prop · G703157 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag återkommer till detta . Den uppgörelse som träffats mellan ägarna tillspecialstålföretagen förutsätter att staten efterger fordringar på grund avtidigare beviljade lån om sammanlagl högsl 450 milj. kr. Av detta belopp hänförsig 330 milj. kr. lill den lidigare nämnda överenskommelsen om slalligmedverkan i en finansiell rekonstruktion av . Den emission som enliglöverenskommelsen avsågs ske i skall dock inte genomföras.Statens förutsatta eftergifter i delta bolag reduceras därför i motsvarandeomfattning, eller till 230 milj. kr. Slaten förutsätts dessutom efterge fordringarpå tidigare beviljade lån om 220 milj. kr. till andra förelag, som berörs avomstruktureringen. Uppgörelsen förutsäller vidare alt villkoren för de villkorslånsom tidigare beviljats ändras. Jag ålerkommer strax närmare lilldella. Den lösning somjag nu redogjort för innebär allhuvudparten av den del av stålindustrin som avser rostfritt stål samordnas inomtvå förelagsgrupper. skapar enligl min mening bällre förulsällningar attfå till slånd struktur- och utvecklingsåtgärder inom såväl produklion som disiribulion,marknadsföring och produktutveckling. Grunden har därmed lagts för en bällrestruktur med förelag som är konkurrenskraftiga på världsmarknaden och kan getryggare sysselsättning. Lösningen ligger väl i linje med den målsällning somregeringen ställt upp belräffande specialsiålindustrins framlid, nämligen allprivata ägare även forlsällningsvis lar ansvar för branschens utveckling ochall slalen inle går in som ägare. Slalen tillskjuter inle heller några nyapengar. Dess medverkan inskränker sig lill begränsade eftergifter på lidigarebeviljade lån samlidigi som specialstålförelagens ägare gör minsl likvärdigafinansiella insatser. Jag anser sålunda att staten bör medverka till denplanerade omstruktureringen på angivet sätt. I detta syfle har - med förbehållför behövligt riksdagsbeslul - staten träffat avtal dels med /NybyUddeholm, dels med Avesla//A om formernaför statens medverkan m. m. Avtalet med /innebär i huvudsakföljande. Staten eftergerhos skuldförda statliga lån (dvs. andra lån än villkorslån) med högsl230 milj. kr. Syflel med dessa slatliga eftergifter är bl. a. att möjliggöra lillföljd av den förutsatta omstruktureringen behövliga nedskrivningar avanläggningstillgångar inom de nya förelagsgrupperingarna. Som enförutsättning för della gäller all och tillskjuter sammanlagl230 milj. kr. som nyll eget, kapilal i Udde- Prop.1983/84:157 14 holm.För vidkommande sker delta kontant med 175 milj. kr. medan Grängestillskott sker mol kvittning av fordringar på 55 milj. kr. Betalningsansvaretför villkorslån övertas av Udde holm. Återbetalningen av detta lån skall enligt vissa i avtalet angivna principer ske med belopp motsvarande räntorna på de konvertibla skul debrev som lämnar som likvid för aktierna i . Återbetalning skall vidare ske med belopp motsvarande hälften av de amorteringar erhåller från avseende nämnda skulde brev, m. m. kan under vissa förutsättningar konverteras till aktier i . Om detta sker skall återbetalningen av villkorslånel vidare avse dels belopp motsvarande all utdelning t.o.m som erhåller frän Avesia på sådana aktier, dels belopp motsvaran de likvider vid försäljning av aklierna, dels belopp moisvarande hälften av marknadsvärdet för aktier i vid ulgången av . Dessutom skall viss återbetalning på villkorslånet ske på grundval av de konvertibla skuldebrev som lämnas för andel i . Dettaavtal bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Avtaletmellan staten och Avesia m.fi. innebär i huvudsak följande. Staten efterger sammanlagt 220milj. på län som avser bolag inom förelagsgrupperingen i fråga. Syftethärmed är detsamma som tidigare angetts beträffande . Som förutsättning härför gälleratl del nya tillförs minst 300 milj. kr. i nytl bundet eget kapitalunder medverkan (garanti) av S-E-Banken. och under vissaförutsättningar och A förbinder sig atl underen lioårsperiod inneha en majoritet av såväl aktiekapitalet som röstetalet inya . Avtaletmed m.fl. bör fogas lill regeringsprotokollel i delta ärende som bilaga4. Somjaghar nämnt har berörda bolag därutöver förbundit sig all bilda ell särskiltbolag för att medverka lill skapandet av ny sysselsättning inom berördaregioner, i första hand berörda bruksorter. Avtal härom bör fogas lillprotokollet som/7/7flj?