prop · G703185 · 1983-12-31 00:00:00 — Önskan har varit att med Hus på intensifiera dekulturella kontakterna mellan och övriga . Huset är ett modernt flerfunktionshusmed utrymmen för teater, musik, dans, utställningar, konferenser och inrymmerbl a också läsrum, grafisk verkstad och ateljé. Ijuni reviderades det nordiska kulturavtalet i avsikt att ge de självstyrandeområdena , och bättre möjligheter till representationoch deltagande i det nordiska kultursaniarbetet. har motsvarandeändringar gjorts i andra nordiska samarbetsavtal. Förändringarna följs upp medkartläggning av den inriktning och omfattning av samarbetet i delvis nya formersom de självstyrande områdena överväger. Inomramen för den satsning på datateknologiområdet som berör flera olika fält inomdet nordiska samarbetet har en ledningsgrupp tillsatts för att ansvara för dendel av projektverksamheten som rör kulturavtalets verksamhetsområde. Denstora kulturmanifestationen i - "Today" -avslutas iprincip med utgången av 1983. I detta projekt har de nordiska länderna haftmöjlighet att genom utställningar, konserter, filmer, seminarier och en radandra arrangemang ge en mångfasetterad bild av dagens kulturiiv i Norden.Miljoner amerikaner har på olika sätt nåtts av arrangemangen. Arbeidsl0sheten0kte i i 1983 samtidig som det ble utflating og for enkelte av landeneen nedgång i sysselsettingen totalt. Antall ledige plasser meldt til arbeidsformidlingskontorenegikk ned. Ungdomsarbeids-l0sheten gir fortsatt grunn for bekymringer. I 1982steg de samlede utbeta-lingene under arbeidsl0ysetrygden i forhold til1982. I 1983 ventes ytterligere en stigning fra 20.9 milliarder NOK til 25milliarder NOK. Utviklingenpå arbeidsmarkedet viser nå at skal en gjenopprette full sysselsetting må en stimuleretil st0rte omstillinger på arbeidsmarkedet og dette vil kreve at sysselsettingspolitiskesynspunkter i sterkere grad bygges inn i all offentlig planlegging og dessuten atarbeidsmarkedets i 1983/84:185 13 parterdras sterkere inn i denne planleggingsprosessen. Det vil også kreves et utvidetnordisk og intemasjonalt samarbeide. Et viktig grunnlag for dette samarbeideter den overenskomsten om felles nordisk arbeidsmarked som trådte i kraft 1. august1983. har nå også sluttet seg til det felles nordiske arbeidsmarkedet. Dessutenvil oppf0lgingen av Nordisk Råds rekommendation nr. 28/1983 om 0konomisk utviklingog full sysselsetting vasre et viktig mål på landenes felles innsatser. Arbeidsmarkedssamarbeidethar fulgt opp samarbeidsprogrammet fra 1979 og en rekke utredningsprosjekter ogandre nordiske fellestiltak er blitt gjennomf0rt med hovedvekt på arbeidsmarkedetsfunksjonsmåter, ar-beidsmarkedsforvaltningens instrumenter og metodikk samt tiltakfor saer-1ig utsatte grupper på arbeidsmarkedet. Spesiell oppmerksomhet er vietungdomsarbeidsl0sheten. Kontakten med arbeidslivets parter er utvidet. NordiskArbeidsmarkedsutvalg har påbegynt arbeidet med å revidere samarbeidsprogrammetpå arbeidsmarkedsområdet. Det vil bli lagt saerlig vekt på å utvikle det fellesnordiske arbeidsmarkedet. Diskusjonen mellom arbeids-og finansministrene har innledet et bredt anlagt analyseprosjekt om arbeidsl0shetenssamfunns0konomiske kostnader samt sosiale og menneskelige konsekvenser. Samarbeidethar også inkludert mulighetene for sterkere felles nordiske initiativ i den internas-jonaledebatten om 0konomisk politikk og arbeidsl0shet. De begrensede budsjettmidlersom avsettes til arbeidsmarkedssamarbeidet på nordisk plan har fortsatt f0rttil reduserte muligheter for å ta opp nye prioriterte samarbeidsoppgaver. Tillgrund för det nordiska samarbetet på arbetsmiljöområdet ligger ett samarbetsprogramfrån . Programmet har varit under omarbetning och enförhållandevis omfattande revision planeras. Ett ministerrådsförslag om ettreviderat program kommer att läggas fram till session . Forskningen inom området arbetsmedicinoch yrkeshygien har även utgjort det största delområdet inom sektorn.Dokumentation av yrkeshygieniska