prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Knappttvå tredjedelar eller ca 1300 personer haralltså inte utnyttjat rätten att begära ett beredskapsarbete. Skälen för dettahar varit flera, såsom väntan på pension, påbörjandet av en utbildning,vämpliktstjänslgöring, föräldraledighet och flyttning till annan ort. Slutligenvisar uppföljningen att sammanlagt 41400 personerplacerats i beredskapsarbete. erhöll knappt 1000kassamedlemmar som riskerade utförsäkring beredskapsarbete. Dessa utgjordesåledes endast 2,av samtliga som placerats i beredskapsarbete. Rättenatt begära ett beredskapsarbete gäller som jag nämnde utförsäkringshotadekassamedlemmar som inte har fyllt . Jag anser nu att denna rätt bör gällaäven åidersgmppen . Jag har därför för avsikt att senare föreslåregeringen att rätten att begära ett beredskapsarbete vidgas till att omfattaäven denna åldersgmpp. Enligt min bedömning ryms kostnaden för detta inom demedel som i budgetpropositionen har föreslagits för beredskapscirbeten. Riksdagenbeslutade (prop. 1982/83: 147, AU 26, rskr 385) att bl.a. avsättalOmilj.kr för att lindra omställningen för den övertaliga personalen vidKockums- och Uddevallavarven. Eftersom det vid varv endast är äldrepersoner som sägs upp och dessa har särskilda ekonomiska uppgörelser föreslårAMS att de medel som har avsatts för personal vid varv, 5,5milj. kr.,ges en altemativ användning för att underlätta arbetsförmedlingens arbete. Dethar nu visat sig att det behov av sådana särskilda åtgärder som riksdagenbeslutade om inte finns i samband med omställningen vid varv. Jag kaninte biträda AMS förslag. Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet Enkontinuerlig etablering av nya industriföretag har en långsiktigt strategiskbetydelse för näringsliv och samhälle. Antalet nya industriföretag hartrendmässigt sjunkit fr. o. m. , med en viss ökning under böljan av1980-talet. Flertalet nya företag uppstår inom handels- och servicesektom. har ofta en enkel produktion som säljs på en lokalmarknad, s. k. vardagsföretag. En väsentlig del av de nya arbetstillfällenauppstår inom relativt nystartade företag. Av de totalt ca 15000 nya företagenår 1982 hade ca hälften någon anställd redan vid starten. Bland förklaringamatill att människor startar egna företag har nämnts arbetslöshet och viljan atti en sådan situation klara sin egen försöijning. Enligt min mening är deltapositivt och bör uppmuntras inte minst mot bakgmnd av att dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema inriktas mer till den enskilda sektom iallmänhet och industrin i synnerhet. Jagförordar mot den här bakgmnden att som en försöksverksamhet under budgetåren1984/85 och 1985/86 ett särskilt bidrag skall kunna lämnas till arbetslösa somstartar egen verksamhet. Deindustri- och regionalpolitiska stöd som kan lämnas för nyetableringar är iförsta hand inriktade på att stödja industriell verksamhet. Ett undantag ärglesbygdsstödet som kan lämnas till i princip all verksamhet som skaparsysselsättning i glesbygd. Industriministem kommer senare denna dag att föreslåatt medel anslås till särskilda glesbygdsinsatser i skogslänen. Det finnsenligt min mening ett utrymme för att som ett komplement fill de industri- ochregionalpolitiska medlen stödja arbetslösa som vill starta egen verksamhet. 1983/84:150 22 Bidragetbör kunna lämnas till personer fr. o. m. under högst sex månader.Innan bidrag lämnas bör en prövning göras av möjlighetema att erbjuda denarbetslöse arbete eller någon annan lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bidragetbör motsvara arbetslöshetsersättningen och betalas ut vid flera tidpunkter.Bidraget bör alltså inte i första hand vara avsett att täckainvesteringskostnader utan att klara vederbörandes försörjning under en visstid och på det sättet ge honom eller henne möjlighet att komma igång medverksamheten utan att alltför stora ekonomiska krav ställs på densamma i formav t. ex. löneuttag. Depersoner som bör