prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Oljeprospekteringen i omfattar verksamheter på ochkring samt i sydligaste och kringliggande vatten. Under1970-talet har totalt 200 milj. kr. lagts ned på oljeprospektering i ,varav 20-30 milj. kr. använts för seismiska undersökningar. Svenska företag deltar i oljeletningsprojekt i fleraländer med större eller mindre andelar. Bland annat deltar iNorge, Svenska i , och . Idessa projekt är något annat bolag ansvarigt för det praktiska arbetet ochdärmed "operator". driver oljeletning som operator iFilippinerna och . Svenska utomlands ligger f.n. kring 20-30 milj. kr. per år.Företaget är nu under uppbyggnad och fullt utbyggt siktar man på satsningarkring 100 milj. kr. Inom ramen för FOA-STUs havstekniska samarbetsprojekt harseismisk prospekteringsforskning bedrivits vid FOA . Denna forskninghar resulterat i att principer för en ny seismisk prospekteringsmetod harutarbetats, omfattande såväl ny metod för operativa mätningar till havs Prop.1983/84:10 24 som nya dalaanalysrutiner. Denna nya prospekteringsmetodinnebär, till skillnad från nu kommersiellt använda, att en seismiskundersökning ses som ell system där planering, mätning och analys integreras.Den nya metoden medger att yiläckande mätningar kan genomföras, att de insamlademätningarna kan tolkas relativt snabbt genom en uppställd modell av denaktuella strukturen, både vad gäller tids- och amplitudinformalion, samt all enbetydande utvärdering kan ske redan vid mättillfället ombord på fartyget. Svensk forskning och teknologi bör inom detta område kunnaframbringa internationellt konkurrenskraftiga och lönsamma tjänster och produkter.Nedan presenteras kortfattat de skäl som, uiöver den rationalisering avprospekteringen som den nya metoden kan leda till, kan tala för att en sådanprospekteringsverksamhet skall kunna etableras: - En svenskprospekteringsverksamhet som utvecklas och drivs i nära kontakt med de svenskaföretag som bedriver oljeprospektering blir ett stöd för dessa företag vadgäller utvärdering och tolkning av seismiska data. - En nationellsvensk seismisk prospekteringsresurs kan i kombination med svenska privataeller statliga företag som driver oljeletning och oljehandel vara eninternationellt sett intressant samarbetspartner. Detta kan underlättaerhållandet av oljeletningsrältigheter i främst tredje världen, i synnerhet omen ökande andel av oljehandeln kommer att gå direkl mellan länder i stället förvia multinationella oljebolag. - Uppbyggnaden aven prospekteringsverksamhet skulle utnyttja inte bara kunskap och erfarenhetsom byggts upp inom den geologiska och geofysiska forskningen utan ocksåkunnandet inom svensk industri, t.ex; varvsindustrin, och skulle kunna ledatill utveckling av säljbara produkter. DSH föreslår att den inom ramen för FOA-STUs havstekniskaprogram anskaffade mät- och registreringsutrustningen kompletteras för attmedge försöksvis tillämpade mätningar för alt i full skala demonstrera den nyametodens praktiska lillämpbarhet. Denna mätutrustning bör utformas så all den kan användasför mätningar försöksvis från ett lämpligt civilt eller militärt fartyg. Förvarje försöksmätning lämplig navigalionsutrustning bör kunna inhyras.Kostnaden för mätutrustningen beräknas av DSH till 3 milj. kr. och kostnadernaför försöksmälningarna lill 1,5 milj. kr. Eventuell vidareutveckling av FOAsresurser på delta område bör enligt DSH kopplas lill frågan om bolag förmarknadsförsörjning av FOAs kompetens på den civila sektorn. 