prop · G703122 · 1983-12-31 00:00:00 — Mittförslag: Introduktionsstödet lämnas vid anställning av arbetshandikappade.Tills vidare bör bidrag också kunna beviljas om en anställd återgår tillarbetet efler en längre lids sjukskrivning och behöver särskilt slöd i sambandmed della. Introduklionsslödetfår inle lämnas vid anställningar hos slalen, allmänna försäkringskassor ellerandra arbetsgivare som tillämpar statliga kollektivavtal och heller inte vidanställningar hos allmännyttiga organisationer. Kommitténsförslag: Överensstämmer delvis med mitt förslag vad gäller de sökandegruppersom föreslås bli omfattade. Kommittén föreslår dock att slödet också skallkunna lämnas vid anställning av flyktingar samt vid anställning av äldrepersoner, i de fall den nya anställningen medför en stor omställning för densökande eller om vederbörande av andra skäl behöver särskilt slöd . Enligtkommitléns förslag skall introduktionsstödel kunna lämnas över helaarbetsmarknaden och således även för anställningar hos staten, allmännaförsäkringskassor och allmännyttiga organisationer. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag om målgrupper för introduktionsstödel.RRV anser dock atl man bör överväga om inte stödet enbart skulle gällaarbetshandikappade. 1983/84:122 12 Samhällsföretaganser all kommilténs förslag innebär en alllför vid personkrets. LOtillstyrker alt slödel skall gälla arbetshandikappade och flykfingar, menunderstryker också alt enbart ålder inte bör vara ett kriterium för bidrag.Förslaget om att redan anställda skall kunna omfattas av introduktionsstöd omde behöver sådant stöd i samband med återgång fill arbetet efter längresjukskrivning tillstyrks av bl.a. AMS, RFV, LO och erinrar om de möjligheter som finns att få behållasjukpenning vid arbetsträning på arbetsplatsen. Skälenför mitt förslag: För att stödja sökande med arbetshandikapp har olikastödåtgärder byggls upp för alt bl. a. öka dessa sökandes konkurrenskraft påarbetsmarknaden. har också andra arbetsmarknadspolitiska åtgärdertillkommit för att öka möjligheterna för exempelvis ungdomar ochlångtidsarbetslösa, med eller ulan arbetshandikapp. Sökande med arbetshandikappskall självfallel kunna erbjudas arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, arbelei ungdomslag etc. Men det är också viktigt all de särskilda stöden lill dearbetshandikappade förbehålls dessa sökande, som i många avseenden har svårareän andra att hävda sig på arbetsmarknaden. Därför bör introduklionsslödet varaen åtgärd som är förbehållen arbetshandikappade. För flyktingar och andrainvandrare bör andra åtgärder kunna komma i fråga, bl. a.arbetsmarknadsutbildning, för atl öka deras möjligheter på arbetsmarknaden.Också för långvarigt arbetslösa bör andra åtgärder kunna utnyttjas. SomLO har framhållit i sitt remissyllrande bör, å ena sidan, del förhållandet atlen sökande räknas som äldre inte vara ett tillräckligt skäl för all bevilja introduktionsslöd.Å andra sidan måste ett arbetshandikapp ses i relalion till de möjligheter somfinns på arbetsmarknaden där den sökande är bosatt. På orter med brist påarbetstillfällen och en ensidig arbetsmarknadsstruktur är arbetsmöjligheternaför äldre personer också med måttliga arbetshandikapp ofta starkt begränsade,om de drabbats av arbetslöshet. Som har redovisats löper äldrearbetstagare stora risker atl helt slås ut från arbetsmarknaden, om de förloraren anställning, t.ex. i samband med en företagsnedläggning. gäller i särskillhög grad för dem som haft tunga och slitsamma arbeien, som förtmed sig förslilningsskador av olika slag. Ålder i kombinalion med exempelsådana arbetshandikapp bör således vara skäl atl bevilja introduktionsslöd, närden lokala arbetsmarknaden inte ger möjlighel atl klara sysselsättningsproblemenpå annal sätt. F.n. gäller alt personer som återgår i arbete efter en längre tids sjukv skrivningkan få utbildning på arbetsplatsen, t.ex. för att underiätta en omplacering tilllämpliga arbetsuppgifter, med ekonomiskl stöd till arbetsgivaren genomarbetsmarknadsverket under den lid som utbildningen pågår. Frågor som gällerrehabilitering på arbetsplatsen genom träning i reell miljö behandlas nu bl.a.av utredningen (A 1981:04) om samverkan i arbetsmiljö- och anpassningsfrågor,den s.k. samverkanskommittén. 