gränsvärden, samarbete mellan deyrkeshygieniska enheterna, forskning angående arbetsförhållandenas betydelseför fosterskador samt arbetsrelaterade sjukdomar i stöd- och rörelseorganensamt dessa sjukdomars prevention har utgjort centrala projekt på området. Samarbetetmellan myndigheterna har gällt främst dokumentationsverksamhet, koordineringav arbetet med föreskrifter, samordning av produktkontroll, personsäkerhet vidautomation samt riskanalyser. Enundersökning gällande arbetstids- och ledighetslagstiftningen och ett flertalmindre projekt har slutförts . Ett samarbete om effektiviseringav olycksfallsbekämpning har inletts. 1983/84:185 14 Tillgrund för det nordiska samarbetet på social- och hälsovårdsområdet ligger detreviderade samarbetsprogram som fastställdes av (social- och hälsoyårdsministrama) . Samarbetetinom de olika delsektorema bedrivs dels inom de fem permanentainstitutionerna: - för alkohol-och drogforskning - förhandikappfrågor, dels i form av fristående projektverksamhet. Den nya nordiskakonventionen om social trygghet trädde i kraft . Under år1983 trädde dessutom en överenskommelse mellan , , ochSverige om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- ochsjukvården och veterinärväsendet i kraft. Frågorsom integrering av erfarenheter från den sociala sektorn i samhällsplaneringen,utbildning av personal för dövblinda, etc. har ägnats stor uppmärksamhet i detfristående projektarbetet. Samarbete inom medi-cinal- och socialstatistikensamt njurtransplantationsområdet har bedrivits . Milj0ministrenevedtog i program for nordisk samarbejde om milj0beskyttelse1983-87. Programförslaget var forud for dette fremlagt som ministerrådsforslag tilNordisk Råds session i , hvor forslaget fik en positiv modtagelse (rek. nr.16/1983). Arbejdet i 1983 har vaeret praeget dels af at en raskke aktiviteter igangsatefter det gamle program er afsluttet dels af at nye satsninger er igangsat. Detgaelder f. eks. på prioriterede områder som luftforurening, kemiske stoffer ogprodukter, naturvaem og st0jbekaempelse. I1983 trådte om graenseoverskridende luftforurening i kraft.Der er nedsat et eksekutivorgan og arbejdet koncentrerer sig nu om effektunders0gelserog om etableringen af forpligtende aftaler om begraensning af udslip af svovldioxid. Påbilgasområdet går udviklingen i mod blyfri benzin og skaer-pede krav tilbegraensninger af forurenende udslip. Også på st0jområdet går udviklingen mod skaerpedekrav. Denordiske lande har i 1983 arbejdet på at koordinere indsatsen til bekaempelseaf luftforureninger og vil fortsastte med dette arbejde også i årene fremover.Således planlxgges en st0rre projektsatsning på luftområdet med start i 1984 ogafvikling . 1983/84:185 15 Påst0jområdet vil de nordiske lande fra 1984 tage en falles st0jmodel for skinnegåendetrafik i anvendelse. SAS står överfor beslutning om indk0b af nye fly. En henvendelsetil SAS fra de nordiske regeringer ang. vareta-gelse af milj0interesser vil bliveovervejet. Denordiske ländes systemer for klassificering og maerkning af kemiske stoffer ogprodukter har i årets l0b undergået l0bende tilpasning til hinan-den for at fremmehandelssamkvem samt sikkerhed og milj0hensyn ved produkthåndteringen. Verdenstår överfor en raekke meget alvorlige milj0- og ressource-problemer. Denordiske milj0ministre har på et m0de dr0ftet hvordan bedst medvirkertil at få disse problemer under kontrol bl.a. gennem arbejdet i FN og FN's underorganer.En nordisk policy överfor de globale milj0- og ressourceproblemer er underförberedelse. Denordiske principper for beskyttelse af truededyrogplanteranvendes nu i 4 lande,mens forventes at tilslutte sig senere. En omfattende planlxgning afnatur- og kulturlandskabet finder sted i de nordiske lande i disse år.Projektet om reprassentative naturtyper i er afsluttet i 1983 med udgivelseaf NU 1983:2. Arbejdet har vundet stor anerkendelse og anvendelse intemationaltog ligger til grund for en raekke nationale indsatser. Embedsmanskomitenfor milj0sp0rgsmål har i 1983 