prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — Inledningsvis vill jag erinra om att det f.n. underanslaget Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. finnsposter för anskaffning av undervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolor (SFS1971:342) samt vid vissa lanthushållsskolor (förordning , SÖ-FS1980:213). har föreslagit aU statsbidrag lill investering iutrustning även skall kunna utgå till frislående skola. För egen del finner jag i likhet med SÖ att det särskildastatsbidraget till undervisningsmateriel för enskilda yrkesskolor bör avvecklasoch medlen (150000kr.) ingå som en del i det allmänna driftbidrag tillfristående skolor ulan statligt reglerade Qänster somjag har föreslagil. Enligt vad jag erfarit från SÖ har medel för anskaffningav undervisningsmateriel till de enskilda lanthushållsskolorna inte utnyttjatsunder . Mot bakgrund av detta samt att motsvarande utbildningarinom gymnasieskolan ej omfattas av statsbidragsgivningen för undervisningsmaterielanserjag att statsbidrag till undervisningsmateriel vid och Apelrydsskolan(f.n. inte längre skall kunna utgå för tiden fr. o. m. den Ijuli1984. Huvudmännen för stiftelsen i har iskrivelse den 1983/84:118 21 till regeringen anhållit om möjlighet attsöka statsbidrag för inköp av undervisningsmateriel. utbildarpersonal inom järn- och gruvhanteringsområdet och är, somjag tidigareframhållit, ensam om denna utbildningsprofil på gymnasial nivå. bördärför av särskilda skäl som en engångsanvisning få statsbidrag förkomplettering av undervisningsmateriel inom ramen för de medel jag /85 beräknat under anslaget Bidrag till undervisningsmaterielinom gymnasieskolan m. m. Regeringen bör inhämla godkännande av vad jaganfört om avveckling av statsbidraget lill undervisningsmateriel vid friståendeskolor m. m. 5 Statlig tillsyn och studiestöd Som villkor för alt statsbidrag skall utgå släller statenupp regler för de fristående skolornas verksamhet. Reglerna varierar mellanolika skolor. I en del fall är regleringen omfattande och ingående. Att bidragelanvänds på avsett sätt och att villkoren i övrigt följs kan kontrolleras genomstattig tillsyn. Tillsynen har därför karakiär av villkor för statsbidraget. Fristående skolor står i vissa fall under statlig tillsynäven om statsbidrag inte utgår. Det gäller skolor som genom särskilda beslut avregeringen har ställts under statlig tillsyn på framställning därom frånhuvudmannen. Statlig tillsyn är en förutsättning för att skolans utbildningskall tillerkännas ett visst kompetensvärde. Av störst betydelse är dock attstatlig lillsyn är ett villkor för att eleverna vid skolan skall kunna fåstudiestöd. Denna fråga behandlar jag närmare i det följande. Som villkor för atlskolan skall stå under statlig tillsyn kan regeringen föreskriva vissa reglerför utbildningen. I allmänhet gäller endast en begränsad reglering som beståri att skolan skall följa en läroplan som fastställs av ochatt rektor har viss rapporteringsskyldighet. Vilken eller vilka myndigheter som skall utöva denstatliga tillsynen anges som regel i den förordning som gäller för skolan elleri det särskilda beslutet om att skolan medges stå under statlig tillsyn.Normalt är såväl SÖ som berörd länsskolnämnd tillsynsmyndighet för skolor pågymnasial nivå. Tillsynens innehåll beror på vilken statlig reglering somgäller för skolans verksamhet. Inom den ramen gäller i tillämpliga delar vadsom föreskrivs om SÖ:s och länsskolnämndens tillsyn i förordningen (1981:1371) med instruktion för den statliga skoladminislrationen. Även skolor sominte står under statlig tillsyn kan under vissa förutsättningar inspekteras avSÖ. Förutsättningarna för sådan inspektion är angivna i 51§ skollagen(1962:319). Enligl denna paragraf kan en skola som inte enligl skollagen ellersärskilda föreskrifter slår under slallig myndighels inseende eller inspekfionoch som lar emol elever inspekteras av den centrala Prop.1983/84:118 22 statsmyndighet till vars arbetsområde skolan närmast hör.En sådan inspektion får företas