prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Inom dennaram ryms inte den föreslagna forskartjänsten. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 159 Forskningsverksamhetenvid Ul finansieras fr.o.m. /83 över tredje huvudtiteln. Tidigareskedde finansieringen över fjärde huvudtiteln. I regleringsbrevet för /84 harangivits att Ul bör bedriva forskning inom området internationellarelationer med tyngdpunkt pä för utrikes-, säkerhets- ochnedrustningspolitik särskilt relevanta regioner och problem, Verksamheten bör syfta tillatt utveckla en kvalificerad kompetens inom ett fätal sakområden. Jag beräknar en ökning av anslaget med30000 kr. för /85. Jag hemställer att regeringen föreslär att tillForskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet för /85anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84 Anslag 50000000 1984/85 Förslag 70000000 ' Nytt anslag fr.o.m. /84, Regeringen har iprop. 1983/84:55 redovisat kostnadsberäkningar för de finansiella åtaganden somföljer av det svenska värdskapet för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i (). har behandlatregeringens förslag och pä tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisat medel under tredje huvudtiteln på tvä nya anslag (JuU 11, UU 5, rskr71). För budgetåret1984/85 beräknar jag ca 30 milj. kr. i förskottsmedel för gemensamma kostnadersom belastar konferensen. Vidare beräknar jag ca 20 milj. kr. i löpande förvaltningskostnader (personal,bevakning, drift m. Dessutom kommer anslaget att belastas med avskrivningskostnader i storleksordningen 20 milj.kr. avseende investeringar ikonferensbyggnaden, i inredning och utrustning av lokaler m. m. Medel för dessa investeringar har anvisats underanslaget F 8. Jag beräknar sålunda en ökning av anslaget med 20000000kr. Med hänvisning tilldet anförda hemställer jag att regeringen föreslår att tillStockholmskonferensen: Förvaltningskostnader för /85 anvisa ett förslagsanslag av70000000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 160 1983/84 Anslag 50000000 1984/85 Förslag 1000 ' Nytt anslag fr.o.m. /84. har på tilläggsbudget till statsbudgeten /84 anvisat 50 milj. kr. avseende kostnader i samband medStockholmskonferensen för investeringar i konferensbyggnad, i inredning och utrustningav lokaler m. m. 1983/84: 55, JuU 11, UU 5, rskr 71). Jag beräknar t.v.inga ytteriigare medel för /85. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStockholmskonferensen: Investeringskostnader för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 161 - Statligamyndigheter och organ för Sverigesbistånd - Biståndtill enskilda programländer - Biståndetfördelat på enskilda länder 11 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 162 Statligamyndigheter och organ för bistånd UDsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete .............................. 164 Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) ............................................ 164 Beredningenför internationellt tekniskt samarbete (BITS)............................ 164 Fondenför industriellt samarbete med () .... 165 Nämndenför u-landsutbildning ................................................................... 165 Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) .................................................... 166 Importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD)........................................... 167 FNsutvecklingsprogram (UNDP) ......................................................... ........ 168 FNskapualutvecklingsfond (UNCDF)...................................... ............. .. 170 FNs befolkningsfond (UNFPA) .................................................................. 171 FNs barnfond () ............................................................................ .. 172 Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna........................... 174 Internationellajordbruksutvecklingsfonden ()...................................... 180 FNs/FAOs världslivsmedelsprogram (WFP) ............................................... 