prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Som vinsldelningsgruppen funnit krävs därför eninflationsjustering genom ett avdrag beräknat pä lagrets värde och förändringeni penningvärdet. Närdel gäller behandlingen av fordringar (inkl. kassa, bankmedel m.m.) och skulderföreligger en beiydande skillnad mellan realbeskaltningsutredningens ochvinstdelningsgruppens förslag. Realbeskaltningsutredningensförslag innebär - som tidigare nämnts -att räntor delas upp i eninflalionskompensation och en realränta. Endast den senare äravdragsgill/skallepliklig. Dock föreslås inle någon beskattning hos utgivarenresp. avdragsrätl hos mollagaren vid negativ realränta (vid fordringar ulanränla eller med ränta understigande inflationen). Ulredningen motiverar dettamed atl en beskattning av negativa realräntor vilken frän teoretisk synpunktär riktig - skulle välla alltför stora problem vid exempelvis ränlelösa läninom hushållssektorn. Vinsldelningsgruppensförslag innebär alt man beräknar ett inflationsavdrag pä fordringar och etlinflationslillägg på skulderna. Så länge positiv realränta utgår kan dellasägas bara vara en annan teknik alt återlägga den icke avdragsgilla/ejskattepliktiga infialionskompensationsdelen i den nominella räntan. Man uppnåremellertid en konsekvent behandling också av ränlelösa eller lågförräntadefordringar/skulder. Vidremissbehandlingen har från åtskilliga håll kritik riktats mot realbeskaltningsutredningensförslag i detta hänseende. Bl.a. har man pekat pä att uppdelningen iinflalionskompensation och realränta är administrativt besvärlig och alt detbristande hänsynstagandet till negativa realräntor kan Prop.1983/84:50 62 ge utrymme för manipulationer, exempelvis genom atlmonelära tillgångar placeras i lager över bokslutstillfällena. Enligt min mening är den metod som vinsldelningsgruppenanvisal överlägsen realbeskaltningsutredningens modell. Etl avdrag bör alltsåberäknas på grundval av fordringarna vid årets början och inflationen underdet saml elt tillägg pä grundval av skulderna och inflationen. Somvinstdelningsgruppen föreslagit bör nominell vinst för året räknas som enfordran, liksom nyemitterat kapital, medan däremot utskiftat kapital behandlassom en skuld. Detta förslag är främst avsetl alt gagna expanderande förelag. Under remissbehandlingen har uttalats altinflationstillägget för skulder innebär en beskallning av icke realiseradevinster. Resonemanget synes vara baseral på uppfattningen allinflationslillägget på en skuld inle motsvaras av någon "verklig"intäkt. Låntagaren skulle därför kunna bli tvungen all låna pengar för allbelala sin skatt. För egendel vill jag först konstatera atl det nu återgivna resonemanget saknar fogsåvitt gäller skulder med ränta överstigande inflationstakten, I dessa fall ärdet bara fråga om alt korrigera del redan medgivna ränteavdraget lill etlrealt avdrag. Enligt min mening är emellertid resonemanget inte heller hållbarti fråga om ränlelösa län eller lån med låg ränla. Den verkliga innebörden avelt räntelösl lån i inflalionslider är att låntagaren får en del av sin skuldefterskänkt. Jag kan inte finna annat än atl denna skuldminskning ulgör enrealiserad inkomst för låntagaren. Av vad jag nu anfört följer att inflationslillägget päskulder inte skall sammanblandas med beskattning av värdestegringsvinster. Ensådan beskattning kan, om den riktar sig mol egendom som är i denskatlskyldiges ägo, otvivelaktigt komma i strid med realisalionskrileriet. Iunderiagel för vinstdelningen finns dock inte några orealiseradevärdesteg-ringsvinsier. Med hänsyn lill de begränsningar som föreligger i dennominella beskattningen vid avyttring av fast egendom och aktier samt till attutdelning på aklier i viss omfattning är skattefri bör någoninfiationskorrigering inte ske på grundval av mark och aklier som inle ulgörlagertillgångar. Som nämnts lar vinsldelningen sikle pä vinsler överen viss "normalnivå", vilket innebär att den reala vinsten skalldelas upp i en normalvinst och