haft forberedende arbejdsgrupper nedsat på f0lgendesagområder: forskning og styring af MIL-projektene, vand- og afl0b, luftforurening,st0j, genanvendelse og affald, produktkontrol (kemiske produkter), naturvaem ogfriluftsliv og milj0data. Milj0sektoren har i 1983 rådet över samlet 6.041.000 NOKpå ministerrådets almene budget. Ettreviderat samarbetsprogram för jämställdhetsområdet förelades Nordiska rådetvid dess 30:e session och antogs av (jämställdhetsministrama). Programmet anger följande huvudområden för samarbetet:arbetsliv, social- och familjepolitik, utbildning, boende- ochsamhällsplanering samt deltagande i det politiska livet och samhället i övrigt. Projektverksamhetenhar under verksamhetsåret inriktats på jämställdhet i arbetslivet t.ex.produktivitetsfrämjande lönesystem och dess inverkan på jämställdhet ochkonferens om den könsuppdelade arbetsmarknaden samt på kvinnors politiskadeltagande t.ex. en undersökning om kvinnor i politiska beslutsprocesser och enkartläggning av de kunskaper som finns om kvinnor i nordisk politik. I övrigthar ministerrådet anordnat en konferens om jämställdhet och forskning samtgenomfört en sammanställning av befintlig information om våld iparförhållanden. Arbetsmarknadensparter inbjöds till ett möte med nordiska jämställd- 1983/84:185 16 hetsutskottetden för att diskutera ministerrådets verksamhet påjämställdhetsområdet samt för att utbyta information och erfarenheter. Den26 - arrangerades ett kontaktmöte mellan representanter förnationella kvinnoorganisationer. social- och miljöutskott ochdet nordiska jämställdhetsutskottet. Vid'kontaktmötet presenterades ochdiskuterades NAUT:s projekt om "Deltidsarbete i " (NAUT-rapport1983:6) samt det då ännu inte avslutade projektet om "Kvinnor i nordiskpolitik". Enstående punkt på nordiska jämställdhetsutskottets dagordning har under åretvarit förberedelserna för i . Transport,kommunikation och trafdisäkerhet Ihenhold til den nordiske transportavtale er det en oppgave for Nordisk embetsmannskomitéfor transportsp0rsmål (NET) bl. a. å f0lge utviklingen innen området og trekke fremoppgaver som er egnet for nordisk samarbeid. NET har i samråd medministerrådssekretariatet under virksomhets-året utgitt en översikt över samarbeidetsiden i henhold til transportavtalen (Nordisk transportavtale 1973-1983). projekter ble igångsatt - vegforskningsprojektet "Vinter-vedlikehold"og prosjektet "Ferger og lastebiler". I 1983 arrangerte NET videre enekspertkonferanse for å dr0fte nye samarbeidsidéer med ek-sperter på forskjelligeområder innen samferdselssektoren. forslag ble tätt opp og noen av dem ermed i projektplanene for 1984 og 1985. Det gjelder reduksjon av naeringslivetstransportkostnader, jernbaneforskning og bmk av datateknologi i samferdselssektoren.Videre vil det i 1984 bli igångsatt en kartlegging og sammenstilling av samferdselspolitikkeni de nordiske land. NET vili tiden fremover satse på flere men mindre projekter. En slik budsjettering vilgi st0rre fleksibilitet og st0rre muligheter for, på et tidlig tidspunkt, å kunneta opp aktuelle emner, f. eks. rekommandasjoner fra Nordisk Råd. () har det övergripande ansvaret för samarbetet inom trafiksäkerhetssektomi de nordiska ländema. Avnationella åtgärder som har följts kan nämnas automatiska trafikkontroller,giltigheten av nordiska körkort och parkeringstillstånd för handikappade.Arbetet med att genomföra det Nordiska trafiksäkerhetsåret (NTÅ-83) hargivetvis också följts noggrant. Pådet internationella planet har uppmärksamheten riktats främst mot olikaändringsförslag Wienkonventioner om vägtrafik och om vägmärken ochtrafiksignaler. Även utvecklingen inom det fordonstekniska området har följts. NTRhar drivit gemensamma nordiska trafiksäkerhetsprojekt om cyklandebarn, äldre fotgängare, användning av bilbälten i bilars baksä- Prop.1983/84:185 17 ten,bromskraftsfördelningen i fordonståg och intemordisk användning av olycksdata.Under året har vidare rapporter publicerats om tidigare slutförda