1983/84:122 13 har framhållit i sitt remissyttrande finns redan numöjlighet att bevilja sjukpenning i samband med träning i reell miljö avarbetstagare, som varit längtidssjukskrivna. Denna möjlighel bör alltidanvändas i första hand. Endast om sjukpenning inle kan utgå bör man övervägaalt bevilja introduktionsslöd i dessa fall. T. v. bör det dock vara möjligt attlämna introduktionsslöd för alt underlälta en rehabilitering genom s. k. pryo ireell miljö för längtidssjukskrivna, som återgår till arbete, om sjukpenning inlekan ulgå under rehabiliteringen. Erfarenheterna får visa om del ärtillräckligt med det slöd som ges genom socialförsäkringssystemet eller om manockså fortsätlningsvis behöver stödja denna form av rehabilitering genom arbelsmarknadspolitiskainsatser. Mina skäl för atl inteföreslå ett introduktionsslöd över hela arbetsmarknaden i enlighet med vadhandikappkommittén har föreslagit, är att statliga myndigheter och därmedjämställda institutioner samt allmänna försäkringskassor kan få lönebidrag medhela lönekostnaden, om de anställer arbetshandikappade. De allmännyttigaorganisationerna får bidrag av lönekostnaden. Ingenting hindrar att enanställning hos dessa arbelsgivare inleds med en introduktionsperiod, som samlidigiinnebär en iräning och en inskolning i de nya arbetsuppgifterna, om dettabehövs i det enskilda fallet. Inom dessa sektorer utgår lönebidraget också medsamma höga bidragsprocent - 100 resp. av lönekostnaden - , somregel . Del ler sig därför naturligt atl dessa arbetsgivareunder hela den tid som lönebidrag lämnas vidtar sådana anpassningsälgärder ochlämnar sådanl stöd, som den anställde behöver och på olika sätt söker främja enövergång till anslällning utan bidrag. Jag utgår därför från atl den anställde iniroducerasi arbetet under den lidsperiod som behövs när lönebidrag lämnas med 100 eller90% av lönekostnaden. Tillskillnad mol vad som gäller rekryteringsstödet bör introduktionsstödel ocksåkunna lämnas till kommunala arbelsgivare. Kommuner och landsting är storaarbetsgivare. Erfarenheterna visar också all kommuner och landsting ofta kanerbjuda arbetshandikappade lämpliga arbeten och att de har visat intresse föratt rekrytera dessa sökande. Det är angeläget att stimulera de kommunalahuvudmännen atl också fortsättningsvis anställa sökande med arbetshandikapp. Imånga fall torde del dessulom vara till fördel inte bara för den enskilde somdärmed får ett arbete utan också för kommunen eller landstingel eftersomalternativet till arbele i många fall kan vara utgifter för vård eller socialservice. Introduklionsstödetsomfattning m. m. Mittförslag: Introduktionsslöd bör kunna lämnas i en omfallning som motsvarar 1,8milj. årsarbelstimmar under /85. Av medel lill anställning medlönebidrag under anslaget C 4. Särskilda ålgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning skall 77milj. disponeras för introduktionsstöd /85. Prop.1983/84:122 14 förslag: Kommittén har i räkneexempeluppskattat atl ca 2000 personer skall omfattas och att koslnaderna skalluppgå till 72milj. för ett budgetår. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte särskiltkommenterat dessa frågor. Skälen för mitt förslag: I likhet med handikappkommilténhar jag utgått från atl introduklionsslödet skall omfatta omkring 2000 personerårligen.. Bedömningen grundar sig på nuvarande brutlorekrytering lillanställningar med lönebidrag inom de kommunala och enskilda sekiorerna påarbetsmarknaden. Kommittén har i sina beräkningar uppskattat den genomsnittligalönekostnaden till . För egen del harjag räknat meden något högre genomsnilllig lönekostnad. Vid medelsberäkningen harjag förutsatt att ca 2000personer fullföljer hela introduktionstiden på heltid. I praktiken torde