en övervinst. Vinsldelningsgruppen har sombeteckning för norrnalvinslen använt termen fribelopp och föreslagit allunderiagel för vinstdelningsskalten skall utgöras av den reala vinslen minskalmed etl fribelopp, motsvarande av förelagels lönesumma eller 500000 kr.Skallen föresläs uppgå lill av underiagel och vara avdragsgill vidinkomstbeskattningen. Flera remissinslanser har uttalat atl fribeloppet börberäknas med ut- Prop.1983/84:50 63 gångspunkt i företagels egna kapital eller alt en sådanberäkning i vart fall bör få ske alternativt. Frän något håll har anförts attdet lönebaserade fribeloppet synes väl högt. Beträffande skattesatsen har fränett par håll anförts att den synes otillräcklig i vart fall omvinstdelningsskallen är avdragsgill, något som också ifrågasatts. Åtskilligaremissinstanser, som i och för sig anser sig kunna godta förslaget, påpekar attsystemet bör bli föremål för utvärdering. För egen del får jag anföra följande. Som vinsldelningsgruppen och flera remissinslanser haruftalat kan det egna kapitalet sägas utgöra en naturiig utgångspunkt för attberäkna en normalvinst. Man stöter emellertid här på samma svårigheter som vidförsök att beräkna det reala resultatet som den reala ökningen av det egnakapitalel. En sådan melod är inte genomförbar. Inte heller är det - som gruppenfunnit - en användbar metod all grunda korrigeringarna på ell högre procenttal änden verkliga inflationen. Detta skulle nämligen i vissa fall kunna öka detreala resultatel i stället för all la undan en del därav. I direktiven nämns som en tänkbar beräkningsgrundförädlingsvärdet i förelaget, dvs. löner, räntor och vinst. Atl faslslällaränlenetiot ger upphov lill beiydande svårigheter. Till detta kommer atl dendominerande delen av förädlingsvärdet normalt består av löner. Somvinstdelningsgruppen funnit lalar därför övervägande skäl för att beräknafribeloppel med utgångspunkt endasl i lönesumman. Den i och för sig tilltalandelösningen all knyta fribeloppel lill anlalel anslällda bör av praktiska skälinle komma i fråga. Den valda konstruktionen innebär en fördel försysselsätlningsintensiva förelag medan andra drag i systemet - all avdrag föravsältningar lill investeringsfond inte återförs och alt inkomstbeskattningensgenerösa avskrivningsregler för inventarier godtas - gynnar expansiva förelag.Sädana förelag som inle tillhör någon av dessa kategorier kommer däremot altbelastas i högre grad. Vinsldelningsgruppen har grundat sitt förslag tillfribelopp - av lönesumman - på all lönesumman och del egna kapilalet iindustrisektorn uppgår till ungefär lika stora belopp och att de börsnoteradeindustriföretagens utdelningar ryms inom denna ram. Genom den realaberäkningen och fribeloppet blir således vinsldelning för ellgenomsnitlsföretag aktuell försl sedan förelagels reala kapacitel bevarats ochaktiemarknadens utdelningskrav har kunnat tillgodoses. Enligl min meninginnebär detta en rimlig avvägning. Av administrativa skäl är det påkallat atl vinsler underell visst lak hell undanlas frän vinstdelningen genom ell fasl fribelopp. Jagkan ansluta mig lill det föreslagna beloppet . Frågan om skaltesalsenoch avdragsrällen förvinstdelningsskalten mäsle enligl min mening ses i ell sammanhang. Jag finnervinstdelningsgruppens förslag väl avvägda. Prop.1983/84:50 64 Somvissa remissinslanser anfört är del naturiigt atl ett nytl syslem kan behövabli föremål för en utvärdering och förnyad prövning efter någon lid, varvid devunna erfarenhelerna kan föranleda jämkningar i reglerna. 