« 5. Beträffandestatens medverkan enligl de båda avtalen gäller all del ankommer på regeringenalt besluta om eftergifter av ordinära skuldförda lån. För förändringar avvillkoren för villkorslånen krävs emellertid bemyndigande av . Jagförordar att sådant bemyndigande inhämlas. Jagvill därutöver i sammanhanget nämna följande. I samband med de förutsattaägarförändringarna aktualiseras en rad skattefrågor. a. förutsätter en aklivägarinsals att koncernbidrag med skaltemässig verkan skall kunna lämnas ochmottas mellan de olika bolagen. Detta förutsätter i några fall särskild dispensfrän regeringen. I samband med vissa egendomsöver- 1983/84:157 15 låtelser mellan bolagen uppkommer skattepliktigrealisationsvinst. Från sådan beskattning kan regeringen under vissaförhållanden befria. Även andra skattefrågor kan aktualiseras. Enligt min mening är del angelägel all regeringen - irimlig omfattning och i den mån del är lämpligt - medger de dispenser ochskattebefrielser som kan underlälla den aklualiserade ägarförändringen. Ytteriigare en skallefråga vill jag la upp. Enligtgällande regler skulle återbetalningar som gjorl på villkorslånelvaril avdragsgilla. Den omständigheten all lar överbetalningsansvaret för samma lån torde infe innebiira någon förändring av avdragsrätlen,vilket innebär att fortsättningsvis lorde få avdrag förgjordaåterbetalningar. Jag har i de angivna skallefrågorna samråll med chefen förfinansdepartementet, som återkommer lill frågorna om dispenser ochskattebefrielser när de blir aktuella. Jag förordar med hänvisning till del anfördasammanfattningsvis att regeringen inhämlar bemyndigande att beslutaom angivna förändringar i villkoren för nämnda villkorslån. Jag förordar vidareatt regeringen bereder lillRille alt la del av vad jag i övrigtanfört om statlig medverkan till en ny struktur inom specialstålinduslrin. 7.2 Statens medverkan i en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsta I anslutning fill berörda förhandlingar om en ny slrukturför sekiorn rosifriti stål inom specialstålinduslrin har förhandlingar förlsmellan företrädare för induslridepartemenlel och om en finansiellrekonstruktion av Bofors-Kilsla. Denna fråga har inget direkt samband medfrågan om en ny struktur för sektorn rostfritt slål. Del finns dock vissaberöringspunkter bl.a. behandlingen av villkorslån. Jag lar därför upp fråganom Bofors-Kilsla i della sammanhang. Bofors-Kilsla är ett helägt dotterbolag lill Bofors.Bolaget bildades genom alt överförde sin smidesverksamhet vid Kilstaverkeni till ell separat bolag. verksamhet i Kilstaverken bestod dåav ståltillverkning, valsning och sänksmide. En större del av produktionenutgjordes av vevaxlar för lastbilar m. m. Produkterna smiddes i dels s. k.hejare, dels i mindre pressar. Den ulveckling man såg framför sig var att pressmiddaprodukler skulle få en ökad konkurrenskraft jämfört med hejarsmidda produkler.För atl kunna upprätthålla en konkurrenskraftig produktion och därmedlångsiktigt Irygga sysselsättningen för huvuddelen av de anslällda vid Kilstaverkenfattades beslut om inveslering i en ny smidespress med en presskrafl på 16000lon. Pressen skulle därmed bli en av de största i väriden. Alternativet till atlpå detta sätt bygga ut smides-verksamhelen bedömdes vara en successivnedläggning av Kilstaverken. Det lotala kapitalbehovet för del nya bolaget inkl. denplanerade inves- 1983/84:157 16 teringenberäknades fill 400 milj. kr. För all möjliggöra genomförandet av projeklelställde staten 250 milj. kr. till Bofors-Kilslas förfogande enligt följande: lokaliseringslån 75 milj. kr. lånfrån slrukturdelegalionen 75 " villkorligtlån från staten 