kunna beviljas starta-eget-bidrag bör ha gmndläggandekunskaper när det gäller att starta och sköta ett eget företag. I de fall dennakunskap inte redan finns bör de aktuella personerna genomgå utbUdning i formav starta-eget-kurser varvid utbUdningsbidrag bör kunna utgå. Beslut om bidragbör fattas av länsarbetsnämnden. Ärendena bör kunna avgöras ganska snabbt.Detta får dock inte innebära att den planerade verksamhetens ekonomiskafömtsättningar inte prövas. Utvecklingsfonden i länet eller annan lämpligremissinstans bör yttra sig över idéens utvecklingsmöjlighet samt kommersiellabärbarhet. Det bör däremot inte finnas något krav på att utvecklingsfondeneller annan skaU stödja projektet ekonomiskt. Inte heller bör det vara någothinder att ersättning från annan utgår . Jagberäknar de totala kostnaderna för verksamheten tUl 37milj. Jag har då räknat med att bidrag kan beviljas 1000personer. Sedanlång tid tUlbaka kan handikappade medelålders eller äldre arbetstagare, sominte har kunnat få lämpliga arbeten på den öppna arbetsmarknaden, fånäringshjälp för att börja och i vissa särskilda fall för att fortsättaverksamhet som egen företagare. Fr.o.m. /83 bedrivs enförsöksverksamhet, som inom vissa ramar ger möjlighet att bevilja näringshjälpockså åt långvarigt arbetslösa. Näringshjälplämnas i form av bidrag eller i vissa fall lån för anskaffande av maskiner,verktyg eller annan kostnad för att börja som egen företagare, dvs. i huvudsaktiU investeringskostnader. De personer som får starta-eget-bidrag enligt mittförslag och som dessutom uppfyUer vUlkoren för att erhålla näringshjälp bör hamöjlighet att helt eller delvis finansiera investeringskostnader mednäringshjälp enligt de regler som gäller för näringshjälpen. Jag övergår nutill vissa ungdomsfrågor inom ramen för anslaget. I förta åretskompletteringsproposition (prop. 1982/83:150 bil. 3, AU 30, rskr 394) anmäldejag, under anslaget B 17. Medel för åtgärder att främja rekrytering fillindustrin m.m., att ca 10 milj. kr. av de under anslaget anvisade medlen skulleanvändas för ungdomsprojekt av olika slag. Ett syfte var att stödja enutveckling av sådana ungdomsprojekl som bl.a. Ett annat var att ta fasta på idéer och uppslag som ungdomar självakunde ha tUl meningsfulla arbeten och ta fatt på deras vilja att själva göranågot åt sin situation. Regeringenbeslutade och att totalt 11 milj. kr. av detovan angivna anslaget skulle användas för sådana ungdomsprojekt. Regeringensbara- och ungdomsdelegation fick i uppdrag att fördela medlen. AMS har berettansökningama. Totalthar AMS fått drygt 400 ansökningar från kommuner, ungdomar och organisationerdär det sökta beloppet uppgår tiU mellan 50 och 55 milj. kr. Ungefar hälften avansökningama har bifallits. Projekten har enligt min mening visat sig uppfyUasyftet att aktivera ungdomama. F. n. pågår dokumentation och uppföljning avverksamheten. Det finns enligt min mening skäl att fortsätta också under nästabudgetår med denna typ av insatser. Eftersom avsikten inte är att skapa en nypermanent bidragsgivning bör medlen under nästa budgetår koncentreras till nyaprojekt som kan ge nya erfarenheter. Iårets budgetproposition har jag förordat att 10 milj. kr. anslås tillförsöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder. Med hänsyn till anfördaskäl bör ytterligare 7 milj. kr. anvisas för särskilda ungdomsprojekt underden nämnda anslagsposten. Förungdomar utgör numera utbildning det främsta alternativet och detfulla ansvaret för att bereda denna åldersgmpp sysselsättning vilar på skolanoch kommunema. Ett första steg i denna riktning togs i samband medriksdagbesluten om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, Uu30,rskr367) som bl.a. innebar att skolans uppföljningsansvar för ungdomar under18 år faststäUdes. I och med att det delvis nya systemet föruppföljningsansvaret trädde i kraft den befästes åldersgränsen 18år för skolans ansvarsområde samt de åtgärder som är förbundna därmed. Riksdagensbeslut