prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De genomsnitfliga exportpriserna har bedömts öka ." Enligt preliminära beräkningar ökade dentotala varuimporten med 1 1/i volym1983. Ökningen är så gott som helt hänförlig till importen av råvaror,som svarade för av den totala uppgången. Importen av bearbetade varor, som utgör 2/3 av den totala varuimporten, ökadesåledes endast obetydligt. Den ökade införselnav råvaror kan till stor del tillskrivas en stigande import av råolja, somberor på att den kraftiga exportökningen av petroleumprodukterföranlett en produktionsökning i svenska raffinaderier. ' har i sin exportprognos utgåttfrån bedömningen att marknadstillväxtenblir (kap. 3). räknar här med en relativ prisökning på 3/. " Motbakgrund av de ovan nämnda antagandena är prognos 6 1/. * Konjunkturinstitutetsprognos är här 3 1/resp. 5 1/. Prop.1983/84:100 6 Den svaga ökningen avimporten av bearbetade varor förklaras dels av en svag inhemsk efterfrågan,dels av relativprishöjningar på importen. Mot bakgrund av den svagaefterfrågeutvecklingen borde varuimporten ha utvecklats ännusvagare. Enligt beräkningar sjönk nämligen denefterfrågan som i huvudsak genererar import av bearbetade varor med drygt 1 %mellan 1982 och 1983. Denna nedgång borde ha sänkt importvolymen med 1 1/3%.Anledningen till att importvolymen inte sjunker i denna takt är effekterna aven konstaterad trendmässig ökning av importen med ca 1 procentenhetper år. Denna trend speglar långsiktiga strukturella förändringar i deninternationella arbetsfördelningen som leder till ett ökat handelsutbyte mellanländerna. Till effekterna pä importvolymen av förändringari efterfrågan och den skattade trenden skall, som nämnts, även deimportdämpande relativpriseffekterna läggas. Dessa kan uppskattas till 2procentenheter . Med ett oförändrat importinnehåll i den totalaefterfrågan borde således importen av bearbetade varor ha minskat med drygt 2%.Istället ökade den med 1/. Den registrerade "överimporten" ärföljaktligen ett - till viss del tillfälligt - utslag av förhöjt importinnehålli den inhemska efterfrågan. Så t. ex. har en kraftig ökning registrerats avimporten av datamaskiner och andra elektroniska varor med begränsadtillverkning i . Mot bakgrund av de tvådevalveringarna 1981 och 1982, som sammantagna innebar en ökning av antaletsvenska kronor per främmande valutaenhet om , får importprisutvecklingenmellan och 1983 bedömas som måttlig. Mellan tredje kvartalet 1981 ochQärde kvartalet 1983 beräknas genomsnittliga' exportpris förbearbetade varor ha stigit i svenska kronor räknat. Under samma2-ärspe-riod beräknas importpriset på dessa varor ha ökat med . Detreducerade genomslaget på importpriserna av devalveringarna tyder på att deutländska leverantörerna vid försäljning till av det låga inhemskaefterfrågeläget tvingats till betydande prissänkningar - relativt andraexportmarknader - räknat i den egna valutan. väntas densamlade importefterfrägan pä bearbetade varor öka med ca 6 1/till följd avfrämst en förväntad tillväxt i exporten och maskininvesteringarna samt enförhållandevis kraftig lageruppbyggnad. Inklusive den konstaterade trendmässigaökningen av importen skulle denna utveckling i sig ge en importtillväxt påinemot . 1 importdämpande riktning verkar emellertid dels de inhemskaproducenternas relativprissänkningar 1982 och 1983, dels en förväntad visstillbakagång av det temporärt förhöjda importinnehållet iefterfrågan. Importen av bearbetade varor väntas därför kunna stanna vid intefullt 5 1/. Vägt med svenskaimportvikter. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 7 Eftersom råvaruimporten -som följd av bl.a. en svag utveckling av införseln av råolja ochpetroleumprodukter - väntas öka endast obetydligt, beräknas tillväxten i dentotala varuimporten uppgå till 4 1/.' Till följd av bl.a. enförutsedd svag nedgång i dollarpriserna pä olja beräknas de svenskaimportpriserna pä råolja och petroleumprodukter i stort sett kunna blioförändrade . Importpriserna pä bearbetade varor väntas ökamed 5 1/inkl. en fördröjd effekt av devalveringen om 1 1/2procentenhet. T. o. m. fjärde kvartalet 1984 beräknas därmed avoktoberdevalveringen ha slagit genom pä importpriserna för bearbetade varor. Importprisökningen förhela varuimporten 1983-1984 har beräknats till inte fullt . Orderingången tillindustrin ökade kraftigt under loppet av 1983, speciellt frånexportmarknaderna. Från tredje kvartalet 1982 till motsvarande kvartal 1983ökade exportordervolymen med . Det förbättrade orderläget medförde attproduktionen inom industrin ökade från bottenläget fram tillseptember 1983 med . Från tredje kvartalet 1982 till samma kvartal 1983ökade produktionen inom gruvor och mineralbrott med , medantillverkningsindustrins produktionsökning stannade vid (kap. 4).Produktionen ökade långsammare än efterfrågan och en avsevärd del avleveranserna skedde sålunda från lager. Detta innebar en kraftiglageravveckling med en påtaglig minskning av lagerkvoten som följd.En viss lageruppbyggnad, i första hand av varor i arbete, synes emellertid haägt rum . Den ökade industriproduktionen medförde attkapacitetsutnyttjandet steg. Vid mitten av uppgick kapacitetsutnyttjandettill att jämföra med ett möjligt kapacitetsutnyttjande, vid givenarbetsstyrka, pä . Detta innebar en ökning från meddrygt en procentenhet. De största ökningarna i kapacitetsutnyttjandet skeddeinom basindustrierna. Inom verkstadsindustrin sjönk däremot kapacitetsutnyttjandetnågot. Denna nedgång avspeglar emellertid inte en minskande produktionsvolymutan innebär att produktionskapaciteten har utökats. Transportmedelsindustrinhar dock ökat kapacitetsutnyttjandet och låg näradet möjliga kapacitetsutnyttjandet. Härtill har i hög grad den kraftigt ökadepersonbilsexporten bidragit. Det lågakapacitetsutnyttjandet har bidragit till att investeringsutvecklingen varfortsatt svag . Industrins investeringar beräknas ha minskat med knappt7% i volym. Det betyder att industrins investeringskvot fortsatt att falla.Mest minskade byggnadsinvesteringarna, , ' Beroende på bl.a. en lägre skattad efterfrågetillväxt harkonjunkturinstitutet en importökning om . Prop.1983/84:100 8 medan nedgången i maskininvesteringsvolymen preliminärtstannade vid . Industriinvesteringarna ligger f. n. på en mycket låg nivå.Mot bakgrund av det förbättrade vinstläget och den fortsatta höjning avkapacitetsutnyttjandet som förutses, kan en vändning i investeringskonjunkturen emotses . Från september 1982till mitten av ökade industrins bruttomarginal preliminärt med 41/. Den markanta förbättringen kan i hög grad förastillbaka på en kraftig produktivitetsökning. Driftsöverskottets andel, netto, av förädlingsvärdetkan beräknas ha stigit från 1982till 1983. Räntabiliteten på eget kapital inom tillverkningsindustrin ökade från tillknappt , vilket innebär atträntabiliteten kommit upp på en avsevärt högre nivå än t. ex. avkastningen på stats- och industriobligationer.Räntabiliteten på totalt kapital skattasemellertid till . förutses en viss fortsatt förbättring avlönsamhetsläget, även om 1974 års lönsamhetsläge inte uppnås (kap. 8). 1984 beräknasindustriproduktionen öka med . Den återhållande effekt påproduktionen som lagernedskärningarna haft ebbar successivt ut. Därigenom får denberäknade fortsatta exporttillväxten ett kraftigare genomslag pä produktionsutvecklingen.En påtaglig lageruppbyggnad, motsvarande ca 1 1/av BNP, ärdessutom att vänta. Den beräknadeproduktionstillväxten driver upp kapacitetsutnyttjandet ytterligare. Med dessa förutsättningar har industrinsinvesteringsvolym beräknats öka 1984.' Skullelönekostnadsstegringen 1984 bli snabbare än de som antagits i den här redovisade kalkylen, så kommerinvesteringarna att påverkas negativt.Enligt bedömning skulle t. ex. en lönestegring pä 1984innebära att den väntade investeringsuppgången i industrin uteblir. (Appendix till kap. Sysselsättningen iindustrin fortsatte att sjunka, om än i avtagande takt, . Mättmellan årsgenomsnitten 1982 och 1983 kan minskningen uppskattas tilldrygt 20000 personer. En smärre ökning av industrisysselsättningen synes dock ha ägt rum fråntredje till fjärde kvartalet 1983. Antaletvarsel om personalinskränkningar har också minskat. Trots att en förhållandevis kraftigproduktivitetsökning väntas ,förutses antalet sysselsatta i industrin öka med ca 15000 personer . Mätt under loppet av 1984innebär det en än mer markerad ökning. ' bedömer att investeringsökningen iindustrin 1984 stannar vid4% (kap. 7). Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 9 Priser och privat konsumtion Enligt preliminärakalkyler sjönk hushållens köpkraft med 1983 (se nedanståendetablå). Hushållens inkomster,privat konsumtion, sparande och priser Procentuella förändringar,priser varav lönesumma Inkomstöverföringar från staten, kommunerna och den privatasektorn Skatter, avgifter och transfereringarfrän hushållen till staten, kommunerna och den privata sektorn varav prel. A- och B-skattersamt slutskatte-reglering Privat konsumtion Sparkvot, sparande i % av de disponibla inkomsterna Implicitprisindex för privat konsumtion -2,1 -3,9 -2,2 -2,1 0,0 -0,7 -0,1 0,3 -1,5 -1,0 -0,4 -0,1 -0,1 -2,4 -1,3 -2,0 beräknasden privata konsumtionsvolymen ha fallit . Till följd avdevalveringen förbättrades turistnettot kraftigt 1983.Konsumtionen inom landet beräknas därför ha minskat väsentligt mindre (se kap.6 sid. 105). Konsumentprisstegringarnaunder loppet av 1983 har preliminärt skattats till 9,. Härav beräknasdevalveringen , för , ha givit ett direkt bidrag om 3procentenheter. Ökningar av indirekta skatter och ändringar avlivsmedelssubventionerna har vidare ökat prisstegringarna medytterligare . Prognoserna för 1984avseende hushållens reala inkomster och konsumtion bygger bl. a. påförutsättningen att den genomsnittliga timkostnaden för samtliga löntagarestiger , dvs. i ungefär samma takt som kostnadsökningen i hela OECD-området.Eftersom effekterna på lönerna 1984 av avtal har beräknats till drygt1 1/är antagandet förenligt med en löneökning 1984 till följd av nya avtaloch löneglidning på sammanlagt 4 1/. Prop.1983/84:100 10 Under loppet av 1984förutses konsumentpriserna stiga med 4 1/.' Som nämnts ovan väntas deinternationella prisstegringarna bli förhållandevis måttliga . Andrafaktorer som talar för en lugn inhemsk prisutveckling är bl. a. det förbättradevinstläget i näringslivet, en förutsedd god produktivitetstillväxt, storåterhållsamhet med taxe-, avgifts- och skattehöjningar från stat och kommunsamt den strama kreditpolitiken. Årsgenomsnittet förkonsumentprisindex beräknas ligga knappt 6 1/över motsvarande genomsnitt1983. Hushällens köpkraft ochden privata konsumtionen väntas öka svagt . Utvecklingen av den offentliga sektorn beskrivsnärmare i kapitel 9. Den totala offentligakonsumtionsvolymen väntas, liksom , utvecklas relativt långsamt. Enfortsatt minskning om 1,förutses inom den statliga sektorn 1984, medankommunerna väntas fortsätta att bygga ut verksamheten. Den kommunalakonsumtionen väntas, inkl. olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, öka med1,i volym. ökadesysselsättningen i den offentliga sektorn med drygt 11000 personer. Huvuddelenav denna ökning berodde på en ökning av antalet beredskapsarbeten. För 1984väntas en mindre nedgång i den statliga sysselsättningen. I primärkommuner ochlandsting förutses en sysselsättningsökning om ca 15000 personer. Merparten avdenna ökning kan hänföras till olika typer av sysselsättningsskapande åtgärdersåsom ungdomslag och beredskapsarbeten (se avsnitt 5.2). Av vidstående tablåframgår utvecklingen av den offentliga sektorns finanser. 