endast om särskild anledning härlill finns. Elever i fristående utbildningar på gymnasial nivå harsåledes inte utan vidare samma rätt till studiestöd i form av studiehjälp ellerstudiemedel som elever i gymnasieskolan. Det fordras att utbildningen ärstatsunderstödd eller åtminstone ställd under statlig tillsyn för attstudiestöd skall kunna utgå eleverna. SEH-kommitténanser att vissa insyns- och kontrollmöjligheter måste finnas för att enutbildning skall kunna ge rätt till studiestöd för eleverna. Kravel på attutbildningen antingen skall vara statsunderstödd eller ställd under statligtillsyn bör därför enligt kommittén kvarstå. Kommittén anser att enframställning från huvudmannen om att en utbildning skall ställas under statligtillsyn för att eleverna skall kunna få studiestöd bör prövas utifrån engenerös attityd när det gäller gymnasial utbildning. mitten föreslårvidare att samtliga utbildningar i enskild regi som berättigar till studiestödskall förtecknas i bilaga till studiestödsförordningen. Flertalet remissinstanser delar kommitténs uppfattning attinsyns- och kontrollmöjligheter bör finnas för att en utbildning skall kunna gerätt till studiestöd för eleverna. Kravet på alt utbildningen skall varastatsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn bör därför även enligtremissinstanserna kvarstå. Enligt () kan val avfristående skola innebära stora kostnader för den enskilde. Den studerande harinte bara kostnader för uppehället utan också kostnader för terminsavgifter,studiematerial m.m. Att ställa utbildningar under statlig tillsyn kanemellertid enligt CSN medföra stora kostnader också för samhället. CSN menardärför att prövningen om en utbildning skall ställas under statlig tillsynalltid måste göras utifrån värdet av utbildningen både för samhället och förindividen. CSN tillstyrker vidare förslag om att allautbildningar i enskild regi som berättigar till studiestöd skall förtecknas ibilaga till studiestödsförordningen. Om en fristående utbildning bedöms vara av sådant värdeför både samhället och eleverna att den ges statsbidrag är det enligt minmening även motiverat att ge eleverna rätt till studiestöd under sammaförutsättningar som gäller för motsvarande elever inom det allmännautbildningsväsendet. De icke statsunderstödda fristående utbildningarna kandäremot inte generellt sägas ha sådan betydelse atl de i fråga om rätt tillstudiestöd för eleverna bör jämställas med utbildningar inom det allmännautbildningsväsendet. Regeringen bör därför enligt min mening, liksom ,i vaGe enskilt fall pröva frågan om att ställa nya utbildningar under statligtillsyn i syfte att ge eleverna tillgång till statligt studiestöd. Jag avser vidareatt senare föreslå regeringen att besluta alt förteckna friståendeutbildningar, som berättigar till studiestöd, i bilagan tillstudiestödsförordningen. 1983/84:118 23 Regeringenbör bereda tillfälle att ta del av vad jag anfört i fråga om stafiigtillsyn och studiestöd beträffande fristående skolor på gymnasial nivå. 6 De statsunderstödda fristående skolorna och planeringssystemet förgymnasieskolan F.n. utgår driftbidrag till de fristående gymnasiala utbildningarna ur sex olikaanslag, nämligen Bidrag till driften av grundskolor m. m. (),Bidrag till driften av gymnasieskolor (Vackstanässkolan och Apelrydsskolan)Bidrag lill driften av riksinlernatskolor. Bidrag till iFilipstad, Bidrag till driften av vissa privatskolor (Franska skolan, Göteborgshögre samskola, gymnasium och Lundsbergs skola) samt Bidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning (de s. k. enskilda yrkesskolorna). SEH-kommitténföreslår att driftbidragen till de fristående skolorna på gymnasial nivå skallbelasta ett anslag, nämligen anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Enligtriksdagens beslut om den statliga skoladminislrationen m. m. (prop.1980/81:107, UbU 38, rskr 395) tillämpas ett nytt system för dimensioneringenav gymnasieskolan fr. o. m. /84. Det nya systemet innebär bl.a.att elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs