prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Förslaget stöds, förutom av inledningsvis nämndainstanser, av länsstyrelserna i , och län,universdel, glesbygdsdelegationen, ,, , , , , och . Länsstyrelserna i , och samlÄlvsborgs län, kommerskollegium. Föreningen och Umeåuniversitet är tveksamma till förslaget. kan intetillstyrka med mindre motsvarande rätt ges företag som konkurrerar medlantbmkskooperationen och i anser att förslaget börgälla även andra företagsformer än ekonomiska kooperativa föreningar. Förslaget avstyrks av RRV, NO, kammarrätten i , länsstyrelsernai , och , ,SHIO-Familjeföretagen och LO. Svenska Handelskammarförbundel vill att frågan omföretagens försörjning med riskkapital skall utredas i ett störte sammanhang. 1983/84:84 101 LRFfillstyrker eftertryckligt utredningens förslag. LRF ser del som ett riktigtoch angeläget steg för att överbrygga inflationens negativa effekter och gelantbmkskooperationen motsvarande lättnader som har vidtagits för aktiebolageni syfte att underlätta nyemission. LRF ser det emellertid som nödvändigt attnedskrivningsrätten utökas till av ökningen av insatskapitalet. Lantbmketges på så sätt störte frihet och möjlighet att realt öka insatsskyldighetema iföreningarna. Vidare skapar förslaget förutsättningar för att genomföraåtgärder med en successivt ökande insatsbetalning allt eftersomkonsolideringen fortgår hos den enskilde medlemmen, dvs. en form avannuitetsmetod. i länoch föreslår på samma gmnder som LRF enökning till . Även framför detta förslagoch understryker att reformen är av utomordenfiig vikl för att kunna rekryteranya medlemmar till organisationen. Glesbygdsdelegationen förordar också enhöjning av nedskrivningsrätten. Länsstyrelseni län anser att förslaget bör omfatta även övriga kooperativaorganisationer. tillstyrker att förslaget om uppskjuten beskattning för medlemmar ilantbmkskooperativa föreningar genomförs . I ett längre perspektivbör dock, enligt HSB, samma möjligheter skapas även för andra kooperativaorganisafioner. KFaccepterar en särbehandling av lantbmkskooperalionens medlemmar med avseendepå förslagel om uppskjuten skatt men understryker vikten av den gränsdragningutredningen gjort i fråga om skattelindringens förmånseffekt. RRVpåpekar att lagförslaget måste förtydligas för att möjliggöra kontroll av altavdrag inte sker med otillåtna belopp. bör nedskrivningsregeln gälla alla somredovisar intäkt under förvärvskällan "Rörelse". I föreningsbankernafinns nämligen som medlemmar flera andra egenföretagare än de som omfattas avförslaget. DehuvudsakUga motiv mot förslagel som ligger fill gmnd för avstyrkande ellertveksamma remissinstansers ställningstagande framgår i sammanfattning avföljande citat ur yttrande av kammartätten i . "Ettavdrag av detta slag strider helt mot de principer som hitfills gällt inom detsvenska skattesystemet. Enligt kammartättens uppfattning kan det inte hellerJämföras med de skattelättnader för utdelning som aktiebolagen fått eller delättnader som har föreslagits beträffande beskattningen av insatsräntan.Producentkooperationen delar normalt ut överskotten i form av efteriikvider ochkan därigenom redan nu helt undvika dubbelbeskattning. Kammartätten bedömeratt ett genomförafiaé~av förslaget om uppskjuten beskattning skulle medföraatt lantbmkskooperationen kommer att 1983/84:84 102 gynnasi förhållande till det övriga näringslivet. Detta skulle kunna få styreffektersom är svåra att fömtse. Över huvud taget är det osäkert om de föreslagnareglerna skulle medföra den åsyftade stimulansen. Bl.a. finns det, somledamoten framhåller i sin reservation, inte någon bindning mellanskatteförmånen och en höjning av insatsskyldigheten. Slutligen villkammartätten framhålla att förslaget fill lagtext är oklart på så sätt att detinte framgår att avdragsrätten skall vara begränsad till vissa typer avkooperativa föreningar." Detförhållandet att förslaget strider mot tillämpad princip atl insatsbetalningskall göras med beskattade medel framhålles