om införandet av ungdomslag innebar delvis en fortsättning på dettanumera heltäckande system som gäller för 16- och 17-åringar. Vissakommuner har föreslagit att dessa system också bör omfatta äldre ungdomar.AMS har till regeringen överlämnat en ansökan av Örebrokommun om en verksamhet som omfattar ungdomar upp tUl . kommunhar i en skrivelse ansökt om att som försöksverksamhetdriva projekt där också ungdomar skall garanteras sysselsättning. Förslagetfrån innebär att alla ungdomar i åldem som inte kanerbjudas arbete eller utbildning i vanliga former skall erbjudasarbetslivspraktik. Arbetslivspraktiken skall innehåUa i medeltal 20 timmarspraktik och 15 fimmars utbUdning . Praktikdelen, som inte skaUbetraktas som anställning, föreslås ersättas med avtalsenlig 1983/84:150 24 lönoch bör utbildningsbidrag utgå. Kommunen har hemställtom att studiebidrag skaU utgå med . per person och dag för ungdomar somär berättigade tUl ersättning från arbetslöshetskassa och med . per dagför övriga. Förslagetfrån kommun innebär att alla ungdomar i åldern som inte kanerbjudas arbete på den öppna marknaden och inte går i utbildning eller kanerbjudas någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd skall erbjudas s. k.ungdomsarbete. Ungdomsarbetet skall enligt förslaget läggas upp som ensystematisk förberedelse för arbetslivet med arbete av tiden ochutbildning . Ersättning till ungdomarna föreslås utgå medavtalsenlig lön för andelen arbete och med utbildningsbidrag förutbildningsdelen. Ungdomsarbetet skall kunna anordnas hos kommunen men ocksåhos landsting, stafiiga myndigheter och enskilda företag. Ett aktivt samarbetemellan kommunen och arbetsförmedlingen fömtsätts ske i olika hänseenden.Slutligen har kommun hemställt om statsbidrag med lägst . per dagoch person som omfattas av verksamheten. Förslagenligger väl i linje med en strävan att få tUl stånd en återgång tiU arbetslinjeninom arbetsmarknadspolitiken. De ligger också väl i linje medarbetsmarknadsutskottets uttalande i det av godkända betänkandet AU1983/84: 12 att regeringen i samband med utvärderingen av lagen om ungdomslagskall ta hänsyn till och ge förslag om åtgärder med anledning av riksdagensuttalande att ett samlat ansvar bör tas för hela ung-domsgmppen under . Enligtmin mening finns det goda argument för att pröva projekt av det här slaget. Dekan ge ungdomar den arbetslivserfarenhet som behövs och medverka tUlatt ungdomama själva kommer till insikt om yrkesval, utbUdningsbehov m. m. Mittförslag till regeringen kommer mot den här bakgmnden att bli att kommunskaU få genomföra en försöksverksamhet med ungdomsarbete med början den 1 juli1984. Mitt val av kommun gmndar sig bl. a. på att det där sedan lång tidfillbaka finns en fungerande organisation för att handha ungdomsfrågor ochockså en betydande erfarenhet av att hantera projekt för arbetslösa ungdomar.Det finns också ett väl upparbetat samarbete mellan kommunen och högskolan iÖrebro om dessa frågor. Verksamheten föreslås omfatta aUa ungdomar i kommunensom har fyUt 20 men inte och som inte kan erbjudas arbete, utbildningeller sysselsättning genom enskUt beredskapsarbete eller rekryteringsplats.Jag kommer vidare att föreslå att ungdomsarbetet skall ske i form av värvningav kommunala beredskapsarbeten och utbildning. Statsbidrag skall utgå ienlighet med de bestämmelser som gäller för resp. åtgärder. Kommunen kommer isamband med försöksverksamheten att få ansvar för att ta fram lämpliga platser.Det är enligt min mening angeläget att kommunen därvid får möjlighet attförlägga arbetsdelen av ungdomsarbetet även tUl stafiiga myndigheter.Kommunen bör även då vara arbetsgivare men bör kunna utnyttja densysselsättning som finns hos de statliga myndighetema i kommunen. Kommunenkommer vidare att få ansvaret för att anordna utbildningen för ungdomama. Enfömtsättning för att kommunen skall kunna få fram tillräckligt antalutbildningsplatser är att kursema för arbetslösa inom den kommunalavuxenutbildningen