prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — Antaletpostgirokonton har under årel ökat och uppgick rill 1128638 konton. Antalet betalningsuppdrag ökade under budgetåret med 2%till 336 miljoner, varav 180 miljoner var inbetalningar, 23 miljonerutbetalningar och 114 miljoner gireringar. Gireringarna svarade för denkraftigaste ökningen, vilket får ses som elt positivt resultat av genomfördamarknadsak-tiviteler som t. ex. cykellöppet . 400000 människorberäknas ha sett tävlingen som blev en stor PR-mässig framgång för Postgirot. Del förmedlade beloppet steg till 3626 miljarderkronor. Postgirots andel av det förmedlade beloppet på giromarknaden(betalningar via post- och bankgirosystemen) är nu 86,(86,8). Under budgetåret bokfördes på personkonton 87 miljonertransaktioner (79) till ett belopp av (208). Under sammalid gjordes sammanlagt 19 miljoner (20) insättningar och uttag på PKbankenssparkonton som öppnats på poslen. är ell av landets största företag med ansvarför närmare vari hundrade arbetstillfälle i . Antalet anställda uppgickvid millen av budgetåret till 63.500 (63 557) personer. Av dessa var (40,0) anställda på deltid. Uttryckt i årsarbetskrafter var personalstyrkanunder budgetåret i genomsnitt 48 100 (48070) dvs. i stort sett oförändrad iförhållande till /81. Rördseinläklerna i Posten uppgick under verksamhetsåret1981/82 till 7680.2 milj. kr. (6849,8). Därav utgjorde portointäkterna inkl.ersättning för ijänstepost, 4 316,4 milj. kr. (3827,8) och avgifterna ilidningsrördsen 510,5 milj. kr. (451,1). Personalkostnaderna uppgick till5514,4 milj. kr. (5 143,5). Efter extraordinära poster ochboksluisdisposilioner uppgick överskottet till 118,0 milj. kr. (162,4). Enligtgällande förrällningskrav skall Posten inleverera 86,5 milj. kr. (64,6) tillstatskassan, vilket motsvarar en förräntning med 10,(9,5) på det av statentillskjutna kapitalel. Resterande del av överskottet 31,5 milj. kr. (97,8)föreslås bli avsatt till konsolideringsfonden. Från del statliga invesleringsanslagel har under åretlyfts 234,2 milj. kr. Därutöver har den extra avskrivningen av statskapitaletmed 300 milj. kr. Statskapitalet uppgick därmed till657,3 milj. kr. (723,2) per . Den snabba teletekniska utvecklingen kommer med allsannolikhet all förändra det nuvarande kommunikationsmönslrel. Konkurrensen,framförallt på brevmarknaden, skärps och effekterna på posttrafiken kan blibåde positiv och negaliv. Postverksamhetens personalintensilet gör alt det iett längre perspektiv kan bli billigare med telekommunikation än medtraditionell postbefordran. marknadsför sedan den isamarbete med telefax, dvs. fjärrkopiering, som kan utnyttjas avkunder som inte bar abonnemang på egen Idefaxlerminal. Utvecklingen av nya produkter och tjänster förpostkontoren har intensifierats underdel gångna året. Förutomvidareutvecklingen av biljettbok-ningssyslemel för teatrarna har samarbeteinletts med idrottsrörelsen. Föreningar, arrangörer och arenaägare hargemensamt med Posten lagt grunden till elt försäljningssystem för alla typer avbiljetter. I samarbete med Turistråd utvecklas ett bokningsservicesystemför svensk turism, BOKSER. Systemet skall kunna betjäna resebyråer,turistbyråer och även hotell och stuganläggningar. Även ell lokalbokningssyslemför bokning av kommunernas lokaler, typ skolsalar, idrottsanläggningar o. dylär under utveckling. Posten följer mycket noga utvecklingen av den nyatekniken på informationsområdet, exempelvis teledata. StatensJärnvägar (SJ) 1981/82 (milj. 1980/81 (milj. -4.17,4 -445,4 -437,4 1981/82 39408 1980/81 .18802 Verkets uppgift och omfattning SJ är elt affärsdrivande verk, som bedriver gods- ochpersontrafik på järnväg samt busstrafik och färjetrafik. Kompletterandeverksamhet bedrivs inom ell anlal dotterbolag. SJ:s bannät omfattade vid slutet av verksamhetsåret1981/82 järnväg i huvudspär, vilkel var av de svenskajärnvägarna. SJs busstrafik trafikerade en våglängd av . 