projekt,nämligen "Föräldrars åsikter om barns trafiksäkerhet", "Effekterav åtgärder mot promilleköming" och "Evalueringsmetoder i trafikundervisningen". Under1984 planeras gemensam trafiksäkerhetsforskning kring motorcyklisternassäkerhet, de trafikonyktra och tunga fordons säkerhet på väg. Under de därpåföljande åren har NTR beslutat att prioritera tre problemområden, nämligencyklisternas säkerhet, motorcyklisternas säkerhet och tätortstrafiken. Dessaområden har valts ut mot bakgmnd av de förändringar i ländernas trafiksäkerhetslägesom har kunnat konstateras. Eftermånga år med en på det hela taget gynnsam trafikolycksutveckling i de nordiska ländemaser det nu tyvärr ut som om både antalet olyckor och antalet dödade och skadadei trafiken ökar. Det är dock ännu för tidigt att konstatera att den nedåtgåendeolycksutvecklingen mera definitivt har brutits. Turismenbidrar til verdifull rekreasjon og 0kte kulturelle kontakter. Turismen er etviktig element i landenes samfunns0konomi. program for nordisk samarbeidpå turistområdet (turistprogrammet) ble fastsatt 1978 og Nordisk ministeråds turistutvalgopprettet. Utvalgets virk-somhet skjer i naert samarbeid med Nordisk Turistråd(NT), som er et samarbeidsorgan for de nasjonale turistrådene og tilsvarende. Den hittil st0rste satsingfor å stimulere intemordisk turisme er kampanjen . 0vrigeprosjekter i 1983 har vasrt markedsunders0-kelser (Storbritannia og Nederland),revidering av handboken , förberedelse av en konferansepå i 1984 og seminar for reiselivslaerere/utdannelsesledere. Imars 1983 hadde Nordisk Turistråd og turistutvalget et m0te omkring det framtidigeprosjektsamarbeid. kommer arbeidet å konsen-treres i st0rre grad omkonsumenten/turisten. I den anledning har turistut-valget begynt å gjennomgåturistprogrammet med sikte på oppdatering, komplettering og eventueltrevidering. Isin virksomhet har turistutvalget lagt saerlig vekt på gjensidig orienteringom aktuelle turistpolitiske sp0rsmål i hvert av landene. Det gjelder informasjonom lovendringer, endringer i regelverket samt om resultatet av viktige utredningerpå turistområdet. Også samråd og samarbeid i intemasjonale sp0rsmål har underåret vaert et fast punkt på utvalgets dagsorden. I1984 igangsettes et prosjekt med sikte på samordning av ferieunders0-kelsene iNorden. I 1985 f0lges dette arbeid opp med unders0kelse av "ikke reisende",samordning av turiststatistikken og kartlegging av turismens utviklingsmuligheteri . 1983/84:185 18 KampanjenReis i avslutter i 1984. Arbeidet med å stimulere til intemordiske reiserfortsetter likevel og i 1985 igangsettes et prosjekt omkring prisdifferensiering. Finans-och valutapolitik m. m. Efterden längsta recessionen sedan har en konjunktumppgånginletts i industriländerna. Uppgången är tydligast i , men även i vissaandra industriländer kan tecken på en ekonomisk återhämtning skönjas. Alltjämtråder dock betydande osäkerhet om uppgångens styrka och varaktighet. Utvecklingeni de nordiska länderna har kännetecknats av fortsatt svag tillväxt.Prisstegringstakten har klart fallit i , och ,medan den inte uppvisat större förändringar i och Sverige.Arbetslösheten, som ligger på helt olika nivåer i de nordiska ländema, har ökatnågot . Bytesbalansunderskotten för , och Sverigeväntas minska betydligt , medan underskott beräknas blinågot större. bytesbalansöverskott beräknas öka till följd av en ökningi såväl oljeexporten som annan export. Vidsidan av uppföljningen av rek. 28/1983 om ekonomiskutveckling och full sysselsättning, har det nordiska samarbetet på detekonomisk-politiska området till stor del avsett frågor rörandevalutapolitik och valutareglering. På uppdrag av finansministrarna har ämbetsmannakommitténför valutafrågor och finansiella frågor (NÄVF) utrett möjligheterna attvidareutveckla de valutapolitiska konsul-tationema i . Utredningen, somlades fram och som offentliggjorts (NU 1983:4), utmynnar i förslag omen förbättrad valutapolitisk informationsordning. De nordiska finansministrarnahar