prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — En sådanproblem-orienterad FoU är även nödvändig för men borde komplellerasmed en ansats, som syftar lill alt söka identifiera sådana faktorer som främjaren gynnsam ulveckling i miljön och hos grupper och individer. Därvid är avspeciellt intresse alt utifrån sociala och medicinska utgångspunkter analyseraförulsällningar för öppna vårdformer och en samhällsplanering exempelvis vadavser bostadsförsörjning och närmiljö som är explicit inriklad på all reduceranegativa konsekvenser av olika typer av funktionsnedsättningar. Ämnel socialt arbele inom socionomutbildningen är avsellalt bilda grund för såväl yrkesverksamhet pä det sociala området som förforskarutbildning. Del är inle minst viktigt all forskningen vidinsfitutionerna för socialt arbele beaktar de problem som möter socialarbetareni del prakliska arbetet och all FoU och utbildning knyts fastare samman. Den syn som ovan redovisats på den socialpolitiskaforskningen samt mera specifikt FoU inom ämnel socialt arbete som grund förulvecklingen inom i den nya lagstiftningens anda gäller itillämpliga delar i ett hälsopolitiskl perspekliv. Hälso- och sjukvårdslagen saml hälsoskyddslagen ger deförebyggande insatserna större tyngd än tidigare lagsliflning. I en offensivfolkhälsopolitik ingår bl.a. atl öka kunskaperna om den fysiska ochpsykosociala miljöns inverkan pä hälsa och välbefinnande. I del förebyggandearbetet gäller det all påverka dåliga miljöer och andra orsaker lill fysiskaoch psykiska lidanden samt lägga folkhälsoaspekter på andra samhällsseklorersom arbetsliv, boende, frilid, skola och trafik. Del är därför angelägel all konsolidera tillgängligkompelens inom det miljömedicinska fältet, bl.a. hos sektorsorgan som slalensmiljömedicinska laboralorium och inslitulet för psykosocial miljömedicin. Även inom primärvårdsområdei behöver forskningen breddasoch fördjupas. Framför alll gäller detta arbetsmetodiken som ännu är svagt utveckladdå del gäller ansvar för befolkningens hälsa inom betjäningsområ- 1983/84:107 Bilaga 3 5 delsaml förebyggande insalser. En forskning med utgångspunkl i de problem sommöter inom primärvården är också angelägen som grund för utbildningen avpersonal inom primärvården. Bl.a. gäller della denpraktiskt viktiga forskning som bedrivs främst vid universiteten i ochUppsala inom ramen för allmänmedicin. Slöd för denna forskning bör även ifortsättningen kunna utgå från såväl medicinska forskningsrådet somdelegationen för social forskning beroende på projektens innehåll ochinriklning. Ävenför och hälso- och sjukvårdens medverkan i samhällsplaneringenmed särskild inriklning på förebyggande insalser i vid bemärkelse är delvikligl med utprövade och pålitliga analys- och planeringsmetoder. Även härbehövs insatser från högskolorna för utveckling av användbara FoU-meloder. Avdet tidigare anförda framgår atl på ett flertal områden inom socialdepartementetsansvarsområde betonas den långsikliga kunskapsuppbyggnaden ochforskarkompetensen. I 1984 årsbudgetproposition har särskilda medel inte kunnal avsättas för dessa ändamål.Del har varit nödvändigt att i slället föreslå atl SML, IPM och SBL färförstärkningar med sammanlagt 5 milj. kr. för vetenskaplig utrustning enligtnedanstående. Avsiklen är alt under de två följande budgetåren föreslå atlanslaget under huvudlilel för forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhel tillförs dessa medel för den längsikligakunskapsuppbyggnaden. Statensmiljömedicinska laboratorium (SML) Medhänvisning till atl hälsopolitiken i alll högre grad måsle inriklas på altpåverka livsmiljön är miljömedicinsk forskning viklig för all få underiag förskade- och sjukdomsförebyggande åtgärder inom olika samhällssektorer. Ilaboratoriets forskningsprogram anserjag att den markering som görs avforskning kring inomhusklimatet i bl.a. bosläder, skolor och daghem, är avsärskill inlresse. Detsamma gäller epidemiologiska bevakningssyslem, metoderför all sludera besvärsreaklioner i befolkningen