1983/84:20 23 Vagnparken för järnvägstrafiken bestod av ca 42 700godsvagnar med en lastkapacitet på 1,3 milj. lon saml drygt 2000 person- ochmolorvagnsfor-don med ca 111 000 sittplatser. 6600 sovplatser och 3400 platseri liggvagnar. Busstrafiken ombesörjdes med ca 1 500 fordon. Till den i samarbete med utländska järnvägar drivnafärjelrafiken bidrog SJ med lågfärjor på lederna Trelleborg-Sassnilz ochMalmö-Köpenhamn. Verksamheten under /82 SJs totala godsmängd minskade under verksamhetsåret med9%. Nedgången förklaras främst av den fortsatt svaga konjunkturen men sammanhängerockså med den långdragna internationella stålkrisen. Malmtransporternaminskade under /82 med nästan 4 milj. ton. vilketmotsvarade av den totala godsmängdens nedgång från föregående år. Persontrafikenstredje lågprisar /82 inleddes med en kraftig ökning avresorna i 2 klass. Uppgången berodde rill stor del pä"jubileumsbiljetten", som såldes . minskade lågresandel i 2 klass delvis beroende på SJsproblem med vinlertrafiken. Dessutom medförde de av statsmakterna den 1 januari1982 införda rabattkorten för pensionärer och studerande att dessa grupper inlereste i samma omfattning som tidigare, dä rabatten gällde ulan extrakostnadenför rabattkort. över hela verksamhetsåret visade 2-klassresandet en istort sett oförändrad volym jämfört med föregående år. Däremot minskaderesandet i I klass . SJ:s bussar körde sammanlagt 89 milj. km. På färjelederna överfördes bl. 5,6 milj. tonjärnvägsgods och 7,7 milj. resande. På tågfärjorna överfördes även sammanlagt675000 bilar och bussar. Lastbilsgodsel uppgick till 1,2 milj. lon. SJ:s totala omsättning (exkl. finansiella ochextraordinära poster) ökade till 6833 milj. kr. Härav utgjordeintäkterna i gods- och persontrafik 44 resp. , statlig ersättning för olönsamtrafik m.m. och bussirafikinläkter saml övriga intäkter . Kostnaderna steg till 6 363 milj. kr., varavpersonalkostnader 4524 milj. kr. Fr.o.m. /82 redovisar SJ avskrivningarenligt plan som rörelsekostnad och avskrivningar utöver plan sombokslutsdisposi-rion. Avskrivningarna enligt plan uppgick till 504 milj. kr. Ienlighet med trafikpolitiska beslut erhölls en koslnadsavlaslning förrabatter m. m. inom persontrafiken med 180 milj. kr., som användes för atlminska avskrivningarna enligt plan. Resultatet efter finansiella ochextraordinära poster men före bokslutdisposilioner blev elt överskott om 161milj. Efler avdrag för bokslutdisposilioner redovisade SJ ett underskott om445 milj. kr. Underskottet har täckts genom särskilt anslag från staten. Skr.1983/84:20 24 Förräntningskravet på statskapitalet uppgick till 229milj. efter nedsättning med 84 milj. kr. enligt statsmakternas beslut.Investeringarna uppgick till I 941 milj. kr. varav SJ självfinansierade 61 %genom avskrivningar och försåld material m. m. De fasta anläggningarnatillfördes totalt I 105 milj. kr. varav 505 milj. kr. för bangårds- ochspärstandardarbeten. 