182 1980 ärs konvention om livsmedelshjälp (FAC) ........................................ .. 183 Internationella beredskapslagret av livsmedelför katastrofinsatser (lEFR)............................................................................................................. 184 FNs flyktingkommissarie () ............................................................ 185 FNs hjälpprogram för Palestina-flyktingar(UNRWA) ................................ 186 Internationella federationen förfamiljeplanering (IPPF) .............................. 187 Den gemensamma fonden för råvaror ............................................................ 188 /GATTs internationella handelscentrum(ITC) ......................... 189 Biståndet till enskilda programländer Sri Länka ..................................................................................................... 238 Prop.1983/84:100 Bilaga 5 163 Regionala insatser...................................................................................... .. 261 Humanitärt bistånd i ......................................................... 262 Humanitärt bistånd i södra .......................................................... 263 Katastrofbiståndmm.................................................................................. .. 264 Särskilda program ...................................................................................... 272 Enskilda organisationer ........................................................................... .. 278 Biståndetfördelat på enskilda länder .................................................... 282 Nordiskt biståndssamarbete .................................................................... 286 Förkortningslexikon .................................................................................. .. 287 Landregister................................................................................................. .. 291 Prop.1983/84:100 Bilaga 5 164 STATLIGA MYNDIGHETER OCHORGAN FÖR SVERIGESBISTÅND UDsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete samladesansvaret inom för det svenska biståndet avdelning i , avdelningen för internationelltutvecklingssamarbete, i dagligt tal "u-avdelningen". U-avdelningen bereder regeringens beslut och förslag tillriksdagen både i fråga om det direkta (bilaterala) biståndet tillmottagarländerna, och det bistånd som ges via olika FN-organ, utvecklingsbankereller andra internationella organisationer (multilateralt bistånd). Huvuddelenav det bilaterala biståndet genomförs och administreras av SIDA. Avdelningen ärorganiserad på tvä enheter (multilaterala enheten och bilaterala enheten)och har totalt ca 50 tjänstemän. Den leds av en statssekreterare. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) SIDA, sominrättades 1965, är ett centralt ämbetsverk under regeringen med uppgift attplanera, genomföra och administrera det direkta (bilaterala)biståndssamarbetet med . Detta bistånd omfattar dels samarbetet med 18huvudmottagarländer, dels andra typer av bistånd, t ex katastrofinsatser,bidrag till utvecklingsprojekt via enskilda svenska organisationer, biståndtill flyktingar och befrielserörelser, rekrytering av biständs-personal etc. SIDA leds av enstyrelse, som utses av regeringen. Den består av SIDAs generaldirektör, somär ordförande, och elva andra ledamöter, som representerar riksdagspartier, folkrörelseroch intresseorganisationer. SIDA är organiseratpå 11 byråer. I 15 mottagariänder har SIDA biståndskontor, som är knutna tillden svenska ambassaden. Pä SIDA finns ca 500 anställda, varav ca90 vidbiståndskontoren. Beredningenför internationellt tekniskt samarbete (BITS) Utbildningsberedningeninrättades 1975 och fick 1979 ställning som självständig myndighet underutrikesdepartementet. Beredningens namn ändrades1981 till beredningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS). Beredningensuppgift är att genom s k tekniskt samarbete främja förbindelsermed vissa utanför kretsen av huvudmottagarländer för det bilaterala