50 " Bofors-Kilslasskuld till staten uppgick per till sammanlagt ca 303 milj.kr. med följande fördelning: lokaliseringslån ca 74 milj. kr. lånfrån slrukturdelegalionen '" 67 " villkorligt lån från slaten och slrukturdelegalionen inkl.kapitaliserad ränla " 162 " ca 303 milj.kr. Deinvesterings- och finansieringsplaner som läg till grund för bildandel av Bofors-Kilstahäri allt väsentligt fullföljts. Kostnaderna försmldespres-sen har hållit siginom de ramar som ursprungligen beräknades även om en viss leveransförseninginträffat. När del gäller försäljnings- och resultatutvecklingen har dockprognoserna inle kunnal infrias. Ackumulerade förluster för åren 1980-1983bedöms uppgå lill ca 100 milj. kr. I och med utgången av har bolagetförbrukat sina reserver. Denfinansiella kris bolaget befinner sig i hänför sig huvudsakligen lill den storasmidespressen. Marknadsförutsättningarna har blivit avsevärt sämre än vadprognoserna vid bolagets bildande visade. Som en följd av detta harproduktionen blivit lägre än förväntad. Bofors-Kilsta sysselsätter ca 1 000personer. Enfinansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsta synes nödvändig. Mot bakgrundav all staten aklivi medverkat lill bildandel av Bofors-Kilsta och även ärbolagets största fordringsägare har vänt sig lill regeringen angåendeen statlig medverkan i en rekonstruktion. Boforshar presenterat ett förslag som innebär atl Bofors-Kilsla rekonstruerasfinansiellt för alt därefter ulgöra kärnan i en verksamhet för fillverkning ochförsäljning av tyngre komponenler för fordonsindustrin. Bofors-Kilsla skulledärigenom ingå som en del i ett slörre sammanhang där svenska gjuteri-, smides-och verkstadsföretag lillsammans skulle kunna erbjuda ett brett sortimentkomponenter för såväl den svenska som utländska marknaden. Företrädareför regeringen lämnade ett bud lill innebärande altstaten under vissa förutsättningar var beredd att medverka i en finansiellrekonstruktion av Bofors-Kilsla. Förulsättningarna var bl. a. alt lillförBofors-Kilsla nyll kapital och all huvuddelen av de lidigare nämnda statligalånen ålerbelalas. Om delta uppfylldes förklarade sig regeringen beredd atlefterge vissa slatliga fordringar. 1983/84:157 , 17 Efleröveriäggningar mellan företrädare för regeringen och träffades i börjanav en principöverenskommelse innebärande att Bofors-Kilsta genomnyemission lillförs nytt kapital om minst 75 milj. kr. under medverkan av . Vidare återbetalas statliga lån i Bofors-Kilstamed 106 milj. kr. av bolagets statliga, reguljära lån om sammanlagl 141 milj.kr. Staten efterger 35 milj. kr. av dessa lån. Villkorslånen slutregleraspå så sätt alt återbetalning sker av med ett kapitalbelopp om 75,5 milj.kr. jämte marknadsmässig ränta. Beträffande den skattemässiga behandlingen avdel villkorslän som lar över vill jag hänvisa lill vad jag anfört idenna fråga angående . lorde sålunda erhålla avdrag för gjordaåterbetalningar. Överenskommelseninnebär vidare atl förbinder sig att satsa 25 milj. kr. i en särskildstiftelse med uppgift alt stödja bl.a. tillkomsten av nya företag inomKarlskogaregionen. Jag återkommer till detta . Jaganser sålunda att slaten bör medverka till den lösning jag redoaort för. Idelta syfte har - med förbehåll för behövligt riksdagsbeslut - staten träffatavtal med /Bofors-Kilsta. Avtalet bör fogas lill regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga 6. Somskäl för denna överenskommelse bör nämnas följande. Staten tog medvelel enfinansiell risk i samband med bildandet av Bofors-Kilsta. Detta tog sig bl.a.uttryck i atl viss del av den stafiiga finansieringen ställdes till bolagetsförfogande i form av lån med villkorlig ålerbetalningsskyldighet. Det ärdärför enligt min mening rimligt att slaten i viss ulslräckning lillsammansmed ägaren medverkar till att Bofors-Kilsla rekonstrueras finansiellt, så attden gjorda invesleringen på bästa sätt kan ulvecklas i framliden. Enligt debedömningar förelagsledningen gjort finns förutsättningar all driva smidespressenvidare om kapitalkostnaderna