också av NO, länsstyrelserna iStockholms, , samt ,kommerskollegium och Föreningen . RRV, iMalmöhus län och kommerskollegium pekar på att förslaget inte är kopplat tidkrav på höjning av insatskapitalet i föreningarna. Också SvenskaHandelskammarförbundel anför nu nämnda skäl mot förslaget. Förbundet pekarsamtidigt på atl motsvarande problem uppkommer t. ex. för mindre ochmedelstora företag och att förslaget, om det genomförs, bör gälla även förandra företagsformer. Frågan bör enligt förbundet utredas i ett störtesammanhang. Attförslaget speciellt skulle gynna vissa delar av kooperationen och eventuelltleda till krav på kompensation från andra företagsformer framhålls också avlänsstyrelserna i och . universdel anser attförslaget bör ses i ett störte sammanhang och även övervägas för andraföretagsformer. kan ansluta sig till förslaget endastom motsvarande rätt ges företag som konkurterar med lantbmkskooperafionen. "Marginellamöjligheter för den enskilde att påverka sin årliga totala skattesituation,alltför komplicerade tillämpningsregler jämte kontroll och avstämningsproblemsom ökar ju längre fid som förflutit sedan urspmngs-fidpunkten, utgör negativaeffekter som bedöms väga tyngre än fördelama" anför iKalmar län och förordar en utredning av möjligheten att förstärkainsatsviljan via lättnader i förmögenhetsbeskattningen avseende insatskapitalsom stadgeenligt är bundet viss minimitid och ej heller uppsagt. RRVanser att förslaget ger möjlighet till inslag av skatteplanering iövervägandena om medlemskap i kooperativ förening och vid bildande avkooperafiva föreningar. Enligt RRV:s mening är det olämpligt att belastaskattesystemet med denna typ av särlösningar som ökar svåröverskådligheten.Det kan också, enligt RRV, ifrågasättas om denna typ av regler skulle leda fillen ökad finansiell stabilitet i de kooperativa föreningar som förslaget avseratt stödja. Om man från statsmakternas sida önskar sfimulera en uppbyggnad avinsatskapitalet i kooperativa föreningar bör, enligt RRV, konverteringsmodellenutredas ytterligare. 1983/84:84 103 En fömtsättning för att förslaget skall få avseddfinansiell effekt är atl medlemmens övriga skattemässigareserveringsmöjligheter är uttömda, anför Föreningen (). Så torde inte vara fallet inom stora delar av berörd kooperation. Denfinansiella effeklen av den föreslagna åtgärden bedöms därför av FAR som ringa.Även i fäster uppmärksamheten på dettaförhållande. LO anser att förslaget inte motsvarar de krav på enallkooperativ lösning som man bör ställa när det gäller reformer iskattesystemet. Frågan om särskilda skattestimulanser i form av en särskildavsättning till kollektiva kapitalfonder bör, enligt LO, inte överges. LOförordar därför ytterligare utredning i syfte att finna etl system som ocksåkan gälla konsumentkoo-perafionen och bostadskooperationen. 1.7.1 Förslag och remissutfall Möjlighet till skattefondsparande införes, inledningsvisför den konsumentkooperativa sektoms medlemmar i form av s. k. garantikapitaloch efter erforderligt ytterligare beredningsarbete för övriga kooperativa organisationersmedlemmar. Härvid bör även sparande i B-insatser komma i fråga. Förslaget stöds av det helt övervägande antaletremissinstanser. Posifiva är, fömtom de inledningsvis nämnda instanserna, RRV,NO, kammarrätten i , länsstyrelserna i och Södermanlandslän m.fl., AP-fonden, första, andra och tredje fondstyrelserna, kommerskollegium,Svenska Handelskammarförbundel, , FöreningenAuktoriserade Revisorer, , , , Svenska , , , OK, , och . Några remissinstanser, bl. a. RRV, Bankinspeklionen ochSveriges anför vissa betänkligheter eller avstår frånalt ta ställning. LO avstyrker förslagel och föreslår att i stället delskatlesubventionerade aktiesparandet avskaffas. KF bedömer införandet av garantikapilal ikonsumentföreningarna som en mycket angelägen åtgärd för att såväl skapa en nyform för medlemssparande, och därmed öka medlemmamas känsla av personligtengagemang i föreningarna, som en ny för konsumentföreningarna lämplig