biståndet.Sådant samarbete bedrivs med bl a Prop.1983/84:100 Bilaga 5 165 , , , , , , , , , , , , Sudanoch . Det tekniskasamarbetet skall grundas på ömsesidigt intresse och skall i första hand beståav kunskapsöverföring på områden där är väl rustat med kunnande och kapacitet. BITS bereder ochfattar beslut om hur anslaget för tekniskt samarbete skall utnyttjas. Ekonomiskt stöd gesfrämst till: - svenskakonsultinsatser och förinvesteringsstudier, - samarbetemellan institutioner i och i , - utbildningsinsatseroch korta specialkurser i , samt - kulturelltsamarbete och personutbyte. BITS har också tilluppgift att delta i beredningen av ansökningar om förmånliga u-landskrediter, sku-krediter. Beredningen leds aven styrelse som utses av regeringen. Vid beredningen finns 9 anställda. Fonden för industriellt samarbete med () Fonden förindustriellt samarbete med () är en statlig stiftelse,som inrättades 1978. Fonden, vars grundkapital är , har rätt att taupp lån eller utfärda lånegarantier till ett belopp som motsvarar högst tre gångergrundkapitalet. Fondens huvuduppgifter är: - att medverka tilletablering av samägda företag, sk joint , tillsammans med u-landspartner och svenska företag, - att förmedlakontakter mellan intressenter i och svenska företag, - attmedverka till att förinvesteringsstudier genomförs och bidra tillfinansiering av dem, samt - attbidra med aktiekapital och lån samt ge garantier vid genomförande av projekt. skall iförsta hand samarbeta med länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. I den mån andra länder blir aktuella, bör endast sädanakomma ifråga vars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svensk biståndspolitik. Fonden leds av enstyrelse som utses av regeringen. Vid fondens kansli finns ca 10 tjänstemän. omvandladesbiståndsutbildningsnämnden (BUN) till . Den nya nämndenhar övertagit BUNs huvuduppgift Prop.1983/84:100 Bilaga 5 166 - att vid i bedriva utbildning ispråk och u-landsutbildning som förberedelse för uppdrag i u-land. Nämnden föru-landsutbildning har även getts en rad nya uppgifter, framför allt en vidgadutåtriktadverksamhet. Nämnden skall bl a samarbeta med myndigheter, organisationer ochföretag när det gäller förberedelseutbildning för u-landsupp-drag. - anordnaallmänna enterminskurser i u-landskunskap, - geförberedelseutbildning för fredskårsdeltagare, - anordnaspråkutbildning som förberedelse för uppdrag i , - anordna speciellakurser i u-landsfrågor och språk, samt - isamarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med information och rådgivning omlämplig förberedelse-och språkutbildning inför uppdrag i . Till enterminskursenantas sådana sökande, inklusive vapenfria tjänste-pliktiga, som bedömslämpliga för utbildningen. All övrig utbildning vid är avgiftsbelagd. Nämnden utses avregeringen och har sitt kansli vid i . Vid nämnden ochskolan finns ett 50-tal anställda. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) Beredningen föru-landsforskning inrättades 1975 och ombildades till ensjälvständig myndighet under - styrelsen för u-landsforskning(SAREC). SAREC har tilluppgift att främja forskning som kan underiätta för att utvecklasmot ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. Huvudmålet för SARECs verksamhet är attge stöd till strävan att byggaupp och stärka en egen kapacitet inom vetenskap och teknik. SARECs verksamhetär uppdelad pä fyra olika program: - direktstöd till vissa , fn 14 stycken, - stödtill samarbete mellan , t ex regionala forskningsorgan, ochtill särskilda forskningsprojekt, - stödtill internationella forskningsprogram, bl a inom (), konsultativa gruppen förjordbruksforskning (CGIAR) och internationella arbetsorganisationen (), samt - stödtill svensk u-landsforskning, fn drygt lOOolika forskningsprojekt. SAREC leds av enstyrelse som utses av regeringen. I styrelsen ingår representanter förforskarvärlden, biståndsadministrationen och riksdagspartierna. SAREC åradministrativt knutet . Vid finns ett 20-tal anställda. 