flerpersoner komma att omfattas under genomsnittligt kortare lid. Som en jämförelsekan nämnas att ca 2000 personer omfattades av bidrag i samband med praklikanställningav äldre och handikappade under /83 och knappt 1 000 personer avbidrag vid arbetsmarknadsutbildning i förelag för samma målgrupper. Kostnadernaför de båda slödformerna uppgick under /83 till 49 milj. kr.Kostnadsutfallet visar delsamma som de prakliska erfarenhelerna av stöden,nämligen alt den genomsnillliga bidragsperioden var jämförelsevis korl, bl. a.lill följd av all ell icke obetydligt antal sökande avbröt sinutbildning/praktik . Dessa förhållanden motiverar alt omfatiningen av slödetanges i årsarbelstimmar. Jag beräknar att slödet skall kunna lämnas för 1,8milj. årsarbelstimmar under /85. Erfarenhelerna får sedan visaom delta är en lämplig nivå. Jag avser därför all längre fram ge AMS i uppdrag atlutvärdera verksamheten med introduktionsstöd under budgetåren 1984/85 och1985/86 för att därigenom få ett underlag för bedömningar av den framfida omfatiningenoch evenluelll också stödets utformning. De medel som har beräknats budgetpropositionför budgelårel 1984/85 lill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning inkluderar somjag redan har nämnt, medel som har omfördelatsfrån andra anslag inom arbelsmarknadsdeparlementels ansvarsområde, bl.a. koslnadernaför arbetsmarknadsutbildning i förelag och praklikanställning av äldre ochhandikappade. Handikappkommiltén har också lagl fram vissa förslag omadministration av introduktionsstödel. Det bör ankomma på regeringen och AMS atllämna föreskrifter härom. 1983/84:122 15 2.1.3Anställning med lönebidrag Bakgrund Anställningmed lönebidrag infördes och ersätter de tidigarearbetsmarknadspolitiska sysselsätlningsstöden arkivarbete och halvskyddadsysselsättning. När det gäller den halvskyddade sysselsättningen innebar lönebidragsreformenknappast några förändringar. Däremot blev förändringen betydande jämförl medvad som hade gällt för arkivarbete. Statligtarkivarbete kunde anordnas hos slalliga myndigheter m. m. och hos allmännyttigaorganisationer. hade arbetsgivaransvaret för iarkivarbete sysselsatta och förhandlade också tillsammans med slalens avialsverk- numera med arbetstagarorganisationerna på delstatliga områdel om lönesättningen för dem som sysselsattes i arkivarbete.Vidare gällde för arkivarbetet att lagen om anställningsskydd (1974:12) intevar tillämplig på dessa arbetstagare. betalade staten hela lönekostnaden för dem somsysselsattes i statligl arkivarbete. Arkivarbetel fick endast anordnas ibegränsad omfattning som faslslälldes av eller av regeringen genomdess medelstilldelning med slöd av finansfullmaklen. Arkivarbetekunde dessutom anordnas hos kommunala huvudmän som erhöll statsbidragmotsvarande av lönekostnaden. Också dessa platser räknades in i det högstaantal plalser som fick finnas inrättade. Lönebidragsreformeninnebar alt lagen om anslällningskydd och, på den offentliga sektorn, lagen(1976:600) om offentlig anslällning blev tillämpliga på alla som hade anslällningmed lönebidrag. Arbetsgivaransvaret -och därmed ansvar för lönesätlning m. m. -övergick från arbetsmarknadsverket till den arbelsgivare hos vilken denanställde är verksam. a. som en följd av att arbetsgivarna också log överansvaret för lönesättningen sänktes statsbidraget från till för deallmännyttiga organisationerna. Den begränsning av platsantalet som tidigarehade gällt för arkivarbetet men inte för den halvskyddade sysselsättningen kom efter enbart atl gälla lönebidragsplatser slalsbidrag,företrädesvis hos slalliga myndigheter. Statsbidraget till den halvskyddadesysselsättningen höjdes' kraftigt fr. o. m. . Före denna tidpunkllämnades statsbidrag av den anställdes lön, exkl. lönebikoslnader.Genom höjningen blev bidraget i slället av den lotala lönekostnaden, inkl. lönebikoslnader,under det första anställningsåret, under del andra året och under dedärpå följande två åren. Förlängt bidrag lämnades av lönekostnaden.Den halvskyddade sysselsällningen kunde anordnas hos kommuner, landsting,affärsdrivande verk och enskilda förelag. Dessa bidragsregler överfördes utanförändringar all gälla för anslällning med lönebidrag fr.o.m. den Ijuli 1980. 