prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Remissyttranden över betänkandet har inkommitfrän: Justitiekanslern (),kammarrätten i Slockholm. , ,, postverket, , , statensvägverk, trafiksäkerhetsverket, , luftfartsverket,transporlrådet, statskontoret, , ,, , , (efler hörande av länsskolnämnderna), universitets- och högskoleämbeiel,lanibruksslyrelsen (efler hörande av lantbruksnämnderna), slalens livsmedelsverk,skogsslyrelsen (efter hörande av skogs-vårdssiyrelserna), fiskerislyrelsen(efler hörande av fiskenämnderna), slalens nalurvårdsverk, slalens pris- ochkartellnämnd, överslyrelsen för ekonomiskt försvar, (efler hörande av länsarbetsnämnderna), arbelarskyddsslyrelsen,(efter hörande av länsbostadsnämnderna), slatens planverk,statens lantmäteriverk, statens induslriverk, slalens vattenfallsverk,domänverket och statens brandnämnd. Samlliga länsstyrelser (efter hörande avutvecklingsfonderna). (B 1977:01), kommunaldemokratiska kommitlén (Kn 1977:07) ochförvaltningsrältsutredningen (Ju 1978:09). Samlligalandstingskommuner utom landstingskommunen i län, 71 kommuner,sjukvärdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI),och . Centralorganisationen /SR, i (LO), (), , . Svenskahandelskammartorbundet, hantverks- och industriorganisation ochLantbrukarnas riksförbund. Yttranden har dessulomkommil in från Föreningen för länsstyrelsernas juridiska enheter.Länsplanerarnas förening och vid länsslyrelsen iVästernorrlands län. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 175 Remissorganen släller sigi stort bakom kommilténs beskrivning av utvecklingstendenser. Flerlalelremissinstanser anser atl beskrivningen kan gälla sorn ulgångspunkl för enreformerad ståtlig-regional förvallning. Av kommilténs förslagframstår tvä som mer omfattande och generella gentemot övriga förslag som merberör detaljer i beslutsprocessen och är riktade mol i huvudsak länsstyrelsensinterna arbelsformer. Dessa två förslag som "huvudförslag"återspeglas också i remissorganens yttranden på så sätt atl merparten harbehandlat dem i sina yttranden. Förslagen omfattar dels atl vissa länsorgan,där kraven pä bättre samordning gör sig särskilt gällande, slälls under ell slarkllänsdemokraliskl inflyiande -"vidgad länsdemokrati genomlandstingen", dels att möjligheter alt samordna deställiga sektorsverksamheterna i länet förstärks "förstärkt samordningpå regional nivå". Diskussionen blirsärskill intensiv i remissyttrandena när det gäller förslagel att landslingetskall utse samtliga ledamöter i länsnämnderna. Majoriteien avremissmyndighelerna framför invändningar av principiell nalur mot del framlagdaförslagel i denna del. Yllrandena frän länsslyrelserna ochlandstingskommunerna är endast i undantagsfall enhälliga. De av kommittén uttaladeallmänna grundtankar om all den statliga verksamheten i länet fär en förstärktsamordning via får stöd av remissinstanserna i stort. Det råderstor enighet om att en fortsatt decentralisering av uppgifter till regionalnivä är angelägen. Kommitléns förslag om"ändringar i administrativa förjäranden" har av många remissinstanserbedömts vara en intern fråga för främst länsstyrelserna och föranleder därförrelativt få kommentarer. Ett fåtal remissmyndigheter har yllral sig överkommiiiéns förslag om årsredogörelse för utvecklingen i länel. Vidgad länsdemokrati genom landstingen En överväldigandemajoritet avstyrker kommilténs förslag alt vidga länsdemokralin genom atllandslinget ges ett direkt inflytande i statliga länsnämnder genom att ulseförtroendemannastyrelsen. Ett stort antal remissinstanser motiverar sinavstyrkan med vad kommitténs minoritet framför i sin reservation. Flera remissinstanserframhåller vikten av en klarare rollfördelning inom den regionala förvallningenframför fortsatta diskussioner kring olika blandformer. Kammarrätten iSlockholm, statskontoret, länsslyrelserna i , , ,och samt och länslandstingskommuner framför synpunkter i den riktningen. länslandstingskommun anser att vad som bör eftersträvas är att de politisktförtroendevalda på Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 176 länsnivå lar ell avgörande inflyiande päsamhällsplaneringens allmänna inriktninginom länet och i fördelningen av resursramar inom respektive sektor.Länsstyrelsen i dess nuvarande form uppfyller väl kraven att fungera sombeslutsorgan i alla ärenden av slörre betydelse för den regionalautvecklingen. Norrbotlens länslandsting konslalerar all inte mindre än fem slulliga Ulredningar under desenaste tvä decennierna har arbetat med frågor rörande den regionalaförvaltningens organisation. Resultatet har blivitett lappverk av delreformer som skapat en regional förvaltning av komplextmönsler, där gränserna mellan olika huvudmäns ansvar i många fall är svära altuttyda. Enligt har fraiuför alll de förtroendevaldas roll i deolika länsorganen blivit alllmeroklar. Landslinget vänder sig emol tanken pä ytterligare delreformer som ökarrollsammanblandningen pä liinsnivän. 1 ställetbör en renodling av regionala uppgifter mellan slal och liindsling eflerslrävas.Med en sådan ordning uppslår del ingen iveksamhet om vem som bär ansvaret pädet regionala planet och om det är i riksdagsvalet eller i landslingsvalel sommedborgarna har alt påverka samhällsarbetet inom dessa områden. Dctaljförslag för vidgad länsdemokrati genomlandstingen Vissa länsorgan, d;irkraven på bällre samordning gör sig gällande, slälls under ell slarkllänsdemokraliskl inflytande enligl kommitlén genom följande åtgärder. Landslinget utser samtliga ledamöter ordförandeni länsnämnderiia enligt proportionell valmetod Förslagel alt landstingelskall ulgöra valkorporation för ledamöterna inkl. ordförande i länsnämndernaavstyrks av flertalet remissinstanser. Justitiekanslern,statskontoret, , kainiiiarräilen i , länsstyrelserna iÖstergötlands, , , och , , ,. och Väslerbollens län avvisar kommitténs förslag atllandstingen skall ulse ledamölerna i länsorganen och ansluter sig till denuppfattning som redovisas i reservalionen frän kommiiiéns minoritet. Med samma hänvisningavstyrker kommunaldemokratiska kom/nittén, , ,, , , . Gävleborgsoch Norrboltens läns landstingskommuner samt , , ,, , . , , , ,, , , , , , ,och kommuner förslaget. kommun anser all många av de uppgiftersom landslingen har lagil på sig naturligt hör hemma hos primärkommunerna ochskulle på ell bällre säll skolas där. 1983/84:100 Bilaga 15 177 mot en klar gränsdragning mellan primärkommunalaoch landstingskommunala verksamhetsområden och en renodling av kompetens ochansvar vore enligt kommunen alt föredra. Övriga remissinstansersom avstyrker förslaget med hänvisning lill vad reservanterna anför ärNordvästra , KF saml LO. Förslagel avstyrks vidareav , , lanlbruksstyrelsen,jlskeristyrelsen, , bosladsstyrelsen, planverket ochdomänverket. Avstyrker gör ocksålänsstyrelserna i , , , , ,, , , , och Norrbottenslän. iVästmanlands län konstaterar att kommittén inte haft till uppgift ochföljaktligen inte behandlat frågor rörande mål och inriklning för de slalligalänsorganens verksamhel vilkel länsslyrelsen anser vara olyck-ligl. För allhanlera 1980-lalets problem är inle nuvarande länsorganisation den mesllämpade. Vad som måste ske enligt är atl slalsmakterna läggerfast de politiska målen för den slalliga politiken för alt klara värt störstavälfärdsproblem nämligen obalansen pä arbetsmarknaden. Ulifrån della börsiällningslaganden göras lill hur de slalliga länsorganen skall varadimensionerade och organiserade för all klara de uppgifter som bör hanleras pålänsnivå. Landstingsjörbundei anseratt förslagel saknar akiualilei eftersom förslagel inle samlat en bredpolitisk enighet. Sex landstingskommuner, nämligenStockholms. , , , samt Jämtlandsläns landstingskommuner avstyrker förslagel. Av kommunerna avstyrksförslaget av , , , , , ,, , , . , , , , , , , , , ,, , , och kommuner. Övriga remissinstansersom avstyrker förslagel är /SR, lantbrukarnas rik.sjörbiind,liandelskammarförbundet. hantverks- och industriorganisation och TCO. Några remissinstanser somavstyrker förslaget tar också upp frågan om vem