prop · G70316 · 1983-12-31 00:00:00 — Med tanke på den samhälleligatillsyn som gäller för advokater har det inte ansetts nödvändigt eller lämpligtatt låta de näringsrättsliga bestämmelserna i 4-8 §§ bli tillämpliga på dem. För att en fastighetsmäklare skall bli registrerad krävsatt han 1. är myndig ochej försatt i konkurs, 2. har försäkringsom täcker den skadeständsskyldighet intill för varje skadefallsom kan drabba honom om han åsidosätter sina åligganden enligt 9-13 §§, 3. hartillfredsställande utbildning, samt 4. i övrigt bedömslämplig som fastighetsmäklare. Närmare föreskrifter om villkoren för registrering och omregistreringsförfarandet meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Registreringsavgift bestäms av regeringen. (Jfr 5 kap. 1-2 §§ i kommittéförslaget) ' Paragrafen har ändrats i propositionsförslaget. 2 Paragrafens andra stycke har jämkats något ipropositionsförslaget. 1983/84:16 31 I paragrafen anges förutsättningarna för alt en mäklareskall kunna Specialmotivering 5 < registreras. Att mäklaren har försäkring för den skadeständsskyldighetsom kan drabba honom innebär att försäkringen måste vara utformad så att denskadelidande kan fä ut hela ersättningen av försäkringsbolaget utan avdrag försjälvrisk e.d. Av försäkringstekniska skäl har försäkringsskyldighelenbegränsats till alt gälla högst . Med skadefall avseshär sådana skador som på grund av en och samma försumlighet av mäklaren drabbaren viss köpare eller säljare. De närmare kraven på mäklarnas utbildning avses bliangivna i de föreskrifter som regeringen kan meddela enligt andra stycket. Somhar angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) är avsikten attutbildningen skall motsvara fordringarna enligt den läroplan för kommunalvuxenutbildning av fastighetsmäklare som fastställs av . Ienlighet med vad som har uttalats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6)måste den läroplan som gäller f.n. anpassas till de nya krav som lagen ställerpå mäklarna. Kravet att mäklaren skall ha tillfredsställande utbildningär givetvis inte uppfyllt redan genom att mäklaren har genomgått en vissundervisning. Det måste också visas att mäklaren verkligen har tillgodogjortsig de kunskaper som meddelats. Detta förutsätter att någon form av examinationtillskapas. Även den frågan får regleras i de nämnda föreskrifterna. De krav i fråga om utbildning som har angetts motsvarardem som gäller f.n. enligt auktorisationskungörelse. Det innebär attde mäklare som är auktoriserade får anses utan vidare uppfyllautbildningskraven. Kravet på allmän lämplighet innebär, som angetts i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2), att mäklaren skall vara en redbar ochseriös yrkesutövare. Avsikten är inte att i samband med enansökan om registrering skall behöva göra några mera ingående efterforskningarför att utröna om sökanden kan anses uppfylla detta krav. En mäklare som vidlagens ikraftträdande är auktoriserad av handelskammaren får anses utan vidareuppfylla kravet. I andra fall bör det normalt anses tillräckligt attlänsstyrelsen riktar en förfrågan om sökanden till mäklarorganisationerna ochtill de referenser som sökanden har uppgett. Även hyresgäst- och faslighelsägareorganisationerkan tillfrågas om sä bedöms lämpligt. Om det vid en sådan kontroll inte framkommer någotanmärkningsvärt om sökanden, får lämplighetskravet anses uppfyllt. däremot vid handen att den sökande tidigare i betydandeutsträckning eller på ett allvarligt sätt har misskött uppdrag somfastighetsmäklare, bör vägra registrering. Detsamma bör gälla omutredningen ger belägg för att sökanden har ägnat sig åt mindre seriösaffärsverksamhet. Prop.1983/84:16 32 som kan bli av betydelse för bedömningen är exempelvis ommäklaren själv Specialmotivering 6 § eller olika förelag som har drivitsav honom upprepade gånger har försatts i konkurs eller har stora skatteskulder.Och den som är ålagd näringsförbud enligt 199 b § konkurslagen (1921:225) kangivetvis inte vinna registrering som mäklare. Det ligger i sakens