningar kan en del sekundärleverantörer växa och utveckla komponenter.Detta förutsätter dock i regel att företaget ges en möjlighet att utveckla egnakomponenler i samarbele med en beställare. 5.4 Insatserför att främja underleverantörer Idetta avsnitt behandlas riktade insatser för att främja underleverantörernasexpansion och förnyelse. Devalveringen har förbättrat kostnadslägetoch stärkt underleverantörernas konkurrenskraft. I vissa fall drabbas dockunderleverantörer med högt importinnehåll i produktionen av höjda priser påinsatsvaror ulan att detta kortsiktigt kan kompenseras med höjda priser påhemmamarknaden. I andra mindre gynnsamma fall kan devalveringen leda till attincitamenten för att utveckla nya och bättre komponenter komponenler som kansäljas till höga priser -kortsiktigt minskar därför att lönsamheten påbefintlig produktion förbällras. I ell långsiktigt perspektiv är förmågan allutveckla nya och konkurrenskraftiga komponenter av helt avgörande belydelse. Iolika sammanhang har bristen på yrkesutbildad arbetskraft - bl.a. verktygs-och verkstadstekniker uppmärksammats. De insalser som berörs nedan syftar lillatt långsiktigt stärka svenska underleverantörers konkurrenskraft. För dennautveckling spelar ett gott utbildningsutbud en avgörande roll. 1983/84:135 324 Exlernfinansieringen av komponentutveckling inomfordonsindustrin har stötts av bl.a. industrifonden. Finansiellt stöd harutgått för att delfinansiera maskiner, verktyg etc. I praktiken har den slora beställare.n(slulprodukttillverkaren) tillsammans med industrifonden valt ul underleverantörersom ansetts lämpliga för komponenttillverkning. Finansieringen av maskiner ochverktyg har skett med industrifondens medel via del stora företaget ochåterbetalningen har formen av royaity, som beräknas pä leveranser avkomponenter. Till detta kommer alt industrifonden direkt delfinansieratsärskilda FoU-projekt i samband med fortsatt komponenlui-veckling. Förelagenhar för dessa projekt lånat pengar lill marknadsmässig ränta, men medvillkorlig ålerbetalningsskyldighet, dvs. de behöver inle belala lillbaka om ulvecklingsarbelelmisslyckas. Utvecklingsfondernas finansieringsform utvecklingskapilalkan t.ex. användas på samma sätt som industrifondens medel. Ett sådant slödtill komponenltillverkarna är väl förenligt med nuvarande regler för fondernasfinansieringsverksamhet. Fonden kan också finansiera olika typer avmarknadsföringsprojekt. Ulvecklingsfondens övriga verksamhet är i hög gradavsedd alt stödja små och medelstora underleverantörer. Exempel på delta ärstöd vid mässdeltagande, kontaktträffar mellan större köpare ochunderleverantörer, kursverksamhet m. m. Ulvecklingsfonderna strävar efter attkoncentrera resurserna lill de långsiktigt mest lönsamma underieverantörerna. Komponenltillverkarna har ett stort behov av en effektivmarknadsföring. Vid sidan av den industriella försäljningen selektivpersonlig bearbelning av enskilda kundförelag - kan mässdeltagande vara ellviktigt komplement. För de större inlernationelll verksamma komponenltillverkarnablir del aktuellt atl ställa ut på de stora internationella specialmässorna.Sveriges exportråd har t. ex. samlat ett 20-lal svenska underleverantörer tillbilindustrin och bistått dessa på bl. a. i . bedriver, bl.a. i samverkan med deregionala utvecklingsfonderna, olika projekl för alt ulveckla underleveranlörsföretagensinsikler och kunnande samt slärka deras marknadsförutsättningar. I dettasammanhang kan också nämnas , som öppnat möjligheter för ettutvidgat samarbele mellan svenska företag och utländska leverantörer lillprojektet. 