1983/84:122 16 Närlönebidragsreformen genomfördes hade drygt 15000 personer halvskyddadsysselsättning. Ca 14000 personer sysselsattes i arkivarbete. har framhållit är anställning med lönebidrag av storbetydelse för handikappades möjligheter atl få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Kommittén har emellertid också pekat på behovel av attdifferentiera lönebidragel så att ett mer kraftfullt stöd kan lämnas vidanställning av personer som har svårare arbetshandikapp. Samma synpunkter har fidigareförts fram av omsorgskommiltén (S 1977: 12) och av beredningsgruppen (S1979:10) för del internationella . Mittförslag: Lönebidrag lämnas av lönekostnaden för den anställde under detvå första anställningsåren - utöver eventuell anställningstid med introduktionsslöd- och under de två därpå följande åren. Om bidraget behöver förlängasdärefter lämnas förlängt bidrag av lönekostnaden. Dessabidragsregler skall gälla för kommuner, landsting, affärsdrivande verk ochenskilda arbetsgivare. Jag föreslår inga förändringar av de bidvagsnivåer, som f.n.tillämpas för statliga myndigheter och därmed jämställda institutioner,allmänna försäkringskassor och allmännyttiga organisationer. Handikappkommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitl förslag. Remissinstanserna:Förslaget om en sänkning från nuvarande bidragsnivå, , under det första anställningsåretavstyrks av flera remissinstanser, bl.a. , ,HCK och SRF. Även AMS avstyrker förslagel och anser att sänkningen ger ett ökalbehov av särskilt lönebidrag. Samhällsföretag framhåller att förslaget innebären försämring i de fall en anställning med lönebidrag inle föregås avintroduktionsstöd. har ingen erinran mot all lönebidragetinom bl. a. den kommunala sektorn sänks del första året, eftersom det främstinnebär en förskjutning av bidragen till introdukUonsskedet inom i övriglnärmast oförändrade ramar. Inte heller SAF och SHIO-Familjeföretagen har erinringarmot förslaget, bl.a. mot bakgrund av kommitténs förslag om ett särskiltlönebidrag. Skälenför mitt förslag: Jag kommer i det följande att föreslå all särskilt lönebidragskall kunna lämnas med en högre bidragsnivå vid anställning av personer medsvårare arbetshandikapp. Mina förslag innebär en omfördelning i syfle alt förbäitrastödel lill de svagaste grupperna på arbetsmarknaden. Prop.1983/84:122 17 I de flesta fall torde en anslällning med lönebidrag hosenskilda förelag, kommuner och landsting komma alt föregås av en sexmänadersperiodmed introduktionsslöd. Därefter följer sedan en period då halvalönekostnaden täcks av lönebidrag. Detta innebär att bidraget sjunker till 25 %av lönekostnaden först anställning i flertaletfall. har framhållit är nuvarande ingångsbidrag om avlönekostnaden inte alllid i sin helhet motiverat med hänsyn till handikappet. Introduklionsslödetfyller enligl min mening väl del behov som finns av ett kraftigl slöd iinitialskedet av anställningen. En omsorgsfull introduktion torde i flertaletfall innebära atl den anställde efler del på arbetsplatsen haruppnått en sådan arbetsförmåga att ell bidrag med halva lönekostnaden under detvå första anställningsåren är tillfyllest. Lönebidrag av lönekostnaden tiil allmännyttigaorganisationer lämnas bara inom en viss ram. Liksom f. n. bör organisationernai obegränsad omfallning däruiöver kunna få lönebidrag enligl de regler somgäller för bl. a. enskilda arbetsgivare, när de anställer arbetshandikappade. Målgrupper för anslällning med lönebidrag Mitt förslag: Lönebidrag lämnas vid anställning av enarbetssökande, som på grund av nedsatt arbetsförmåga annars inte skulle kunnafå arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Detta bör gälla över helaarbetsmarknaden. förslag: Innebär allarbetshandikappade och flyktingar skall kunna få anslällning