reduceras kraftigt. Den nu träffade uppgörelseninnebär all får la en väsentlig del av ansvaret för Bofors-Kilslas ulvecklinggenom återbetalning av slörre delen av de statliga lånen. Slalen eftergersamtidigt en mindre del av sina fordringar. Huvuddelen av de statligaeftergifterna avser villkorslån, vars återbetalning under alla omständigheterskulle ha varit osäker. Jag betraktar därför överenskommelsen som förmånlig förSlatens räkning genom all staten får en betydande återbetalning på såväl de reguljäralånen som villkorslånen. Därtill skapar rekonstruktionen av Bofors-Kilslaförutsättningar för bildandet av en kraftfull och konkurrenskraftig svenskleverantör av fordonskomponenler för den internationella marknaden. Ur industripolitisksynvinkel är medverkan fill en sådan omstrukturering mer intressant än attenbart medverka till att finansiellt rekonstruera Bofors-Kilsta. Enviklig förutsättning för statens medverkan här är också utfästelse alltillskjuta minst 25 milj. kr. lill en särskild stiftelse med uppgift att bl.a. stödjatillkomsten av nya företag inom Karlskogaregionen. Detta är t2 Riksdagen1983/84. 1983/84:157 18 särskillangelägel mot bakgrund av den betydande sysselsäitningsminsk-ning som skettinom denna region under de senasle åren. Jag återkommer som tidigare nämnts lilldella . Detankommer på regeringen all besluta om nämnda låneeftergifter på .35 milj. kr,medan bemyndigande behövs för ändringarna i återbetalningsvillkorenför villkorslånen. Jag förordar all regeringen inhämtar ett sådanlbemyndigande. Jag förordar vidare atl regeringen bereder lillfällealt la del av vad jag anförl om slallig medverkan i övrigl lill en finansiellrekonstruktion av Bofors-Kilsla. 7.3 Framtidaändringar av villkor fur villkorslån Ettanlal specialslålförelag har beviljais lån med villkoriig återbetalning. Isamtliga fall har lånen beviljats för att bidra till finansieringen av projektsom har tett sig speciellt riskfyllda men angelägna all genomföra. Återbetalningenav dessa lån är knutna lill bolagens resultatutveckling. Lånen löper med ränla.I den män räntebetalning inte bedöms kunna ske läggs denna lillkapitalskulden. Delta innebär att villkorslånen ofta växer med ränta på räntaoch låneskulden snabbi når en sådan omfallning atl återbetalning av hela lånebeloppeller sig som myckel osäker. Dessa lån har också i vissa sammanhang, bl. a. istrukturdiskussioner, visat sig vara en sådan belastning för förelagen all dedärigenom försvårat lämpliga strukturåtgärder. Enliglmin mening är del lämpligl all slalen eftersträvar att man kan ändra villkoren,sä atl staten kan påräkna viss återbetalning av lånen även om låntagarensresultat inle skulle medge återbetalning enligt de ursprungliga planerna. Detkan också finnas andra skäl all ändra villkoren i samband med exempelvis slrukturiösningarav del slag somjag lidigare redogjort för. På grund av del anförda börregeringen enligt min mening inhämla bemyndigande all beslula omeventuella framtida förändringar i villkoren för dessa lån. Beslut med dennainnebörd bör årsvis ges lill känna. 7.4 Ätgärderför industriell förnyelse i Bergslagen Jagövergår nu till att behandla frågan om långsiktiga ålgärder för alt främjautvecklingen av näringslivel i Bergslagen, med tonvikten lagd vid behovet avindustriell förnyelse. Minutgångspunkl är därvid den djupgående slrukluromvandling inom basnäringarna somhar pågått i regionen under en följd av år, och varav den tidigare behandladeomstruktureringen av specialsiålindusiiin är en dd. 1983/84:157 19 Förutomde förändringar som har inträffat, eller kan bli aktuella på deorter som direkl berörs av ståluppgörelseh, har en rad bruksorter i ett bältesom sträcker sig över sex län, från östra till Norduppland, och somofta "benämns Bergslagen, kraftigl påverkats avstrukturomvandlingen inom främst gruvindustrin och stålindustrin men även inomskogssektorn. Till följd härav hårde verksamheter som varit basen i denekonomiska aktiviteten och för sysselsättningen minskal. Detta område är enhårt drabbad