prop · G703166 · 1983-12-31 00:00:00 — ' Ändrad SFS 1983:482 innebärande bl.a. att TUN består av18 ledamöter utan suppleanter samt att TUN inom sig utser en vice ordförande.Vidare skall TUN främja upplysningen om säkerhetspolitiken och totalförsvaret.Detta har bl.a. inneburit att TUN på regeringens uppdrag utsänder en skrift omsäkerhetspolitik, totalförsvar och pliktlagar till alla ungdomar som under åretfyller . Prop.1983/84:166 31 , som likaledes inrättades , verkar ifred för att samordna de centrala myndigheternas verksamhet inomtotalförsvaret. Ordförande i totalförsvarets chefsnämnd utses avregeringen. är det överbefälhavaren. I övrigt ingår chefernaför samma myndigheter som nämnts ovan som ingående i försvarsrådet. I totalförsvarets chefsnämnd ingår dessutomkabinettssekreteraren i UD och cheferna för postverket, statens vattenfallsverksamt verkställande direktören i . Sekreterare i totalförsvarets chefsnämnd är chefen förenheten för civilt totalförsvar i försvarsdepartementet. () med dotterbolag utgör i krig ensammanhållen enhet direkt under regeringen. SR skall i programverksamheten i krig i största möjligautsträckning följa de regler som gäller i fred. Förberedelser vidtas i fred för att i krig kunna sändariksprogram samt regional- och länsprogram i radio och TV. Försvarsstabens informationsavdelning (Fst/Info) ingår somen självständig organisationsenhet i försvarsstaben. Fst/Info består förutom av chefen förinformationsavdelningen av tre detaljer med huvuduppgifter inom områdenaförsvarsupplysning, presstjänst och psykologiskt försvar. Inom upplysningsdetaljen handläggs ärenden som rörförsvarsupplysning såväl inom som utom försvarsmakten. Pressdetaljen ansvarar bl. a. för överbefälhavarenspresstjänst. Inom psykförsvarsdetaljen utarbetas förslag till uppgifteroch organisation m.m. för den del av det psykologiska försvaret som liggerinom överbefälhavarens ansvarsorriråde. 2.8 och Försvar (CFF) CFF bildades som ett samverkansorgan mellanallmänheten och totalförsvaret. CFF är en partipolitisk obunden sammanslutningav riksorganisationer. Bland dessa organisationer kan nämnas LO, SAF, TCO,/SR, LRF och KF. försvarets frivilligorganisationer, de politiskaungdomsorganisationerna samt vissa branschorganisationer. Prop.1983/84:166 32 Isamverkan med totalförsvarets civila och militära myndigheter skall CFFmedverka till att stärka och bevara motståndsviljan. Förbundethar sin årliga rikskonferens i , där företrädare förmedlemsorganisationerna och totalförsvarets myndigheter diskuterar aktuellasäkerhets- och försvarspolitiska frågor. CFFger ut skriftserierna "Försvar i nutid" och "Försvar och säkerhets-poUtik"samt kontaktbladet "Folk och Försvar". Organisatorisktbestår CFF av representantförsamlingen med en representant för vatjemedlemsorganisation och elva företrädare för totalförsvarets myndigheter.Styrelsen utses av representantförsamlingen. CFF har vidare ett arbetsutskottpå åtta ledamöter utsedda av styrelsen. , som leds av en generalsekreterare, består av fem personer. 2.9Tidningarnas telegrambyrå (TT) TTär ett aktiebolag som ägs av den svenska pressen och har till uppgift att försepress, radio och TV med nyheter från och utlandet. Nyheterna sänds till140 dagstidningar och till företagen i , dvs.televisionen, riksradion, lokalradion och utlandsprogrammet. TThar över 200 anställda. Utöver redaktionerna i finnsprovinsredaktioner i , , , och . Över 400personer på tidningar runt om i landet är knutna till TT som korrespondenter. Allt inrikesnyhetsmaterial - det utgör två tredjedelar av TT: s hela utbud - redigeras ochsamordnas av centralredaktionen i . Tillsammans med riksdags- ochverksredaktionerna bevakas inrikespolitik och statlig förvaltning. Utrikesredaktionenpå TT får in nyheter från hela världen. De stora europeiskanyhetsbyråerna Reuters, Agence Presse (AFP) och Deutsche Presse Agentur (DPA),matar in ett stort nyhetsmaterial. Detta bedöms och det urval som görs sändsvidare till svensk press och radio/TV efter att ha översatts