2.2.3Särskilda frågor Koncernfrågor m.m. Vinstdelningsgruppenhar föreslagit alt företag mellan vilka intressegemenskap råder skalltillgodoräknas högst etl fast fribelopp. Härmed avses moder- och dotterföretageller förelag under i huvudsak gemensam ledning. Iflera remissyttranden har påpekats svårigheterna all avgöra när intressegemenskapföreligger. Vidare har önskemål framställts om siörre möjligheter tillvinstutjämning inom koncerner än reglerna om koncernbidrag medger. Slutligenhar framhållits atl särskilda komplikationer uppkommer när elt aktiebolag ärdelägare i ett handelsbolag. Detär uppenbart alt del fasta fribeloppet om . - i avsaknad av någon formav koncernregel - skulle innebära alt del blev fördelaktigt atl dela uppverksamheten pä formellt fristående företag. En regel som tar sikte på företagsom ingår i en grupp är därför nödvändig. Vinstdelningsgruppens förslag anknyterlill det inlressegemenskapsbegrepp som f. n. används vid bl. a. lagervärdering.Jag anser delta vara en lämplig lösning. Inominkomstskaltesystemet lilläls genom reglerna om koncernbidrag under vissaförulsällningar en uljämning av vinsterna inom koncernen. Dessa regler bör somvinsldelningsgruppen föreslagil fä verkan även inom vinstdelningssysiemet. Detskulle i vissa fall också kunna vara till fördel för företagen alt kunna lämnakoncernbidrag i särskild ordning för vinsl-delningsskallens del. Båda delösningar som är länkbara - atl göra en gemensam beräkning av skatteunderlagetoch all tillåta särskilda koncernbidrag i vinsldelningssystemet - skulleemellertid medföra sädana administrativa komplikationer all de mäsle avvisas. Närdet gäller handelsbolag bör som jag tidigare anfört handelsbolag med endaslenskilda personer som delägare lämnas utanför vinstdelningen. När det däremotgäller handelsbolag där någon av delägarna är elt aktiebolag eller annalföretag som omfatlas av vinsldelningssystemet är della inte möjligt. Om l.ex.flera aktiebolag bildar etl handelsbolag för genomförandet av ell projekl, börnaturligtvis deras vinst pä denna verksamhet medräknas vid vinsldelningen. Delägarskapi elt handelsbolag kan ha olika inriktning. 1 det nämnda exemplet är detfråga om all bedriva den normala verksamheten i samarbete med etl eller fleraandra förelag. I andra fall kan del närmast vara fråga om en kapitalplacering.Någon skarp gräns mellan de olika formerna torde inte kunna dras. En enhetligbehandling är därför nödvändig. Prop.1983/84:50 65 En handelsbolag ulgör en självständig juridisk person medegen inkomst och egna lillgångar och skulder. Handelsbolaget är emellertid intenågot skallesubjekt utan dess verksamhet beskattas hos de olika delägarna påungefär samma säll som om de själva hade bedrivil verksamheten i fråga. I denbeskattningsbara inkomsten hos etl aktiebolag eller en ekonomisk förening ingårsåledes eventuell inkomst som förelaget erhållit i egenskap av delägare i etlhandelsbolag. Handelsbolagets inkomst kommer därigenom automatiskt atl ingå iunderiagel för vinsldelningen. De ålerföringar som skall ske av vissa avdragoch reserveringar skall grundas även på förhållandena i handelsbolaget. Som påpekats av några remissinstanser harvinstdelningsgruppen inte närmare diskuterat hur del lönebaserade fribeloppeloch inflationskorrigeringarna skall beräknas för företag som är delägare ihandelsbolag. Vad gäller fribeloppet bör enligl min mening en delägare fåtillgodoräkna sig den del av handelsbolagets lönekostnader som belöper pä denegna andelen av handelsbolagets resultat. Ett aktiebolag som tar upp avetl handelsbolags inkomst eller förlust i sin deklaration bör alltså - vidberäkning av det lönebaserade fribeloppel - fä inräkna av handelsbolagelslönekostnader. Den nu redovisade principen bör tillämpas även vidinflationskorrigeringen. Förelaget bör således få den på resultalandelenbelöpande delen av elt inflationsavdrag baseral på handelsbolagets byggnader,inventarier och monetära tillgångar och etl inflationslillägg baseral på dessskulder. Vinstdelningsgruppen har inle föreslagit några särskildaregler för förelag som bedriver verksamhet såväl i som ullandel ellerkoncerner som består av företag såväl i som i utlandet. Vid remissbehandlingen har del framhållits all del i frågaom koncerner i praktiken finns myckel begränsade möjligheter all ingripa molöverförande av vinsler mellan och ullandel genom oriklig prissättning.Frågan om behandlingen av svenska förelag med verksamhet i utlandet har ocksåtagils upp i