94 milj. kr. för signalanläggningar och 104 milj. kr. 1 rullande järnvägsmaterid investerades 608 milj. kr.varav 258 i lok och motorvägnar, 95 milj. kr. i personvagnar och 179 milj. kr.i godsvagnar. Investeringar inom ersättningsberättigade järnvägslinjer ochförsvarsberedskap m. m. 126 milj. kr. har avskrivits med medel från staten. översikt 1982/81* 1981/82 (koncernen) (milj. Resultat före disp. 1982/83 1981/82 Antal anställda 44 293 44 426 Verkets uppgift och omfattning (Textavsnittet avser moderbolaget .) skall tillgodose samhällets behov av modernatelekommunikationer. Verksamheten innefattar marknadsföring, anläggning, driftoch underhåll av utrustning för rörelsegrenarna ljud, text, data, bild och kommersiellradio. Televerkels uppgift är att aktivt följa utvecklingen på teleområdet ochomsätta den till elt marknadsanpassal utbud av produkter och tjänster.Ljudrörelsen är den största verksamhetsgrenen. Den svarar för av detotala intäkterna. ombesörjer även distribution av ljudradio- ochtelevisionsprogram samt uppbörd av avgifter för televisionsmottagare. Verksamheten under verksamhetsåret 1982183 Televerkels expansion har fortsatt inom flertaletrörelsegrenar under /83. Antalet beställningar av nya telefonapparater uppgick till618 300 (523 800). Antalet telefonapparater i nät var 7261448 den30 . Delta innebär en ökning av lelefonlätheten under budgetåret från842 till 872 apparater per 1000 invånare och är därmed fortfarande dettelefontätasle landet i väriden. Den inländska tdefonlrafi-ken - såväl lokal-och närtrafiken som rikslrafiken - är 1983/84: 20 25 Möjligheterna till automatisktelefontrafik med utlandet fortsätter att öka och under budgetåret har mer än95% av utlandstrafiken kopplats automatiskt. Datakommunikalionsrörelsenfortsätter atl öka i omfattning. tillhandahäller sedan år 1962modemiitrustningar på abonnemangshasis för dataöverföring över dels detallmänna telefonnätet, dels förhyrda ledningar. I samarbete medteleförvaltningarna i . och har arbetet pågått med attbygga upp ell nordiskt allmänt dalanät, Dalexnätet. Datexnätei togs ikommersiell drift den . Vid utgången av /83uppgick antalet abonnenter i till ca 3900. Expansionen av tdexrörelsen har fortsatt. Antalettdexanslulningar i televerkels nät ökade från 16500 vid budgetårets hörjan till17300 vid dess slut, en ökning med 4,. Under /83 har 6 TVI- och 17 TV2-sändarelagils i bruk. Vidare har 8 FM-sändare för riksprogrammen och lokalradion saml18 FM-sändare för närradion tagils i bruk. Vid utgången av budgetåret varmoltag-ningsmöjligheterna för landels befolkning för ljudradions tre programpraktiskt laget . för TVI 99,och för FV2 99,. För all öka TVI/TV2-täckningen kommer ytterligare elt tjugotalTV-slalioner atl uppföras per är. Planering pågår beträffande utformningen avde fjärde och femte FM-näten. med televerkstäder iNynäshamn, , , och har till uppgiftalt tillverka och förse i första hand med modern tdemaieriel, såsomautomalsiationcr, abonnenlväxlar, telefonapparater m.m. Den totala faktureringenuppgick under /83 till I 194 milj. kr., varav ca I 123milj. avsåg materidleveranser till . Rördseinläklerna under /83 för televerketuppgick till 11445 milj. kr., en ökning jämfört med föregående budgetår.Drift-, tillverknings- och administrationskostnader ökade med ochuppgick till ca 7384 milj. kr. Efter boksluisdisposilioner, i huvudsak avskrivningarutöver plan redovisar ett netloresullal på 252 milj. kr., vilketmotsvarar