natur att en ansökan om registreringbör avslås endast i mera flagranta fall. Lämplighetsbedömningen kommer i ettannat läge när den aktualiseras i samband med att någon har gjort en anmälantill mot en registrerad fastighetsmäklare (se specialmotiveringenfill6§). De närmare föreskrifterna om villkoren för registreringoch om registreringsförfarandet torde främst komma att gällautbildningskravet, liksom examinationsförfarandet. När del gäller registreringsavgiften bör påpekas att den,som nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7), är avsedd att bestå delsav en engångsavgift som betalas vid själva registreringen, dels av en årligavgift som utgör ett slags registerhållningsavgift. Finner att en fastighetsmäklare inte längreuppfyller kraven enligt 5 S eller betalar mäklaren inte föreskrivenregistreringsavgift, skall återkalla registreringen. Ett beslutom återkallelse gäller . Om det är tillräckligt, kan i stället föratt återkalla registreringen meddela varning. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommittéförslaget) Frågan om återkallelse av en mäklares registrering kan tasupp av självmant. Ärendet kan också initieras genom en formliganmälan exempelvis av någon som har anlitat mäklaren, någon av organisationernai fastighetsmäklarbranschen eller det försäkringsbolag som har meddelatförsäkring för mäklaren. Beträffande förfarandet vid gällerförvaltningslagen (1971:290). Det innebär bl.a. all mäklaren i regel skallberedas tillfälle att yttra sig innan ärendet avgörs. Förutsättningarna för art återkalla registreringen ärknutna till de krav som ställs enligt 5 § för att registrering skall ske. skall utan vidare återkalla registreringenav en mäklare som har förklarats omyndig eller som har f()rsatts i konkurs (se5 § första stycket !) 1983/84:16 33 Om det visar sig att mäklaren underlåter att hålla försäkring,skall Specialmotivering 6 § också ovillkorligen återkallaregistreringen (se 5 S första stycket 2). För alt skall fåkännedom om mäklarens underlåtenhet är det önskvärt att försäkringsbolagetunderrättar om detta. Länsstyrelserna och försäkringsbolagentorde gemensamt kunna utbilda lämpliga former för underrättelser av detta slag. Eftersom vid behandlingen av mäklarens ansökanom registrering skall kontrollera all kravet på utbddning (se 5 § förstastycket 3) är uppfyllt, torde det inte komma alt inträffa att registreringenåterkallas med hänsyn till delta krav. Av störst praktisk och principiell betydelse torde desituationer vara då det kommer i fråga att återkalla registreringen därför attmäklaren inte uppfyller det allmänna kravet på lämplighet (se 5 § förstastycket 4). Det ligger i sakens natur att en åtgärd som är sä ingripande förden enskilde näringsidkaren bör kunna tillgripas endast i fall då dennesbristande lämplighet är starkt uttalad. Några bestämda kriterier för att återkallelseskall kunna komma i fråga kan med hänsyn till de skiftande förhållandena inteuppställas. Några riktlinjer för bedömningen kan dock anges. Om mäklaren har begått en brottslig gärning, kanomständigheterna ofta vara sådana att del bör inverka på hans registrering.Givelvis bör registreringen återkallas, om mäklaren har gjort sig skyldig tillförmögenhetsbrott under utövandet av mäklarsysslan. Även sådana förmögenhetsbrottsom har begåtts vid sidan av mäklarverksamheten bör kunna föranleda återkallelse.Detsamma gäller beträffande allvarligare skattebrott. För att brottsligagärningar skall kunna läggas till grund för återkallelse bör i allmänhet krävasatt det föreligger en fällande dom. Har mäklaren erkänt gärningen, börlänsstyrelsen dock kunna återkalla registreringen utan att avvakta utgången ibrottmålet. Det kan också tänkas fall där mäklaren utan alt begå enstraffbar gärning uppsåtligen åsidosätter god fastighetsmäklarsed ellerunderlåter att iaktta sina skyldigheter enligt lagen. Särskilt allvarligt ärdet om mäklaren i något hänseende utnyttjar någons okunnighet eller oförstånd.Som exempel kan nämnas att mäklaren utformar köpehandlingarna på ett sådantsätt att en av parterna gynnas otillbörligt. Ett annat exempel är all mäklarenförtiger någon omständighet av betydelse för bedömningen av fastighetens värde.Ytterligare exempel är att mäklaren betingar sig ersättning i former somstrider mot god fastighetsmäklarsed. I dessa och liknande fall bör registreringeni allmänhet återkallas. Även det förhållandet att mäklaren visar sig inkompetentför fastighets-mäklarsysslan bör ytterst kunna leda till återkallelse avregistreringen. Bedömningen måste dock i dessa fall göras med försiktighet.