prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — för kostnader i samband med statsbesök. Anslaget bör räknas upp med400000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnaderförofficiella besök m.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av5400000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 24 Lån till personal inomutrikesförvaltningen m. m 1982/83 Utlåning 7371000 Reservation 5294066 Ränteinkomst 880000 1983/84 Anslag 7700000 1984/85 Förslag 7700000 ' Anslaget A 12. t.o.m. /83. Utlandslönesystemetförutsätter att tjänstemännens behov av kredit i samband med omstationeringskall kunna tillgodoses genom län (prop. 1963:75 s. 100, SU 125, rskr 298). Merparten av medlen disponeras för s.k. allmännalän om högst . i samband med tjänstemans förflyttning utomlands ellermellan tvä utrikes stationeringar. Dä synnerliga skäl föreligger får lånbeviljas även för medelsbehov som har uppkommit under stationeringen utomlands.Lånen skall amorteras och löper f n. med en räntesats päriksbankens diskonto plus . En mindre del av anslaget disponeras försärskilda län om högst . till tjänstemän i utrikesförvaltningen förinköp av möbler och andra inventarier (s.k. möbellån). Längsta amorteringstidär , men i övrigt gäller samma villkor som för de s.k. allmänna lånen.Det totala lånebeloppet för de två läneformerna får tillsammans normalt ejöverskrida . Lånens högstbeloppfastställdes per . Jag anser att dessa lån utgör ettbetydelsfullt personalpolitiskt instrument. Lånebehoven betingas helt avutlandstjänstens krav och uppkommer genom det förflyttningssystem som är enförutsättning för utrikesförvaltningens verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Lån tillpersonal inom utrikesförvaltningen m.m. för /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 5 25 BIDRAG TILL VISSAINTERNATIONELLA ORGANISATIONER 1982/83 Utgift 80716400 1983/84 Anslag 129010000 1984/85 Förslag 115000000 ordinarie bidragtill FN: s reguljära budget för har ännu inte fastställts menberäknas till 71 milj. kr. med en bidragsandel om . Under sammaförutsättning kan det svenska bidraget för är 1985, dvs. /85, uppräknastill drygt 77 milj. kr. Kostnaderna för denvaktstyrka i (UNDOF), som på beslut av FN: s säkerhetsrådupprättades , har beräknats till ca 34 milj. dollar för år 1983.För /85 beräknas kostnaderna för del uppgå till 4 milj.kr. beslutade att sända en fredsstyrka till södra (UNIFIL). Den totalakostnaden har för är 1983 beräknats till 183 milj. dollar. Pä grund av denrådande situationen i kan inget säkert sägas om fredsstyrkans framtidaställning och uppgifter. Under förutsättning att styrkans mandat fortsätteratt förlängas, kan bidrag för /85 beräknas uppgå tillca 25 milj. kr. Finansieringen av FN: s fredsbevarande verksamhetpä (UNFI-CYP) sker - till skillnad från de tidigare nämnda - medfrivilliga bidrag och har länge varit otillfredsställande. FN har ett växandeunderskott för denna verksamhet. har kostnaderna förUNFI-CYP mer än fyrdubblats, trots att vissa kostnadsbesparingar och rationaliseringargenomförts. Totala kostnaden är 1983 beräknas till närmare 130 milj. dollar.Det svenska bidraget var oförändrat per är, menökades för /84 till . För /85 räknasmed ett oförändrat bidrag på motsvarande ca 3,5 milj. kr. Detsvenska bidraget utnyttjas uteslutande för avräkning mot krav gentemotFN för kostnader avseende den svenska truppkontingenten. för ett frittNamibia kan komma att förverkligas, i vilket fall en fredskär (UNTAG) med bådecivila och militära enheter kommer att insättas för övervakning avvapenstillestånd, genomförande av val m.m. Kostnaderna för UNTAG torde kommaatt ligga i storleksordningen 400 milj. dollar efterinitialkostnader på ca 220 milj. dollar . Detsvenska bidraget till UNTAG skulle då komma att uppgå till ca 6 milj. dollarunder . Några medel för budgetåret Prop.1983/84:100 Bilaga 5 26 1984/85 beräknas inte i detta skede. Jag avseratt återkomma till denna fråga när en förhandlingslösning är omedelbartförestående. Jag förordar