industriregion. Som exempel kan nämnas attendast två av de 35 järnmalmsgruvor som var 1965 finns kvar ,och . Inom handelsslålindustrinhar genomförts enomfattande omstrukturering som i denna region har berört främsl , menäven , och . Vidare minskade sysselsättningeninom specialstålinduslrin från 34000 till 24000 - ennedgång . Denna minskning föll nästan hell på Bergslagen, eftersom 23 avde 25 specialstälanläggningar som var i drift låg där. Med hänsyn till bl. a.redan inträffade sysselsätlningsminskningar, en-förelagsberoende och brislandetillgång till alternativ sysselsättning inom rimligt pendlingsavstånd bör enliglmin mening i första hand följande bergslagskommuner bli föremål för desärskilda utvecklingsinsatser som jag strax återkommer till: , ,, och Krisiinehamn i . , ,(norra delen), och i län, ,och i , , och Skinnskattebergi , och i samt och Östhammari län. Deltaområde som kan sägas omfatta större delen av Bergslagen kännetecknas i korthetav: - Vikande total sysselsättning. Itolv av 20 kommuner minskade den lolala sysselsättningen under perioden1975-1980. Som jämförelse kan nämnas att i riket ökade sysselsättningen med igenomsnitt . - Vikande induslrisysselsätlning.Under åren 1975-1980 minskade sysselsättningen inom industrin mot 8%i riket. Sysselsättningsnedgången har fortsatt i hög takt ochaktuella bedömningar tyder på att minskningstaklen under de närmaste årenfortsätter att vara stor. - Myckel hög andel industrisysselsalta:46% av totala antalet sysselsatta mot i genomsnitt i riket är 1980. Denrelativt lilla servicesektorn har i flertalet kommuner inte kunnat kompenserasysselsättningsminskningen inom industrin. - Låg andel sysselsatta inomutvecklingsbranscher. - Minskande befolkning. 17 av 20kommuner minskade i befolkning . Totalt hadeområdet en årlig minskning med 0,. Prop.1983/84:157 20 Bergslagskommunernasinvånarantal varierar slarkl. Sålunda har , Stortbrs ochSkinnskalleberg ca 5000 invånare. , och har mellan35000 och 40000 invånare. Enjämförelse med utgångspunkt från näringslivet ger dock en annan bild. Flertaletkommuner är utpräglade bruksorlskommuner med en eller flera orter som dominerasav ett enda företag. För de mindre kommunerna har strukturförändringarna i gruv-och stålnäringen inneburit atl belydande delar av näringslivel som varilgrundade på basnäringarna har försvunnit eller är på väg alt försvinna. Arbelspendlinghar inle i någon större omfattning varil en lösning påsysselsättningsproblemen eftersom del funniis och alltjämt finns stora problempå arbetsmarknaden även i flertalet av de slörre kommunerna. Den sviktandearbetsmarknaden har medförl hög arbetslöshet i Bergslagen, inle minst blandungdomar eftersom de arbetsplatser som iradilionelll gell inträde påarbetsmarknaden kraftigl har minskat i anlal. Näringslivsutvecklingen har förflertalet kommuner lell fill befolkningsminskningar som i sin lur medförl sviktandeunderlag för såväl prival som offentlig service, t.ex. inom utbildningssektom; Motbakgrund av utvecklingen i Bergslagen har jag i min anmälan lill åretsbudgetproposition (prop. 1983/84; 100 bil. 14 s. 51) ullalal att Bergslagen börpriorileras vad gäller industri- och regionalpoliliska insalser. Del finns enligl minmening inga enkla och snabba lösningar för omstrukturering, förnyelse ochtillväxt inom industrin i Bergslagen. Del gäller atl bygga upp eller komplellerautbildnings- och utvecklingsmöjligheter och annan infrastruktur som behövs föralt näringslivet skalf ulvecklas. Insalserna bör vidare inriklas på allstimulera nyetableringar och nyföretagande saml att öka invesleringarna ibefintligt näringsliv. Eftersom områdel berör sex län ställs slora krav påsamordning av bl.a. samhällels insalser. Jag vill samlidigi framhålla allproblemen enligl min mening inie kan lösas enbart genom ätgärder i de meslutsatta kommunerna. a. bör högskolorna och slora förelag i omkringliggande slörreorter kunna utnyttjas som resurs i arbetet med alt stärka hela regionensnäringsliv. Fördel första har en myckel viktig punkt i