och forskning med speciellinriklning på riskanalyser. För riskanalyser som år en av SML:s huvuduppgifteroch en viktig samhällsangelägenhet är toxikologisk forskning i vid bemärkelseav fundamental belydelse. Antaletkemiska ämnen är stort och toxikologiska undersökningar för att få framkunskapsunderlag för en praktisk fungerande produktkontroll är av storbetydelse. Flera av de problem som bl.a. primärkommunernas miljö-ochhälsoskyddsnämnder, landsting och länsstyrelser nu försöker angripa, exempelvisvad gäller besvärsreaktioner hos befolkningen på olika miljöfaktorer, kräverforskningsinsatser inom såväl det toxikologiska som det allmänhygieniskaområdel. Prop.1983/84:107 Bilaga 3 6 En förutsättning för all SML skall kunna vidmakthålla sinkompetens på längre sikl är atl laboratoriet kan bedriva aktiv forskning medmodern leknik. Bristen på ulruslning är f.n. en i viss utsträckning hämmandefaktor. budgetproposition har därför under femtehuvudtiteln anslaget H 1 Statens miljömedicinska laboralorium för budgelåret1984/85 beräknats vissa medel för inköp av atomabsorptionsutruslning saml föralt ersätta delar av befintlig utrustning för fältstudier med sammanlagt 1.7miljoner kronor. I den socialpolitiska lagstiftningen framhålls viklen aven helhetssyn vid analys av miljö- och hälsoproblem. lPM:s forskning har genomsin kombinalion av både medicinsk, social och beteendevetenskaplig kompetensförutsättningar för en effektiv problemanalys. Jag anser det vikligl atl del iforskningsprojekten ingår en del där olika åtgärder praktiskt prövas ochutvärderas. Liksom SML har institutet behövt förslärka sinutrustning för atl mäta hur kroppen reagerar vid olika psykosocialapåfrestningar. budgetproposition har under femte huvudlilelnanslaget H2 Statens instilul för psykosocial miljömedicin för budgelårel1984/85 beräknats 300000kr för inköp av en laboraloriedator samt utrustning förhelautomatisk blodprovstagning. Regeringen avser atl lägga fram enproposition om SBL:s framlida verksamhet och organisation. Utrymmet för altfinansiera forskning har minskat lill följd av all dendiagnostiska verksamheten vid SBL fåll mindre omfallning. Forskningen kandärför förväntas komma atl i slörre grad än bli beroende avprojektanslag från forskningsråd och andra externa finansiärer. Utöver de uppgifter som SBL ålagts bedrivs vid SBLforskning som skulle kunna ulvecklas lill kommersielll inlressanla produklerinom det bio-tekniska området. forskningsområde som bl.a. från dennaulgångspunkl är intressant är kolhydrat-kemisk forskning för utveckling avdiagnostiska meloder för bl.a. urin-, tarm- och luftvägsinfektioner samt förframslällning av effektiva och ofarliga vacciner. För SBL är kommersiellt inriktad diagnostisk forskning ettrelativt nytt område. När del gäller vaccinproduklionen har forskningenkoncentrerats på all förbäitra befintliga vacciner. har molbakgrund av att utredningar pågått om SBL:s framtida verksamhet inte varitberedd att la ställning lill sådana salsningar. Jag anser emellertid atl det ärangelä- Prop.1983/84:107 Bilaga 3 7 get atl forskning med inriktning på all utvcckki nyaprodukter kan fortsätta. Jag avser därför att i den kommande SBL-proposilionenföreslå atl 3 milj.kr. beräknas för /85 att användas i förstahand för inköp av vetenskaplig utrustning. Anslaget under huvudtitel förforsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet 1 budgetproposition har ulföriigt redovisats denforskning som bedrivs med stöd från anslaget samt för den inilialivverksamhetdelegationen för social forskning bedriver inom fiir socialpolitiken angelägnaområden samt redovisats synen på eifordcrliga initiativ ochförstärkningsål-gärder. I en särskild skrivelse till (1983/84:11) har chefen för socialdepartementetredovisat sin syn på FoU inom barnomsorgsområdet. De redovisningar sombifogades regeringsskrivelsen bör kunna tjäna som underlag för djupareanalyser vad giiller t.ex. tyngdpunkten i denna forskning, dess innehåll ochförläggning. Rcdovisningiirna bör också kunna medverka