1983/84:100 Bilaga 5 167 tillkom 1962 på initiativ avNordiska Rådet. Institutet har till uppgift att i främja studier avafrikanska förhållandengenom att: - främjaoch driva forskning och undervisning om , - utgöraett dokumentationscentrum för afrikaforskningen, - genom kurser,föreläsningar, seminarier etc sprida information om och aktuellaafrikanska förhållanden, samt - stödja utbildningen av personal för u-landsuppdragi . Verksamheten leds av en styrelse,som utses av regeringen. är bl a rektorn vid i , som också är styrelsensordförande,samt överbibliotekarien vid universitetsbiblioteket i . I styrelsen ingår åvenrepresentanter för de övriga nordiska länderna. Vid institutet finnsett 20-tal anställda, varav 9 tjänster finansieras över biståndsanslagen. Importkontoret för u-Iandsprodukter (IMPOD) Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) tillkom år1975. Kontoret har till uppgift att ge exportörer i u-länderhjälp med att avsätta sina varor i . Det sker genom information ochhandledning om avsättningsmöjligheter och marknadsförhållanden i . IMPODskall ävenförmedla kontakter mellan u-landsexportörer och företag i . IMPOD deltarockså i konkreta marknadsföringsprojekt. IMPOD har dessutom till uppgift att vara svenskkontaktpunkt för /GATTs internationella handelscentrum (ITC) i konkretafrågor, somrör avsättning av u-landsprodukter pä den svenska marknaden. IMPOD leds av enstyrelse och chef för är en direktör. Kontoret har ett tiotal anställda. 1983/84:100 Bilaga 5 168 FNsutvecklingsprogram (UNDP) FNs utvecklingsprogram(UNDP), som bildades då två mindre biständsfonder slogs samman, har sommål att vara FN-systemets centrala källa för finansiering av tekniskt bistånd.Projekten genomförs främst av FNs fackorgan. Programmet har också ansvar för att FNsverksamhet samordnas i demottagande länderna. UNDPs uppgift äratt främja mottagarländernas utveckling genom olika former avkunskapsöverföring och förinvesteringsstudier. UNDPs huvudsakligabiståndsformer är expertrådgivning, stipendier, utrustningsleveranser ochkonsulttjänster. Verksamheten omfattar nära 5000 projekt i 150 länder. UNDPs verksamhetbygger i huvudsak på landprogrammering. Denna innebär att man för varje mottagarland fastställer hurmycket UNDP-biständ landet kan räkna medunder en femårsperiod. 1 samarbete med mottagarlandetoch UNDPs platsrepresentant utarbetas sedan ett detaljerat landprogram för hur medlen skall utnyttjas.Detta program fastställs av . Storleken pä vatjemottagarlands program bestäms främst av bruttonationalinkomsten per capita och befolkningens storlek. De fattigaste - med en bruttonationalinkomstper capita pä: högst - kommer att fånästan av programmetsländerfördelade resurser jämfört med , en ökning . Rikare , med en per capita-inkomst ,skall ha som mål att, efter en medper capita-inkomsten stigande skala, återbetala en del av sitt bistånd tillUNDP vid programperiodens slut. UNDP har sedan 1972ett sårskilt program för de minst utvecklade länderna. Genom de utfästelser omytterligare bidrag som gjordes av bl a vid om de minst utveckladeländerna ökade bidragen till programmet frän är 1981 till för är 1982. En mindre del avUNDPs resurser används för program som berör flera - regionala, interregionala ochglobala program. UNDPs högstabeslutande organ är styrelsen, som har 48 medlemmar. Av dessa är 27u-länder, 17 västliga i-länder och 4 socialistiska i-länder. Styrelsen bestämmerbl a fördelningen av UNDPs resurser och godkänner landprogrammen. är ocksåbeslutande organ för FNs 1983/84:100 Bilaga 5 169 reguljära tekniska biståndsprogram, FNskapitalutvecklingsfond, FNs befolkningsfond , FNs naturresursfond samt en rad mindrespecialfonder. UNDPs sekretariat ligger i och har f n drygt 500anställda. Under 1970-taletägde en omfattande decentralisering av UNDPs verksamhet rum. Tyngdpunkten iarbetet med att förbereda och genomföra landprogrammen förlades till 116fältkontor med omkring 3500 anställda. Fältkontorenleds av sk "resident representatives", som även har till uppgift att samordna andra FN-organs verksamhet ilandet. De är oftast också FNs fasta representant i respektive land. UNDPs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag. De uppgick till , 1975 till och 1980 till . varbidragsmålet totalt , vilket förutsatte att bidragen ökademed . Bidragen stagnerade , men programperiodens måluppnåddes i stort sett. För har UNDPs resurser ocksåförutsatts öka och sammanlagt uppgå till . Stagnerande bidrag och stigande dollarkurs innebär att bidragen nusjunker även nominellt. 