formför kapitalbindning. Därmed ges ökade möjligheter för KF atl på ohka sätt lösarörelsens centrala kapitalfrågor. Etl genomförande av förslaget skulle innebäraen starkt motiverad utveckling i riktning mot mer likvärdig behandling mellanberörda företagsformer. Prop.1983/84:84 104 LRFanför att individuellt fondsparande har fått allt störte betydelse somkapitalkälla för börsbolagen . LRF ser detta sparande somett nödvändigt komplement till övriga föreslagna åtgärder samt dessutomangeläget av rättviseskäl. LRF tror emellertid inte alt det är möjligt attinförskaffa något kapital om bindningstiden blir . Fondsparande ikooperativa företag bör få samma ekonomiska villkor som gäller för övrigtskattefondsparande. Deav utredningen presenterade allkooperativa rikstäckande fonderna kan LRF intetillstyrka. Förslagel är enligt LRF inte tillräckligt genomlyst och har i sigett antal motsägelsefulla uppgifter. LRF skisserar ett fondsystem anknutet iprincip till vaije enskilt kooperativt företag, som skulle kunna tillämpas förhela kooperationen. RRVansluter sig till förslaget fömtsatt att sparformen avses behållas långsiktigt.Också Svenska och finner det rimligt att kooperationen får byggaupp ett skattefondsparande så länge som det gäller för andra företagsformer. Kommerskollegiumfillstyrker men anser sig inte nu kunna ta ställning till om någon av de tvåföreslagna modellerna för nysparandet bör användas. Förslagen är intetillräckligt utredda för att kunna bedömas med avseende på vilka effekter defår. Kollegiet pekar också på ett tredje alternativ, nämligen att detkooperativa nysparandet sker inom ramen för nuvarande skattefondsparande. Dettakan ske genom att de redan existerande fondema får förvärva garantikapilaleller motsvarande kapital i kooperativa föreningar på samma säll som får skebeträffande aktier i börsnoterade företag. EnligtSvenska Handelskammarförbundel bör fondsparandet vara av modellen "medriskspridning". Länsstyrelseni tillstyrker förslaget för alt ge likvärdiga fömtsättningar förde kooperativa företagen, men anser i princip att premieringen av den härtypen av sparande bör lyftas bort från skattesystemet och i stället tillförasspararna från bankinsliluten. Underfömtsättning av principen att B-insatser är en del av kooperationensriskkapital och att således räntan är föremål för dubbelbeskattning tillstyrkerSveriges förslaget. Eftersomnågot färdigt förslag i frågan inte föreligger avstår från att ge några definitiva synpunkter. Förbundet finner det dockrimligt att det fondsparande som kan ske i börsnoterade bolag även ska kunnainnefatta kooperativa företag. Förbundet inser dock att betydande svårigheterföreligger att skapa lämpliga former för sparande i den speciella typ som dekooperativa företagen utgör. I ett sådant system bör B-insatser kunna utgöraett lämpligt instrument. Förslagetom garantikapital är enligt RRV en tveksam mellanform mellan gällandebestämmelser för sparande på skattesparkonto och Prop.1983/84:84 105 I sin nuvarande utformning skulleförslaget medföra såväl administrativa som kontrolllekniska svårigheter. Bankinspektionen anför liknande synpunkter och menar attförslaget kräver ytterligare bearbetningar och överväganden innan ställning kantas till frågan om det är genomförbart. Inspektionen är tveksam till möjlighetenatt inordna verksamheten i mönstret för lagstiftningen om aktiefonder ochaktiesparfonder. 1.8 Fonden för kooperativt egenkapital 1.8.1 Förslag och remissutfad - Ett stafiigt specialinslitul - fonden för kooperativtegenkapital -inrättas för att göra kollektivt kapital tillgängligt förkooperationen som riskbärande egenkapital (B-insatser). Till fonden anvisas 400milj. Remissopinionen är delad. Förslaget stöds, fömtom av inledningsvis nämndaremissinstanser, av länsstyrelserna i , , ,, och län, ,Föreningen , , ,, , , , ochTrädgårdsnäringens . LO stöder förslaget men är tveksam lill att finansieringenskall ske med anslag över statsbudgeten. ÅFlar inte närmare ställning till det föreslagnainstitutet. Inte