lill utvecklingen av detprogramarbete på det biirn- och familjepolitiska områdel som delegationen försocial forskning påbörjat i samarbele med barn- och . /84 har anslaget tillförts 1.2milj.kr, föratt främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom ämnel socialt arbete, denbarn-och familjepolitiska forskningen, invandringsforskning med socialpoliliskinriklning. hälso- och sjukvårdsforskning i ett hälsopolitiskl och samhällsvetenskapligtperspekliv. epidemiologisk forskning samt forskning i anslutning till Vindelnshälsocentrum (i ). Inom samlliga ovan nämnda områden finns brist påkompetenta forskare, liksom på handledare. Åtgärderna bör därför företrädesvisägnas forskarrekrytering och förstärkning av universitetens kompetens somgrund för en tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Delegationen för social forskning har under budgelåret1983/84 utlyst ell antal forskarstipendier inom de prioriterade områdena.Syftet är att bereda forskare på nivån efter doktorsexamen, men även lägrenivåer, möjlighel atl under högst odelat få iigna sig ålforskningsarbete inom några av de områden som är väsentliga för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom den sociala sektorn. Än en gäng skall framhållas betydelsen av alt fortsätta påden väg delegationen för social forskning slagit in på. nämligen atl avsätta endel av sin budgel för forskar- och forskarrekryteringsljänster med syftet allbl.a. slärka forskar- och handledarkompetensen för sektorns FoU. ärviktigt icke minsl därför atl del utvecklingsarbete och den försöksverksamhelsom bedrivs inom kommuner och landsting måsle baseras på tillförlitligametoder. Kvalitativt dåliga undersökningar som grund för för- 1983/84:107 Bilaga 3 8 ändringsarbetekan leda lill felaktiga beslut och medföra olägenheter för såväl de medborgaresom berörs av förändringarna som för ekonomin. Relevans och kvalitet måstegälla även praktiskt orienterade studier. Det är också rimligt att det arbetesom initiativgrupperna inom delegationen för social forskning nu bedriver skallresultera i programunderiag för mer långsiktiga salsningar på angelägna områdeninom välfärds- och hälsopolitiken innefattande även ekonomiska inslag i delsociala trygghetssystemet. Som delegationen lidigare framhållit är del ocksåviktigl atl man inom vissa forskningsområden där den internationellakompetensen bedöms högre än inom landet avsätter medel för en internationellsamverkan. Delegalionen har särskilt nämnl barn- och ungdomsområdet. budgetproposition har under femte huvudlileln anslagei Forsknings- ochulvecklingsarbeie saml försöksverksamhet för /85 beräknals till27417000kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen altgodkänna de allmänna rikllinjer för forskningen inom socialdepartementetsverksamhetsområde somjag har angett i det föregående. Prop.1983/84:107 Bilaga 3 9 Statensmiljömedicinska laboralorium ................. 5 Slatensinstilul för psykosocial miljömedicin ............ ... 6 Statensbakteriologiska laboralorium ................... 6 Anslagetför forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverk samhet ......................................................... ... 7 Hemslällan .................................................... ... 8 Prop.1983/84:107 Bilaga 4 Prop.1983/84:107 Bilaga 4 I Anmälantill proposition om forskning Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bedrivs eller initierasforskning och ulveckling (FoU) med inriktning på transporter, geoteknik,meleorologi och hydrologi saml telekommunikationer. En korl-lältad redovisningav forskningsverksamheten vid departementets samtliga myndigheler bör fogastill prolokollel i delta ärende som bilaga 4.1.1 detta sammanhang kommertransporlforskningen att närmare behandlas. Transportforskningenomfatlar forskning om transporterna av personer och gods, transportmedel,transportleder och andra anläggningar, trafikanter och trafikmiljö. Ävenforskning om den trafikprocess transporterna ger upphov till,iransportekonomiska frågor