förräntningskravet på det i medeltal disponerade statskapitalet. Beträffande rundradioverksamhelen gäller atl de löpandekostnaderna för produktion och distribution av programmen liksom utgifter förinvesteringar samt avgiftsinkassering och kontroll bestrids med avgiftsmedel.Eventuella överskoll tillförs en för ljudradion och televisionen gemensam fond.som sedan den förvaltas av riksgäldskonlorel. Rundradions intäkter för /83 var 2 110milj. kr., kostnaderna ca 2086 milj. kr. och resultatet följaktligen ellöverskott med ca 24 milj. kr. investeringar (inkl. rundradio) uppgick rill4621 milj. kr., varav I 733 milj. kr. Enligt statistik frånVeckans Affärer är det företag som investerar mest i . 1983/84:20 26 personal uppgick vid ingången av till43 826. Vid slutet av året hade antalet anställda minskat med 229 personer till43 597. Översikl* 1982/83 1981/82 (milj kr) (miljkr) Resultat före disp. 1982/83 1981/82 Antal anställda II 191 11250 Vallenfall grundades genom att Trollhätte kanal-och vattenverk, som haft till uppgift att utnyttja vallenkraften m.m. iTrollhättefallen, ombildades till ett nytt statligt verk. KungligaVattenfallsstyrelsen sedermera , med hela riket såsomverksamhetsområde. fick till uppgift atl bl. a. främja utbyggnadenoch tillgodogörandet av vattenkraften i riket, ombesörja utbyggnaden ochdriften vid elektriska kraftverk samt handha anförtrodda delar av statenskanalrörelse. från bildandet fram uppbyggdesverksamheten genom utbyggnad av de, för , storavatlenkraftstalionerna , och . Elförbrukningenökade snabbi, myckel beroende på högkonjunkturen under . Under liden fortsatte elförbrukningen atl öka omän i något långsammare takt. Under första delen av stabiliseradesverksamheten genom utbyggnad av vattenkraftstationer i södra och mellersta Sverige.Under den senare delen inleddes utbyggnaden i mellersta . påbörjades även utbyggnad av ledningsnätför överföring vid 200 (kV) kilovolts spänning i landets södra och mellerstadelar. Genom utbyggnad av vattenkraftstationer i erfordrades så småningomförstärkning av överföringsnätet från dessa produktionscentra i norr tillkonsumtionscentra i söder. var hela landet sammankopplat via stamnätet (200kV). Del innebar en kraftig ökning avelförbrukningen. Ökningen har sedan fortsaU för altförst mol mitten av 1970-talel visa en stagnerande tendens. Den stora ökningen i förbrukningen har medfört slorautbyggnader av vattenkraften främst i de norrländska älvarna under 1950- och1960-talen. 1983/84:20 27 Fr. o. m. 1970-talets början har varitengagerat i utbyggnad av två kärnkraflsanläggningar i större format efler enförsöksperiod under 1950- och 1960-lalen. På grund av debatt om del svenskakärnkraftspro-grammel har idrifltagningen av delar av kärnkraftsanläggningarnafördröjts till . Under 1970-lalel byggde dessutom nio oljedrivnavärmekraft-slationer varav sju gaslurbinstalioner. har det svenska stamnätet byggts utväsentligt innebärande bl. a. överföring med upp till spänning. Statsmakterna beslutade atl skullebygga ut och driva stamnätet men all andra kraflföretag efler överenskommelseskulle få överföra ström på detla. De delar av slorkraflnätel som genom avlal står öppna förandra stora kraftproducenter kallas stamnätet och omfattar . Genom utbyggnad av slorkraflnätel blev del möjligt föralla slora kraftproducenter att genom utbyte av kraft erhålla bästa möjligaanvändande av såväl produktions- som distributionsapparaten. Sådan