med lönebidrag. Remissinstanserna: Förslaget om all flyktingar skall kunnafå anställning med lönebidrag tillstyrks av m.fl. remissinstanser. Också HCKlillslyrker, men menar atl lönebidrag för flyktingar bör omprövas systematiskt,eftersom bidragsbehovel i dessa fall oftast hänger samman med språkliga,kulturella och utbildningsproblem. Skälen för mitt förslag: Milt förslag innebär alt endastarbetshandikappade skall kunna komma i fråga för anställning med lönebidrag.Skälen för della är desamma somjag har redovisal i min motivering av alt introduktionsstödelskall vara förbehållet arbetshandikappade. Mitt förslag innebär all anslällningmed lönebidrag skall kunna komma i fråga för samma sökandegrupper som introduklionsslödet.För redan anslällda får dock lönebidrag beviljas endast i särskilda fall. Jagåterkommer snart fill detta. Liksom bör begreppet arbetshandikappad användassom beteckning på en arbetssökande som på grund av fysiskt, psykiskt, förståndsmäs-sigteller socialmedicinskt handikapp har eller förväntas få svårigheter att 12 1983/84. Prop.1983/84:122 18 få eller behålla ett arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Att en sökande har nedsatt arbetsförmåga skall vara ivederbörlig ordning konslaleral, exempelvis genom läkarutlåtande,remisshandling eller utredning vid . Jag kommersenare denna dag all föreslå regeringen alt den förelägger vissaförslag (prop. 1983/84:139) med anledning av beslut fattade av internationella arbetskonferensenvid dess sexlionionde möte. Bl.a. läggs förslag fram om att godkännerden av internationella arbetsorganisationen () antagna konventionen (nr 159)om yrkesinriktad rehabilitering och arbete för personer med handikapp. Ikonventionens första artikel definieras uttrycket "person medhandikapp" som en person vars utsikter att erhålla, behålla och befordrasi ett lämpligt arbete är väsentligt begränsade till följd av en i vederbörligordning konstaterad fysisk eller psykisk skada. Mitl förslag om målgrupper för introduktionsstöd ochlönebidrag skall också ses mol bakgrund av de definitioner ochtillämpningsområden som anges i : s instrument. Enligtnuvarande regler kan en anställning med lönebidrag hos statliga myndigheter,allmänna försäkringskassor och allmännyttiga organisationer också komma i frågaför personer som är svårplacerade på arbetsmarknaden på grund av hög ålder,bristfälliga kunskaper i svenska språket eller andra skäl. Om det finnssynnerliga skäl kan dessa grupper också komma i fråga för anslällning med lönebidraghos kommuner eller landstingskommuner. Milt förslag innebär all målgruppen föranställning med lönebidrag även hos dessa arbelsgivare begränsas i förhållande lillvad som gäller, genom att anställning med lönebidrag föreslås bliförbehållet arbetshandikappade inom samtliga seklorer på arbetsmarknaden. Jag ålerkommerlill denna fråga när jag behandlar förslaget om ett särskill lönebidrag. Enligt nuvarande regler kan anslällning med lönebidragockså komma i fråga för personer som redan har en anställning i de fall denanställde återgår i arbele efter att ha uppburit helt sjukbidrag enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring och bedöms inte kunna behålla sin anställningulan atl lönebidrag lämnas. Som villkor för alt lönebidrag skall kunna lämnas idessa fall gäller dessutom att arbetsgivaren anställer en annan arbetshandikappadsom arbetsförmedlingen anvisar . Mitl förslag innebär ingen ändring av dessa regler. Erfarenhelernavisar att en betydande del av de sökande med arbetshandikapp lidigare har haftett arbete, som de på grund av sitt arbetshandikapp Inte har kunnat fortsättamed. Insatser för att hindra atl en funktionsnedsättning leder lill attarbetslagaren förlorar sitt arbele är således angelägna. Jag har erfarit atlsamverkanskommittén (A 1981:04) arbelar med förslag som innebär vidgade möjligheleralt bedriva ett aklivi rehabiliterings- och anpassningsarbete påarbetsplatserna. Prop.1983/84:122 19 2.1.4Anställning med särskilt lönebidrag Utformning