liksom sambandet mellan transportsektorn ochsamhällel i övrigl ingår. Vidare omfattas forskning om metoder för trafik- ochtransportplanering. Transportforskningsområ-det är sålunda myckelvittomfattande. Många olika organ ärdelakliga i den svenska transporlforskningen. Statlig iransporlforskninginitieras av dels forskningssiödjande myndigheler såsomiransporllbrskningsdelegalionen (TFD), kolleklivlrafikbe-redningen (KTB),slyrelsen för leknisk utveckling (STU), och slalens råd för byggnadsforskning(BFR), dels förvaltningsmyndigheter med ansvar för en viss del avtransportsektorn, vilka anlingen ulför egen FoU eller lägger ut forskningsuppdragtill olika forskningsbedrivande organ. Exempel på sådana myndigheler ärvägverket, trafiksäkerhelsverket, transporlrådet, SJ, sjöfarlsverkel ochluftfartsverket. Exempel pä FoU-bedrivande organ är, förutom högskolan, slalensväg- och trafikinslitut (VTI), flygtekniska försöksanstalten (FFA) ochmarintekniska insliiuiet (SSPA). Forskningsorganen finansierar sin verksamhetmed dels uppdragsmedel, dels anslag över statsbudgeten för egen FoU-verksamhei. DenSlalligt finansierade transporlforskningen koslar cirka 130 milj. kr. per är.Härulöver läggs myckel slora summor ned på FoU inom framför 1 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 4 2 alltbil- och flygindustrin, skepps- och varvsindustrin saml slörre transportföretag.Den lotala omfallningen av denna verksamhel är inle möjlig alt ange men tordeuppgå till ett belopp av flera miljarder. Deslatliga forskningsmedlen /82 fördelade sig på vägtrafik med56procenl, på järnvägstrafik med löprocent, pä sjötrafik , påluftfart och på gemensamma områden med 15 procenl. Den forskningsom utförs på sjö- och luftfarlsområdena och på för iransporlgrenarnagemensamma områden finansieras praktiskt taget i sin helhet av deforskningsstödjande myndighelerna. Vägtrafikforskningen stöds till stor del avvägverket och VTI. Järnvägsforskningen finansieras nästan i sin helhel av SJ. Drygthälften av den slatliga transporlforskningen /82 utfördes vidstatliga forskningsinstitut, främst vid VTI. Högskolan svarade för endasl 10procent av medelstilldelningen. Enviklig utgångspunkt för trafikpolitiken är att transportsektorn skall kunnamedverka till alt olika samhälleliga mål uppnås. För detta krävs entransportseklor med snabb teknisk och funktionell ulveckling. understrykerall transportforskningsfrägorna är av klart trafikpolitiskt inlresse och måsteses som ett viktigl medel att nå olika samhälleliga mål. Härlill kommer all enmålmedveten salsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektorn är av fundamental belydelse för utvecklingen av svensktnäringsliv och för att öka svensk industris konkurrenskraft gentemot utlandet. Forsknings-och ulvecklingsarbete är således av största belydelse för att underbygga ochfölja upp trafikpolitiska beslut, att klarlägga de förhållanden som påverkartransportsektorns utveckling ochde samhällsekonomiska effekterna av olika åtgärder, all förbättraeffektiviteten i transportsystemet vad gäller såväl person-som godstransporteroch därmed sänka kostnaderna och förbättra förelagens lönsamhet, all förbäitrastandarden i persontransporlsystemet,-särskill beträffande denkollektiva trafiken, att förbällra trafikmiljön och trafiksäkerheten, attförbällra energihushållningen inom transportsystemet, att ulveckla meloder förtrafikplanering och prognoser. Transporlforskningensövergripande uppgift är att inhämla och utveckla kunskaperna om transportsystemetför all få en bällre handlingsberedskap och framförhållning i de olikaintressenternas långsikliga planering och Prop.1983/84:107 Bilaga 4 3 invesleringar samt ett bättre beslutsunderlag förverksamhelen även pä kort sikt. Del trafik- och fordonstekniska utvecklingsarbetet har somövergripande mål atl utveckla säkra och effektiva syslem och utrustningar inomtrafikområdet. som tillsattes i februari1980, hade till uppgift att göra en översyn av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom transportområdet. Kommittén avlämnade i juni 1981betänkandet (Ds K 1981:5) Transportforskning - Organisation och Samverkan. Iproposition 1981/82:100, bilaga 9, redovisades en sammanfattning av kommitténsförslag samt en sammanslällning av remissyttrandena över betänkandet. I sammaproposition redovisade dåvarande chefen för sinaallmänna ställningstaganden till kommilténs förslag. framförde (/82:23) som sin meningatl del fordras en väl fungerande samordning och ett sammanhållel ochmålinriktat program för atl forsknings- och utvecklingsarbetet skall kunnabedrivas ralionelll. Ytterligare överväganden av fransportforskningskommitténsförslag och remissyttranden över delta borde enligl ulskottel göras och ettförslag till en effektivare transportforskningsorganisalion föreläggas riksdagen.Riksdagen har sedermera bifallit utskottets hemslällan. Även har i ett revisionsprojekt. Denstadiga transporlforskningen - inriktning och utförande, gett sin syn på hurtransporlforskningen bör inriklas och utformas för all nå en ökadeffektivitet. Jag kommer i det följande all redovisa hurtransporlforskningen enligl min mening bör samordnas och göras mer målinriklad.Den närmare utformningen av organisation, samarbets- och verksamhetsformer m.m. för de berörda statliga forskningsstödjande och forskningsbedrivande organenankommer det pä regeringen och myndigheterna att besluta om. Med hänsyn tillriksdagens uttalande kommer jag dock som bakgrund till mina förslag atlrelativt ingående redovisa de riktlinjer som enligt min bedömning bör liggatill grund för verksamheten. Hur Iransporlforskningen bör bedrivas och organiseras är ihög grad beroende av vilka krav som ställs på forskningen. De huvudsakliga kravsom enligl min mening bör ställas gäller samordning av resursinsatser,forskningens inriktning, forskningens kvalitet och forskningsresultatensanvändbarhet. Dessa krav utgör utgångspunkt för min fortsatta framställning. Jag vill inledningsvis beröra den särskildaIrafiksäkerhetsprofessuren vid , knulen 1983/84:107 Bilaga 4 4 het.Enligt en överenskommelse mellan AB och harAB under en längre lid finansierat professuren och vissa baskostnader förverksamhelen. /84 ulgör AB Volvos bidrag . I övrigtfinansieras verksamheten med . över sjätte huvudtiteln och med 200000kr. över åttonde huvudtiteln. AB Volvos bidrag upphör enligt överenskommelsenden Ijuli 1984. Verksamheten i sin helhel avses fr.o.m. /85finansieras över åttonde huvudtiteln. 3 Samordnad transportforskning 3,1 Ny myndighet Föralt transporlforskningen skall kunna leva upp lill de målsättningar somjag nyssredovisade måsle de relativt små och splittrade resurser som finns i dagsamordnas bättre. Genom en bällre samordning och problem-orientering och genomatl skapa en balans mellan kunskapsuppbyggande och tillämpad forskning kanIransporlforskningen förväntas bli mer effektiv. Som ell naturligt led i enbättre samordning av forskningen föreslår jag atl kollektivtrafikberedningen(KTB) och transportforskningsdelegalionen (TFD) sammanförs lill en ny myndighet- transporlforskningsberedningen (TFB). Delta överensstämmer också medtransportforskningskommitléns förslag. En redovisning av TFD:s och KTB:sverksamheter lämnas i den underbilaga som skall fogas lill protokollet. Beredningensledamöter bör utses av regeringen. Beredningen bör bestå av represenlanler föravnämare, forskningsorgan och Irafik- och transportmyndigheter. Det ankommerpå regeringen atl bestämma anlalel ledamöler. TFD:snuvarande expertnämnder för teknik, ekonomi och trafiksäkerhet bör ersättas avprogramgrupper. Exempel på områden för vilka särskilda programgrupper kaninrättas är persontransporter, godslransporler saml trafiksäkerhet ochtrafikmiljö. Genom en sådan slruklur kan de flesta FoU-frågor på ett enkeltsätt fördelas på programgrupperna. Programgruppernabör sammansättas av personer med slor sakkunskap inom verksamhetsområdet. I programgrupp,vars område berör andra myndigheter, bör dessa vara representerade. Antaletledamöter kan variera beroende på