vidare att regeringen inom anslagetavsätter en medelsram på 2,6 milj. kr. för frivilliga bidrag för FN-anknutenverksamhet m.m. Detta förslag har sin utgångspunkt i att både i detallmänna FN-arbetet och på nedrustningsomrädet tar initiativ och stödjersatsningar som kräver särskilda resurser från länder som engagerar sig föridéernas förverkligande. Det kan exempelvis gälla förberedelser förvärldskonferenser av olika slag eller bidrag till genomförandet av möten ochseminarier i anslutning till någon FN-studie. initiativ i FN: s generalförsamlingnyligen till en särskild studie om säkerhetspolitiska doktriner, inkl. begreppetgemensam säkerhet, är ett exempel på ett dylikt svenskt engagemang som börkunna följas upp med vissa bidrag till genomförandefasen. Jag vill också anmäla attFN-sekretariatet i med tagit upp frågan om upprättandet av ettFN:s informationskontor i . Några beslut i detta avseende har dockännu inte fattats. Eftersom Sverigesåtaganden om bidrag till FN alltid görs i US dollar är anslaget svärberäknat.Jag bedömer det dock som möjligt att minska anslaget med . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Förentanationerna för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmänna budget' 1982/83 (Utgift 59593623)' 1983/84 Anslag 70040000 1984/85 Förslag 70040000 ' Anslaget har t. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. För innevarande budgetärhar till Nordiska ministerrådetsallmänna budget anvisats ett förslagsanslag av . Nordiska ministerrådetsallmänna budget omfattar ett budgetår som sammanfaller med kalenderåret.Nordiska ministerrådet fastställde ministerrådets allmännabudget för . I statsbudgeten för /84 har medel anvisatsför att bestrida andel av kostnaderna för ministerrådets allmännabudget (prop. 1982/83: 169. UU 22, rskr 350). Budgeten för är1985 kommer att behandlas inom . Jagavser senare att föreslå regeringen att vid 1983/lägga fram ensärskild proposition om anslag för att bestrida andel av kostnadernaför ministerrådets allmänna 1983/84:100 Bilaga 5 27 I avvaktan härpå bör anslagetföras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer därför att regeringenföreslär att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets allmänna hudget för /85 anvisa ett förslagsanslagav . 1982/83 Utgift 10758 461 1983/84 Anslag 13 900000 1984/85 Förslag 13 500000 ' Anslaget B 4. t. o. m. /83. Storleken avSveriges bidrag till den ordinarie budgeten för /85kan beräknas till ca 11 milj. kr. Förutom bidrag tillEuroparådets ordinarie budget tillkommer utgifter för amortering av byggnadslän, obligatoriska ochfrivilliga bidrag till europeiska ungdomsfonden, det europeiskafarmakopésamarbetet. kapitalteckningoch årliga löpande kostnader för deltagande i fond för bosättning och regional utveckling, samt förbidrag till den s. k. Pompidou-gruppenför narkotikabekämpning. Anslaget kan medledning av tillgängligt beräkningsunderlag minskas med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillEuroparådet för /85 anvisa ett förslagsanslag av . och utveckling ()' 1982/83 Utgift 17665178 1983/84 Anslag 20700000 1984/85 Förslag 21000000 ' Anslaget B 2. t. o. m. /83. bidrag tillOECD avser aktiviteter som redovisas under två huvudavdelningar i . Dels upptas kostnader för organisationens sekretariat samt arbetet i dess olika kommittéer angående ekonomisktoch handelspolitiskt samarbete, miljövård, utvecklingssamarbete m. m. andel i detta arbete, vari samtligamedlemsländer deltar, utgör ca 1,. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 28 Dels upptas kostnadernaför verksamheten inom vissa till anslutna organ såsom det internationellaenergiorganet (lEA), (),atomenergiorganet () samt dess programbibliotek och centrum försammanställning av neutrondata, det europeiska bolaget för kemisk behandling avbestrålat atombränsle (Euro-chemic), centrum för utbildningsforskning (CERl)och europeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissa andra program, såsomväg-forskningsprogrammet, skolbyggnadsprogrammet och det speciella pro-gratnmetför kemikaliekontroll. I dessa organ krävs ej obligatoriskt med-lemsskap ochutdebiteringarna varierar sålunda med olika procenttal beroende på antaldeltagare i projekten. Genomsnittligt bidrar med 2,i verksamheternaunder denna avdelning. /83 uppgick till 17,7 milj. kr., varav 6,3 milj. kr. avsägEurochemic-projektet och återstoden ca 11,4 milj. kr. utgjorde ordinariebidrag till för verksamhetsåret1983. För /84 uppskattas OECD-bidraget till ca 13,5 milj. kr.och bidraget till Eurochemic till 5,5 milj. kr. Organisationens budgetför har ännu inte fastställts. Med ledning av tillgängligtberäkningsunderlag bör anslaget för /85 räknas upp med 300000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () för /85 anvisaett förslagsanslag av . Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA)' 1982/83 Utgift 8748874 1983/84 Anslag 10500000 1984/85 Förslag 11500000 ' Anslaget B 3. t. o. /83. Enligt gällandebidragsskala skall betala 27,av den fastställda budgeten för EFTAför /84. Detta motsvarar en anslagsbelastning av ca II milj. kr. Organisationens budget för /85fastställs . Med ledning av tillgängligt beräkningsunderlag finnerjag att anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslär att till Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Byråer för handels- och råvarufrågor m. 1982/83 (Utgift 6723 253)' 1983/84 Anslag 6936000 1984/85 Förslag 7794000 ' Anslaget har t. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. Från anslaget bestrids utgifter för Sverigesdeltagande i vissa internationella organ. För /85 torde medelberäknas enligt följande. för samarbete på tullområdet Internationellatulltariff-byrån Internationella kaffeorganisationen (ICO)(prop. 12 s. 281) Internationella kakaoorganisationen(ICCO) (prop. 1973: 36) Internationella rådgivande bomullskommittéen(ICAC) (prop. .nternationella gummistudiegruppen(IRSG) (prop. 1966: 1 bil. 12 s. 168) Internationella naturgummi-organisationen (INRO)(prop. 1979/80; 107) Organisationen för dejärnmalms-exporterande länderna(APEF) (prop. 1975/76:24) Internationellastudiegruppen för bly- och zinkfrågor(LZ) (prop. 1960: l,bil. 12 s. 284) Internationellatennrädet (ITT) (prop. 1981/82: 117) Internationella juteorganisationen (IJO) (prop. 1982/83; 106) Organisationen för intellektuell äganderätt, internationella byrån (/BIRPI) (prop. 1956; 1 bil. s. 161, 1963:1, bil. 12 s. 152) Internationella byrån i för utställningar (prop. 1947; 1 bil. -1- 7 000 -1- 7 000 -t- 33 000 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Byråer förhandels- och råvari4frågor m.m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 5 30 1982/83 (Utgift 4707626)' 1983/84 Anslag 2500000 1984/85 Förslag 2500000 ' Anslaget har 1. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. deltar i tvåinternationella rävaruavtal, som syftar till att stabilisera råvaruprisernagenom bl.a. internationella buffertlager som finansieras genom bidrag frånmedlemsländerna. internationellanaturgummiavtal trädde i kraft definitivt är 1982 (prop. 1979/80: 107, NU 40,rskr 273). Sammanlagt har bidragit med ca 4,6 milj. kr. Ytterligare bidrag kan aktualiseras men är inte sannoliktmot bakgrund av den prisuppgång som inträffat . Det sjätteinternationella tennavtalet trädde provisoriskt i kraft (prop.1981/82: 117. NU 32. rskr 247). deltar i detta avtal.Sverige har, i enlighet med avtalet, betalat ett bidrag om ca 3,4 milj. kr.till buffertlagerkontot. Pä grund av den besvärliga situationen påtennmarknaden har tennrådet lagrat stora mängder tenn och ålagt medlemmarnastrikta exportkvoteringar. Ytteriigare medlemsbidrag kan aktualiseras. Det internationellasockeravtalet omförhandlas . Detta kan komma att leda till ekonomiskaförpliktelser. bör därför beräknas. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Internationellråvarulagring för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Övriga internationella organisationer m.m.' 1982/83 Utgift 580533 1983/84 Anslag 530000 1984/85 Förslag 1000000- ' Anslaget B 5. t.o.m. /83. - Varav engångsanvisning . Under detta anslagberäknas bidrag till verksamheter ochorganisationer av delvis helt olika karaktär. Bl.a. beräknas bidrag tillPermanenta skiljedomstolens internationella byrå i , det mänskliga rättigheterna i (Fondation ),för internationell rätt, det internationella institutet förhumanitär rätt i och den internationella juristkommissionen i . 1983/84:100 Bilaga 5 31 Vidare utgår ersättning för vissa kostnader förCOST-samarbetet inom den europeiska gemenskapen (tekniskt-vetenskapligtsamarbete).Totalt beräknar jag dessa bidrag till . /78 har över detta anslag ävenanvisats medel att användas för ekonomiskt stöd till vissa internationella,icke-statliga organisationer (NGO) samt forsknings- och studiegrupper m.m.(jfr. 1976/77: 100 bil. 6, s. 14). Stödet går i första hand tillenskilda organisationer ochrörelser som verkar för mänskliga rättigheter, fred och nedrustning. Den årliga medelsramen för dessa bidragsänktes /82 i besparingssyftefrån . till , menuppräknades 1983/84 till 350000 kr.med hänsyn till kostnadsutvecklingenoch valutakursförändringarna. Jagförordar att denna medelsram höjs till400000 kr. för /85. Vidare förordar jag att det för /85lämnas ett engångsbi-drag om . till stöd för anordnandet i avden 34: e internationella ijuli 1984. Den internationella Pugwash-rö-relsen och därtill knutna nationella grupperbestår av framstående vetenskapsmänsom i personlig kapacitet deltar i årliga konferenser, symposier, seminarier m.m., där en informell och öppen debatt äger rum rörande vetenskapsmännens ansvar för följderna av dentekniskt-vetenskapliga utvecklingen,inte minst pä kapprustnings- och u-landsområdet. Forskare ingående i denSvenska Pugwash Gruppen har i olika internationella sammanhang kunnatpresentera konstruktiva förslag på bl. a. nedrustningsområdet. Senast den ärliga konferensen hölls iSverige var . Genom det föreslagnastödet och redan utbetalda . kan merparten av kostnaderna för deltagarnas uppehälle ochkonferensarrangemangen täckas. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Övriga internationellaorganisationer m.m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 32 En ekonomisk återhämtninghar inletts i industriländerna från den djupaste och mest utdragna lågkonjunkturensedan 1930-talet. Osäkerhet råder emellertid om uppgångens styrka ochvaraktighet. Kapacitetsutnyttjandet i viktiga industriländer är fortfarandelågt, som investeringarna ännu inte har kommit igång. Arbetslöshetenär fortsatt mycket hög. Mänga har underlågkonjunkturen försatts i en akut kris. De fattigaste länderna har drabbatshårdast. Produktion och export volym har stagnerat eller sjunkit.Bytesförhållandena har utvecklats mycket ogynnsamt. Räntor och amorteringar påutlandslånen blir alltmer betungande. Knappheten pä utländska valutor förimport av de mest nödvändiga varor är kännbar. 1 den ekonomiska krisensspår har de politiska motsättningarna ökat. Den avspänningspolitik, som var ettviktigt inslag i stormaktsrelationerna , harförbytts i konfrontation och misstänksamhet. Inre oroligheter,nationella och regionala konflikter i Tredje väriden har en tendens attutnyttjas av stormakterna i ett globalt militärstrategiskt tänkande. Vi serdenna utveckling i exempelvis , i södra , i Centralamerikaoch i . Allmänt kan konstaterasen ökad tendens till militära lösningar av problem vilkas orsaker ofta ståratt finna i inre ekonomiska och sociala missförhållanden. Allt större resurseranvänds även i Tredje väriden för militär uppbyggnad i stället förutvecklingsansträngningar. Under det senastedecenniet har världens militärutgifter mer än fördubblats och är 25gånger större än det totala biståndet. Bara en bråkdel av de resurser som nuläggs ned pä rustningar skulle ge stora bidrag till att tillgodose Tredjevärldens mest akuta behov. De senaste årensstagnation i utvecklingsprocessen får emellertid inte skymma de imponerandeframsteg som skett i under efterkrigs- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 