som skall ulse länssiyrelsensförtroendemannaslyrelse. Länsstyrelserna i Östergötlands.Blekinge och anser alt regeringen och landstingel bör ulseledamöterna till hälften var. TCO och ST-länsstyrelse avdelning 115122 vidlänsslyrelsen i anser ull regeringen bör ulse helalänsstyrelsens slyrelse. Handelskammarförbundethänvisar lill en lidigare och med industriförbundet gemensam skrivelse lillstatsministern där organisationerna under- 12 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 178 stryker viklen av att länsstyrelsernas styrelserfår en mer allsidig sammansättning. Flera remissinstanser taräven upp frågan om utvecklingsfondernas styrelse. i ,, , och anser atl denregionala samordningen inom näringspolitiken är otillfredsställande. Frågan omformerna för utseende av ledamöler i ulvecklingsfondens slyrelse bör därförlas upp lill förnyal övervägande. kommun anser inle all behovel avprofessionelll förelagskunnande och kunskap om bl. a. respekfive länsnäringsliv beaktals vid val av ulvecklingsfondernas slyrelser. Kommunenförordar att en utredning ser över valsystemet till utvecklingsfondensslyrelse. Kommilténs förlaglillslyrks av i . Vidare tillstyrker ,och och läns landstingskommuner förslagel.Malmöhus läns landstingskommun tillstyrker förslaget om uppgifts- ochansvarsfrågorna ytteriigare analyseras. läns landstingskommuntillstyrker förslaget med undanlag för länsarbetsnämnden. länslandstingskommun tillstyrker förslaget under förutsättning alt föreslagnaobundna ekonomiska resurser till förfogande hålles på en rimlignivå så all inle statens samlade ansvar för samhällsutvecklingen inskränks ialll för hög grad. Av kommunerna tillstyrksförslaget av , , , , , , ,, , och Falu kommuner. Länsnämndernas förvaltningschefer upphör attvara självskrivna ledamöter i nämnderna Flertalel remissinstansersom avstyrker förslaget att landstingel utser samtliga ledamöter inkl.ordförande i länsnämnderna har inle kommenterat förvaltningschefernas roll ilänsnämnderna. De flesla av dem som berör frågan släller sig avvisande tillföreslagen för ändring. , lanlbruksstyrelsen,, , länsslyrelserna i och Kahriarlän samt LO avstyrker förslaget. De anför bl. a. som skäl för sin inställningalt förvaltningscheferna besitter kunskap och erfarenhel från såväl sakområdetsom statlig förvallning vilket gör det ändamålsenligt all de ingär somledamöler. i anser alt frågan bör övervägasytterligare och även omfatta valformen för de motsvarande cenlrala verkensstyrelser. Några länsstyrelser, bl.a. länsstyrelserna i och ansluter sig däremot tillförslagel. De anser dock alt förvaltningschefen skall tillförsäkras rällen altfä sin mening antecknad i beslut. Vidare tillstyrksförslagel av läns landstingskommun samt Karislads, ochHärnösands kommuner. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 179 Landshövdingen ingår inte som .självskrivenordförande i vissa länsnämnder. Flertalel remissinstansersom avstyrker förslaget alt utser samlliga ledamöter inkl.ordförande i länsnämnderna har inte kommenterat landshövdingens roll ilänsnämnderna. De flesta av dem som särskill kommenterar frågan är av annanmening än ulredningen och framhåller landshövdingens och länsstyrelsenssamordnande roll. Förslaget avstyrks avstatskontoret, riksrevisionsveiket, , bosladsstyrelsen,kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, , och . Vidare avstyrkerHögsby, , , , , ochÖstersunds kommuner samt /SR och TCO. Även blandremissinstanser som i princip tillstyrker kommitténs förslag om val avledamöler lill länsnämnder är några kritiska mot alt ändra landshövdingens rolli länsnämnderna. i framhåller att länsstyrelsernassamordningsroll gynnas av att landshövdingen också fortsättningsvis ärsjälvskriven ledamot och ordförande i vissa länsnämnder. och landstingskommun samt och kommuner har en liknandeuppfallning. länslandstingskommun saml , och Sala kommuner tillstyrkerförslaget. Förstärkt samordning på regional nivå Remissinstanserna ställersig överlag positiva lill principförslagei alt den statliga verksamhelen