Även om samhället bör ställa särskilda krav på den som utövar mäklaryrkel måsteman acceptera att alla inte kan vara lika kunniga och skickliga. Om emellertiden mäklare på grund av okunnighet eller oskicklighet upprepade gånger begår 3 1983/84. Prop.1983/84:16 .34 sådana misstag i sin verksamhet som leder till skada föruppdragsgivarna, bör Specialmotivering 6 § återkallelse kunna övervägas. Ungefär samma synpunkter gör sig gällande i fall därmäklaren visserligen inte allmänt sett kan sägas vara inkompetent men på grundav vårdslö.shet missköter sina sysslor till skada för uppdragsgivaren ellerdennes motpart. Av betydelse är i sådana fall huruvida det är fråga om upprepatslarv eller om endast enstaka misstag. I de fall då mäklarens handlande har lett till att hansförsäkring måste tas i anspråk för skadeståndsansvar gentemot köpare ellersäljare, kommer försäkringsbolaget att få en uppfattning om mäklarenslämplighet för yrket. Vid upprepade skadefall är det i och för sig naturligt omförsäkringsbolaget överväger all säga upp försäkringen till upphörande vidnärmaste förfallodag. Lämplighetsprövningen, och därmed en viktig del av dennäringsrättsliga kontrollen, skulle emellertid i praktiken komma att utövas avförsäkringsbolagen om försäkringen utan vidare sägs upp i dessa fall. Det ärdärför angeläget att bolagen i en sådan situation i stället underrättar länsstyrelsenom förhållandena och avvaktar dess ställningslagande i frågan om mäklarensfortsatta registrering. Ett speciellt fall då registreringen för en mäklare kanåterkallas är att mäklaren underlåter att betala registreringsavgift. Ipraktiken blir återkallelse av denna anledning aktuell endast vid underlätenhetatt betala den avgift som är avsedd att tas ut som ett slagsregisterhållningsavgift (se specialmoliveringen till 5 § andra stycket). Detkan tilläggas att givetvis inte bör inleda ett förfarande för attfå registreringen återkallad förrän mäklaren har påmints om sinbetalningsskyldighet. Om finner att en mäklare inte längreuppfyller kraven för alt vara registrerad och därför återkallar registreringen,får beslutet omedelbar verkan. Överklagas beslutet till kammarrätten (se 7 §),kan kammarrätten dock enligt 28 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) förordnaatt beslutet tills vidare inte skall gälla. Som tidigare anförts bör en så ingripande åtgärd som återkallelseav mäklarens registrering tillgripas endast när brislen på lämplighet är starktuttalad. Situationen kan därför ibland vara den all finneranledning till kririk av mäklarens handlingssätt trots alt det saknas skäl attåterkalla registreringen. I sådana fall bör kunna meddelamäklaren en varning. beslut enligt denna lag får överklagas tillkammarrätten genom besvär. 1983/84:16 35 (Paragrafen saknar motsvarighet i kommittéförslaget) Specialmotivering 8 o Om beslut överklagas till kammarrättengäller reglerna i förvahningsprocesslagen (1971:291) för förfarandet ikammarrätten. Av 2 § 1 lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarframgår att kammarrättens beslut under vissa förutsättningar kan överklagas tillregeringsrätten. Är någon verksam som fastighetsmäklare utan att vararegistrerad enligt denna lag, kan länsstyrefsen förelägga honom vid vite attupphöra med verksamheten. Ett sådant föreläggande får överklagas endast isamband med att ett beslut om återkallelse av registrering överklagas. (Jfr 5 kap. 4 § i kommittéförslagel) Som framgår av paragrafen krävs för att