behandlat rapporten och har därvid gjort ett uttalande till . I uttalandet instämmer ministrarna i förslaget om en mera systematiskinformationsprocedur och förklarar dessutom att de mot denna bakgmnd skallvidareutveckla sina informella ömsesidiga kontakter. NÄVFhar vidare lagt fram en tilläggsrapport om åtgärder på valutaområdet för attfrämja industriella samarbetsprojekt över gränserna i (NU 1983:5). Bakgmndenär att ministerrådet vid session 1982 anmodades att ytterligarestudera en harmonisering och liberalisering av valutaregleringama samt attpröva möjligheterna för införande av fribelopp och förenklade administrativa mtiner,särskilt för mindre företag. Tilläggsrapporten, vars innehåll närmare redovisasnedan, behandlades av finansministrarna vid deras möte iKöpenhamn. Resulatet av denna behandling framgår av ministerrådets meddelandeom uppföljningen av rek. 23/1980. 1983/84:185 19 Arbetetpå det industripolitiska området har koncentrerats på attslutföra den översyn av det industripolitiska samarbetet, som ministerrådetbeslutade om ijanuari 1982 genom att anta en särskild arbetsplan. harverksamheten inom Nordiska industrifonden och NORDTEST förts vidare. Projektethar likaså förts vidare enligtplanerna. Iredovisningen av det industripolitiska samarbetet behandlas den rapport omarbetet med översynen av det nordiska industripolitiska samarbetet somNordiska ministerrådet (industriministrarna) antog vid sitt möte den 27 oktober1983. Förutom arbetet med de specifika uppgifter och frågor som angavs iarbetsplanen redovisas också vissa frågor som ej återfinns i arbetsplanen mensom aktualiserats . Vidare berörs verksamheten under år1983 inom institutioner och projekt samt inom Nordisk industrialiseringsfondför och svensk-norska industrifonden. Rapportenutmynnar i att en förstärkning av det nordiska tekniska FoU-samarbetet och avNordens roll som hemmamarknad bör utgöra tyngdpunktsområdena i det fortsattanordiska industripolitiska samarbetet. Samarbete på dessa områden bedöms varadet som främst kan bidra till att ge de nordiska ländernas industri en ökadstyrka och en bredare bas i den internationella konkurrensen. I rapportenredovisas konkreta förslag till åtgärder på dessa samarbetsområden som tillvissa delar redan beslutats och som i övrigt kommer att följas upp i detfortsatta samarbetet. Energipolitikkener et samarbejdsområde i fortsat vsekst, og derfor er der behov for initiativ,koordination og planlaegning. For at im0dekomme disse behov fastsatteministerrådet i febmar 1982 en arbejdsplan for det nordiske energisamarbejde. Ierkendelsen af de mange arbejdsopgaver, der ligger på energiområdet, og for yderligereat styrke det energipolitiske samarbejde besluttede ministerrådet (samarbejdsministrene)at dele den davasrende embedsmandskomitte for industri- ogenergipolitik. Energipolitiske sp0rgsmål behandles herefter af Nordisk Embedsmandskomittefor Energipolitik. Selvom energisamarbejdet stadig befinder sig i en indledende fase er informationsudvekslingog projektsamarbejde kommet igång på mange områder. Bl.a. inden for områdeme energi0konomisering,energiplan-laegning, energiforskning og altemative drivmidler. Med udgangspunkti embedsmandskomittens rapport , derblev forelagt Nordisk Råd ved sessionen i 1983, er også samarbejdet inden for olie-og gasområdet ble vet taget op. Prop.1983/84:185 20 Forat 0ge informationsudbyttet om de nordiske ländes energiforskningsprogram,samt for at varetage koordinerings- og samarbejdsmulighe-deme påenergiforskningsområdet uden at skabe nye nordiske instutioner har energiministrenebesluttet at nedsastte en nordisk kontaktgmppe for energiforskning. Gmppen er sammensathovedsagelig af ledende personer fra de programstyrende organer påenergiforskningsområdet i , og skal virke indtil videre i en periode påto år frem til midten af 1984. Denintemordiske handel havde i 1982 en vasrdi af 15,3 mrd. $, hvilket var 0,5 mrd.Smindre end i 1981. Imidlertid faldt samhandel med resten af verden procentueltmere, end