arbetet med alt stärka industrin iregionen varil att verka för en långsiktigt bärkraftig förelagsstruktur, bl.a. genom alt medverka till omstruktureringen av specialstålinduslrin. Enstabil stålindustri kommer även framöver all ulgöra basen för näringslivet påmånga orter i regionen. Fördet andra har regeringen ökat de medel för regionala utvecklingsinsatser somlänsstyrelserna i bergslagslänen disponerar under /84 till sammanlagl88,8 milj. kr. - en ökning med 22%jämförl med föregående budgetår. Lokalautvecklingsprojekt, ålgärder för alt stimulera nyförelagande och olikaföretagsutvecklande ålgärder är exempel på insalser som länsslyrelser,regionala utvecklingsfonder, kommuner och olika organisationer kan bedrivatillsammans. Prop.1983/84:157 21 Fördet tredje har regeringen beslutat atl lokaliseringsstöd lill större projeklunder innevarande budgelår får lämnas i . I budgetpropositionen föreslås vidare atl offertslödoch centrala konsultinsatser skall kunna användas även i dessa kommuner. Fördet ftärde har särskilda insatser för teknikutveckling och teknikspridningpåbörjats eftersom induslrin i Bergslagen har ett förnyelsebehov som enligl bl.a.SIND:s bedömning är slörre än i många andra regioner. Regionens geografiskastruktur och läge. med ett slorl anlal spridda bruksorter i länens utkanter,innebär alt den allmänna teknikutvecklingen kan få svårt all slå igenom. Slyrelsenför leknisk utveckling (STU) har därför fäll medel från induslridepartementetför atl sludera förulsättningarna för teknikutveckling och teknikspridning iBergslagen. har genom ökade resurser för regionala ulvecklingsinsalserfått möjlighet all genomföra ett brett upplagt dala- och elektronikprogram.Vidare har regeringen uppdragit ät STU och i atltillsammans pröva ett förslag lill bildandel av ett utvecklingscentrum för induslrielleleklronik i . Länsslyrelsen i län har pä regeringens uppdragi samarbete med slalens vattenfallsverk, utvecklingsfonden och andra organ i länelularbelat ett program för all bl. a. engagera tekniker vid kärnkrafts-verket iForsmark för förelagsutveckling i Norduppland. Regeringen har anvisal 1,4 milj.kr. till i län för att genomföra detta program. Som ylleriigareexempel på vidtagna ålgärder vill jag för det femte peka på de kraftigt höjdaanslagen till ökad prospekleringsverksamhei. Av de 300 milj. kr. som riksdagenanvisade för ett femårigt prospekleringsprogram har 50 milj.kr. fattade regeringen de förstabesluten om stöd till olika projekt, bl. a. i Bergslagen. Detta har sedanföljts bl.a. av beslut om lokaliseringsstöd till kyaniibrytning i . Jagser de åtaganden av olika företag vilka berörts i det föregående som betydelsefullainslag i fortsatta ansträngningar all slärka och bredda näringslivet iBergslagen. Enviklig förutsättning för regeringens ställningslagande att medverka till den lidigareberörda slrukturiösningen för rosifriti specialstål har varit att berörda bolagsammanlagt fillskjuter 100 milj. kr. fill ett särskill bolag, lills vidarebenämnt Bruksinvest. Delta bolag skall bidra till aU nya verksamheter ochdärmed arbetstillfällen .skapas i första hand i de bruksorter som direkt berörsav den planerade omstruktureringen av stålindustrin. Ägarna har också i olikasammanhang förklarat att de skall göra ytteriigare insatser ulöver sin andel i Bruksinvest. Vidarehar regeringen som förutsättning för att efterge vissa lån fill 1983/84:157 22 Bofors-Kilstaställt krav på atl medverka lill utvecklingen av näringslivet iregionen. Den uppgörelse som träffats med , vilken jag redogjortför, innebär således att företagel förbinder sig atl avsätta en ram på 25 milj.kr. för sådana åtgärder. Medlen skall disponeras av en stiftelse med ändamålall på olika sätt stödja nytillkommande företag och ny eller utvidgadverksamhet inom redan etablerade företag belägna i Kariskoga eller i orter som arbetsmarknadsmässigtär nära knutna dit. Därför har överenskommits atl representanter för länsslyrelsernaoch de regionala utvecklingsfonderna i och skall ingå i stiftelsensstyrelse.