vitesföreläggandeskall meddelas - förutom bristande registrering - att någon utövar verksamhetsom fastighetsmäklare, dvs. yrkesmässigt förmedlar fastigheter etc. Den närmareinnebörden av dessa krav har behandlats i specialmotiveringen till 1 och 4§§. Vitesföreläggande meddelas av i det län därmäklarens verksamhet huvudsakligen utövas (se 4 §). Ett sådant föreläggandetorde i allmänhet komma att meddelas i samband med att återkallarregistreringen för en mäklare. Vitesföreläggande kan även bli aktuellt i falldär efter anmälan eller på annat sätt får vetskap om att någonverkar som fastighetsmäklare utan att vara registrerad som sådan. Om ett vitesföreläggande inte efterkoms, får länsstyrelsenhemställa att allmän åklagare för talan vid allmän domstol om utdömande av detförelagda vitet. Enligt 18 § lagen (1946:804) om införande av nyarättegångsbalken tillämpas i fråga om sådan talan bestämmelserna irättegångsbalken om åtal för brott för vilket inte kan följa svårare straff änböter. med denna talan kan meddela nytt föreläggandevid förhöjt vite. Fastighetsmäklaren skall utföra sitt uppdrag omsorgsfulltoch med iakttagande av god fastighetsmäklarsed. Pengar och andra tillgångar som mäklaren får hand om förnågon annans räkning skall hållas skilda från andra tillgångar. ' Paragrafen har ändrats i propositionsförslaget. 1983/84:16 36 (Jfr 3 kap. 1 § i kommittéförslagel) Specialmotivering 9 § Innebörden av den föreskrivna omsorgsplikten kan variera alltefter arten av det aktuella uppdraget. Beträffande del normala förmedlingsuppdragelförutsätts att mäklaren visar den omsorg och fullgör de plikter i övrigt somseriösa fastighetsmäklare i allmänhet iakttar. Detta betyder i första hand attmäklaren skall fullgöra de förpliktelser som följer av lagens bestämmelser.Härtill kommer att del enskilda uppdraget kan innebära en skyldighet förmäklaren att utföra också andra åtgärder, vare sig detta uttryckligen har överenskommitseller på grund av särskilda förhållanden får anses ligga i uppdraget. I de fall då uppdraget är mer begränsat än det vanligapåverkas givetvis även omsorgsplikten av detta. Om mäklaren och uppdragsgivarenexempelvis har kommit överens om att uppdraget skall gå ut enbart på attanvisa en medkontrahent - något som är tillåtet utanför konsumentförhållanden -får man utgå från all mäklaren inte har några andra förpliktelser. I omsorgsplikten bör vidare innefattas ett krav påtillbörlig skyndsamhei. Ett undantag torde dock gälla beträffande detsedvanliga provisionsuppdraget i den del detta gäller anvisning avspekulanter. Att mäklaren på grund av ringa arbetsinsatser först efter lång tidlyckas förmedla en affär kan i sådana fall inte sägas strida mot omsorgspliklen.Om han har fått uppdraget med ensamrätt eller om uppdraget skall ersättas medtimarvode eller liknande, måste han emellertid söka utföra uppdraget utanonödigt dröjsmål. Detsamma gäller generellt i fråga om de övriga inslagen i mäklarsysslan,dvs. rådgivning, kontraktsskrivning o.d. Utöver kravet på omsorgspliklen gäller att mäklaren skalliaktta god fastighetsmäklarsed. I detta krav ligger bl.a. att mäklaren iåtskilliga hänseenden bör tillgodose både köparens och säljarens berättigade intressen.Beträffande denna principiella fråga hänvisas till den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.1). När det gälleratt i övrigt bestämma innebörden av begreppetgod fastighetsmäklarsed får man i första hand söka vägledning i vad som iallmänhet anses som god sed i affärsförhållanden. Härutöver finns det särskildanledning alt la fasta på sådana etiska regler som tillämpas av de etablerade mäklarorganisationerna.Dessa regler tar i stor utsträckning sikte på förhållanden som är säregna för mäklarbranschen.Hit hör exempelvis sådant som att mäklaren, om han får ersättning även av annanän uppdragsgivaren, skall upplysa samtliga parter om ersättningens storlek ochanledningen till all den utgår. Exempel på förfaranden som anses strida mot godmäklarsed är vidare att mäklaren utannonserar ett förmedlingsobjekl