något yttrande. Verksamhet i flera länder kan ske i olika former. Ellsvenskt aktiebolag kan driva verksamhet utomlands antingen direkt eller genometl i del landet bildal dotterbolag. Vilket alternativ som väljs kannaturligtvis bero pä olika faktorer. Det kan dock vara naturligt att anla altdel vanligaste är alt verksamheten drivs direki av del svenska bolagel, dvs. ifilialform, om del rör sig om ell lidsbegränsal engagemang l.ex. inom byggnads-eller anläggningsområdet. Motsvarande kan gälla när verksamheten är av ringaomfallning. atl anskaffa en fabriksanläggning inom tillverkningsindustrineller bygga upp en permanent försäljningsorganisation torde detta oftare skegenom bildande av en särskild - i det landet hemmahörande - juridisk person(dotterföretag). 5 1983/84. Prop.1983/84:50 66 Mol denna bakgrund framstår den gränsdragning som vinsldelningsgruppensbelänkande innebär, nämligen att vinstdelningen får omfatta svenska aktiebolagm.m. oavsett om de driver verksamhet i eller utomlands, som en rimligavvägning. Omvänt gäller all verksamhel som utländska juridiska personerbedriver i omfattas av vinstdelningen endast om den bedrivs genom ellsvenskl dotterföretag. I inkomslskattelagstiftningen ochdubbelbeskattningsavtalen finns regler som ger möjligheter lill ingripanden motoriktig prissättning inom koncerner. Mol denna bakgrund kan jag inte dela denbedömning som vissa remissinstanser gör av riskerna för att skatteunderlagetskall nedbringas genom sådana ålgärder. Härtill kommer all skattebelastningenpä bolagsinkomster på många häll utomlands kommer atl vara väl så hög som iSverige även efler införandel av vinstdelningsskatten. Återstår så alt la ställning lill om den skatlemässigabehandlingen av inkomst från utlandet bör påverka underiagel förvinstdelningen. I vinstdelningsgruppens förslag är den slalligl beskattningsbarainkomsten även i dessa fall utgångspunkt för beräkningen av underiagel förvinsldelningen. Gruppen diskuterar inte närmare om underiagel bör justeras omförelagets inkomst 1. ex. beskattas också i utlandet. Elt svenskt företag är enligt svenska interna skattereglerskattskyldigl för all inkomst oavsett om den intjänats i ellerutomlands. Del förhållandet all utländsk inkomst, l.ex. vinst från entreprenadi ullandel eller räntor eller royaliy frän ullandel, beskattas även iursprungslandet inverkar således i princip inte på den svenska laxeringen. Detär emellertid givet atl en generell internationell dubbelbeskatlning av dellaslag skulle försvåra handel och annat ekonomiskt samarbete mellan olika länder.Regelsystem har därför införts i syfle all undvika eller lindradubbelbe-skatlningen. Tre huvudmetoder kommer därvid lill användning, nämligencredil of lax-metoden, exempt-meloden och omkoslnadsmetoden. För ell svensktförelag innebär credil of lax-metoden atl den utländska skatt som belöper påden utländska inkomsten får räknas av mot företagels svenska inkomstskall. Vidtillämpning av exempt-meloden undanlas den utländska inkomsten från beskallningi , Är omkoslnadsmeloden tillämplig behandlas den utländska skallen somen driftkostnad vid inkomsttaxeringen i . Ett svenskl förelag kan begära avräkning (credil) förutländsk skall med stöd av antingen regler i dubbelbeskattningsavtal ellerinterna svenska skalleregler. Skalteavräkningen påverkar inle laxeringen, utanföretagel laxeras statligt och kommunalt för såväl svenska som utländska inkomster.Vid debiteringen avräknas dock eventuell utländsk skatt frän den statligainkomstskatten och - om statsskatten är lägre än den utländska skatten - frånden kommunala inkomstskatten. Exempt-meloden förekommer i två varianter. Vid den ena("ordinarie exempl") skall den i utlandet bedrivna verksamheten intetaxeras i Sveri- 1983/84:50 67 ge.Förelaget måste därför i sin självdeklaration eliminera samtliga (iårsredovisningen medtagna) intäkter och kostnader som hänför sig tillutlandsverksamheten. Den beskattningsbara inkomsten kommer därigenom atlspegla endasl den svenska