och redigerats. Riksdagsredaktionenhar egna lokaler i , där TT bevakar riksdagsarbetet. Regeringensförslag till kommer dock ofta tidigare till allmänhetens kännedomgenom TT: s nyhetsbevakning av departementen. TThar sänt nyheter i radio . sänder TT nyheter åtta gånger påvardagar och sex gånger i alla riksradions programkanaler och ilokalradion. Ettnytt område har också uppmärksammats av TT - nyheter via teledatasystem och i text-TV.TT förser de i startade systemen med nyheter av skilda slag. 1983/84:166 33 TThar en representant jämte suppleant i styrelsen för beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar (BN). TT fullgör också med sin personal en insats inom detpsykologiska försvarets krigsorganisation. 3 Vissa avtal och överenskommelser (Fö) 20.2 1953 till överbefälhavaren angående rådgivning i publici tetsfrågor Kungl.Maj: t uppdrog genom ett brev åt chefen för försvarsstabenatt med biträde av högst tre av chefen för försvarsdepartementet utseddasakkunniga tillhandagå myndigheter och enskilda med råd och upplysningar dåtveksamhet råder om lämpligheten av att med hänsyn till vårt försvar eller vårsäkerhet offentliggöra uppgifter om tekniska eller andra förhållanden. Detbetonades i uppdraget att det endast gällde råd och upplysningar. Uppgifter avintresse för allmänheten skulle inte undanhållas om inte deras publicerande medvisshet kunde antas skada försvaret. 3.2 Avtalmellan staten och Iett avtal - gällande fr.o.m. mellan staten och de i SverigesRadio (SR) ingående bolagen slås fast att då är i krig skall de bolagsom ingå i koncernen utgöra en självständig enhet i totalförsvaret och därvidlyda direkt under regeringen. Redan vid krigsfara får regeringen förordna omdetta. SRskall i enlighet med regeringens föreskrifter och i samråd med vederbörandestatliga myndigheter göra upp beredskapsplaner. För att bistå chefen för meddenna beredskapsplanläggning finns en av regeringen utsedd rådgivande nämnd omfyra personer. I nämnden ingår f. n. chefen för , en representant för varderaEst, och Cfs. 3.3 för psykologiskt försvar (BN) och () Ianslutning till avtalen mellan staten och har en överenskommelseträffats mellan BN och SR. Enligt avtalet skall SR verkaför att under krig och krigsfara bevara och stärka befolkningens försvarsviljaoch motståndsanda i samarbete och "under ömsesidig förståelse" med UC.SR skall också i samarbete med UC och UD verka för en korrekt och snabbinformation till utlandet. UCskall fortlöpande orientera SR om det allmänna läget, om folkstämningen m.m.och bistå SR dels med nyhetsunderlag, dels med kontakter med myndigheter, organisationeroch enskilda personer. 3 1983/84. 1983/84:166 34 SRoch UC skaU ömsesidigt orientera varandra om resultatet av avlyssning avradiosändningar från utlandet. I överenskommelse sägs följande om hursamarbetet bör gå fill. a) Företrädare för skall sammanträffa regelbundetmed ledningen för för ömsesidig information om den aktuella situationen. b) SR skall avdela en högre tjänsteman till UC: sledning för den fortlöpande kontakten. På motsvarande sätt skall UC avdela enrepresentant till de delar av radioledningen, som är grupperade på platser där UC-organej fidigare har någon företrädare. c) För behandling av upplysningsbehov, som är särskiltträngande, och för den dagliga kontakten skall UC: s respektive avdelningarutse kontaktmän, som kan närvara i SR överläggningar om rundradioprogram. d) Ifrågor av principieU betydelse kan samarbete mellan SR och UC även äga rum inom dels det till UC knutna informationsrådet, dels radio chefens rådgivande nämnd. Ansvaretför sekretessen åvilar chefen för . Överenskommelsegäller i tillämpliga delar också för samarbete mellan det psykologiskaförsvarets organ och SR på det regionala planet. 3.4 Protokollrörande samarbete vid krig och krigsfara mellan statens upp lysningscentral (UC) och press- och informationsen het (UD/press-info) Idetta protokoll, som är hemlig handling daterad , fastställsrikflinjer för hur samarbetet mellan UC och UD/press- info skall bedrivas. 