samköminginleddes bland de svenska kraflföretagen och har successivtförbättrats saml utbyggts till atl omfatta även de nordiska grannländerna. Vallenfall skall enligt sin instruktion handha staienskraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk saml verka för enrationell elförsörjning inom riket. Kraftverksrörelsen omfattar produktion, distribution ochförsäljning av elenergi saml överföring av elenergi på slorkraflnätel. I ekonomiska termer uttryckt är målet att i konkurrens medandra företag i branschen framställa förelagets produkter och tjänster tilllägsta möjliga kostnad. intäkter skall - förutom all läcka löpandekostnader - medge tillfredsställande avskrivningar och därutöver kunna lämnaett överskott som utgör skälig förräntning av disponerat statskapital. Utvecklingen inom energiförsörjningen harmotiverat atl engagerat sig på nya områden inom energiverksamhetensåsom utveckling av solvärme-, värmepump- och vindkraflleknik. ombesörjer också i samverkan medtotalförsvarets övriga myndigheter beredskapsplanläggning av riketselförsörjning. Produktionen av den elektriska kraften sker dels egna och delägda vattenkrafistationer, dels i hel- och delägdavärmekraflstationer. Valtenkraftslationerna ligger till största delen i denorrländska älvarna. Dessutom finns valtenkraftslationer i , älvoch ström. Lule älv är landels mest kraflproducerande älv. Skr.1983/84:20 28 Harsprånget som är den största vattenkraftslationen på 940MW (megawalt ) installerad effekt. konventionella värmekraftanläggningar utgörsav fyra egna oljekondensslalioner samt elva gasturbinstationer i ochGötaland inkl. Golland. driver kärnkraftslalion vid Varbergpå där tre block med en sammanlagd effekt om 2465 MW har tagits idrift. fjärde block om 915 MW är under idrifttagning som beräknas varaavslutad . På ostkusten i norra ligger Forsmarkskärnkraftslalion som ägs av med som majoritetsdelägare.Två av stationens tre block är tagna i drift och det tredje är under byggnadmed beräknad idrifttagning . Del svenska storkraftnälet består nu av kraftledningar med220- och 400 kilovolts spänning med en sammanlagd längd av varav 12566ägs av staten. Den elenergi som produceras i egna och delägdaanläggningar säljs direkt engros till större industrier. .SJ samt kommunalaenergiverk och andra återdistribulörer. har dessutom en egendelaljdislri-bution med ca 285000 abonnenter samt driver ävendeialjdistributions-verksamhet tillsammans med kommuner och enskilda förelag. Samarbetet i delägda produktions- ochdistribulionsanläggningar tillsammans med kommuner och andra intressenter skeri bolagsform där i regel har majoritetsställning i bolagen. Samverkan i bolagsform sker även inom andraverksamhetsområden som berör energisektorn. /80 bildade efterstatsmakternas godkännande ett förvallningsbolag. () med uppgift att bl.a. administrera staiens aktieinnehav ieldistributions- och energiverksbolag. omsatte drygt enhalv miljard kronor. förvaltar aktier i fjorton produktionsbolagbland vilka är det största. Dessutom förvaltarVattenfall aktierna i åtta distributionsbolag utöver de sjutton som förvaltasav SEAB. förvaltar aktier i nio bolag med andra uppgifter inomenergiområdet bland vilka Svenska är del största. Vallenfall deltar dessutom i ett viktigt samarbetetillsammans med andra kraftföretag i och de nordiska grannländerna föratt genom kraftut-byle uppnå bästa utnyttjande av de berörda förelagensproduktions- och distribulionsanläggningar. Kraftulbytel sker via elt tiotalsamkörningsför-binddser mellan , , och . Detnordiska elkraftsamarbetet sker till stor del inom organisationen . En viktig del av Vallenfalls verksamhet är atl projekteraoch uppföra de anläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelserna. 