för tre budgetär i sänder.Ramarna anges i årselevplatser, vilkel innebär att en intagningsplats på entvå-, tre- eller fyraårig studieväg motsvarar två, tre resp. 3,7 årselevplatser. I planeringssystemet ingårriksramar och länsramar; Riksramar fastställs av regeringen med stöd avriksdagens beslut. SÖ fördelar årselevplatserna i riksramarna mellan länsskolnämndernai form av länsramar. Inom länsramarna bestämmer länsskolnämnderna det antalintagningsplatser som varje kommun och landstingskommun i länet får inrättaför vaGe studieväg och för gymnasial lärlingsutbildning. I vissa fall ankommerbeslutanderätten på SÖ. Det gäller bl.a. beslut om förändringar beträffandevissa lågfrekventa studievägar. Vissaårselevplatser vid de statsunderstödda fristående skolorna på det gymnasialastadiet inräknas i planeringsramarna för gymnasieskolan. Så görs t. ex. belräffandeBergsskolan i , Vackstanässkolan, Apelrydsskolan och de tvåriksinternatskolorna. För de berörda fristående skolorna är f. n. ca 900 årselevplatserinräknade i gymnasieskolans ramar. SEH-kommitténhar föreslagil atl alla årselevplatser i de statsunderstödda friståendeskolorna på gymnasial nivå skall ingå i totalramen för gymnasieskolan och atlplatserna skall fördelas pä olika delramar allt efler utbildningarnaskaraktär. Det totala antalet årselevplatser för gymnasial utbildning bör enligtkommitténs förslag ökas med de årselevplatser som finns vid destatsunderstödda fristående skolorna. 1983/84:118 24 I likhet med anser jag att driftbidrag tillall fristående utbildning på gymnasial nivå bör bekostas ur ett anslag. Enligtmin mening föreligger emellertid risk för oöverskådlighet om medelsanvisningeninordnas under det redan tidigare stora anslaget Bidrag lill driften avgymnasieskolor. För alt överskådligheten och samordningsmöjligheterna skallöka bör i stället medelsanvisningen för de olika fristående skolorna sammanförastill ett särskilt anslag. Tills vidare förutsätter jag att statsbidraget tillgrundskoledelen av Franska skolan, högre samskola. SigtunaskolanHumanistiska och Lundsbergs skola också skall utgå från detta anslagför fristående skolor på gymnasial nivå. Statsbidraget till årskurserna 10-12vid bör liksom tidigare utgå från anslaget Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. SÖ har i sitt remissyttrande bl. a. påtalat att det kanuppstå vissa svårigheter med att behandla de relativt fåtaliga årselevplatsernai fristående skolor inom ramen för gymnasieskolans planeringssystem, särskiltom dessa utbildningar skall fördelas på olika utbildningssektorer. Dessa årselevplatsermåste särbehandlas vid fördelningen på länsramar. Jag delar SÖ:s bedömning idenna fråga. Årselevplatserna för de statsunderstödda friståendeskolorna bör mot denna bakgrund ges en särskild ram. SÖ behöver då inte göranågon särskild avräkning innan ramarna länsfördelas. Det totala antalet årselevplatser vid de statsunderstöddafristående skolorna uppgår innevarande läsår till sammanlagt 4472'. Häravingår somjag tidigare redovisat ca 900 årselevplatser i gymnasieskolans ramar. Antalet årselevplatser för fristående skolor på gymnasial niväbör för /85 omfatta sammanlagt 4600 årselevplatser. För att gymnasieskolansplaneringsramar för /85 inte skall behöva ändras bör densärskilda ramen endast omfatta de 3700 årselevplatser, som inte har räknats ini gymnasieskolramarna i årets budgetproposition. Fr. o. m. /86bör alla årselevplatserna vid fristående skolor på gymnasial nivå föras tilldenna särskilda ram. Som jag aviserat i årets budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 120) avser jag att i samband med särskild proposition omreformering av gymnasieskolan återkomma med förslag om slutliga ramar förgymnasieskolan /86. Härvid bör den föreslagna avräkningen av de900 elevplalserna göras. Genom den föreslagna ordningen kommer begreppet "årselevplats"att Ullämpas även för frislående skolor. Det är enligt min meningviktigt att ha en entydig terminologi som gör det möjligt atl överblickautbildningen på gymnasial