ilänen får en förslärkl samordning och atl denna sumordning sker vialänsslyrelsen. Av de cenlrala ämbelsverksom yllral sig över förslagel är , , ,och statens historiska museer, lantbruksstyrelsen,, jiskeristyi-elsen, överslyrelsen för ekonomiskt försvar,, statens planverk och statskontoret posifiva lill enförslärkl regional samordning av Slallig verksamhel och en forlsalldeceniralisering av arbeisuppgifier frän central lill regional nivå. Även kammarrätten i lillslyrkerföreslagna ålgärder för atl öka länsslyrelsernas möjligheter atl skapa eneffektiv samordning pä regional nivä. instämmer i sak iatl en bällre sektorsamordning inom länsförvaltningen bör komma till slåndutan alllför slora organisatoriska förändringar och all länsslyrelsen bör haansvaret för denna ökade samordning. 1983/84:100 Bilaga 15 180 framhåller attnuvarande planeringssystem för vägväsendet ger möjlighet atlutöva den samordnande funktion på länsplanet som länsdemokratikommitténförordar. anseratl kommitlén inte tillräckligt analyseral innebörden av en ökaddecentralisering. Kommittén har heller inte enligt verket avvägt fördelarna aven decentraliserad, regional sektorövergripande planering och resursfördelningmot fördelarna av del nuvarande syslemet med cenlral sektorstyrning. Skolöverstyrelsenavstyrker kommitléns förslag med hänvisning till de föreskrifter omsektorsamordning inom länet som finns i förordningen om regionalt utvecklingsarbete(SFS 1982:877). Statens nalurvårdsverkjämför miljövårdsfrägorna med de i länsplaneringen behandlade områdena -arbete och service. Erfarenheten från en försöksverksamhel i två län medmiljövårdsprogram i samband med länsprogram 80 gör atl naturvårdsverkettillstyrker förslaget om upprättandet av slalliga sektorprogram. Statens pris- ochkartellnämnd anför ett anlal skäl mot ytterligare decentralisering avprismyndighetens uppgifter och framhåller all nuvarande ordning där initialiveltill resurstilldelning för priskontorsverksamhelen formellt ligger pålänsstyrelserna har medfört påtagliga olägenheter. Bostadsstyrelsenframhåller all en ökad samordning av olika seklors-planeringar i länen kan varaav värde men all länsbostadsnämndens roll som regional sektormyndighel därvidgivetvis inle fär ändras genom all länsslyrelsen beslular om eventuelltupprältad sektorsplan. Lantmäteriverketredovisar i anslulning till kommitléns förslag rörande förstärkt samordning påregional nivå ett förslag om samordning av landskapsinformation. Förslagetinnebär atl regionala karlråd inrältas för alt utarbeta planer och förslag förkarlförsörjning m. m. Karlprogrammen skulle för alt tillgodose ettregionalpoliliskt infiylande förankras i styrelse. harinle någon principiell erinran mot kommitléns förslag. En minskning av denslalliga delaljkonlrollen av den kommunala verksamheten inom räddningsljänslensområde kan emellertid inle förordas av brandnämnden. Jusiiiiekanslern ifrägusälterom inle nuvarande organisafion fulllul ger ulrymme för all fillgodose alla rimliga krav pä bäsla möjligaulnylijande av de ekonomiska resurser som slälls till förfogande. Av de slalligaaffärsverken framhåller p(,>.sM'f/A('; en allmän uppfattning all samarbelelmed länsstyrelserna fungerar väl och att länsplaneringen successivl harförändrals lill det bättre. stöder uppfattningen all länsslyrelsernaskall åläggas ett ökat samordningsansvar även om inle postverket kommer allnämnvärt beröras av den föreslagna sektorsamord-iiiiigen med hänsyn tillverkets speciella situation. konslalerar all kommillén strävatefter all slärka länsplane- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 181 ringens möjligheler all vara ell verkliglbeslulsunderiag och anser del vara positivt. Sammanfattningsvis har televerketinle funnil något atl invända mot kommitténs förslag avseendeplaneringsprocessen. Statens vattenfallsverkanser alt del är angelägel alt de för samhället allt viktigare energifrågornafär en stark förankring pä regional nivå. Övergripande energifrågor behandlaspå nalionell nivä av depariement, centrala