FoU-områdels storlek och komplexitet. Hosberedningen bör finnas ett kansli som leds av en chef. Jag föreslär att för denne inrättas en ordinarie tjänst medbeteckningen p. Härulöver bör TFD:s och KTB:s nuvarande kansliresurser i sinhelhet - tolv personer - överflyttas lill den nya myndigheten. KTB:sverksamhet finansieras dels över reservationsanslaget I 16. dels Prop.1983/84:107 Bilaga 4 5 över kommunikalionsdeparlemenlets kommilléanslag. delsöver ett särskilt reservationsanslag av engångskaraktär (1 19). Medel på anslaget 1 16 används för alt genoiriföra olikademonstrationsförsök m. m. 1983/84:100, bilaga 8 föreslogs, i avvaktanpå särskild proposition om forskning, för /85 ettreservationsanslag (I 16) på . Anslaget har pris-och löneomräknatslill . Jag föreslår alt regeringen återkallar förslaget i prop.1983/84:100 och beslular alt . slälls lill TFB:s förfogande. Jagföreslår vidare att eventuell reservation på anslagetKollektivtrafikberedningen (116) överförs den Ijuli 1984 lill del nya anslagsom jag kommer att föreslå i det följande. Medel för kanslipersonalens löner och resor, ledamöternasarvoden m.m. har inräknats i departementets kommilléanslag. Dessa medel har iprop. I98.V84:I00 beräknats lill 1.5 milj.kr. för /85. Jagföreslår, med ändring av prop. 1983/84:100. att departementets kommittéanslagför /85 minskas med 1.5 milj. kr., som bör tillgodoföras dennya myndigheten. För /83 beviljades KTB ettreservationsanslag till Åtgärder för att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken (119) på 40 milj.kr. för atl bidra lillmerkostnaderna för invesleringar i främst ny teknik inomkolleklivlrafikområdet. Dessa medel har ännu inle helt förbrukats. Jag föreslåralt resterande medel pä anslaget får disponeras av TFB fr.o.m. den Ijuli 1984. 1983/84:100, bilaga 8 föreslogs, i avvaktan påsärskild proposition om forskning, för budgelårel 1984/85 ettreservationsanslag (115) på . för Iransporlforskningsdelegationen.Efler pris- och löneomräkning och överföring av medel till åttonde huvudtitelnhar anslaget beräknals till . Jag föreslår atl regeringen återkallarförslagel i prop. 198,3/84:100 och beslutar att . ställs till TFB:sförfogande. Jag föreslår också atl eventuell reservation på anslagetTransportforsk-ningsdelegationen (I 15) vid utgången av /84överförs till det nya anslaget. Jag förordar atl lill den nya myndigheten därtitöveranslås I milj. kr. för i huvudsak långsiklig kunskapsuppbyggande forskning. Sammantaget föreslår jag således alt TFB anvisas ettreservationsanslag för /85 på (36290004-1. "iOOOOO-t-19482000) . Anslaget benämns 115.Transportforskningsberedningen. Det sammanlagna behovel av förvaltningsmedel beräknarjagtill ca 4,2 milj.kr. TFD:s lokalkostnader har beräknats lill 121000 kr.Lokalerna är dimensionerade för enbart TFD:segen personal, varförsammanslagningen kommer atl kräva andra lokaler lill förmodligen högrekostnader. Arbetet i den organisationskommitté somjag föreslår i det följandekan komma all ge anledning till en annan fördelning inom anslaget. I programmet Energianvändning för transporter ochsamfärdsel har TFD programansvar för delprogrammet Åtgärderi transportsystemet.Program- 1983/84:107 Bilaga 4 6 ansvaret bör överföras lill TFB. Medel som anvisas övertolfte huvudtiteln för delprogrammel Energiforskning - Åtgärder iIransporlsyslemel skall fr. o. m. /85 föras till TFB. Eventuellreservation pä anslaget vid utgången av /85 överförs lill TFB. TFD:s ochKTB:s anslag har beräknals för varje budgelår. Verksamhetsplaneringen för TFBbör enligt min mening utsträckas till all omfatta tre budgetår. Härigenomåsladkoms en anpassning lill den planeringsperiod som gäller för STU, BFR ochandra forskningsstödjande myndigheter. Den samordning med främsl andraforskningsstödjande myndigheler som jag kommer all beröra i det följande förutsätterätt myndigheterna har sammanfallande planeringsperioder. TFB ges dessulommöjligheter atl leva upp till statsmakternas intentioner om ökad satsning pålångsiktig kunskapsuppbyggande forskning.