2.7.4 Spaning och sökning under vatten Sökning, identifiering och bärgning av objekt frånhavsbotten är ganska likartade problem vad gäller både civila och mililäraobjekt. Tekniken att återfinna havererade fartyg, förlorade flygplan, torpedereller andra före- Prop.1983/84:10 25 mål är i stort sett densamma för den civila som lör denmilitära sektorn, varför också de totalt tillgängliga resurserna brukarutnyttjas gemensamt. Samma teknik bör också enligt DSH kunna utnyttjas vid överspaningav s.k. döda havsbottnar, områden där organiskt liv släckts ul lill följd avl.ex. syrebrist eller giftutsläpp. Den teknik som normalt används för sökning under vatten ärscannande eller sidiittande sonar på ytfartyg i kombination med noggrann plotlningav fartygets positioner och förflyttningar. Identifiering av misstänkta ekonsker med dykare eller undervattensfarkoster med TV-kameror ochslill-bildskameror. Scannande eller sidiittande sonarsystem har inteutvecklats i . Däremot finns en hel del erfarenhet beträffandeanvändningen av sådana system i såväl svenska som andra farvatten. Vidare finnsslor erfarenhet vad gäller användningen av såväl dykare som undervattensfarkosterför sökändamål saml hjälpmedel härför. Lämpliga undervattensfarkosterutvecklas f.n. inom landet (). Avbildningsproblemati-ken är välgenomarbetad. TV-kameror och belysningsutrustningar avhög klass utvecklas också inom landet (Undervattensfolo, , FOA m.fl.). Ett behov av bättre leknik och system för sökning,identifiering och bärgning av objekt på havsbotten finns sedan längedokumenterat inom landet. Detla har framhållitsspeciellt från den militära sidan. Del har i andra länder (och specielll i )ulvecklals avancerad leknik för sökning och bärgning av värdefulla objekl(ubålar. alombomber etc.) på stora djup. Vad som för svensk del bör undersökasär värdet av alt inom landet utveckla ett helt sök- och idenlifieringssystemoptimalt anpassat för våra vatten, dvs. för måttliga djup, dålig sikt, vinterism.m. Ett sådant syslem utgör ett område inomundervattenstekniken, för vilket det finns en viss hemmamarknad (gemensam civiloch militär) och där möjlighet finns till utprovning i hemmavalten. Avgörandeför det värde som bör tillmätas ett sådant projekt är systemets bedömdakonkurrensförmåga på väridsmarknaden. Följande syfte föreslås för programmet spaning och sökningunder vatten: - att genom en målmedveten samordning av tekniskaoch finansiella re surser inom landet främja utveckling av system för spaning och sökning under vatten. Den bör göras i den utsträckning som kan vara ändamåls enlig med hänsyn till inhemska militära och civila behov jämte konkur rensmöjligheterna på väridsmarknaden. - att ell program för spaning och sökning undervallen med ovan angivet syfle upprättas av DSH i samarbete med marinen. STU och andra berörda intressenter. Prop.1983/84: 10 26 Sjömätning med nuvarande metoder är tidsödande och fordrarstora resurser. Vid mitten av 1960-talel beräknades alt, med dåvaranderesurser, territorialhav inte skulle vara tillfredsställande mättförrän . Än finns stora områden som inte är mätta sedanmitten av 1800-lalet. är endast några procent av våravattenområden mätta med moderna sjömätningsmetoder. Den helt övervägande delenav det svenska sjöterritoriet är fortfarande mätt endast med handlod, (Ds K1978:14). prövar andra metoder än traditionellsjömätningsteknik med ekolod för att öka möjligheterna till djupbestämning. Medtanke på de stora, ofullständigt mätta arealerna följer deförsök med laserljus för att bestämma djupet som pågår främst i , ochAustralien. Försök har även utförts i av FOA. Fördelen med flygburendjupsondering framför konventionell kartläggning ligger främst i den störreytavverkningshastigheten. Såväl helikopter som lätt flygplan kan fungera somplattform. Den konventionella sjömätningen syftar till en heltäckandekartläggning av bollen medan laserbalymetrin endast ger "stickprov".Man erhåller följaktligen en snabb, relativt tät rekognoseringsmätning medlaserteknikens hjälp. Denna kan alltså inte ersätta men väl kompletteraekolodsme-lodiken. Lasertekniken har f.n. minsta begränsning i . För vidare värdering av teknikens användning i svensksjömätning är det av stor betydelse ati utföra ell försök som helt ägnas detcivila behovet av all studera hur laserbalymetritekniken skall kunna inpassaskomplementärt till gängse lodningsmetoder. XiSH fineslår att ett sådant försök genomförs av FOA ochsjöfartsverket i samverkan, dels i det väl inmätta området vid Fifång iStockholms