heller AP-fonden, fiärde fondstyrelsen och iÅlvsborgs län uttalar någon bestämd uppfattning. Kammarrätten i , kommerskollegium och Stockholmsuniversitet år tveksamma till förslaget. Förslaget avstyrks av RRV, NO, länsstyrelserna i Gotlandsoch , AP-fonden, första, andra och tredje fondstyrelserna.Bankinspektionen, Svenska Handelskammarförbundel, Köpmannaförbundoch SHIO-Familjeföretagen, ICA-Förbundet, , och . LRF instämmer i utredningens bedömning att ett statligtspecialinslitul är bäst lämpat att administrativt sköta fonden för kooperativtegenkapital mot bakgmnd av att det är angeläget att kooperationens särskildaförutsättningar blir väl kända i fonden och att kooperationen inte hamnar i enandrahandssituation i förhållande fill börsbolagen. Eftersom det rör sig omallmänna medel, torde enligt LRF bindningsliden för de förvärvade B-insatsernainte behöva understiga de som utredningen föreslagit generellt. LRF anservidare att 400 milj. kr. är ett för lågt belopp. 1983/84:84 106 Länsstyrelseni län tillstyrker den föreslagna fonden men anför att det synesha varit en enklare väg att göra befintliga kredifinstiiut, i synnerhet QärdeAP-fonden, i störte utsträckning tillgängliga för kooperativa företag. anser förslaget vara väl underbyggt. Föreningenunderstryker i sammanhanget att det borde vara angeläget att även kooperationenkan få del av institutionellt genererat egenkapital. bordekunna fillskapas i samverkan mellan och skilda, kooperationennärstående företag. Ett altemafiv till att använda statliga medel förkooperafivt egenkapital skulle kunna vara att den statliga fonden utfärdargaranlier för de företag som tecknar egenkapital i olika kooperafiva företag. finner förslaget välgmndat och påpekar att det ärrimligt också ur den synpunkten att kooperativa företag bereds samma möjlighetatt på en gång mobilisera etl störte riskkapital som aktiebolagen har genomnyemissioner. Länsstyrelseni anför att det är speciellt viktigt att nyetablerade kooperativaföretag får del av medlen från fonden. Även högskolan i framför detta ochanser alt det bör skrivas in i fondens instmktion att den särskilt ska främjatillkomsten av arbetskooperativa företag samt att den ska låtaregionalpolitiska hänsynstaganden påverka förvärvet av B-insatser. EnligtLO, som är tveksam till finansiering över statsbudgeten, bör det utredas omfondens kapitalbehov kan tillgodoses med hjälp av pensionsmedel pä samma sättsom . och har inget att erinra mot förslagetfömtsatt att samtliga ekonomiska föreningar kommer att utgöra målgmpp. Medhänsyn till att förslaget om ett statligt specialinstitut har karaktären av enprincipskiss, avsedd alt i samverkan med kooperafionen ytterligare beredas inomregeringskansliet, anser sig KF icke böra ingå på en behandling avutredningens synpunkter mer i detalj. KF bedömer emellertid, liksomutredningen, behovet av försörjningen med långfrisfigt kapital liknande ettegenkapital av bunden karaktär såsom betydande för kooperationen. Deinstanser som är tveksamma tid eller avstyrker förslaget framför somhuvudargument att ett särskilt institut inte behövs med tanke på befintligainstitutioner på kapitalmarknaden och/eller att kooperationen blir otillbörligtgynnad gentemot andra företagsformer vad gäller tillgången på kapital. AP-fonden,fiärde fondstyrelsen, vill sålunda inle uttala någon besiämd uppfattning ifrågan men anser att alternafivet med en administrativ anknytning till någonredan bestående institution på kapitalmarknaden också bör övervägas. Därigenomskulle utvecklingsprojekten inom kooperativ verksamhet komma att bedömas påsamma gmnder som projekt inom 1983/84:84 107 näringsliveti övrigt, och det skulle säkerställas alt del för finansieringen vid varje tidtillämpades Jämförbara villkor. Fjärdefondstyrelsen anser vidare alt B-insatser bör uppfattas som en form av allmänfinansiering av föreningar i expansion, inte som en form avprojektfinansiering. Avkastningskravet på insfitutet bör enligt fondstyrelsenformuleras så att för