33 De egna utvecklingssatsningarna hartillsammans med utländskt bistånd på förbättrat levnadsvillkorenför miljarder människor. De mest påtagliga framstegen har skett påhälsoomrädet. Den genomsnittliga förväntade livslängden i medelinkomstländerhar ökat med nio är under de tre och i läginkomstländernamed , Motsvarande positiva resultat har uppnätts päutbildningsområdet. Andelen vuxna i som kan läsa och skriva har t.ex. ökat från av befolkningen till . Satsningarna på förbättrad sjukvård, utrotningav smittsamma sjukdomar, skolutbildning etc. har inte bara förbättratmänniskornas konkreta levnadsvillkor utan också påskyndat den ekonomiskatillväxten. har bruttonationalinkomsten per invånare i u-ländernagenomsnittligt fördubblats, siffror som emellertid döljer stora skillnader inomländerna och mellan länder och ländergrupper. Som Brandtkommissionenstvä rapporter visat spelar en växande roll i världsekonomin. Mer än30% av i-ländernas export går t. ex. numera till marknader i Tredje världen.Det ekonomiska beroendet har härigenom kommit att utvecklas i bådariktningarna, även om det är ett beroende mellan ekonomiskt icke jämbördigaparter. Det finns ett klartsamband mellan den svaga efterfrågan i industriländerna, skuldproblemoch världshandelns stagnation. När de skuldsatta ländernas exportintäkter iökad utsträckning går till att betala räntor och amorteringar minskar utrymmetför varuimport. Detta motverkar inte bara ländernas egnautvecklingsansträngningar utan leder dessutom till minskad export,sysselsättning och tillväxt i industriländerna. Stora skillnader mellan olika Den ekonomiska krisen hartydligare än tidigare uppenbarat de skillnader som råder mellan olika grupperav . och med lågintegration i världsekonomin liksom ett antal i har klaratsig relativt bra trots recessionen. Andra ländergrupper som de hårt skuldsattaländerna i och de fattigaste råvaruberoende länderna i hardäremot visat sig mer sårbara. Särskilt i flertaletafrikanska länder söder om har den ekonomiska situationen drastisktförsämrats . Svårigheterna är mer djupgående än vad som kanförklaras av världsekonomins nedgång. Den reala produktionstillväxt och bredareutbyggnad av den ekonomiska och sociala infrastrukturen som inleddes i regionenunder har stannat av. 3 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 5 34 Under en följd avår har regionen drabbats av extrem torka och missväxt. Den snabbafolkökningen har skärpt konkurrensen om tillgängliga fysiska resurser.Sydafrikas destabiliseringspolitik har även bidragit till att försätta flera av länderna i södra ett permanent kristillständ. I mängaländer har övervärderade valutor, statliga ingrepp i prisstrukturen och skyddsåtgärder för den inhemska industrinmissgynnat utvecklingen i både industri- och jordbrukssektorerna. Knapparesurser används ineffektivt.Långsiktig planering har försvårats. Tillgängliga resurser får omfördelas till de på kort sikt mest kritiska områdena iekonomin. I några länder ärsituationen så allvarlig att huvuduppgiften knappast längre är att ökatakten i utvecklingsprocessen, utan snarare att hindra att underutvecklingen ytterligare fördjupas. Skulder och intern anpassning De senaste tvä årensnya våg av betalningssvårigheter har utsatt stabiliteten i det internationellafinanssystemet för hårda påfrestningar. För alU fler låntagarländer gäller att enrimlig balans mellan utlandsupplåning och återbetalningsförmågamåste återskapas. Långtgående interna åtgärder måste vidtas om exportkapacitet och kreditvärdighet skall kunnastärkas. Hela anpassningsbördan kanemellertid inte läggas pä länderna i Tredje världen utan risk för djupgående sociala och polhiska spänningar.Anpassningsprocessen måsteunderstödjas genom att internationella kapitalresurser på ett samordnatsätt kanaliseras till de skuldtyngda länderna. Villkoren måste anpassas till varje låntagarlands speciella situation.För att det skall finnas marknaderatt exportera till så att skulderna skall kunna återbetalas måste efterfrågan