skärgård, dels i ett område som är dåligt sjömän. Försöket harkostnadsberäknats till 1,5 milj. kr. För försöket används om möjligt ett i USAnyligen utvecklat laserbatymelrisystem för militärt bruk, betecknat ochtillverkat av företagel Aveco Everelt i . Alternativt begagnas det av FOAhitlills använda kanadensiska lasersystemet, ägt av . Delta system bör då vara modifierat för scanning av laserstrålenenligt FOAs modell. HALS-syslemel är intressant därför att detutvecklingsmässigt ligger närmare ett operativt system för bottenkarlläggningän vad del kanadensiska systemet gör. 3 Förstudier och inledande arbeten Förutsättningarna för ell bärkraftigt kust- och havsfiskehar på ett genomgripande sätt ändrats . Ökade farlygskoslnader(an- Prop.1983/84:10 27 driftskostnader elc.) har ejkompenserats av motsvarande ökning av inkomsterna. Överuttag utgör dessutomett hot mot havsfisket i alla våra havsområden. Målet för den svenska fiskeripolitiken är bl.a. allupprätthålla en fiskeflotta av ungefär dagens storlek, som detskapas stabila och rimliga ekonomiska förhållanden för näringens utövare. Detföreligger svårigheter att med nuvarande insatser från samhällets sida nå dennamålsättning. DSH föreslår att följande åtgärder för förbättring av del svenskafisket närmare övervägs: - att förändradistributionskedjan och minska höga skillnader mellan råvarupris ochkonsumentpris, - att kompletterade större, moderna trålarna med rationell och ergonomiskt riklig utrustningför fångslhanlering. - all utvecklanya typer av fåmansfartyg för kustnära fiske med bättre förutsättningar all geekonomi i små fångster. - att stimuleraefterfrågan på svensk färsk fisk. - att stimulerakompletterande sysselsättningsformer. DSH uppdrog hösten 1982ål CTH att genomföra en systemanalytisk förstudie avdistributions- och konsumtionsfrågorna för såväl vildfångad som odlad fisk. DSH har påbörjat informella överläggningar medfiskeristyrelsen och fiskels organisationer avseende eventuella insatser somkan vara påkallade från delegationens sida. DSH är inte beredd att nu framlägganågra förslag avseende svenski kust- och havsfiske. och har börjat tilldra sig betydandeinternationellt intresse. konstaterar DSH alt en svensk polarpolitiksaknas. position vid kommande förhandlingar rörande polarområdena,främst med anknytning till Svalbard- och Anlarktistraktaterna, kommer enligtDSH att bero av i vilken utsträckning deltagit i utforskningen av dessaområden. DSH har som underiag för svensk polarpolitik påbörjat enförstudie beträffande värdet av naturtillgångarna i polarområdena med beaktandeav utvinningskostnaderna. - att en värdering från svensk synpunkt av deoskiftade tillgångarna av polarområdena företas, jämte en bedömning av i vilken omfattning bör delta i utforskningen av respektive , och - att det samarbete som kan vara påkallat mellanSverige och signatär- makterna i respektive traktatsländerna kring klarläggs. Prop.1983/84: 10 28 3.3 Svenskt deltagande i internationellt samarbete deltar genom myndigheter och forskningsorgan ibehandlingen av ett stort antal frågor som rör världshavens nyttjande ochskydd. De frågor som DSH finner angelägna rör värderingen från svensk synpunktav ännu kvarstående, legalt öppna världshavsområden. Samverkan mellan berördaintressenter inom landet avseende de havsrätlsliga frågorna är angeläget.Arbetet med dessa fräggr har i stora delar pågått inomregeringskansliet. DSH har inlett informella diskussioner med främst UDangående behovet av en analys av konsekvenserna för av atthavsrättskonventionen antagits i FN och den utveckling havsrätten därmed kanslå inför. Ansvars- och samverkansformerna inom kring havsrättsligafrågor bör härvid enligt DSH också klargöras. Det internationellahavsforskningsamarbetets betydelse för den inhemska kompetensutvecklingen börframhållas. Del svenska deltagandet i internationellt samarbete ärsvåröverskådligt, vilket kan orsaka dubbelarbeten och otillräckliginformationsåtervinning lill berörda intressenter inom landet. DSH avser att tafram