1983/84:1.35 325 Ipraktiken är del ofta svårt att särskilja gruppen underleverantörer. De insalsersom t.ex. STU gör inom teknikupphandlingsomrädet (se avsnill 4.3.1) kantillämpas även på underleverantörer som ulvecklal komponenter eller egnaprodukter. De statliga affärsverkens, landstingens och kommunernas upphandlingger möjligheter lill en akliv produkl/komponenltill-verkning i . Ävenhär kan bl. a. STU:s leknikupphandlingsprogram främja ulvecklingen. finnsett särskilt råd för primärkommunal upphandling och en särskild fond förupphandling inom landstingsområdet. Ävenpå utbUdningsområdet görs mycket som kommer underleverantörsförelagen tillgodo. SIFU bedriver ell flerlal olika kurser i tekniska och ekonomiska ämnen,som ofta är direkt anpassade för småföretagen. Även statens industriverk ochutvecklingsfonderna främjar på olika säll utbildning av denna kategoriförelag. 6 Småföretagen och den industriella förnyelsen en sammanfattning Småföretagen inomindustrisektorn har ca 300 000 årsanställda, en tredjedel av induslrisysselsättningen.Ca 100 000 anställda arbetar i underleverantörsförelag. startades ca 1200industriföretag (till detta kommer ca 500 nyregistrerade förelag ulanverksamhet). Flertalet nya företag är s. k.vardagsföretag med enkel hanlverks/servi-ceproduktion. Nyföretagandettillgodoser lokala behov och utgör konkurrens för redan etablerade företag, särskillsådana med höga priser och/eller otidsenliga produkter. De leknikbaserade småförelagen- av alla nya förelag - sprider ny teknik, vitaliserar storföretagen ochexploaterar helt nya idéer. Underleverantörerna utvecklarnya komponenter och ny produktionsteknik lillsammans med beställarna. Enväsentlig del av den industriella förnyelsen sker inom ramen för sådana köpar/säljarrelationer. Vardagsförelagen, de leknikbaseradeförelagen och nya komponenter/produktionsmetoder utvecklas för att täcka behovhos konsumenter eller köpande företag. Insikten om närmarknadens/köparföretagelsbelydelse har lett lill att riklade insalser inom småföretagsområdet i högregrad än lidigare kommil all inriktas mol all skapa marknader och/eller spridakunskap om befintliga närmarknader och köparförelags behov. STU:s insalser inomteknikupphandlingsomrädet och utvecklingsfondernas underleveranlörssalsningarär exempel på denna delvis nya inriktning. Slatens upphandling inomenergiområdet är ett annal exempel på insalser för atl skapa en möjlig förstanärmarknad för nya eller redan etablerade företag. Prop.1983/84:135 326 ochunderleverantörer med egna komponenler har ofta svårigheter atl finansiera enexpansion från den första närmarknaden/köparen lill en slörre nafionell ellerinternationell kundkrets. Lagstiftningen har ändrats så alt ell slort antalriskkapitalbolag getts möjlighel atl starta verksamhel. Dessa bolag kan gå inmed ägarkapital vid nyetablering och marknadsexpansion. Långivning, förelagsservice, ulbiidningm. m. utgör vikliga inslag i småföretagspolitiken. Utvecklingsfonderna skall intensifierasina insatser i s.k. utvecklingsbara företag. Utbildningsradion skall i olika TV-programstimulera nyföretagandet. STU:s insalser inom småföretagsområdetintensifieras. 1983/84:135 327 Propositionen ...................................... .......... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................... 1 Lag om ändring i lagen(1983: 1092) med reglemente för allmänna 1 Inledning ........................................................ 6 2 Utvecklingsbetingelser försvensk industri ............. ... 8 3 Industriell expansion ochförnyelse som mål för regeringens polilik i stort 22 4 Induslripoliliken .............................................. 28 4.1 Mofiv och roll ........................................... .. 28 4.2 Industripolitikens inriklning -huvuddragen ..... .. 31 4.2.1 Slörre ulrymme för offensivainsatser ...... 32 4.2.2 Tillvaratagande av utvecklingsmöjligheterna inom basindustrin 39 4.2.3 Utnyttjandet av den offenlliga verksamhelensom en drivkraft 41 4.2.4 Stimulans av de små och medelsloraförelagen 42 4.2.5 Öppenhet och samverkan mellan samhällel,förelagen och de anställda 46 4.2.6 Samordning mellan industri- ochregionalpolitiken .. 49 4.2.7 Adminislrativa hinder för induslriellexpansion .... 50 4.2.8 Nordiskt industripolitisktsamarbete ...... 