3.5 Överenskommelsemellan och an gående varningsmeddelanden i radio och TV vid krig och krigsfara Iavtalet - daterat - slås fast att varningsmeddelanden i radiofrån en civilförsvarsmyndighet till allmänheten efter kärnladdningsexplosioner,anfall med kemiska stridsmedel eller efter utsläpp av kemiska eller andra förallmänheten farliga ämnen skall prioriteras. Efterframställning från kan besluta om attsända sådant varningsmeddelande i TV. 1983/84:166 35 Sammanfattning av informationsberedskapsutredningens övervägandenoch förslag Iföreliggande PM med principbetänkande har vi enligt våra direktiv - gjortöverväganden rörande ledning och samordning av det psykologiska försvaret, avgettett principförslag beträffande uppgifter och organisation för cen tral myndighet för psykologiskt försvar och informationsberedskap, - behandlatinformationsberedskap och psykförsvar på regional och lokal nivå, anlagtsynpunkter på fördelningen av ansvaret för nyhetsförmedlingen respektive uppgiften att stärka försvarsviljan, - diskuterat medverkan avfolkrörelserna, arbetsmarknadens parter och invandrarnas organisationer iinformationsberedskapen, - lämnat synpunkter och förslagrörande säkerhetspolitisk information i fred samt på forskningsverksamheteninom det psykologiska , redovisatvissa aktuella bakgrundsfaktorer, ibilagor gett en översikt över tidigare utredningar och nuvarande organisationsamt belysande händelser, samhällstrender, massmedieutveckling, invandrarstmkturm. 1 Ledning och samordning Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar (BN) har till uppgift att leda och samordnaplanläggningen av landets psykologiska försvar. Enligt gällande planer lederstatens upplysningscentral (UC) under regeringen det psykologiska försvaret ikrig. Organisationenför UC gjordes mot bakgrund av erfarenheter från andravärldskriget. Informationsfunktionen inom och den offentligaförvaltningen var i övrigt svagt utbyggd. är situationen väsentligt förändrad. Medborgarna är också mycket merinformationsmedvetna och journalisterna har väl inarbetade kontakter - ofta medmyndigheternas chefer och deras medhjälpare. Medde utgångsvärden vi nu har - den explosionsartade utvecklingen påinformationsområdet spelar därvid en central roll - anser vi, att det kan bli vanskligtatt snabbt få UC att fungera tillfredsställande i ett krisläge. Enhotfull situation utan att krig har utbmtit, ett s. k. skymningsläge, kanmedföra betydande problem för det psykologiska försvaret. Det är då angelägetatt ordinarie nyhetskanaler kan hållas öppna och gängse informationsmedier kanfortsätta sin verksamhet. 1983/84:166 36 Behovetav samhällsinformation väntas öka drastiskt. De flesta myndighetersinformationsresurser bör därför förstärkas. Problementillspetsas i händelse av ett överraskande anfall mot svenskt territorium. Vianser det därför önskvärt att förbättra samverkan i berörda avseenden mellanregeringen, myndigheterna och massmedierna. Det bör ske genomorganisationsformer som nära ansluter till fredstida arbetsrutiner och genomett i fred uppbyggt förtroendekapital. Ennoggrann beredskapsplanering fordras enligt vår uppfattning för departementensinformationsorganisation. På central nivå behöver man också få till stånd enaktivare bevakning och vägledning ifråga om beredskapsplanläggning förinformation. Det finns också behov av en ökad samordning och breddadutbildning på regional och lokal nivä. Dåsnabba konfliktförlopp kan försvåra och komplicera informationsarbetet,krävs åtgärder för att stärka resurserna att följa upp och stödjaberedskapsplaneringen. 2 Central myndighet för psykologiskt försvar och informationsberedskap Vianser, att det psykologiska försvarets och informationsberedskapens uppgifteroch organisation bör tillgodose önskemål om - kontinuitet frän fred tillkrig, - enkla arbetsformer och personalsnålaorgan, - klarare fördelning av ansvaretför nyhetsförmedlingen och uppgiften att stärka försvarsvilja ochmotståndsanda. Föratt tillgodose bl. a. detta föreslår vi, att en central förvaltningsmyndighetbenämnd styrelsen för psykologiskt försvar inrättas. Den skall ersätta BN. UCavvecklas men åtskilliga av dess uppgifter övertas av den nya myndighetenskrigsorganisation. Den nya myndigheten skall alltså verka både i fred och ikrig. 