ulan altange sitt namn och sin egenskap av fastighetsmäklare eller att han mer än videnstaka tillfällen själv träder in som uppdragsgivarens motpart. Begreppet god fastighetsmäklarsed bör kunna utvecklas ochförändras 1983/84:16 37 från tid till annan. Dess innebörd får bero avutvecklingen i bran.schen, Specialmolivering 10 § riktlinjeöverenskommelsermellan och mäklarorganisationerna, organisationernasrekommendationer till sina medlemmar samt rättspraxis såväl i mål vid deallmänna domstolarna om skadestånd ed. som i ärenden vid länsstyrelserna omtillämpningen av de näringsrättsliga bestämmelserna i lagen. Efter mönster av vad som gäller för bl.a. advokater harföreskrivits all mäklaren skall hålla pengar m.m. som tillhör någon annanavskilda från andra tillgångar. Avskiljandet medför alt lagen (1944:181) omredovisningsmedel blir tillämplig. En mäklare som åsidosätter sin skyldighet enligt andrastycket kan drabbas av ansvar för olovligt förfogande enligt 10 kap. 4 §brottsbalken. Han riskerar också att få sin registrering som mäklare återkalladenligt 6 §. Den i första stycket föreskrivna omsorgsplikten tordeinnefatta en skyldighet att hålla anförtrodda medel räntebärande, såvida detinte rör sig om ett tillfälligt omhändertagande. Fastighetsmäklaren skall ge köpare och säljare råd ochupplysningar som de kan behöva om fastigheten och andra förhållanden. Mäklarenskall verka för att säljaren före överlåtelsen lämnar de uppgifter omfastigheten som kan antas vara av betydelse för köparen. (Jfr 3 kap. 1 § i kommittéförslaget) Enligt första meningen gäller en allmän rådgivningsskyldighetför mäklaren. Rådgivningen kan gälla frågor av juridisk, ekonomisk ellerteknisk natur som aktualiseras i samband med förmedlingen av fastigheten.Vilken närmare omfattning rådgivningsskyldigheten har kan inte anges generelltutan får avgöras från fall till fall med ledning av vad som får anses utgöragod fastighetsmäklarsed. Om mäklaren inte anser sig kompetent att bedöma någotproblem av exempelvis skatterättslig art, bör han inte ge sig in på problemetutan i stället göra uppdragsgivaren uppmärksam på det så att denne fårmöjlighet att vända sig till någon sakkunnig. Första meningen innehåller vidare en allmänupplysningsskyldighet som innebär att mäklaren måste informera köpare ellersäljare om vad han själv vet som är av betydelse i det aktuella fallet. Dettainnebär att mäklaren skall vidarebefordra uppgifter som han har fått av den enakontrahenten eller från annat håll. När omständigheterna ger anledning till detbör han dock först granska riktigheten av .sådana uppgifter innan hanvidarebefordrar dem. ' Paragrafen har jämkats något i propositionsförslaget. Prop.1983/84:16 38 Detta betyder exempelvis att mäklaren inte har rätt attokritiskt förmedla Specialmotivering 11 § påståenden av säljaren rörandefastighetens skick. Som har berörts i den allmänna motiveringen (avsnitt2.3.2) har mäklaren inte någon skyldighet att mera ingående undersökafastighetens storlek och faktiska skick. Det åligger däremot mäklaren attupplysa köparen om fel som han känner till, i varje fall om felet inte äruppenbart för var och en som beser fastigheten. Detsamma gäller beträffande felsom mäklaren kan konstatera redan vid en ytlig besiktning eller som han iövrigt har anledning att misstänka, t.ex. genom tidigare försäljning avliknande hus i samma bostadsområde eller genom den allmänna sakkunskap ocherfarenhet han har som mäklare. Skyldigheten att upplysa om sådant som mäklaren känner fillhar också sina gränser. Mäklaren behöver inte lämna andra uppgifter än sådanasom kan antas få betydelse i ett kommande avtalsförhållande mellan parterna.Hänsyn till den ena partens berättigade intressen kan också föranleda attmäklaren inte bör vidarebefordra en viss uppgift. Som exempel kan nämnas enuppgift om de bevekelsegrunder som säljaren har för överlåtelsen, såsom att hanav något skäl är tvungen att mycket snabbt sälja fastigheten. I andra meningen har slagits fast en skyldighet förmäklaren att verka för