verk och myndigheter och pä lokalnivå i första hand genom kommunernas energiplanering. Energifrågornasförankring på regional nivå bör enligt verkets uppfattning uppmärksammas. Samtliga länsstyrelsertillstyrker kommilténs förslag angående förslärkl samordning pä regional nivåvia . Av landstingskommunerna lillslyrker 5/ocA7jo/w.9,, , , , , ,, , , och , , ,, , och Väslernorrlands läns landstingskommunerförslagel. Av de kommuner som yttrat sig över förslaget harendast två kommuner en avvikande uppfattning. kommun avstyrker attkommittébe-länkandel bildar underlag för beslut om "vidgadlänsdemokrati". Asele kommun föreslår alt andra former utreds för utökadsamordning av statliga funktioner pä regional och central nivä. Den nuvarandebristen på samordning mellan de slalliga sektorernas verksamhet har kommunenerfarit ibland medföra försvårande och ibland förödande lokala konsekvenser. delarkommitténs uppfattning att en samordning som ger överblick över den regionalaverksamheten och som leder till ett effektivt utnyttjande av disponiblaresurser år önskvärd. framhåller alt föreslagnaåtgärder bör betyda att länsmyndigheternas insatser på olika områden får enbättre styrning och avgörs utifrån de övergripande målsättningar som gäller förulvecklingen av länet och dess olika regioner. kommun delar helt utredningensuppfattning all del krävs en bällre samordning av de olika seklorernasverksamhet på länsnivå och atl det är naturiigt att ge länsstyrelserna deltasamordningsansvar. 1 en svår arbetsmarknadssituation är det enligt kommunen avslörsla vikt att man får en samlad insats av de sysselsättnings- och regionalpolitiskamedel som står lill förfogande. kommun anser att en förutsättning förden i utredningen skisserade planeringsmodellen är att ipraktiken får den samordnande roll som del otillfredsställanderegelsyslemel inle medger. Ytteriigare ett stort antal kommuner tillstyrkerkommitténs förslag i denna del bl.a. , , , ,, , , , , , , ,, , , Karlshorgs. , , ,, , och kommuner. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 182 Nordvästra instämmer i att ett förbättrat nyttjande av resurserna päregional nivå är angeläget. Förbundet betonar behovet av samarbete ochsamverkan över länsgränserna eftersom den administrativa enheten och denekonomiskt och samhällsgeografiskt betingade regionen ibland är långtifrån sammanfallande.Även Sydvästra för fram liknande synpunkter genom attkonstalera alt alla försök atl öka decentraliseringen och slärka länens rollriskerar alt misslyckas om inle länsindelningen också omprövas. pekar på de speciella förhållanden som finns iGöleborgsregionen. Planeringsfrågorna i regionen kommer alt erfordra samordningmed säväl tre länsslyrelser som med fyra landslingskommuner om förslagelgenomförs. En lösning av samordningsproblemen i bör enliglförbundet ulgå frän de inlerkommunala samarbetsformer som sedan längeetablerats i regionen. Kooperativa jörbundet(KF) anser all del är angelägel atl en mer övergripande sektorsamordning kankomma lill stånd inom länen. KF delar kommitténs uppfattning alt länsslyrelsennaturligen är det organ pä vilkel samordningsansvarel bör läggas. ÄvenLantbrukarnas riksjörbund och Svenska handelskammarjörbtmdel är positiva tillförslaget all länsslyrelserna ges ökade möjligheler atl samordna de slalligasektorsmyndigheternas verksamhel i länen. Londstingsförbiindetframhåller alt starka krav kommer alt ställas på prioriteringar ochomfördelningar inom ramen för de resurser som står lill förfogande. Dagenssvära arbelsmarknadssilualion lar enligl förbundets uppfattning läng tid allkomma lillrälla med. Detta innebärenligt förbundet atl samhällels insalser på områdel måsle vara av säväl kort-som långsiktig nalur. 