av det särskilda lönebidragel Mittförslag: Särskilt lönebidrag lämnas av lönekostnaden för den anställdeunder det första anställningsåret utöver eventuell anställningstid medintroduktionsstöd - och . Bidraget kan sedan lämnasmed även under Iredje och Qärde anställningsåren. Om bidraget behöverförlängas därefter lämnas förlängt bidrag med 25 eller av lönekostnaden. Detsärskilda lönebidraget ersätter nuvarande förhöjda bidrag vid anställning avgravt handikappade ungdomar och arbetstagare som övergått från enanställning inom . Del ersätter också det förhöjdabidraget som kan lämnas i särskilda fall för gravt handikappade som äranställda hos en arbetsgivare som har ett fåtal anställda. Handikappkommitténsförslag: Ett särskilt lönebidrag skall lämnas av lönekostnaden . Om det finns skäl att förlänga bidragel därefter bör bidraget vanligenfastställas till . Om nedsättningen i den anställdes arbetsförmåga forlfarandeär omfattande bör det förlängda bidraget kunna lämnas avlönekostnaden. Efler beslut av dislrikts-arbelsnämnden bör förlängt bidragockså kunna lämnas med forlsall av lönekostnaden. Förslagetinnebär vidare atl redan fattade beslut om förhöjda lönebidrag enligt nuvaranderegler skall fortsätta atl gälla för återstoden av beslutsperioden. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag. Statens handikapprådoch HCK framhåller all bidragel i vissa fall bör ulgå . iLund anser däremot alt del finns risk all ett särskilt lönebidrag, som kanförlängas obegränsat, i praktiken fungerar som ett stöd till företag ochorganisationer som inle klarar att belala normala löner. Skälenför mitt förslag: konstalerar att den nuvarandekonstruktionen av lönebidragel bygger på uppfattningen atl den arbetshandikappadesarbetsförmåga successivt förbättras eller alt preslalionsför-mägan genom olikainsatser kan höjas. bör arbetsuppgifter m. m. i väsenlliggrad kunna anpassas lill den anställdes förutsättningar och den anställde tillarbetsuppgifterna. Kommillénframhåller dock också att arbetsförmågan inte alltid förbättras på della säll.Vissa arbetshandikappade har bestående funktionsnedsättningar, som inte fulllut kan kompenseras genom anpassningsälgärder. Andra har sjukdomar, som tilltaroch som kan leda till ytterligare funktionsnedsättningar. 1983/84:122 20 Bl.a.mot denna bakgrund har tillkommit olika möjligheter att lämna lönebidrag medhögre bidragsnivåer än vad som gäller i normalfallet. infördes som en försöksverksamhelett förhöjt lönebidrag för att underlätta för gravt handikappade ungdomar attetablera sig på arbetsmarknaden. Försöksverksamheten har sedan permanentats.Förhöjt lönebidrag kan också lämnas om en anställd i skyddat arbete inom Samhällsföretagsgruppenövergår till en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare hartillkommit en möjlighet att i vissa fall lämna bidrag av lönekostnadenockså efter det andra anställningsåret. Behovetav ökad flexibilitet i lönebidragssystemet för att i första hand förstärkaslödel för de sökande som har svårare arbetshandikapp har således mötts genomatt olika särbestämmelser införts för speciella grupper. Enligt min mening börman nu försöka få en mer enhetlig struktur och mer generella regler för hur ettsådant kraftfullare stöd skall lämnas för de svagaste grupperna. Kommitténsförslag om ett särskilt lönebidrag för sökande med svårare arbetshandikappfinner jag vara väl motiverat. Jag delar däremot inte kommitténs uppfattningatt stödet skall lämnas under så lång fid som . Eftersom stödetgäller sökande med svåra funktionsnedsättningar torde en anställning medlönebidrag komma att föregås av introduktionsstöd. Mitl förslaginnebär således i realiteten atl bidrag lämnas under ett och ett halvtår, för alt därefter trappas ned till eller i vissa fall . Eftersom detsärskilda bidraget skall gälla personer med svåra funktionsnedsättningar tordebidrag komma alt lämnas i flertalel fall. Om bidragel trappas ned till25% efter det andra anställningsåret är det inte längre fråga om särskiltlönebidrag.