1982 hade de sjunkit till . Till detta kommer att UNDP i praktiken gör femårigabiståndsutfästelser gentemot mottagarländerna medan givarländerna, med fåundantag, lämnar ettåriga biständsutfästelser. har därför verkatför attalla bidragsgivare, liksom , skall lämna fleråriga bidragsutfästelser, vilket dockflera stora givarländer motsätter sig. En särskild arbetsgrupp har under1982-1983 dels behandlat UNDPs akuta resurskris dels sökt uppnå enighetom mer långsiktiga lösningar. Arbetsgruppens rapport har behandlats avUNDPs styrelse utan att några väsentliga förändringar kunnat uppnås. Endast ettlitet fätal stater följde uppmaningen att lämna extra bidrag för att lätta denomedelbara resursbristen. lämnade ett bidrag på . De största enskildabidragsgivarna är och . bidrog 1983 med 360milj som grundbidrag. Ett lika stort belopp har utfästs . Dettautgjorde av UNDPs resurser jämfört med en årlig procentuell andel pä åren 197680. harfrån en tredjeplats bland givarna sjunkit till en 5-6-plats. gav dessutom till UNDPssärskilda program för de minstutvecklade . Ett lika stort bidrag för detta ändamål har utlovats . De fyra nordiska ländernasvarade 1983 för av de ordinarie bidragen till UNDP. Från att hafinansierat mer än tvä tredjedelar av FN-systemets tekniska bistånd svararUNDP numera endast för ca en Prop.1983/84:100 Bilaga 5 170 Förklaringen är att det skmultibi-biständet, dvs biståndsinsatser som genomförs av fackorganen menfinansieras med bilaterala biståndsmedel, och fackorganens egnabiståndsprogram ökat mycket snabbt . har med tilltagande oro settdenna ökade uppsplittring av FNs biståndsverksamhet, som i viss mån innebär ettunderkännande av landprogrammeringsprincipen. Styrelsen har därför vid fleratillfällen betonat att den FN-resolution som ger UNDP den ledandeoch samordnande rollen i FNs biståndsverksamhet skall respekteras.UNDP-sekretariatet har också föreslagit att UNDP skall ta över detadministrativa ansvaret för olika särfonder inom FN-systemet. Detta skulle minskade administrativa kostnaderna, som det skulle kunna ge givar- ochmottagarländer en bättre överblick över FN-biståndet. FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) FNskapitalutvecklingsfond tillkom 1966 med uppgift att ge gåvobistånd eller län päförmänliga villkor till investeringsprojekt i . De västligaindustriländerna motsatte sig att fonden skulle inrättas med motiveringen attden föreslagna verksamheten kunde skötas av andra organ. bidrogdessa länder inte heller till fondens finansiering. beslötgeneralförsamlingen att kapitalfonden i fortsättningen endast skullefinansiera projekt i de minst utvecklade , inriktade päfolkflertalets basbehov (bostad, kläder, mat, undervisning, grundläggandehälsovård). Fondens mål är att nå defattigaste människorna i de minst utvecklade länderna. Projekten skall utformassä att befolkningen aktivt deltar i de projekt som genomförs. Fonden kan tahand om projekt som andra givare bedömer vara för små. Fonden finansierar f n219 projekt i 42 länder. Fonden är underställdUNDPs styrelse och arbetar främst genom UNDPs fältorganisation. Fonden finansieras genomfrivilliga bidrag. Bidragen beräknas till ca jämförtmed för . De viktigaste bidragsgivarna är någramindre givarländer. bidrag uppgår till . ärden största bidragsgivaren efter . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 171 FNs befolkningsfond (UNFPA) Ända fram till1960-talet var det svårt att nå fram till en överenskommelse om FNs insatserpå befolkningsområdet. Efter beslut av generalförsamlingen inrättadesemellertid 1967 en särskild fond för sådana insatser. 