1983 beräknas denreala utgiftstakten ha bromsats upp och understiga inkomsttakten. För 1984väntas utgiftstakten sjunka ytteriigare, sä att utgifterna mätt som andel avBNP sjunker. Prognosen visarpä att budgetunderskottet kommer att minska både i nominella tal och som andelav BNP. förutses denoffentliga sektorn ha en relativt kraftig kontrak-tiv effekt påsamhällsekonomin (avsnitt 9.5). Effekterna är helt hänföriiga till staten ochhuvudsakligen betingade av en långsam utveckling av transfereringarna. Bl.a.förutsätts en kraftig neddragning av industrisubventionerna. Den kommunalasektorn väntas ha en marginellt expansiv effekt på samhällsekonomin. ' räknar med enkonsumentprisutveckling på 4 3/under loppet av året (kap. 6). Skillnadenmellan prisprognosema beror bl. a. pä olika bedömningarav utvecklingen av vinstmarginaler och produktivitet. prognos väntas hushällens realt disponibla inkomster ochden privata konsumtionen falla med 1/1984 (kap. 6). Jämförelse mellan BNP och offentliga sektorns inkomster,utgifter och budgetunderskott1977-1984 reala utgifter exkl. räntor -1,4 som andel av BNP som andel av BNP -1,6 -0,5 Likviditetsökningeni ekonomin, såsom den framkommer i form av inlåning i bankerna, dämpades under1983 trots ett något ökande budgetunderskott. En betydande statsupplåning utanförbanksystemet i kombination med en måttlig utlåning i svenska kronor fränbankerna medförde en väsentligt lägre penningmängdsökning, i genomsnitt ca 9,5%jämfört med 13,åretinnan. Bankernas inlåningfrän företag och hushåll kommer med nuvarande inriktning av statsskuldpolitikenatt begränsas ytterligare framöver. Riksobligationer, statsskuldväxlar och allemanssparandekommer att bli fördelaktiga placeringsalternativ . En bidragandefaktor är de avsättningarmotsvarande av den justerade vinsten som företagen måste göra till särskilda investeringskonton iriksbanken. Bankernas utlåningsutrymmekommer att öka mycket långsamt till följd av den strama kreditpolitiken. Penningmängdsökningen väntas mot dennabakgrund bli måttlig. En stramarekreditmarknad torde emellertid inte utgöra något avgörande hinder förnäringslivets expansion, då det finansiella sparandet i företagen snabbt harförbättrats. Preliminära siffror visar att företagssektorn hade ettbetydande positivt finansiellt sparande. Flera är med lageravveckling och minskandeinvesteringar samt stigande driftsöverskott och förbättrade finansnetton har lett till attäven de icke-finansiella företagen totalt sett var nettoutlånare påkreditmarknaden . Ett omslag tilllageruppbyggnad sker , vilket avsevärt drar upp företagensutgifter. tyder den förutsedda pris- och kostnadsutvecklingen på attdriftsöverskotten totalt sett inte ökar lika snabbt som . Detfinansiella sparandet försämras därmed men utsikterna till ett fortsatt om änmarginellt sparandeöverskott synes ändå finnas. Det blir dä tredje året i radsom företagssektorn (exkl. bostäder) uppvisar överskott. Prop.1983/84:100 12 det perspektivet framstår den förväntadeinvesteringsökningen 1984 i näringslivet som relativt lätt att finansiera.Sparandebilden torde emellertid variera kraftigt inom företagssektorn. Den förbättring somväntas i den offentliga sektorns finansiella sparande 1984 motverkas av en vissförsämring i den privata sektorn. Sparandeunderskottet gentemot utlandet, dvs.bytesbalansunderskottet, väntas därför bara minska marginellt mellan 1983 och1984 (se tab. 1:1). Tabell 1:1 Finansielltsparande 1981-1984 Miljarder kr., löpandepriser 1981 1982 1983 1984 -34,5 -59,5 -58,5 Den BNP-tillväxt på 2,6%som förutses väntas i huvudsak komma frän en fortsatt exporttillväxt,ökande fasta investeringar och ett kraftigt omslag i lagercykeln (tab. 1:2).Under 1983 och 1984 skulle vi således sammantaget nä en produktionstillväxt omca 4,. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 13 kr., löpande priser Import, varor och tjänster 1,9 -0,3 Bruttoinvesteringar Näringslivet Därav: industri Statliga myndigheter och affärsverk' Kommuner Bostäder -3,2 -4,7 -6,9 3,4 -1,2 -5,9 -8,3 -1,7 -7,3 -0,1 -2,0 -2,7 -1,5 -1,5 Export, varor och tjänster ' Fr. o. m. 1983 redovisas en del av televerketsinvesteringar som investeringar i näringslivet.Justerat för detta skulle volymutvecklingen bli 4,resp. -5,. Lageromslagi förhållande till föregående års BNP. Det kan vara intressantatt ställa denna produktionstillväxt i relation till den mer generella fråganom resursanvändningen i ekonomin. I diagram 1:1 belysesutvecklingen av reallönesumman och den reala bruttonationaHnkomsten (BNI). 