institutets tillskott av B-insatser skall tillämpaskapitalmarknadens avkastningskrav vid vatje tid för placeringar med motsvarandebelopp, riskgrad och löptid. Länsstyrelseni framför liknande synpunkter. förfram tanken på att utnyttja befintliga institutioner och kompetens, l.ex.genom att skapa ett särskilt obligationsartange-mang, dels till de kooperativaföretag som i första hand är kapitalförvaltare, dels till någon del avATP-fondsystemet. NOanför att inrättandet av en särskild fond leder till en ytterligare uppdelningav kapitalmarknaden och fill risk för att särskilda favörer lämnas tillkooperationen. Risken för sådant gynnande påtalas också av kammarrätten iGöteborg och . RRVförordar att reglerna för AP-fonderna ändras så att det blir möjligt attplacera AP-medel som riskbärande kapital i kooperationen i samma ufsträckningsom sådana medel kan placeras i aktiebolag. Om så sker torde de befinfiigakapitalmarknadsinsfituten vara fillräckliga för att förse kooperationen medriskbärande kapital. Elt särskill statligt är enligt RRV:s uppfattning mofiverat endast om man frånstatsmakternas sida önskar ge kooperativa förelag tillgång till riskkapital medett lägre avkastningskrav än vad som är gängse på kapitalmarknaden. ,som känner stark tveksamhet inför förslaget, påtalar risken för att andra änrent marknadsmässiga överväganden kommer att dominera vid placering avriskkapital. Enligt kollegiets mening bör lämpligen Qärde AP-fonden ochFöretagskapital AB i stället kunna fillåtas placera medel i de kooperativaföreningarna enligt samma principer och lönsamhetskrav som tillämpas ifråga om placeringar i andra företag. Även Svenska Handelskammarförbundel ochlänsstyrelserna i och förordar en inordning underAP-fondssyslemets ram. En sådan lösning , enligt i Skaraborgslän, mer för konkurtensneutralitet företagsformerna emellan än den förordadelösningen. AP-fondensförsta, andra och tredje fondstyrelser avvisar ett för kooperationenspecialanpassat mellanhandsinstitut fömtsatt att, som styrelserna förordar, B-insatsernarättsligt klassificeras som förlagslån samt ges en teknisk utformning ochförses med villkor avseende avkastning, likviditetsgrad etc. som gör attB-insatserna blir ett för kapitalmarknaden intressant placeringsaltemativ. Iså fall framstår enligl fondstyrelserna särlösningar t. ex. i form avspecialinslitul för kooperationens egenkapitalför-sörjning som onödiga. Prop.1983/84:84 108 resonerar på samma sätt ochförordar att placeringsreglerna hos existerande placeringsinstitut ses över såatt inga onödiga reslrikfioner förhindrar dessa alt om de så öriskar delta ifinansieringen av kooperationen. Även Bankinspektionen ifrågasätter behovel av ettspecialinstitut eftersom det redan finns etl flertal institutioner påkapitalmarknaden vilka kan eller skulle kunna göra de aktuella insatserna. avslyrker förslagel om ett statligtspecialinslitul liksom föreningen i andra sammanhang har avstyrkt förslag tillstatliga specialinstitut med inriktning på företag i allmänhet. 1.9.1 Förslag och remissutfad - Genom ändring i föreningslagen möjliggörs att s. k.B-insatser införs i ekonomiska föreningar för egenkapitalinsatser även frånandra än medlemmar, bl. a. för kapital från fonden för kooperativtegenkapital. Förslaget stöds eller lämnas utan erinran av det heltövervägande antalet remissinslanser. Positiva är sålunda, förutom deinledningsvis nämnda instanserna, NO, länsstyrelserna i ochSödermanlands län m.fl., AP-fonden, första, andra, tredje och fiärdefondstyrelserna. Bankinspektionen, kommerskollegium. SvenskaHandelskammarförbundel, , FöreningenAuktoriserade Revisorer, , . LRF, OK, SvenskaRiksbyggen och . Flera av nu nämnda instanser föreslår andra villkor förB-insatsema än de av utredningen skisserade i syfle att göra dem meraintressanta på kapitalmarknaden. och KF har inte någon invändningmot att förslaget accepteras men är begränsat intresserade. RRV och kammarrätteni vill att frågan skall utredas ytterligare. och är tveksammatill förslaget. Ingen