att säljaren före överlåtelsen lämnar uppgifter om fastigheten som kan antas vara av betydelse för köparen. Bestämmelsen skall ses mot bakgrund av att mäklaren, som berörts, inte skall ha någon skyldighet att mera ingående undersöka fastighetens storlek och faktiska skick. Någon undersökningsplikt gäller inte heller generellt beträffande sådana rådighetsinskränkningar som kan framkomma genom kontroll av plan- och byggnadsbestämmelser. Mäklaren bör klargöra för säljare och köpare vad som gäller enligt jordabalken och andra bestämmelser och aktivt påverka dem att undanröja missförstånd och oklarheter rörande fastigheten. Det ligger i sakens natur att mäklarens verksamhet i detta hänseende främst inriktas på säljaren, som ju är den som sitter inne med de största kunskaperna om fastigheten. Mäklaren bör givetvis också upplysa köparen om vikten av att denne själv undersöker fastigheten. Fastighetsmäklaren skall förvissa sig om vem som har rättatt förfoga över fasligheten och om vilka inteckningar, servitut och andrarättigheter som belastar den. (Jfr 3 kap. 3 § i kommittéförslaget) I paragrafen regleras mäklarens skyldighet att kontrollerabl.a. äganderätts- och inskrivningsförhållanden. ' Paragrafen har jämkats i propositionsförslaget. 1983/84:16 39 Beträffande fastigheter och tomträtter har mäklaren iförsta hand att Specialmotivering 12 i» vända sig till inskrivningsmyndighetenför all få upplysning om lagfart och inteckningar (gravationsbevis). En sådanundersökning är normalt tillräcklig. kan mäklaren emellertid blitvungen att utreda en fångeskedja som inte har blivit lagfaren. Mäklaren börvidare vara verksam för att klarlägga om objektet belastas av några ickeinskrivna servitut, t.ex. sådana som har tillskapats vid fastighetsbildningen.Han bör för detta ändamål anmoda säljaren att förete förrättningskarta ochandra förrättningshandlingar som denne innehar. Går del inte att få framsådana handlingar, får mäklaren i stället kontakta den myndighet som ansvararför fastighets-registreringen . En sådan kontroll kan även bli nödvändig, omsäljarens egna uppgifter eller omständigheterna i övrigt ger anledning tillmisstanke alt det finns andra rättigheter av detta slag än som framgår av förrätlningshandling-arna. Vid förmedling av bostadsrätter och byggnader på annansmark gäller kontrollskyldigheten i praktiken endast vem som har rätt attförfoga över objektet. Beträffande bostadsrätter kan detta lämpligen ske genomatt säljaren företer sitt bostadsrättsbevis. Mäklaren bör även ta kontakt medbostadsrättsföreningens styrelse för att undersöka om bostadsrätten harpantsalts. Kontroll av äganderätten fill byggnad på annans mark kan ske genomalt säljaren visar upp sin fångeshandling eller genom att mäklaren tar kontaktmed ägaren till marken. Mäklaren måste även vid förmedling av arrende och hyraförvissa sig om vem som har rätt att förfoga över objektet. Däremot blir det ipraktiken inte fråga om någon kontroll av om objektet belastas av någrarättigheter. Vid förmedling av fastigheter i konsumentförhållandenskall fastighetsmäklaren tillhandahålla en skriftlig beskrivning avfastigheten. Beskrivningen skall innehålla uppgifter i de avseenden som har angettsi 11 § samt uppgift om fastighetens benämning, taxeringsvärde och areal.Beskrivningen skall också innehålla uppgift om byggnadens ålder, storlek ochbyggnadssätt. Innan fastigheten överlåts skall mäklaren tillhandahållaköparen en skriftlig beräkning av dennes boendekostnader. (Jfr 3 kap. 5 § i kommittéförslaget) Paragrafen gäller endast i konsumentförhållanden, dvs. nären konsument köper en fastighet huvudsakligen för enskilt bruk eller säljer enfastighet som han har innehaft huvudsakligen för enskilt bruk. Av 2 § följeratt paragrafen också skall tillämpas vid förmedling av delar av fastigheter,byggnader på annans mark, tomträtter och bostadsrätter, men däremot inte vidförmedling av arrende eller hyra. ' Paragrafen har jämkats något i propositionsförslaget. Prop.1983/84:16 40 Första stycket Specialmotivering 12 §