verksamheten. Vid den andra varianten("alternativ exempl") laxeras förelaget i även för den utomlandsbedrivna verksamheten. Den på den sammanlagda inkomsten beräknade skallen sättsned med den del därav som belöper på den utländska inkomsten. Vid tillämpning avomkoslnadsmetoden taxeras den utländska inkomsten både i utlandet och Sverige.Vid taxeringen i är dock den utländska skatten avdragsgill. Avdrageteliminerar inte dubbelbeskattningen men innebär en viss lindring i denna. Är credil of lax-metodentillämplig kommer således förelagels till stailig inkomstskatt beskattningsbarainkomst att grundas på all inkomst som företagel haft oavsett om verksamhetenbedrivits i eller i ullandel. Lindras dubbelbeskallning genomomkoslnadsmetoden ingår den utländska inkomsten efler skall i denbeskattningsbara inkomsten. Skall "ordinarie exempl" tillämpaspåverkar den utländska verksamheten över huvud laget inte laxeringen i Sverige.Vid "alternativ exempl" ingår den utländska inkomsten i denbeskattningsbara inkomsten på samma sätt som vid credil of lax. Av del anförda följer atl- såvida underiagel för vinsldelningen baseras på den beskattningsbarainkomsten - vinstdelningsskatten normall blir siörre om den internationelladubbelbeskattningen undviks genom credil of lax-metoden än om omkoslnadsmelodeneller - i synnerhet - den ordinarie exempt-meloden används. Enligt min meningkan det dock inte komma i fråga att justera företagets beskattningsbarainkomster i syfte att eliminera skillnader hos olika metoder för undvikande avdubbelbeskatlning. En sådan ordning skulle i alltför hög grad kompliceravinsldelningssystemet. Till delta kommer all den utländska inkomst, som kan bliföremål för dubbelbeskattning, normalt ulgör en myckel liten del av förelagetstotala inkomst. Jag anser därför atl den beskattningsbara inkomsten skallutgöra utgångspunkt för vinsldelningen oavsett vilken melod för undvikande avdubbelbeskallning som tillämpats. Likaså bör inflationskorrigeringarna baseraspå företagets samtliga tillgångar och skulder och hela årsvinst även om en vissdel av dessa poster kan anses hänförlig lill verksamhel som förelaget bedriverutomlands. Vinstdelningsskatlenbör i dubbelbeskattningssammanhang anses som en statlig inkomstskall. Frågauppkommer om i vad mån vinstdelningsskatten skall få bli föremål för avräkningmol utländska skatter. Enligt min uppfattning bör sådan avräkning medges endastmed slöd av dubbelbeskattningsavtal. De interna avräkningsreglerna bör liksomf.n. enbart ta sikle pä den "vanliga" slatsskallen ochkommunalskatten. Nedsättning av vinstdelningsskatten lill följd av elldubbelbeskattningsavtal som bygger 1983/84:50 68 pä"alternativ exempl" bör likaledes tillåtas bara omvinstdelningsskallen omfattas av avtalet. Underlagetför vinstdelningen skall minskas med den inkomslskall som belöper päbeskattningsåret. I normalfallet torde detta avdrag kunna beräknas utan störresvårigheter. Problem kan dock uppkomma om företaget bedriver verksamhet påolika ställen i landet eller i ullandel. I sistnämnda fall måste, som påpekatsi några remissyttranden, ställning tas lill i vad mån utländsk skatt skallbeaktas vid beräkningen av skatteavdraget. En ytteriigare fråga som måste lösasi delta sammanhang är vilka regler som skall gälla om den av företagetdeklarerade inkomsten ändras av taxeringsmyndigheterna. med verksamhel på olika slällen inom kan till en börjankonstateras all den taxeringsnämnd som svarar för den statliga laxeringen iregel också taxerar förelaget kommunalt i samtliga kommuner i hemortslänel. Denstatliga och kommunala inkomstskatt som följer av dessa taxeringar torde därförvara relativt enkel att fastställa. Större förelag bedriver emellertid oftaverksamhel i flera län. En riklig beräkning av kommunalskattens storiek måstedä grundas på den beskattningsbara inkomstens fördelning pä olika kommuner(och eventuellt församlingar) och den exakta kommunala skattesatsen (inkl.landstings- och församlingsskall) på varje ort. En sådan