en översiktlig skrift om internationella organisationers uppgifter,program och projekt liksom svenska myndigheters m.fl. dellagande i deninternationella havsresursverksamheten. DSH avser även alt söka utvecklarutiner för effektivare Informalionsålervinning till intressenter inom landetfrån svenskt deltagande i internationell havsresursverksamhet. Det kan i samband med svensk biståndsverksamhet framhållasatt produkter och tjänster med anknytning till havsresurser i många fallskulle kunna utgöra värdefulla inslag i biståndsverksamheten. Inom följandeområden finns goda förutsättningar alt gynna export av svensk marin teknik ochknow-how: - statligkompetens inom bl.a. kustbevakning, kustplanering och tillståndskontroll avhavet, - vatten- och avloppsreningsamt övrig miljöskyddsteknik, utbildning) och fisketeknik för att öka självförsörjningsgraden iu-länderna vad gäller livsmedel, och - resursutvinning ur havet; energiteknik, olja- ochgasutvinning och även mineralutvinning m.m. - att en inventering görs i samarbete främstSIDA-DSH av behov i u-län derna av tjänster och leknik rörande havsresursverksamhel. 3.4 Materialbeständighet i marin miljö Den växande etableringen av verksamheter i havet harmedfört ell ökat behov av konstruklioner med små underhållskrav. Dendominerande faktorn för underhållet av stålkonstruktioner är korrosion. Prop.1983/84:10 29 för armerad betong, där korrosionen kan bli besvärande vidinfästningar och på armering. Särskilda krav ställs pä ledningar som pumpar upphet olja eller transporterar gas från produktionsfälten. Vid konstruktion ihavsmiljö uppkommer ett moisalsförhällande vid val av siålkvaliiet. Utvecklingeninom stålbyggnad går mol användandet av mer höghållfast stål med klenaredimensioner. Problemet är all korrosiviteten hos stålet växer med hållfasthetenoch de klenare dimensionerna ger mindre maierialreserv i konstruktionen. Korrosionsproblemel är i grunden ell ekonomiskt problem. 1konstruktionsarbetet slår valet mellan billiga korrosionsbenägna maierial ochdyra motståndskraftiga material. Det billiga materialet orsakar större underhållskostnaderän det dyra materialet. Andra faktorer som spelar in är vilka konsekvenser ettomfattande underhåll medför. För en plattform är en driftstörning myckelkostsam varför dyrare maierial kan bli lönsamma. Ett forskningsprogram på områdei marin korrosion och marinmaterialteknik skulle enlig DSH förutom skeppsfart gagna offshore-industri ochhavsenergiindustri, l.ex. vågkraftverk, värmeutvinning ur havsvatten medvärmepumpar och OTEC-kraftverk (Conversion). Aimosfäriskkorrosion studeras vid CTH och vissa försök med marin korrosion görs iKosterfjorden av Korrosionsinstitulet. Mikrobiell korrosionsforskning vidGöteborgs universitet har stötts av STU och NE. DSH avser att med närmaste berörda intressenter analyserabehovet av övergripande program på detla område. 3.5 Miljöskydd och teknik har havsföroreningarnauppmärksammals allt mer. Främst har oljeutsläpp vid fartygsolyckor ochutblåsningar vid oljeutvinning lill havs kommil i blickpunkten. De samladeföroreningarnas effekter på den miljön har blivit allvarligare. Enligten aktuell bedömning är de årliga utsläppen av olja i världshaven i samband medsjötransporter ca (de totala utsläppen ligger i storleksordningen6 miljoner ton). En minskning med ungefär en tredjedel av de förstnämnda tycksha skett . Orsakerna härtill är bl.a.utvecklingen av tekniken alt hantera olja, oljerester och barlastvatlen såvälombord på farlyg som i hamnar och oljeterminaler, skärpt lagstiftning ochövervakning samt högre oljepriser. Kemikalieutsläpp till sjöss är färre än oljeutsläppen ocherfarenheterna av hur de skall bekämpas är relativt begränsade. Sådana utsläppkan vara svårare alt åtgärda än oljeutsläpp, då generella rikllinjer förbekämpning till slor del saknas. Behandling av kemikalieutsläpp är föremål fördiskussioner i det internationella konvenlionsarbetet. Med hänsyn lill allväsenlliga kostnader är förknippade med effektiva skyddsregler mol