iindustriländerna öka och protektionismen hällas tillbaka. Den framtida ekonomiska utvecklingen Den framtidaekonomiska utvecklingen i kommer att bestämmas både av deinterna anpassningsprogrammens framgång och externa ekonomiska faktorer. Av desenare är tillväxten i industriländerna, världshandelns utveckling ochtillgången pä utländska kapitalresurser de viktigaste. har denökande ekonomiska aktiviteten i industriländerna påverkat ibara begränsad utsträckning. Om den svaga uppgången skall leda tillbestående tillväxt i både i- och krävs stöd i form av en internationelltsamordnad ekonomisk politik. Därigenom skulle det internationella ränteläget kunna sänkas ochväxelkurserna skulle i högre gradanpassas till underliggande ekonomiska faktorer. Av vikt är att varje land tar hänsyn till de internationella effekternaav sin inhemska ekonomiska politik. Den fortsatta protektionismen motverkarde återhämtningstendenser som kanskönjas i världsekonomin. En samordnad internationell ekono- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 35 misk politik måste därför också innefatta ansträngningaratt begränsa de handelshinder som växt fram under senare är. harframför allt drabbats pätextil- och jordbruksområdet. Världshandeln sjönk1982 i volym. En viss ökning inträffade och väntas bli mer påtaglig under 1984.Detta kommer positivt att påverka u-ländernaliksom en mindre uppgång i råvarupriserna, som fallit till sinlägsta nivå sedan . Det står emellertidklart att enbart ökad handel inte kan tillföra utländsk valuta i tillräckligomfattning. kommer att behövaett kontinuerligt tillskott av externt kapital. visar flertalet prognoser att det totala kapitalflödet tillu-länderna kommer att minska underkommande år. För att motverka denna utveckling krävs mer gynnsamma förutsättningar för privata kapitalflödenoch resursförstärkningar till de internationella finansinstitutionerna. Förläginkomstländerna utgör offentligt utvecklingsbistånd den viktigaste kapitalkällan.Mer än tre Qärdedelar av resursflödet till dessa länder utgörs av bistånd. Trots växande behov av bistånd har de totala biståndsflödena stagnerat och uppgår i reala termer till samma volym som . Dessutom kanaliseras avde rika ländernas bilaterala biståndtill läginkomstländerna. Det är oacceptabelt att en så liten del gårtill de mest behövande. Bistånd äremellertid inte bara en fråga om medkänsla eller solidaritet utan även en frågaom nationella egenintressen i en världsekonomi med växande ömsesidigaberoenden. Ökande biståndsflöden utgör ett viktigt element i den globalaekonomiska anpassningsprocessen. En varaktig ekonomisk och politisk stabilitet kanbara uppnäs genom utveckling i alla länder. De högt ställdaförväntningarna på omfattningen av det internationella biståndet frän1960-talet och har inte kunnat infrias. Den av () publicerade statistiken över de totalabiståndsutbetalningarna visar att ökningen av det internationella biståndet i detnärmaste upphört första är, och detta långt frän det mål förbiståndets volym som ställs upp bl.a. i FN:s utvecklingsstrategier. Detta målinnebär att varje givariands biståndsutbetalningar bör uppgå till 0,avbruttonationalinkomsten (BNI). Det samladebiståndet minskade . Under1982 ökade det samlade biståndet åter till värde. Såvälminskningen 1981 som ökningen 1982 kan dock till en stor del förklaras av ett ojämnt utfall avutbetalningar till vissamultilaterala organisationer och avväxelkursändringar. Förväntningarna är blygsamma. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 36 Av ett sammanlagt bistånd 1982 om straxunder svarade de länder som ingår i DAC (jämför tabell I) för . Den andel av BNI som DAC-ländernas biständsutbetal-ningar utgör har stabiliserat en nivä mellan 0,och 0,40%.1982 var DAC-ländernas genomsnittliga siffra 0,av BNI. Trots de storaekonomiska och statsfinansiella problemen har DAC-län-derna lyckats bevaravärdet av sitt bistånd. över den längre perioden /77 till1981/82 har de ökat sina biständsutbetalningar i reala termer med i genomsnitt 3,.