1969 fick fondenbeteckningen FNs befolkningsfond. Fonden hade till enböljan nästan uteslutande en finansiell och rådgivande funktion. FNsekonomiska och sociala råd antog 1973 nya riktlinjer för fondens verksamhetenligt vilka fondens övergripande uppgift är att leda och samordnaFN-systemets insatser pä befolkningsområdet. Tvä tredjedelar av de totala programresurserna avsättsför 53 s k prioritetsländermed tillsammans av befolkning. Av dessa tillhör 28 kategorinminst utvecklade länder. Fondens centrala verksamhetsområde är familjeplanering.1 övrigt lämnas stöd till folkräkningar, uppbyggande av folkbokföringssystem, befolkningsstatistik,utbildning och information, forskning m m. Merparten av projekten verkställs avFNs fackorgan. En växande andel genomförs emellertid av mottagarländerna själva. Fonden ärunderställd , som godkänner det långsiktiga arbetsprogrammet, de finansiella planernam m. Sekretariatet har drygt 150 tjänstemän och är förlagt tillNew . I mottagarländerna finnsca 40 samordnare med ansvar för ett eller flera länder. UNFPAs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag. beräknas inkomsterna komma attstanna pä samma nivå som , dvs ca . De största bidragsgivarna är , ,, och . Det svenska bidraget för 1983är 48milj kr vilket motsvarar ca 4,av de sammanlagda bidragen. 1983/84:100 Bilaga 5 172 FNs barnfond () upprättades av FNsgeneralförsamling 1946. Fondens uppgift var då att lämna katastrofhjälp tillbarn och mödrar i det krigshärjade . Mandatet utvidgades senare till attäven omfatta långsiktig utvecklingshjälp till barn i . arbetaridag i ett hundratal länder. av biståndet går till de hårdast drabbadeoch minst utvecklade länderna. spelar fortfarandeen viktig roll som förmedlare av katastrofbistånd. Tyngdpunkten i fondensverksamhet ligger emellertid numera på långsiktiga biståndsprogram. Biståndutgår i form av pengar, personal, tekniskt kunnande och varor. Målet är atttillgodose de mest grundläggande behoven hos barn och mödrar, framför allt iländer där samhällelig social service saknas. Programverksamhetenomfattar insatser inom hälso- och sjukvård, vat-tenförsöijning, åtgärder föratt förbättra näringsstandarden hos barn och mödrar, familjeplanering,grundläggande utbildning m m. Fonden samarbetar såvälpå central som lokal nivå med andra FN-organ, däribland UNDP, UNFPA, ,FAO och UNHCR. Ett särskilt nära samarbete har inletts med WHO för att byggaut primärhälsovården i . Insatserna omfattar olika förebyggande åtgärder,vaccinationer, kontroll av diarrésjukdomar, distribution av basläkemedel mm.Ett konkret exempel på UNICEFs samarbete med WHO är den internationellamarknadsföringskod för bröstmjölksersättning som antogs avvärids-hälsoförsamlingen . bestårav representanter för 41 stater. Av dessa är 24 , 12 i-länder och 4socialistiska i-länder. Den återstående platsen skall rotera mellan de femregionala grupperna. Styrelsen granskar och drar upp riktlinjer för verksamhetenoch fördelar medel till fondens program. har varit medlem av UNICEFsstyrelse . UNICEFs huvudkontor somär förlagt till härjämte Europakontoret i drygt 500 anställda.Dessutom finns 6 regionalkontor och ett fyrtiotal länderkontor med drygt 2000anställda. UNICEFs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag, huvudsakligen frän regeringar.Regeringsbidragen har under senare är utgjort av fondens resurser.Nationalkommittéer, enskilda organisationer och andra privata bidragsgivaresvarar för återstoden. Inkomsterna från nationalkommittéer kommer främst frånförsäljningen av UNICEFs julkort. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 173 Med hjälp av särskilda bidrag finansieras speciellahjälpinsatser. De sammanlagda inkomsterna beräknas uppgå till drygt400 milj dollar. Föratt skapa en fastare grund för fondens verksamhet infördes på svenskt initiativ 1979 ett rullande ochlångsiktigt arbetsprogram, baserat på u-ländemasbehov och UNICEFs bedömning av inkomsterna för en fyraårsperiod. har verkat för attgivarländerna också skall göra långsiktiga bidragsutfästelser. Sverigesegna flerärsutfästelser har dock inte lett till efterföljd.