nivå i kvantitativa termer. Genom mitt förslag får allautbild- ' Härvid ingår inte de sju enskilda yrkesskolor med branschinrikladutbildning som enligt redovisningen i avsnitt 3.2.3 ej bör ifrågakomma förvidare statsbidrag efter den Ijuli 1984. Prop.1983/84:118 25 ningar vid de statsunderstödda fristående skolorna en egenram uttryckt i årselevplatser och kan betraktas som en del av den samladeresursen för gymnasial utbildning. Som jag tidigare (avsnitt4.3) föreslagit skall regeringenfastställa en årselevplatsram för varje fristående skola. Heltidskurservid skolorna bör därvid omräknas till årselevplatser. Deltidskurser vid nustatsunderstödda skolor bör i förekommande fall få omräknas till heltidskurs. Somjagredan framhållit bör dock för nya skolor bidrag i princip endast utgå förheltidskurser. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jagförordat om en särskild årselevplatsram för fristående skolor på gymnasialnivå. 7 Behörighet och urval En fristående skola har i princip frihet att självbestämma inträdeskrav och urvalsgrunder samt andra regler för tillträde tillutbildningen. Staten kan emellertid som villkor för statsbidrag eller för attutbildningen skall fä stå under statlig tillsyn kräva att skolan tillämpar vissaav staten angivna regler för tillträde till utbildningen. Sådana villkor har iviss utsträckning uppställts. Dessa redovisar jag i det följande. Föreskrifter om behörighet och urval till direktgrundskoleanknutna sludievägar i gymnasieskolan finns i förordningen (1966: 24)om kompetensvärde (kompetensförordningen). om behörighet och urval tar främst sikte på tillträde tillkommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolor. Men föreskrifterna gälleräven för tillträde till bl. a. fristående skolor, om de är statsunderstöddaeller står under statlig tillsyn. En förutsättning är givetvis att avvikelserinte är föreskrivna i särskilda bestämmelser som kan gälla för skolan i fråga. Enligt privatskolförordningen (1967:270) skall skolorna iprincip tillämpa samma regler som gäller för intagning till gymnasieskolan.Vissa särbestämmelser finns dock. Vid intagningen skall t.ex. företräde iskälig omfattning ges åt elever från skolans egen utbildning på grundskolenivå.Vidare skall de som har särskilt behov av skolgång vid skola av detta slag iskälig omfattning ges företräde vid intagningen. Iförordningen (1970: 333) om riksinternatskolor finns bestämmelser om intagningsom i huvudsak innebär att en riksinternatskola antar såväl internatelever somexternatelever. Inlernatplatserna bör vara ungefär lika många för pojkar somför flickor. Av inlernatplatserna bör högst förbehållas barn ochungdom som har utlandssvenska föräldrar. Som internatelever antas barn ochungdom som har utlandssvenska föräldrar, har behov av miljöombyte eller är frånglesbygd och inte kan beredas tillfredsställande inackordering. Somexternatelever antas sökande från 1983/84:118 26 den kommun, där riksinternatskolan är belägen, och från näriiggandekommuner. Med de avvikelser som nämnts gäller samma regler för behörighetoch urval som vid intagning till kommunernas gymnasieskolor. Ärenden om intagning av internatelever prövas av ensärskild intagningsnämnd som är gemensam för riksinternatskolorna. Intagningav externatelever till gymnasial utbildning prövas av den intagningsnämnd förgymnasieskolan inom vars verksamhetsområde riksinternatskolan är belägen.' Huvudmannen för Humanistiska Läroverketbedriver som jag tidigare nämnt vid sidan av riksinternatskoleverksamheten medstatligt bidrag även internationell gymnasial utbildning (IB-utbildning).Behörig att antas som elev i årskurs 1 av IB-utbildningen är den som dels ärbehörig att antas som elev i årskurs 1 på naturvetenskaplig linje igymnasieskolan, dels har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunnatillgodogöra sig IB-utbildningen. Den som har bristfälliga kunskaper i svenskaspråket skall utan hinder därav anses behörig, om han i övrigt uppfyller nämndakrav. Om platser inte finns för alla behöriga