beräkning ger dockenligl min mening upphov lill ell merarbete som inle står i rimlig proportiontill behovet av precision. Av praktiska skäl bör därför kommunalskaiteavdragetberäknas på grundval av en antagen skattesats av . Ett företagvars beskattningsbara inkomst uppgår till I milj.kr. bör alltså - oavsettfaktisk skattesats - vid beräkningen av underlaget för vinstdelningen fåavdrag för kommunalskatt med . Jagär medveten om atl mitt nu redovisade förslag kan lyckas otillbörligt gynnaförelag med verksamhel i lågskattekommuner. Avdraget för kommunalskatt kan dåöverstiga den kommunalskall som företaget verkligen betalar. Med tanke bl. a.på att skattesatsen för vinslskallen endasl är synes dock, som nyssantytts, denna effekt försumbar. Förslagel kan också ses som provisorium tilldess frågan om den kommunala taxeringen av juridiska personer får sindefinitiva lösning. Detav vinstdelningsgruppen föreslagna avdraget för beskattningsårets inkomslskallavser endasl svensk inkomslskall. Denna begränsning skulle leda lill eltomoliveral lågi avdrag i de fall då förelagels svenska inkomstskatt nedsattsgenom avräkning av utländsk skall. Den omsländighelen atl svensk inkomstskatt"bytts ut" mot utländsk skatt bör rimligen inte höjavinstdelningsunderlaget. Vid beräkningen av detta underlag bör man alltså äveni avräkningsfallen utgå från att företaget har atl betala full statlig ochkommunal inkomstskatt. 1983/84:50 69 Regeringen aviserade en sänkning av den statligaskattesatsen för bl.a. aktiebolag från nuvarande lill . Om detta förslaggenomförs får samtliga företag som omfatlas av vinstdelningen somskattesals vid den statliga laxeringen. Med hänsyn till delta och till vad jagnyss anfört om avdraget för inkomslskall kan avdraget för beskattningsåretsinkomstskatt bestämmas till summan av av företagets till slalliginkomstskatt beskattningsbara inkomst och av förelagels lill kommunalinkomstskatt beskattningsbara inkomst (i en eller flera kommuner).Avdragsberäkningen påverkas inte av den faktiska kommunala skallesatsen ellerav förekomsten av utländska skaller. Det underiag för vinsldelning som företaget redovisar förtaxeringsnämnden är självfallet baseral på bl.a. det skatteavdrag som följerav företagels deklarerade statligt och kommunalt beskattningsbara inkomster.Det är emellertid inte säkert alt inkomstskatledeklaralionen godtas. Varjeavvikelse frän deklarationen kan i sin tur påverka såväl utgångspunkten förberäkning av vinsldelningsunderlaget (den statligt beskattningsbara inkomsten)som skatteavdraget. Anlag exempelvis atl laxerings-nämnden vägrar förelagetavdrag för viss representation. Ändringen medför en höjning av både denstatliga och den kommunala laxeringen med . Höjningen ökar den statligtbeskattningsbara inkomsten med lOOOO kr. samfidigt som skatteavdraget blir (62%av lOOOO =) . Underiagel för vinsldelningen skall därtor höjasmed (10000 - 6200 = ) . Vid fastställande av underiagel måstetaxeringsnämnden således beakta samtliga gjordaavvikelser på in-komslskallesidan. Förelagels inkomsttaxering kan ändras även efter del atttaxeringsnämnden avslutal sitt arbete. Även i sådana fall är del nödvändigtall besluta om konsekvensändringar för vinstdelningsskattens del. Ändringen börkomma lill slånd som laxeringsändringen. För alt garantera della börskatledomslolarna ges behörighet atl även ulan särskilt yrkande besluta om denändring i vinsldelningsunderlaget som direkt föranleds av en höjning ellersänkning av förelagels inkomsttaxering. Vinstdelningsgruppen har ansett altinvesteringsfondssysiemet och möjligheten atl variera avskrivningarna påinvenlarier bör utgöra det huvudsakliga ulrymmet för résullalutjämning ivinstdelningssyslemel. Iålskilliga remissyttranden har anförts att de föreslagna möjlighelerna är.otillräckliga, särskilt för vissa typer av företag. Som vinstdelningsgruppen funnit är det inte möjligt atllåta förlustavdragen vid inkomstbeskattningen få verkan även vid beräkning avunderiagel för vinstdelningsskalt.