1983/84:20 29 Verksamheten under /83 elproduktion inkl. andels- ochersättningskrafl från andra företags kraftstationer uppgick /83 till48 600 GWh (miljoner kilowattimmar) motsvarande av landels totalaelproduktion. Delta innebär en ökning med 736 GWh. Denna ökning består av en ökning i kärnkraftproduklion medI 172 GWh eller som valtenkraflproduklionen minskade med 270 GWheller I % och den konventionella värmekraften minskade ytteriigare frän 544 GWhtill 428 GWh. Valtenkraflproduklionen uppgick till 28674 GWh och svaradedärmed för av elproduktionen. Årets produktion understeg såväl beräknadproduktion som normalårsproduklion. Produktionen blev mindre än lillrin-ningensom uppgick till av normalårsvärdel. Kärnkraften svarade för av elproduktion. Ikärnkraft-produktionen inräknas 8 392 GWh från Forsmarksverkel som ägs tillknappt av genom . Produktionen i blev 11 106 GWh. Pä grund avfel i ångge-neralorerna i har delta block drivits med reduceradeffekt . Blocket avställdes för ombyggnad av ånggeneralo-rerna. Motsvarande ombyggnad påbörjades ,påblock 4 i och avslutades . återupptogsprovdriflen och hade nästan full effekt uppnåtts. Energilillgänglighetsfaklorn för kärnkraftblocken varunder året god vid en internationell jämförelse. Sålunda hade block I och 2 iRinghals en lillgänglighetsfaklor på resp. och block I och 2 i Forsmark78% resp. . Ett medelvärde för kärnkraflreaktorerna i hela världen är . Ytterligare ett lägsta årsvärde för produktionen ikonventionella värmekraftverk noterades med 428 GWh. försäljning av fast kraft ökade med 2 302 GWheller , medan försäljningen av tillfällig kraft minskade med 447 GWh eller 8%.Försäljningen av fast kraft ökade till återdistribulörer, egendetaljdistribu-lion samt i synnerhet till andra kraftförelag i och denordiska grannländerna. För den senare gruppen redovisas en ökning . Leveranserna till industrin blev nästan oförändradejämfört med / 82. Leveranserna ökade till den kemiska industrin och tillstålverk och andra metallverk saml till verkstadsindustrin. Nedgång ileveranserna skedde till malmgruvor och massa- och pappersindustrin samt förcement-och tegdinduslrin. Till gruppen övriga konsumenter noteras en minskning ileveranserna ' som leveranserna till kommunikationer minskademed . Skr.1983/84:20 30 Den totala exporten minskade med 937 GWh bestående av enökning av den fasla exporten med 55 GWh och en minskning av den tillfälligaexporten med 992 GWh. Nedgången i de tillfälliga leveranserna beror till störredelen på minskningen i den tillfälliga exporten. Intäkterna från den fasla kraflförsäljningen ökade mednästan ' på grund av högre försäljningsvolym och höjda taxor på grund av attindex-och energiprislilläggen slagit igenom i tarifferna saml höjdasäkringslarif-fer. Intäkterna från den tillfälliga kraftförsäljningen ökadefrån 474 milj. kr. kr., trots minskad försäljningsvolym på grundav högre medelpriser än under föregående år. Samtliga rördseintäkler ökadefrån 9227 milj. kr. 1981/82 till 9753 milj. kr. 1982/83 eller . Borträknasarbeten ål utomstående blev ökningen 946 milj. kr. Rördsekoslnaderna ökade från 6423 milj. kr. 1981/82 