sökande, skall urvalet görasenligt föreskrifter som meddelar. också elever till IB-utbildningen. I stadgan den28juni 1968 för lantbrukets yrkesskolor somgäller för Vackstanässkolan och Apelrydsskolan finns bestämmelser om inträdesfordringar.Stadgan innehåller inga föreskrifter om urvalsgrunder. Enligt stadgan skallelever antas av skolans kollegium. I förordningen den 9juni 1977 (SÖ-FS 1977:77) omBergsskolan i finns föreskrifter om behörighetskrav för intagningvid början av utbildningen i de olika terminskurserna. För att vara behörig attintas i terminskurs 1 skall sökanden dels vara behörig att intas som elev vid böGanav utbildningen på fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan, dels ha deltagit i praktiskt arbete av värde för studierna vid skolan.Förordningen innehåller inga föreskrifter om urvalsgrunder. Beslut omintagning skall enligl förordningen meddelas av skolans kollegium. Enligt förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolorbygger utbildningen vid en sådan skola på . Vissa kurser byggerdock på högre skolunderbyggnad. I fråga om inträdeskrav finns i förordningenendast föreskriften att för intagning av elever vid enskild yrkesskola får kravuppställas på prövotid om högst en termin enligt bestämmelser som SÖ meddelar.Förordningen innehåller inga föreskrifter om urvalsgrunder. Enligt 20 § skallbeslut om intagning fallas av skolans styrelse. Skolor som omfattas av förordningen (1971: 342) omenskilda yrkesskolor samt de fristående skolor som utan att vara statsunderstöddastår under statlig tillsyn synes i allmänhet ha utformat sina inträdeskrav ochurvalsgrunder efter egen bedömning oberoende av vad som gäller för gymnasie- 1983/84:118 27 skolan.SEH-kommittén föreslår att fristående skolor på gymnasial nivå som fårstatsbidrag skall tillämpa regler för intagning och urval som godkänts avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Fristående skolor somutan att vara statsunderstödda står under statlig tillsyn bör enligt kommitténnormalt själva avgöra vilka inträdeskrav och urvalsgrunder som skall gälla. SÖansluter sig i huvudsak till kommitténs förslag. SÖ anser dock att inträdesreglerbör godkännas av regeringen eller den myndighet regeringen . bestämmer även förfristående skolor som utan statsbidrag ställs under statlig tillsyn. Friståendeskolor som får statsbidrag bör enligt min mening i princip vara öppna för alla.Hänsyn bör givetvis tas till de olika villkor som kan vara förknippade med enviss utbildning och det syfte.utbildningen har. Den måste därför kunna ha deinträdesfordringar i fråga om skolunderbyggnad, praktik m. m. som behövs föratt eleverna skall kunna genomgå utbildningen med lillfredslällande resultat.Vid de estetisk-praktiska utbildningarna spelar t.ex. bedömningen avarbetsprover eller inträdesprov en stor roll för antagningen av elever. Deskolor som har sin verksamhet reglerad genom privalskolförordning-en bör iprincip tillämpa de regler som gäller för intagning till gymnasieskolan. Ifråga om övriga statsunderstödda skolor bör del främst ankomma på huvudmannensjälv att avgöra vilka inträdeskrav som skall gälla. Det bör normalt räcka medatt inträdesfordringarna är godkända av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Moisvarande bör gälla beträffande urvalsgrunder. Ävennär det gäller skolor som inte får statsbidrag men på egen begäran ställs understatlig tillsyn bör som villkor för detta normall krävas att intagningsprincipernaskall vara godkända av någon statlig myndighet. Intagningtill externatplatser vid riksinternatskolorna och platser vid skolor somomfattas av privatskolförordningen görs i huvudsak enligt samma bestämmelsersom gäller för kommunernas gymnasieskolor. Det är också samma intagningsnämndersom prövar sådana ansökningar. Mot denna bakgrund bör de nya intagningsreglerför gymnasieskolan som jag föreslagit i årets budgetproposition (prop.1983/84:100 bil. 10 s. 114) och som vid intagningen till gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar ger företräde åt sökande