'Utvecklingen av den reala BNI visar den tillväxt i real resursanvändning i formav konsumtion och investering som är möjlig utan att försämra bytesbalansen. ' Den reala lönesummaninkluderar också lönebikostnaderna. Till skillnad mot bruttonationalprodukten(BNP) i fasta priser inkluderar reala BNI faktorinkomster och faktorutgifterfrån resp. till utlandet. Dessutom deflateras exporten i reala BNI med prisindex förimporten. Diagram 1:1 Realalönesummor inkl. kollektiva avgifter och real bruttonationalinkomst (BNI) 1970-1984 ------- T-------- 1--------- 1-------- 1-------- 1--------- 1-------- 1-------- [--------- 1-------- 1--------- 1-------- 1--------- 1-------- 1--------- 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 Under perioden 19701980steg index för den reala lönesumman , medan index för reala BNI endastökade med hälften. Det s.k. reallönegapet ökade därmed kraftigt. Eftersominvesteringsutvecklingen var svag och utlandsupplåningen ökade underperioden, betyder detta att de i utlandet upplänade resurserna främst användestill konsumtion. steg de reala lönekostnaderna snabbt ochden svenska ekonomin tappade konkurrenskraft, vilket medförde förlorademarknadsandelar såväl på utlands- som på hemmamarknaden. Detta hade under årendärefter en dämpande effekt pä BNI:s tillväxt. Detta har skett genom en minskning i de realalönesummorna. Givet en nominell lönekostnadsstegring 1984 som ligger i paritetmed lönekostnadsstegringen i våra konkurrentländer, dvs. de ilönekostnadsstegring som ligger till grund för den bedömning som redovisas här,kan konkurrenskraften bibehållas. Därmed skulle en ytterligare anpassning sketill det utrymme som ges av reala BNI. Prognoserna förutrikeshandeln, konsumtionen och industrins investeringar har diskuteratsovan. Prognoserna för övriga fasta investeringar och lagerinvesteringarbeskrivs närmare i kapitel 7. De kommunalainvesteringarna har reviderats upp något jämfört med den bedömning som görs ikapitel 7. Anledningen är de ytterligare stimu- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 15 lanser som beslutats för kommunalaROT-investeringar. I föreliggande bedömning innebär detta attinvesteringsnedgången väntas stanna vid 1,i volym. Innan effekterna av dessaåtgärder lagts in i bedömningen uppskattades minskningen bli . Handelsbalansen väntasförbättras med ytterligare . mellan 1983 och 1984.Bytesbalansunderskottet förutses uppgå till , vilketmotsvarar 0,av BNP (tab. 1:3). Tabell 1:3 Handels- ochbytesbalans 1982-1984 kr., löpande priser Export varor, fob Import varor, cif inkl. del av korrigeringspost inkl. del av korrigeringspost 3 500 -20600 5 300 -22500 Den utbuds- ochefterfrägekalkyl för arbetsmarknaden som närmare redovisas i kapitel 5 tyder påett förbättrat arbetsmarknadsläge . Arbetskraftsutbudet väntas ökamed ca 25000 personer, men sysselsättningsökningen inkl. nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder (nyrekryteringsstöd och ungdomslag m. )förutses bli tillräckligt stark för att kunna minska arbetslösheten frånnuvarande ca 3,av arbetskraften ner till . Inom industrin väntas ensysselsättningsökning med ca 15 000 personer. För den privata tjänstesektornoch för kommunerna förutses en sysselsättningsökning på 15000-20000 personer ivardera sektorn (avsnitt 5.2). Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den preliminära nationalbudgeten 1984 Nedan framgår vilkakapitel och avsnitt som sammanställs inom (FiD) resp. (Kl). -0,5 -0,6 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineralbrott. Lagerförändring i % avföregående års BNP. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 17 UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN 2 1983/84. Världskonjunkturen vändeunder senhösten 1982 efter den mest utdragna lågkonjunkturen sedan andravärldskriget. En återhämtning har inletts i industriländerna.Tillväxten har varit koncentrerad till , medan denalltjämt är svag i de flesta andra länder. Tablå Bruttonationalproduktens tillväxt halvårsvis1981-1983 för iänderområden inom . Procentuell förändring, årsstakt 4 1/2 4 1/4 2 1/2 -1/2-3 1/2-2 1/4 3 1/4 7 1/2 21/2 2 1/2 4 1/4 1 3/4 4 3/4 1/4 3/4 -1/2 1 1/4 1 1/2 -3/4 1/2 2 1/4 41/2 Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1982-1984 BNP, %' De sju stora tänderna -1,9 4 3/4 -1,1 1 1/4 -0,3 -11/2 -4,4 1 1/4 -0,6 -0,5 -1,6 -1,2 1 1/4 1 1/2 -0,3 ' BNP, priser ochväxelkurser. Prop.1983/84:100 20 skattesänkningar och en omläggning av penningpolitiken i mindrerestriktiv riktning givit expansiva impulser till ekonomin. Tillväxttakten iden amerikanska ekonomin uppgick till i årstakt under sommarhalvåret1983. Uppgången har skett snabbare än vad som varit normalt under tidigarekonjunkturcykler. Bostadsbyggandet och den privata konsumtionen har lettuppgången. Påbörjandet av nya bostäder har i stort sett fördubblats. Köp avhemutrustning och bilar har också ökat kraftigt. En lageromsvängning har ocksåbidragit till produktionsuppgången, medan ökningen i företagens investeringarännu inte har varit lika kraftig som under en normal konjunkturuppgång. I har tillväxten1983 hållits uppe på en nivä av , trots den svaga internationellakonjunkturen. Den interna efterfrågan har utvecklats svagt medanutrikesbalansen har förbättrats genom storaökningar i exportvolymen (i årstakt) som importen bara ökatmåttligt. Det japanska bytesbalansöverskottet har härigenom ytterligarestärkts. I är denekonomiska bilden mindre ljus. Visserligen vände konjunkturen även här uppåt imånga länder omkring /1983, men tillväxten har förblivit svagbl. a. till följd av den allt stramare finans-poUtiken som förs i flertaletvästeuropeiska länder. I FörbundsrepublikenTyskland har produktionen under loppet av 1983 åter ökat men i så långsam taktatt de höga arbetslöshetstalen inte har reducerats. I genomförderegeringen ytterligare åtstramningsåtgärder i samband med att francendevalverades . Tillväxten har till följd härav helt bromsats uppunder 1983. I har främst ett ökat bostadsbyggande och en uppgångi den privata konsumtionen bidragit till en produktionsuppgång som emellertidbara marginellt förmått reducera arbetslösheten på , knappt 3 miljonerpersoner. Åtstramningen av denekonomiska politiken i FörbundsrepubUken och har även negativtpåverkat aktiviteten i de andra västeuropeiska länderna. 1 kombination medinhemska åtstramningsprogram har detta lett till en mycket svag produktions-och sysselsättningsutveckling. I exempelvis och uppgickandelen arbetslösa till av arbetskraften. I har ochFinland trots den internationella lågkonjunkturen haft en anmärkningsvärt godtillväxt 1982 och 1983. har 1983 kunnat öka sin oljeproduktion och dengynnsamma kursutvecklingen för dollarn har bidragit till att hälla uppeoljeexportintäktema. Produktionen i Fastlandsnorge har däremot i stort settlegat stilla. Den samlade tillväxtenför OECD-omrädet beräknas 1983 ha uppgått till drygt 2 1/. Återhämtningen iOECD-länderna har främst byggt på en ökning av hushållens konsumtion.Trots låga nominella löneökningar har i de flesta länder en kraftiguppbromsning av inflationen och ett fall i sparandet Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 21 lett till en påtaglig ökning av den privata konsumtionen.Genom att prisstegringarna har blivit mindre än förväntat har löntagarnasköpkraft förbättrats som hushållens förmögenhet stärkts. Ett stabilarepenningvärdeoch förväntningar om en konjunkturuppgång har också stärkt hushållensförtroende för den ekonomiska situationen, vilket medfört att de kunnat sänka sittsparande och öka sin konsumtion. Sjunkande nominella räntor och en lättare kreditmarknad sedan sommaren1982 torde också ha bidragit till ökadebostadsinvesteringar och köp av hemutrustning och bilar. Lagercykeln harockså bidragit till vändningen i produktionen. Det höga ränteläget och de tidigare osäkraefterfrågeutsikterna hade medfört att lagrendragits ned till historiskt sett låga nivåer. hejdadesnedgången och ökade lagren. Företagensinvesteringar utvecklades negativt under både 1982 och under början av 1983.Under hösten 1983 ökade dock de privata investeringarna.!