52 5 Förändringarpå några viktiga delområden inom industripolitiken 54 5.1 Ökade insatser för småförelagmed expansionsmöjligheter . 5.2 Ökade insalser för underieverantörsulveckling .. 56 5.3 Ökad betoning av slödel lill nyföretagande...... 58 5.4 Ökad satsning på uppbyggnad avteknisk kompetens 60 5.5 Nya insatser för alt främjaspridning av ny teknik 65 5.6 Ulveckling avteknikupphandlingen som industripolitiskt instrument 68 6 Verksamheten vid slyrelsen förteknisk utveckling 69 7 Nationellt mikroeleklronikprogram ...................... .. 88 8 Teknikupphandling och underieverantörsulveckling .. 97 8.1 Inledning ................................................ 97 8.2 Särskilda medel för åtgärderför atl stimulera teknikupphandling 99 8.2.1 Hinder för teknikupphandling ................ 99 8.2.2 slatliga insatser föralt främja leknikupphandling 101 8.2.3 Användningen av de nu begärdamedlen 103 8.3 TEMU-Bolagen ........................................ 104 8.4 Vissa övriga frågor ................................... 105 9 Industrifonden .............................................. 107 10 Forskningsbidrag till teknikbaseradesmåföretag ... 115 11.1.............................................................. Inledning 117 11.1.1 Uppgifter i stort ochorganisation ....... 117 11.1.2 Treårsprogram för statens induslriverk.... 119 11.2.............................................................. Utredningsverksamhet 122 Prop.1983/84:135 328 11.3.............................................................................. Induslriellomvandling och lillväxl 126 11.3.1 Programmets innehåll i stort ...................... 126 11.3.2 Branschfrämjande åtgärder ....................... .. 128 11.3.3 Finansiellt slöd.............................................. .. 136 11.3.4 Särskilda ålgärder för att främjaanvändning av ny produktionsteknik i verkstadsindustrin ..................................................................... 139 11.3.5 Havsinduslriellkompetensutveckling .......... 144 11.4 Regional ulveckling ............................................... 145 11.5 Småföretagsutveckling ........................................ 147 11.5.1 Programmets innehåll i slorl ....................... 147 11.5.2 De regionala utvecklingsfondernas förelagsservice och administration m. m 149 11.5.3 De regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet 151 11.5.4 Strategisk företagsutveckling .................... 154 11.5.5 Övergripande service och projektinom småföretagsområdet m.m 156 11.5.6 Nyetableringsinsalser .................................. 157 11.5.7 Utbildningstjänster inom småförelagsseklorn 157 11.5.8 Industridesign ............................................ 158 12.1 Invesieringsbankens tillkomst ochverksamhet m. m. 12.2 Företagssektorns finansiella ulveckling,invesleringsutveck-lingen .. .: 165 12.3 Ändrade förutsättningar förInvesteringsbankens nuvarande rörelse 166 12.4 Förslag lill ändrade rikllinjer förInvesieringsbankens verksamhel 167 12.5 Investeringsbankenskapitalanskaffning ............. 170 12.6 Investeringsbankens organisation ....................... 170 13.1 Inledning ............. ............................................ . 171 13.2 Organisation ....................................................... . 172 13.3 Kapitalförsörjning ................................................ . 173 13.4 Avkastningskrav .................................................. . 174 13.5 Placering av medel ................................................ . 174 "13.6 Inflytande .......................................................... . 176 14 Hemställan .................................................................. 177 15 Anslagsfrågorför /85 ...................... . 178 16 Beslut ......................................................................... 187 Bilagal Svensk industri - nuläge och uivecklingsbelingelser 189 Bilaga 2 Industripolitiken i och vissa andraländer 261 Bilaga 3 Småföretagen och den industriella förnyelsen 299