1samband med den föreslagna omorganisationen föreslår vi, att totalförsvaretsupplysningsnämnd (TUN) upphör som självständig myndighet och dessarbetsuppgifter överförs till den föreslagna styrelsen för psykologisktförsvar. Vi har utgått ifrån attdet även framgent måste finnas en instans som fortlöpande svarar för uttagning,utbildning och övning av psykförsvars-och informationspersonal på olika nivåermed avseende på förhållandena under krig och krigsfara. Betydelsen aveffektivare rådgivning till myndigheterna rörande deras informationsberedskaptalar även för ett permanent organ. BN:snuvarande forskning inom det psykologiska försvarets område och arbete medopinionsmätningar och attitydundersökningar med anknyt- Prop.1983/84:166 37 ningtill totalförsvaret och försvarsviljan behöver fullföljas. Såvitt vi kan bedömafordras dock ytterligare resurser för forskning rörande psykologiskt försvarbåde vid och den av oss föreslagna myndigheten. Grundtankenbakom det framlagda principförslaget är att inget nytt stafligt organ skalltillkomma vid krigsfara eller under krig med ansvar för informationsförmedlingoch psykologiska försvarsåtgärder i övrigt. Den föreslagna styrelsen förpsykologiskt försvar skall genom råd och anvisningar, forskning ochopinionsmätningar samt genom utbildning och förslag till regeringen omsärskilda åtgärder utöva en stödjande och samordnande funktion i såväl fredsom krig. Iegenskap av central förvaltningsmyndighet för området psykologiskt försvarskall styrelsen företräda ett expertkunnande och ha ett fackansvar i hithörandefrågor gentemot övriga myndigheter. Däremot är det inte meningen attstyrelsens personal skall delta i nyhetsförmedling, annat än när det gäller attinformera om styrelsens egen verksamhet. Styrelsenskall i krig handha opinionsmätningar, attitydundersökningar, bemötande avrykten, bevakning av utländska radiosändningar samt föreslå upplysningsätgärderoch informationskampanjer som påkallas av händelseutvecklingen. Depress- och informationsråd som är knutna till statens upplysningscentralföreslås inte få någon motsvarighet i den nya organisationen. UC:s utlandsavdelning avvecklas. Vi anser, att psykförsvarsstyrelsens krigsorganisationbör åläggas att i samverkan med totalförsvarsorgan föreslå regeringenåtgärder, som syftar till att minska en angripares psykiska motståndskraft. 3 Förslag om press-pool Detplanerade presskvarteret med förbindelser till högsta ledningens ochhögkvarterets krigsuppehållsplatser föreslås få namnet centrala presskvarteret.Det skall vara regeringens, myndigheternas och högkvarterets gemensamma nyhetsporti krig. Somkomplement till verksamheten vid det centrala presskvarteret föreslås, attsvenska tidningar och nyhetsbyråer skall erbjudas att sätta samman en press-poolmed arbetande journalister, utöver den personal från Tidningarnas Telegrambyråoch som är lokaliserad nära högsta ledningen. Formerna för pool-journalisternasverksamhet bör närmare övervägas tillsammans med representanter förtidningarna och nyhetsbyråerna. 4 1983/84. 1983/84:166 38 4 Informationsberedskappå regional och lokal nivå Samhälletställer i krig stora krav på allmänhet och näringsliv. Omställningen från fredtill krig - eventuellt via en period av hot, påtryckningar och tilltagandeyttre tryck - medför mycket stora förändringar i den enskildes livsmönster. Ledningoch information på regional och lokal nivå har avgörande betydelse förbevarande av försvarsvilja och motståndsanda. Föratt underlätta samverkan i psykförsvarsfrågor rakt igenom det offentligaförvaltningssystemet är det fördelaktigt om det på alla nivåer finns civila ochmilitära samverkanspartners. Fömtsättningarnaför en rationell och målmedveten informationsverksamhet på lokal nivå