1 båda fallen krävs en aktiv medverkan från kommuner ochlandsting och politiska initiativlokalt och regionall. Förbundel lillslyrker formerna för länssiyrelsens ökadeinflyiande över seklororganens verksamhel. /SR, LO och TCOlillslyrker förslagel om förslärkl samordning av den slatliga regionalasektorsförvallningen via . /SR anser det vikligl att slärkasamordningen och höja effektiviteten inom den slatliga regionala förvaltningen.LO framhåller atl det är angelägel all på detta säll försöka sammanföra deolika länsorganens krav så all man slrävar ät samma håll. och lillslyrker förslagel idenna del genom atl ansluta sig till experten särskildayttrande. Ltinsplanerarnas föreningredovisar atl tio ärs erfarenhet har visat att den långsiktigaverksamhetsinriktningen hos länsnämnderna sällan tas upp till behandling iförtroendemannaslyrelserna. Avvägningen mellan de regionalpolitiska intressenaoch sektorintressena görs därför i mindre utsträckning i än vadsom avsägs i 1971 ärs länsslyrelsereform. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 183 delar kommitténsinställning atl en bättre, sektorsövergripande samordning måsle komma till ståndinom länsförvaltningen och all de renl organisatoriska förändringarna skallbegränsas. Föreningen framhåller att en fungerande sektorsamverkan fömtsälleren betydande resursinsats och alt en omfördelning av resurser från delaljkonlrollav verksamhet till samordning av slallig länsverksamhel förmodligen ärnödvändig. Detaljförslag förförstärkt .samordning av statlig verksamhet på regional nivå För all ökalänsstyrelsens möjligheter alt i större ulsträckning samordna den statligaseklörverksamhelen föreslår kommillén ett antal åtgärder som i mindreutsträckning har kommenterats av remissorganen. Länsnämnderna åläggs att utarbeta sekforprogramsom lämnas bl.a. lill länsslyrelsen Vad gäller förslaget atllänsnämnderna åläggs att utarbeta sektorprogram som lämnas bl.a. lilllänsslyrelsen är det endasl som avstyrker förslagel medhänvisning lill de föreskrifter om seklorsamordning inom länel som finns iförordningen om regionall utvecklingsarbete (SFS 1982:877). Slalskonloretanser att del finns risk för en dubblering av vissa delar av detplaneringsarbete som bedrivs med förslagel om seklorplaner. Om ettnytt planeringsinslag ska tillföras bör, enligt statskontoret, della ske genomall något annal tas bort. Av övriga remissorgan som yttrat sig överförslagel tillstyrker , planverket, ,och statens historiska museer, samtliga länsstyrelsersaml landstingsförbundet. yttrar sig över seklororganensanslagsframställningar Vad gäller förslaget altlänsstyrelsen yttrar sig över sektororganens anslagsframslällningar tillstyrkerflertalet länsstyrelser samt landslingsföi;-bundel. tillstyrker förslagel medmotiveringen alt det synsätt som ligger bakom förslaget leder till en förstärkning av länsstyrelsenssamordnande ställning. ,statskontoret och avstyrker förslaget. Enliglskolöverstyrelsen ger de regler för sektorsamordning som finns tillräckligagaranfier. anser att ell yttrande frånlänsslyrelsen inte kan tillföra något av större värde till de förslag lilländringar av låne- och bidragsvillkor och de synpunkler i övrigt päbostadspolitiken som länsbostadsnämnderna ges tillfälle atl framlägga isamband med sina medelsäskanden. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 184 4.1.3 Möjligheten utökas atl till regeringenhänskjula frågor i vilka central myndighet och länel har olika uppfattning Ett mindre anlalremissinstanser har berört förslagel alt ulöka möjligheten atl till regeringenhänskjula frågor i vilka cenlral myndighet och länet har olika uppfattning.Justitiekanslern anser all i förlängningen av förslagel ligger encenlralisering vilkel kommillén inte har åsyftat. framhåller allförslagel inle fär medföra all meningskonfiikler leder till påtvingadelösningar som strider mot verkels policy och de rikllinjer för verkel som laglsfasl av slalsmakterna. anser all de möjligheter länsslyrelsenenligl sin instruktion har atl begära regeringens prövning avcentral myndighets beslut om fördelning av resurser inom länet är tillräckliga.Lantbruksstyrelsen avstyrker förslaget med motiveringen all dåseklorprogrammen inte är avsedda alt fastställas av någon cenlral myndighet såkan heller inle nägon intressekollision mellan cenlral myndighel och länsslyrelsenuppkomma.