under gälla ävenvid intagningen till de nämnda skolornas motsvarande studievägar. Som jagframhållit i nyss-' nämnda proposition villjag emellertid inte utesluta att ettstörre utrymme för undantag kan behövas för dessa skolor. Det bör få ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra hithörandefrågor. Regeringenbör bereda tillfälle att ta del av vad jag har anfört i fråga ombehörighets- och urvalsfrågor vid fristående skolor på gymnasial nivå. Prop.1983/84:118 28 Det finns inga generella bestämmelser om att utbildning pågymnasial nivå vid en fristående skola skall motsvara undervisningen inom detallmänna utbildningsväsendet eller ha visst annat innehåll. Riksinlernatskoloroch fristående skolor som omfattas av privatskolförordningen har dock i principskyldighet att följa gymnasieskolans läroplan. Detta bör gälla även i fortsätlningen. Jag anserdet för min del vara rimligt att också den som avser att söka sig till annanfristående utbildning under statlig tillsyn med eller utan statsbidrag redanföre ansökningstillfället skall kunna skaffa sig en någorlunda säkeruppfattning om framför allt utbildningens innehåll, tidsmässiga omfattning ochkompetensvärde. I de fall en fristående skola får statsbidrag eller är ställdunder statlig tillsyn är det därför angeläget att skolans utbildningsinnehållanges i en läroplan fastställd av SÖ. Läroplanen bör alltid innehålla mål ochriktlinjer. Eftersom en grundprincip skall vara att det statliga stödet utgårtill utbildning som till sitt innehåll helt eller i något väsentligt avseendeskiljer sig från den undervisning som förekommer inom det allmännautbildningsväsendet eller till skolor som tillämpar en särskild pedagogiskuppläggning i t.ex. kurs- och timplaneavseende, bör skolans egenart få slåigenom i läroplanen i så stor utsträckning som möjligt. 1 läroplanen förgymnasieskolan ingår timplaner. Timplaner motsvarande gymnasieskolans är docki flertalet fall inte nödvändiga för en fristående skola. Samma syfle bör somregel kunna näs med andra medel, t. ex. en ramlimplan eller vissa tidsramar förutbildningen. Regeringen bör bereda tillfälle att ta del avvad jag anfört i fråga om läroplansfrågor för fristående skolor på gymnasialnivå. 8.2 Betyg och kompetensfrågor Enligt kan den som gått igenom en friståendeskola på gymnasial eller eftergymnasial nivå normalt antas ha nytta av ettdokument som utgör ett intyg om vilken utbildning han har fått. Intyg övergenomförd utbildning kan, särskilt om det också innehåller betyg, vara av värdeinför fortsatta studier eller vid ansökan om anställning. föreslår, att fristående skolor på gymnasialnivå som villkor för rätt till slalsbidrag eller statlig tillsyn på begäranskall tillhandahålla eleverna ett intyg om genomgången utbildning och ocksåbetyg när sådant kan ha betydelse för fortsatt utbildning. Jag anserdet i likhet med bl.a. SÖ och UHÄ vara väsentligt att en utbildning i enfristående skola kan dokumenteras och i möjligaste mån jämföras med en likartadutbildning inom den reguljära gymnasieskolan. Jag anser att sådana dokumentskall utfärdas även utan elevens särskilda begäran. 1983/84:118 29 Riksinternatskolor och fristående skolor som omfattas avprivatskolförordningen bör liksom tillämpa gymnasieskolansbestämmelser om betyg. Även i andra fall kan det finnas skäl att kräva attutbildningsdokumentet skall utformas enligt föreskrifter som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Naturiigtvis underlättardet antagningsmyndighetens arbete om betygen från fristående skolor ärutformade på samma sätt som betygen i gymnasieskolan. Därigenom kan elevernasutbildning lättare relateras till vad som föreskrivs i fråga om t. ex. behörighetoch urval till högskoleutbildning. Vad jag här anfört innebär ingen ändring av den praxis somf. n. tillämpas beträffande betygsältningen i de högsta årskurserna vid ,nämligen att skolan utfärdar studieomdömen åt elever som avgår från skolanefter tolfte året. Dessa omdömen kan, om så erfordras, kompletteras med sifferbetygi femgradig skala.