kemikalieutsläpphar åtskilliga länder motsatt sig en dylik utvidgning av konven- Prop.1983/84: 10 30 eftersträvar att reglerna molkemikalieutsläppen skall bli lika strikta som i fråga om oljeutsläpp. Ärligen investeras i svensk industri drygt 500 milj. kr. imiljöskyddande åtgärder och utveckling av utrustning för sådana. Kommunerna hari avloppsreningsanläggningar investerat . har stora erfarenheter och stort kunnande inomvatlenreningens område. Förutsättningarna för att marknadsföra svenskmiljöskyddsteknologi avseende ätgärder mot vattenföroreningar från fleraindustrisektorer är goda. Däremot är möjligheterna att exportera denna leknikoch detla kunnande begränsade. Det hänger samman med att miljövårdspolitiken imånga länder ofta inte innefattar särskilt långtgående krav på miljövårdandeåtgärder inom berörda industrier. Bland andra STU och Exportråd hargjort ansatser lill exportfrämjande åtgärder, dock ulan mer påtagligt resultat. Regeringen har anvisat 30 milj. kr. under en femårsperiodlill STU för "TOBOS 85" - ett program för utveckling av utrustningoch metoder för oljebekämpning till sjöss och på stränder. SNV och Svenska vatten- och avloppsverksföreningengenomför f.n. ett utvärderingsprojekt kallat (Sewage Works EvaluationProject) avseende avloppsreningsteknik. Denna utvärdering bör bl.a.ligga till grund för fortsatta överväganden om möjligheter för att marknadsföraoch försälja teknik och kunnande inom vatlenreningsområdet. Inom programområdet miljöskydd och miljöskyddsteknikertordras f.n. inga särskilda insatser av programkaraktär. DSH följer pågåendeutredningsarbete inom områdei. kan behov av särskilda insalser bliaktuella. De tas i så fall upp lill behandling i samband med den rullandeöversynen av havsresursprogrammel. Ett stort antal departement, myndigheter ochorganisationer har uppgifter avseende del miljöskyddet i Sverige.Problem föreligger vid samordning och gränsdragning mellan olika instanser ochuppgifter. DSH anser sig kunna konstatera att produktutveckling,planering och ekonomiska investeringar inom vissa delar av miljöskyddsområdetf.n. icke är lämpligt samordnade. DSH vill även peka på behovet av en samladanalys och utvärdering av de förslag av vikt som framkommit i olika utredningaroch därav föranledda beslul. 3.6 Teknik för utvinning av energi från havet Enligt DSH lalar mycket för alt havslokaliseradevindkraftverk blir av intresse i ell framtida energiförsörjningssystem. Delfinns därför anledning all närmare studera den havsbaserade vindenergin ijämförelse med de landbaserade prototyperna (på Golland och Maglarp iSkåne). I rapporten lill havs (NE 1979:6) uppges att inom destuderade områdena om ' skulle en energiproduktion av /årkunna erhållas. Prop.1983/84:10 31 Vågkraften har inte kommil lika långt i utvecklingen, menett ökat inlresse för detta energislag kan märkas. Vågkraften utvecklas förnärvarande i huvudsak inom laboratorier och vid mindre sjöförsök med förhållandevisbegränsade målsättningar. 1 rapporten (NE 1981:16), beräknasatt ca vågkraft skall kunna utvinnas i kusinära svenska farvatten. Ett nödvändigt steg för att utveckla vågeneritekniken tillhavs är att bygga mindre havsförlagda proloiypkraftverk. All göra vågförsöklängs världshavens kuster är både svårt och kostsamt p.g.a. de stora vågor somkan uppträda där. har goda förutsättningar att fungera som modellhavför internationell forskning som man här kan utvecklaprototypkraftverk i full skala för svenska förhållanden. Vind- och vågenergi är närbesläktade energiformer medsamma slumpartade förlopp och därmed likartad inverkan på ett kraftnät. Debåda kraftslagen skulle kunna samlokaliseras i gemensamma kraftverksanläggningar.För anslutning av vind- och vågenergin lill stamnätet utgör variationerna itimskalan de största problemen. Allmänt beräknas ca från källor medvarierande energiproduktion kunna tas emot på stamnätet utan alltför storasvårigheter. Ett problem med havslokalisering är förekomsten av is ochvågor, vilket ställer andra krav på konstruktionsmaterial