rill6739 milj. kr. 1982/83 eller . Exkl. arbeten ål utomstående uppgårökningen till 736 milj. kr. Kostnaderna för kraftproduktionen blev 568 milj. kr. högreän föregående år och översteg de beräknade med 696 milj. kr. Kostnadsökningenhänför sig med 240 milj. kr. till den skatt på äldre vattenkraft som infördesfrån den samt med 225 milj. kr. till devalveringen av densvenska kronan . Devalveringen har främst fördyrat produktionen iForsmarkverket på grund av kursförluster på Forsmarks Kraftgrupp ABs utländskalån. Rörelseresultatet före planeliga avskrivningar blev 3014milj. kr., en förbättring med 210 milj. kr. jämfört med /82. Årets avskrivningar enligt plan uppgick till 737 milj. kr.mol 703 milj. kr. Årets kalkylmässiga avskrivningar är I 652 milj.kr. mot 1981/82. Skillnaden ihellan planenliga och kalkylmässigaavskrivningar redovisas bland bokslutsdispositionerna. De finansiella intäkterna och kostnaderna redovisar ellnetto som med 88 milj. kr. understiger föregående års värden. Nettot av extraordinära intäkter och kostnader uppgår till168 milj. kr. och är 112 milj. kr. mindre än föregående budgetår. I åretsbelopp ingår ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer med 158milj. som avser Ringhalsverkel. Motsvarande ersättning för ,som uppgick till 251 milj. kr., har påverkal kostnaderna för den från inköpta kraften. Till de kommuner, där har verksamhet, betalas175 milj. kr. i skatt /83, en minskning med 75 milj. kr. jämfört med1981/82. I resuUaträkningen har endast upptagits 98 milj. kr. beroende på attde 175 1983/84:20 31 har minskats med återföringar av för högaskalleavsällningar . Den ränta som inlevereras till statsverket på detdisponerade statskapitalet placerat i idriftiagna anläggningar uppgår till I677 milj. kr. eller jämfört med 10,för /82. Överskott efterfastställd ränta utgör 66 milj. kr. och föreslås avsättas till disponiblamedel. Del totala förräntningspliktiga kapitalet uppgick vidslutet av /83 till 16565 milj. kr. jämfört med 15707 milj. kr.vid slutet av /82. Sedan de särskilda kanalavgifterna slopades 1978/79 harTrollhätte kanalverk för detta intäktsbortfall kompenserats med bidrag frånstatsverket. För /83 har erhållits ett anslag beräknat somskillnad mellan uppburna avgifterna och totalt budgeterade kostnader. Den transporterade godsvolymen på kanalen har varit istort sett oförändradjämfört med föregående budgetår dvs. cirka 3,5 milj. kr. Rörelseintäkterna uppgick till 37,3 milj. kr. ochfördelade sig på kanaltrafikinläkter 6,5 milj. kr., driflbidrag 28,9 milj. kr.och övrigt 1,9 milj. kr. inklusive arbeten ät utomstående. De sammanlagdarördsdniäk-terna uppgick till 35,5 milj. kr. /82 men fördeladesig då med 5,7 milj. kr. i kanaltrafikinläkter, driflbidrag 28,1 milj. kr. ochövrigt 1,7 milj. kr. inkl. arbeten ål utomstående. Intäkterna från fritidsbåtar har ökat med ca O, I milj.kr. Totalt sett har kanal verkels intäkter för budgetåret1982/83 överstigit budgeterat värde med 0,3 milj. kr. Rörelsekoslnaderna uppgick till 35,8 milj. kr. ochöverstiger föregående budgetårs värden med 0,7 milj. kr. Avskrivningarnauppgår till oförändrat 0,1 milj. kr. jämfört med /82. Extraordinära intäkter har ökat från 0,4 milj. kr. 1981/82till 0,9 milj. kr. 1981/82. Ökningen består till större delen avrealisationsvinst vid försäljning av mark- och vattenrätter. Räntan på statskapitalet uppgår till 1,4 milj. kr. för år1982/83 jämfört med 0,3 milj. kr. för /82.