och folkhögskolekurserna för arbetslösa utökas. har tidigare anmält att chefen för har föravsikt att föreslå regeringen detta. Försöksverksamhetenskall enligt mitt förslag pågå längst t. o. m. . kommunskall redovisa erfarenhetema av verksamheten. Detta kommer attske inom ramen för ett samarbetsprojekt mellan kommun och högskolan iÖrebro. Först när erfarenheter från Örebromodellen föreligger kan merdefinitiva beslut fattas om denna typ av verksamhet. Kostnadenför ungdomsarbetet har jag beräknat fiU 42 milj. kr., vUket jag bedömer rymsinom ramen för de medel som i budgetproposifionen föreslagits försysselsättningsskapande åtgärder. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de rikUinjer förbidrag tUl att starta egen verksamhet somjag har förordat, 2. godkänna de riktlinjer angåendeförsöksverksamhet med ungdomsarbete i kommun somjag har förordat, 3. till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /85 under tionde huvudtiteln utöver vad som harföreslagits i prop. 1983/84: 100 bU. 12 anvisa ett reservationsanslag av94000000kr. Lagen(1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos ofTentliga arbetsgivare trädde i kraftden . Syftet med ungdomslagen är att skapa arbete åt arbetslösa18- och 19-åringar. Ungdomslag skall i första hand finnas hos statliga verk ochmyndigheter, kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund samt församlingaroch kyrkliga samfälligheter. Ytterst har kommunema en skyldighet atttUlhandahålla arbete i ungdomslag. TUl verksamheten lämnas statsbidrag. månad placerades ca 14000 ungdomar i arbete i ungdomslag. Antalet hardärefter stigit och omfattades ca 29000 ungdomar av verksamheten.Huvuddelen av ungdomama är placerade hos kommunerna. 1983/84:150 26 Minuppfattning är att verksamheten med arbete i ungdomslag, trots den korta tidsom stod tUl buds för att förbereda införandet, har kommit igång förvånansvärtbra. Inte minst den omfattning som verksamheten har fatt visardetta. Naturligtvis har starten av ungdomslagen inte varit helt problemfri. DetförefaUer emellertid som om många av problemen har hängt samman med den kortaförberedelsetiden. Man skall ha klart för sig att det här gällde för en radarbetsgivare och berörda myndigheter att med kort varsel skaffa framarbetsuppgifter åt en mängd ungdomar och sätta sig in i ett nytt regelsystem. Redani samband med att förslaget till ungdomslag lades fram framhöll jag att detfanns anledning att noga följa utvecklingen av verksamheten och vid behovföreslå nödvändiga ändringar. I sitt av godkända betänkande AU1983/84: 12 uttalade sig också arbetsmarknadsutskottet för en fortlöpande uppföljningav verksamheten. Mot denna bakgrund har regeringen den 16 febmari 1984uppdragit åt AMS att i samband med anslagsframställningen för budgetåret1985/86 redovisa erfarenhetema av arbetet i ungdomslag. Dessutom har AMS ochskolöverstyrelsen fått i uppdrag att i samarbete studera hur denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen för ungdomar i åldrama börsamordnas. vUl jag nämna att jag har beviljat delegafionen (A 1981:01) för arbetsmarknadspolitisk forskning medel för atl bekosta tvåutvärderingar av verksamheten med ungdomslag. Närdessa undersökningar har gjorts kommer det således att finnas ett bättreunderlag för att bedöma om reglema behöver ändras. Det finns emellertid enfråga som har våUat problem i tillämpningen och som jag anser att det finnsanledning att redan nu ta upp. Jag tänker då på reglema om arbetstidens längdför dem som arbetar i ungdomslag. Enligt7 § lagen om ungdomslag är huvudregeln att ungdomar, som vid anvisningen tillarbete i ungdomslag på annat sätt än genom sådant arbete har förvärvat rätt attvid arbetslöshet få ersättning från en erkänd arbetslöshetskassa, kan väljaatt arbeta i ungdomslaget på heltid. Detsamma gäller förståndshandikappadeungdomar. Andra ungdomar skaU beredas sysselsättning . Frånflera håll har det påtalats att dessa regler är besvärliga att