förbättrassannolikt genom att kommunerna enligt statsmakternas beslut med /85 börjar överta det lokala ansvaret för civilförsvaret. Deninformation som skall bedrivas inom ramen för den nya hemskyddsorganisationenförtjänar även uppmärksamhet. Organisationenför information i krig på lokal nivå befinner sig fortfarande underuppbyggnad. Allt fler kommuner inrättar informationscentraler redan i fred.Planläggningen underlättas av att en hel del av de informationsåtgärder sombehöver vidtas vid krigsfara och i krig sammanfaller med dem som är påkalladevid olika nödlägen i fred. Överläggningarmed representanter för olika försvarsgrenar fordras redan i fred, för att manskall kunna förbereda sig och allmänheten inför de situationer som kan uppträdaoch anpassa informationsverksamheten därefter. 5 Medverkanav folkrörelserna, arbetsmarknadens parter och in vandrarnas organisationer Beträffandefolkrörelserna utgår vi från att och Försvar fortsätteratt som samlande organisation i vidare kretsar sprida information om vårsäkerhetspolitik och vårt totalförsvar, inklusive det psykologiska försvaretoch informationsberedskapen. Vidkontakter med företrädare för arbetsmarknadens parter - LO, SAF, SAV, TCO ochSACO/SR - har vi funnit en positiv inställning tUl att medverka i informationenunder krigsfara och krig. Underkrigsfara och i krig måste information också lämnas till de cirka en miljonmänniskor i som helt eller delvis är av utländsk härkomst. Manbör beakta att olika invandrargrupper kan ha delvis avvikande informafionsbehovjämfört med genomsnittsbefolkningen. Föratt informationen till invandrarna under krigsfara och i krig skall bli 1983/84:166 39 korrektoch meningsfull ligger det närmast till hands att samarbeta med invandrarnasegna, samlade organisationer av rikskaraktär. De handikappade i Sverige- nästan 1,2 miljoner personer - har likaledes särskilda informafionsbehov. Vihar också behandlat frågan om information till andra informationssvagagrupper. 1983/84:166 . Sammanställning av remissyttranden över informations-beredskapsutredningen Efterremiss har yttranden över betänkandet Informationsberedskap avgetts avöverbefälhavaren, , ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , civilbefälhavarna i Södra, Västra, Östra, Bergslagens och ÖvreNorrlands civilområden, , totalförsvaretsupplysningsnämnd, , statens invandrarverk, länsstyrelserna iGöteborgs och län, län och ,informationsdelegationen. , ,, Centralorganisationen /SR, , , , , Svenska Tidningsutgivareföreningenoch Chefen för vid krigslänsstyrelse. Deförslag som informationsberedskapsutredningen har lagt fram i sitt betänkandehar i stort tillstyrkts av praktiskt taget alla remissinstanser. En delremissinstanser har dock vissa invändningar mot förslagen och andra harsynpunkter. Dessa redovisas i det följande. Överbefälhavaren() delar i huvudsak de värderingar och förslag till åtgärder som framgår avbetänkandet. ÖBvill dock i sammanhanget anföra att det såsom framhålls i betänkandet ärnödvändigt och brådskande att noga studera s. k. skymningslägen och planera fördessa bl.a. vad avser övergången till olika slags höjd beredskap. ÖBär beredd att i de former som befinns lämpliga, studera och föreslå regeringenåtgärder som syftar till att minska en angripares psykiska motståndskraft. Civilförsvarsslyrelsenbiträder utredningens synpunkter på uppgifter för den föreslagna styrelsen förpsykologiskt försvar och anser att den nya styrelsens personal inte skall deltai nyhetsförmedlingen, annat än när det gäller att informera om styrelsens egenverksamhet. Den bör i ett kris -eller krigsläge - även ha till uppgift attinformera allmänheten om försvar och säkerhetspolitik samt motverka psykologiskkrigföring. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) anser att informationsberedskapen vid ansvarigamyndigheter måste ägnas stor uppmärksamhet och att detta i allra högsta gradgäller myndigheter med ansvar inom Prop.1983/84:166 41 Särskilt bör länsstyrelsernasberedskap för information när det gäller ransoneringar och andraförsörjningsfrågor, innan krigsorganisation , studeras. CivUbefälhavaren i södra civilområdet (CBS) anser att enmer preciserad målsättning för det psykologiska försvaret bör utarbetas.Begreppet är diffust och svårt att förklara samt missuppfattas ofta enligt CBS. Bättre förberedelser behöver göras för att kunna verka mereffektivt vid och efter ett överraskande angrepp. Samordningen ochansvarsfördelningen mellan myndigheter på olika nivåer bör ytterligareanalyseras och konkretiseras. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde (CBB) påpekaratt utredningen inte har redovisat några alternativ till den föreslagnalösningen vilket måste ses som en svaghet i beslutsunderlaget. CBB säger som ett alternativ kan tänka sig att inventera de fredstida förhållandenapå alla ledningsnivåer och då med speciell anknytning till sådan verksamhet somberör kris- och katastrofsituationer för att se efter om det finns lämpligaanknytningspunkter till vilka det psykologiska försvaret skulle kunna ansluta.Utredningen har haft en benägenhet att frikoppla psykologiskt försvar ochinformation från sådana huvudverksamheter som att skydda och rädda människoliv,försörja människor och flytta människor. Det psykologiska försvaret är enintegrerad del av de totala försvarsansträngningarna och har fristående fråndessa inget egenvärde. Vidare framhåller CBB att ett sätt att minskasamordningsbehovet och att utnyttja redan befintliga samarbetsmönster är attansluta ledningen för det psykologiska försvaret till en redan etableradmyndighet och då till den som bedöms ha det största inflytandet påbefolkningens motståndsvilja och motståndsförmåga. Den myndighet som liggernärmast till hands är då den som kan komma att organiseras efter ensammanläggning av , statens brandnämnd. I denna myndighet får företrädarna för psykologisktförsvar direkt kontakt med företrädare för ledningen av räddningstjänsten ifred och i krig och med dem som samordnar förberedelserna för den civila delenav totalförsvaret på lokal nivå. Civilbefälhavaren i (CBÖN) tillstyrkerutredningens förslag i sin helhet. påpekar att i utredningen saknas ensammanfattande redovisning beträffande funktionen mndradio, dess speciellaställning och dess organisation och uppgifter i fred och krig. Vidare saknasett försök till analys av olika massmediers egenskaper och deras betydelse för informa-fionsberedskapen.Det saknas också en belysning av stora betydelse när det gäller attgenomföra omställningen från fred till krig av rundradion. Centralorganisationen /SR har överlämnat inkommetremissvar från medlemsförbundet . Förbundet har i princip ingainvändningar 1983/84:166 42 motförslaget men konstaterar att utredningen i vissa fall är bristfällig och attdet inte finns några klara definitioner av funktioner och verksamhet på fleraområden. TidningarnasTelegrambyrå (TT) framhåller att utredningen i sin behandling av den nyastyrelsens krigsorganisation uppenbarligen har tagit stor hänsyn till upprepade kritik mot de dubbla uppgifter statens upplysningscentralnu har som nyhetsförmedlare och främjare av försvarsviljan. Helt i enlighet medutredningens direktiv har ansvarsfördelningen prövats och därefter har uppgtftensom nyhetsförmedlare försvunnit. TTanser att denna renodling av styrelsens uppgifter kan stärka dess trovärdighet.Det ankommer sedan på informationsgivarna hos myndigheterna att visa så storöppenhet och förtroende för massmedierna att nyhetsflödet inte stryps. Kravetpå sanning i den offentliga informationen är oeftergivligt. Så fullständiga ochkortekta uppgifter som möjligt måste lämnas till journalister och allmänhet. Utredningenhar endast i förbigående berört och dess ställning som i stortförutsätts bli oförändrad. Det är enligt TT: s mening tveklöst så att radionsbetydelse för den snabba nyhetsinformationen -både i snabbt utvecklade kriseroch vid överraskande anfall - ökar. TTvill starkt understryka det angelägna i att den information som gestill radion även delges andra nyhetsmedier.