och på utförande änlandbaserade anläggningar. En annannackdel är alt de sjökablar som måsle dras från aggregaten lill land ärrelativt dyra. Några skäl för havslokalisering är: - Vindkraftverkute lill havs tar relativt sett endast en mindre areal i anspråk. Lokalastörningar eller risker för tredje man i samband med driften av vindkraftverkenminskas. Dessutom är vindförhållandena gynnsammare än över land. - Teknik försådana anläggningsarbeten på havet finns utvecklad inom landet. Teknikenpåminner orn den som används vid anläggning av fyrar. - Produktionsmöjlighetervid skeppsvarv kan utnyttjas och aggregaten kan monteras och provas på varv. - Sjötransporttill uppställningsplatsen har uppenbara fördelar jämfört med landlransportp.g.a. begränsningar i fråga om transport av stora och lunga enheter som råderpå det allmänna vägnätet. - Av samma skälöppnas möjligheter till export av prefabricerade vindkraftverk. NE och energiforskningsnämnden ansvarar förforskning och utveckling beträffande nya energikällor i . Förnärvarande pågår ett samarbetsprojekt mellan NE, DSH och statens planverkavseende anspråk och konflikter till följd av energianläggningar lill havs. DSH ser NEs forsknings- och utvecklingsprogram, med därlämnade 1983/84: 10 32 lörskig för de havsbaserade energislagens utveckling, somen del av del övergripande programmet vad avser energiteknik. DSHs uppgift äratt fidja utvecklingen inom områdei och vid behov initiera särskild utrednings-eller forskningsverksamhet, vilket t.ex. kan bli akiuelll när ovannämndasamarbetsprojekl avslutats. / övrigt ser DSH f.n. ingen uniedning all engagerasig ylteriigare i havsenergiji ägorna eller alt formulera ett särskilt programhärför. 3.7 Teknik för brytning och utvinning av frånhavet Brytning av mineralråvaror från havet och utvinning avmineral från dessa är av blygsam omfattning. Det är framför alltkoksalt, magnesium och brom som utvinns ur havsvattnet och sand och grus somtas från havsbottnen. På är brytning av och utvinning av urfosforitknölar, manganknölar (mangannoduler) och melallslam av särskiltinlresse. Dessa råvaror utgörs av sedimentära avlagringar på djupt belägnahavsbottnar. Närmare kusterna är lungsandsfyndigheter och vissamineraltillgångar i den fasta berggrunden av intresse. Den just antagnahavsrättskonventionen kommer av allt att döma att få betydelse för hur brytningenav mineralråvaror lill havs kommer att utvecklas. De ekonomiska zonerna ger deenskilda kuststaterna rätlen lill mineralresurserna inom dessa zoner, somrymmer huvuddelen av havens mineraltillgångar. Kvar utanför dessa zoner blirdjuphavstillgångarna. Konventionen innehåller bl.a. regler för hur detinternationella havsboiienområdel skall förvaltas. De viktigaste mineralförekomslerna i svenska kust- ochhavsområden utgörs av sand- och gruslillgångar. läcks endastnågon procent av grusbehovei från fyndigheter lill havs. En successiv övergånglill läkt i havsområden kan vara en möjlighet att förbättra försörjningen mednaturgrus. 1 rapporten och grus på land och i hav, (SIND 1980:1), och ipropositionen 1981/82:99 Mineralpoliiik, har påtalats behovet av en planmässigkartering av vissa från behovssynpunkt lämpliga grusfyndigheter. Av mineralfyndigheier i den fasta berggrunden är hittillsSkelleftefältets fortsättning i den mest intressanta.Nodulförekomster finns även i våra havsområden. Här är emellertid bådenodulernas slorlek och kvantitet mindre än i djuphaven. Del är särskilt ettområde i mellan och som är rikt på noduler ochintressant att undersöka. har gjort vissa analyser avmineralsammansättningen i dessa noduler. Brytningstekniken lill havs av olika mineraltillgångar harännu flera utvecklingssteg framför sig. 1 finns hög kompetens ochkunnande inom de maringeologiska, metallurgiska och mineralteknologiska områdenainom universitet, högskolor, myndigheter och industrier. Prop.1983/84:10 33 heter som finns all utnyttja detla kunnande till nytta förl.ex. svensk industri och biståndsverksamhet bör klarläggas, anser DSH.