tillämpa och dethar också rått en viss osäkerhet om hur reglerna skall tolkas. Problemet gäUerde ungdomar som är medlemmar i en arbetslöshetskassa men som vid anvisningentill ungdomslaget inte har rätt till ersättning från kassan därför att de inteuppfyUer det s. k. medlemsvillkoret. När dessa ungdomar uppfyUermedlemsvillkoret, kan arbetstiden i ungdomslaget inte utökas tiU heltid,eftersom det är förhållandena vid anvisningstillfäUet som är bestämmande förarbetstidens längd. Det förekommer att ungdomama försöker undgå de härkonsekvensema av lagreglema genom att antingen vänta med att anmäla sig somarbetssökande till arbetsförmedlingen tUl dess de uppfyUer medlemsvillkoreteUer lämna ungdomslagetför alt senare återkomma till förmedlingen och begära en ny anvisning tiU ellungdomslag. Jaghar förståelse för de ungdomar som upplever sig orättvist behandlade av de härreglema. Detta gäller särskilt dem som anvisas till ett ungdomslag en kort tidinnan de uppfyller medlemsvUlkoret i arbetslöshetskassan. Det är intetillfredsställande att lagens utformning medför att ungdomarna tillgriper olikakonstlade tillvägagångssätt för att uppfylla lagens krav. Mot denna bakgmndförordar jag atl ifrågavarande bestämmelser ändras . Enligtmin mening bör en ändring dock så långt som möjligt ansluta tUl de motiv somligger bakom de nuvarande bestämmelsema. Det innebär att det skall vara deungdomar som - om ungdomslagen inte hade funnits skuUe ha varit berättigadetill dagpenning från en erkänd arbetslöshetskassa som skaU kunna få arbete påheltid i ett ungdomslag. Liksom nu bör således de ungdomar som vid anvisningentUl ungdomslaget på annat sätt än genom arbete i ungdomslag uppfyUer arbets-och medlemsvUlkoren i en arbetslöshetskassa kunna välja att arbeta på heltid.Denna möjlighet bör emellertid dessutom finnas för dem som vidanvisningstillfallet endast uppfyller arbetsviUkoret men som iungdomslaget uppfyUer också medlemsvUlkoret. Rätten för denna gmpp att väljaarbete på heltid inträder naturligtvis först när medlemsvillkoret haruppfyllts. I praktiken innebär den ordning som jag nu har förordat för rätt tiUåtta limmars arbete, att arbetsvUlkoret alltid måste vara uppfyllt redan vidanvisningen till ungdomslaget medan medlemsviUkoret kan uppfyllas ilaget. Jagförordar att de nya reglema får träda i kraft . Vissa av deungdomar som vid anvisningen tUl arbete i ungdomslag under första halvåret i åruppfyUde arbetsvUlkoret men först senare har uppfyUt medlemsvillkoret kommervid en omprövning av dessa viUkor efter ikraftträdandet av de nya reglema attfortfarande uppfylla viUkoren och därmed bli berättigade att arbeta på heltid iungdomslaget. Andra ungdomar åter kommer på gmnd av reglerna om ramtid iarbetsvUlkoret inte att uppfyUa detta vUlkor och således inte få möjlighetenatt välja arbete på heltid. Enligt min mening bör de förordade lagändringamakompletteras med övergångsbestämmelser som gör det möjligt också för dessaungdomar att gå över tUl arbete på heltid. Deförslag som jag nu har lagt fram föranleder ändring i 7 § lagen om ungdomslag.Lagändringsfrågan är inte av sådan beskaffenhet att lagrådet behöver höras.Lagförslaget bör fogas till protokoUet i detta ärende som underbilaga 4.2. 1årets budgetproposition har jag under ifrågavarande anslag beräknatmedelsbehovet för verksamheten med ungdomslag tUl lOOOmUj.kr. för budgetåret1984/85. De ändringar i regelsystemet somjag nu har förordat innebär att flerungdomar än hittUls kommer att arbeta på heltid i ungdoms- 1983/84:150 28 lagen,vilket medför ökade kostnader. Dessa kostnadsökningar lär dock bli tämligenbegränsade och föranleder inte nu någon uppräkning av anslaget. Med hänvisningtUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår attantaga inom upprättat förslag tUl lag om ändring ilagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. B17.Bidrag till vissa affarsverksinvesteringar Chefenför har anmält ett förslag om attfinansfullmakten bör kunna omfatta även affarsverksinvesteringar somfinansieras utanför statsbudgeten. Av sysselsättningsskäl bör det vara möjligtatt för affarsverksinvesteringar utanför statsbudgeten tilldela etttioprocentigt tidigareläggningsbidrag från anslag under arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel. Mot bakgmnd härav föreslår jag efter samråd med berörda statsrådatt ett särskilt anslag inrättas för detta ändamål. Anslaget bör föras upp med1000 kr. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen alttill Bidrag till vissa affarsverksinvesteringar för /85 undertionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Ibudgetpropositionen för /85 har anmälts att handläggningstidemai avlägsnandeärenden har sjunkit ytterligare men att mångaärenden fortfarande tar alltför att handlägga. Arbetet med attförkorta tidema i dessa ärenden måste därför prioriteras. Jag har i prop.1983/84: 144 om invandrings- och flyktingpolitiken redovisat vilka åtgärdersom vidtagits i syfte att nedbringa handläggningstidema samt de ytterligareåtgärder som enligt min mening bör genomföras. Jag har därvid gjort bedömningenatt det bör vara möjligt att ytterligare minska handläggningstidema. Enfömtsättning för att detta skall vara möjligt är att ärendebalansema vidinvandrarverkets tiUståndsbyrå inle ökar. Jag har därför anmält ibudgetpropositionen att jag är beredd att pröva frågan om en förlängning /85 av den temporära resursförstärkning för tiUståndsgivningensom verket f. n. har om balansema av tUl-ståndsärenden ökar. Invandrarverkethar i en framstäUning , med hänvisning tUl att ärendebalansemasedan årsskiftet 1983/84 heu" ökat, anhållit om att verkettilldelas en temporär förstärkning med . för tillståndsgivning ävenunder /85. Jag tUlstyrker detta. Med hänvisning tUl vad jagnu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttiU för /85 under tionde huvudtitelnutöver vad som har föreslagits i prop. 1983/84: 100 bU. 12 och prop. 1983/84:124 bil. 1 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:150 30 Lagom ändring i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring' skaU hanedan angivna lydelse. 17§2 Dagpenning utges med lägst 110 Dagpenning utges med lägst 110 och högst om inte annat och högst om inte annat följer av denna lag. Arbetslöshets- följer av denna lag. Arbetslöshets kassan beslutar om dagpenningens kassan beslutar om dagpenningens storlek. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1982: 432. Senaste lydelse 1982: 1220. Lagom ändring i lagen (1981: 691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1981; 691) om socialavgtfter skall ha nedanangivna lydelse. 2kap 1§' En arbetsgivare skaU på det avgiftsunderlag som anges i 3-5 §§ förvatje år betala 1. sjukförsäkringsavgiftmed , 2. folkpensionsavgift med 9,45procent. 3. tilläggspensionsavgift efterden procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift med 0,50procent, 5. barnomsorgsavgift med 2,20procent, 6. arbetsskadeavgift efter denprocentsats som anges i särskUd lag, 7. arbetsmarknadsavgift med 7. arbetsmarknadsavgift , , 8. arbetarskyddsavgift med 0,155procent, 9. vuxenutbildningsavgift med 0,25procent samt 10. lönegarantiavgiftmed . Arbetsgivaresom avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endasttilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. Senaste lydelse 1982: 1235. Lagom ändring i lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare Härigenom föreskrivsatt 7§ lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivareskaU ha nedan angivna lydelse. Enmedlem i ett ungdomslag arbetar under ordinarie eUer schemalagd arbetstidsådana dagar som är arbetsdagar hos arbetsgivaren, dock i genomsnitt högst femdagar . De som vid anvisningen till arbete i ungdomslag påannat sätt än genom sådant arbete har förvärvat rätt att vid arbetslöshet fåersättning från en erkänd arbetslöshetskassa kan välja att arbeta iungdomslaget på heltid. De som inte väljer detta och andra ungdomar arbetar per dag.