remissinstans avvisar förslaget helt. Åtskilliga remissinstanser uttrycker sitt stöd för tankenatt skapa en ny form av riskbärande egenkapital vid sidan av det traditionellamedlemskapitalet. Många finner dock en ytterligare precisering avB-insatsernas ställning nödvändig eller anser att villkoren bör göras bättreför att B-insatseraa skall bli attraktiva på kapitalmarknaden. Enligt AP-fonden, första, andra och tredje fondstyrelsernaär sålunda de föreslagna B-insatserna närmast alt Jämföra med förlagslån - dvs.en kapitalform mellan riskkapital och främmande kapilal i ell aktiebolag.Fondstyrelserna betonar vikten av att B-insatsernas rättsliga status i olika 1983/84:84 109 avseendendefinieras klart och att dessa regler blir generellt tillämpliga. Kooperationenskulle genom marknadsanpassade B-insatser pä ett naturligt sätt inlemmas i densvenska kapitalmarknaden i konkurtens med andra låntagare. Kan B-insatsernarättsligt ges samma status och tekniska utformning som förlagslån hos detprivata företagandet, föreligger inga hinder för de tre första fondstyrelsernaatt placera i sådana insatser, anför fondstyrelserna. Även fiärde fondstyrelsenliksom kommerkollegium trycker på behovet av klart definierade och generellttillämpliga rättsregler. , som anser det tveksamt omrösträttslösa insatser av detta slag bör tillåtas, tycker att den rätt somfillkommer B-insalsinnehavare bör penetreras noggrannare än vad som har skett ibetänkandet, l.ex. med avseende på närvarorätt vid stämma, rätt att föra talanmot föreningsstämmobeslut m. m. Även anser detmotiverat atl stärka B-insatsernas ställning genom att bereda utrymme avtals-och stadgemässigt för B-insatsinnehavare att få styrelseledamot i föreningen. Enligt Bankinspektionenskiljer sig de föreslagna B-insatserna föga från förlagslån. I vart fall gällerdetta föreningsbankerna. Det synes för övrigt, anför inspekfionen, tveksamt omden föreslagna formen för kapitalför-sötjning kan bli attraktiv påkapitalmarknaden. Inspektionen vill emellertid inte direkt motsätta sigförslaget. Inspekfionen pekar på vissa konsekvensändringar som måste göras ilagen om Jordbrukskasserörelse. Förslagetom införande av B-insatser är enligt LRF en central del i utredningensålgärdsprogram eftersom möjligheterna till tillskott av ex-temt kapital tordevara en fömtsättning för att lösa kooperafionens finansieringsproblem. Det ärdärför väsentligt att villkoren för B-insatser utformas så att de kan görasattrakfiva på kapitalmarknaden. Enligt LRF år emellertid de samlade villkorenför B-insatserna så dåliga att LRF ifrågasätter om det över huvud tagel gåratt få någol intresse för dessa insatser på kapitalmarknaden, möjligen medundantag för de eventuella fonder som disponerar allmänna medel. Eftersombindningstiden för B-insatserna är det enda av angivna villkor som är möjligtatl påverka anser LRF att bindningstiden bör bli föremål för förhandling ivarje enskilt fall med utgångspunkt i vilka del är som tillskjuterB-insatskapitalet. ÄvenAP-fondens fiärde fondstyrelse anser alt det är viktigt med frihet för parternaatt träffa överenskommelse om villkoren. EnligtOK bör räntesättningen göras fri och bindningsfiden utsträckas fill 15 år.Länsstyrelserna i , , , ochVäslmanlands län tycker också att villkoren bör göras mer attrakfiva. , (SFF) delar LRF:s uppfattning om B-insatsemas mycketbegränsade attrakfivitet på kapitalmarknaden. SFF vill emellertid inte avvisaförslaget eftersom det bör finnas ett betydande 1983/84:84 110 intressefrån vissa gmpper inom kooperationen eller närstående till denna. Hämtöver kan,anför SFF, B-insatser utgöra ett instmment för tillskott av riskkapital frånstaten genom den föreslagna fonden för kooperativt egenkapital. Förföreningsbankerna är frågan om B-insatsema skall anses som egenkapital ellerförlagslån av avgörande betydelse anför SFF vidare. Om B-insatsema skallJämställas med förlagslån är dessa inget användbart medel för föreningsbankernaatt åstadkomma en i och för sig angelägen kapitalökning.