den intemordiske handel gjorde, således at den intemordiske samhandeli relation til totale uden-rigshandel steg en anelse, og udgjorde 20,(exporttal). I 1976 var den tilsvarende andel 25,. Blandtandet med sigte på at 0ge den intemordiske handel afholdes for f0rstegäng et m0de mellem de nordiske ministre, som er ansvarlige for udenrigshandel. Ogsåsamarbejdsministrene har i årets l0b viet denne sag en ganske saeriig opmaerksomhed,bl.a. gennem deres beslutning om at lade foretage en kortlaegning af igangvaerendeaktiviteter under överskriften . Samarbejdetomkring intemationale handelspolitiske anliggender har i årets l0b bl. a. manifesteretsig under 's ministerm0de og under isommeren 1983. Projektsamarbejdetangående förenkling af handelsprocedurer er fortsat, og der er taget initiativsigtende på en intensivering af samarbejdet mellem de nordiske eksportskoler. Projekteksportfonden,der indledte sin virksomhed mod slutningen af 1982, har allerede manifesteretsig som et centralt organ med henblik på fremme af nordiske virksomheders gennemf0relseaf forstudier o. lign. af interesse for potentielle nordiske leverand0rer af udstyro.a. til bl.a. fiskeri- og energiprojekter samt projekter inden for henholdsvisden kemiske industri og transportsektoren. Også Nordisk Investeringsbanks virksomhedmed hensyn til projektinvesteringslån er kommet igång. Samarbejdetmellem de eksportfremmende organisationer er videreud-viklet. Det samme gasldersamarbejdet mellem exportkreditorganisationer-ne og mellem exportkreditgarantiinstitutioneme. nya, delvis motsägelsefulla, drag karaktäriserar den regionalpolitiskasituationen i . Befolkningstillväxten har stagnerat i de Prop.1983/84:185 21 flestaav ländema och en rad regioner står inför ett avtagande befolknings-undertag.Antalet regioner som drabbats av befolkningsminskning har ökat snabbt, framförallt i och . ökar arbetslösheten med särskilt svåraföljder i de "klassiska" stödområdena. Nytt är att problemen inteenbart drabbar traditionellt perifera regioner, utan i allt högre grad ocksåenskilda samhällen i de industrialiserade områdena. Den förändrade situationenhar resulterat i ändrade stödmöjligheter och nya arbetsformer inomregionalpolitiken, bl.a. i mer aktivt uppsökande verksamhet. Iöverensstämmelse med politiska prioriteringar av och har för regionalpolitik (NÄRP)vidareutvecklat det gränsregionala samarbetet till en allt mer omfattande delav verksamheten. finansierar verksamheten helt eller delvis ielva gränsregionala samarbetsområden. Arbetet med vidareutveckling avnordkalottsamarbetet har varit centralt. Också västnordensamarbetet,till vilket har anslutit sig , prioriteras högt i anslagsbeviljningenöver Nordiska ministerrådets budget för konkreta regionalpolitiska åtgärder. Idet regionalpolitiska handlingsprogramm'fet har man utpekat vissa regioner somanses vara av särskilt nordiskt intresse för regionalpolitiska satsningar. Idessa regioner har företagen möjlighet att genom Nordiska investeringsbankens regionallåneordningfå tillgång till kapital via nationella kreditinstitutioner. Till dispositionhar man ställt totalt 325 milj. NOK för en försöksperiod som är föriängd tillden . Låneordningen har utvärderats . Ettministerrådsförslag om att låneordningen skall fortsätta och att en väsentligdel av resurserna kanaliseras till Västnorden läggs fram till 32:asession. Forsknings-och utredningsverksamheten har en central plats i det nordiskaregionalpolitiska samarbetet. Nordisk institutt for regionalpolitisk forskning (NordREFO)har ansvar för forskningssamarbetet. Den innevarande forskningsetappeninleddes . har tyngdpunkten i arbetet legat på de enskildaforskningsgmppernas verksamhet. NÄRP:sutredningsarbete koncentreras i tre långsiktiga projekt. Basprojektetsammanställer och analyserar information om regionala förhållanden i . Iårsrapporten för har tonvikten lagts på en analys av regionala datafrån folk- och bostadsräkningar. En specialstudie av ensidigaindustriorter har också färdigställts .