prop · G703124 · 1983-12-31 00:00:00 — om mottagandet avflyktingar och asylsökande m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att del statliga ansvaret för överföring och mottagandeav flyktingar i förs över från () tillstatens invandrarverk (). Vidare föreslås ett ökat statligt ansvar förmottagande av asylsökande. får i uppdrag att träffa överenskommelser medkommuner om mottagande av asylsökande och flyktingar mot statlig ersättning. Organiseratöverförda flyktingar skall enligt förslaget tas emot på en statlig moltagningsförläggning.Därefter skall de erbjudas bostad i en kommun med vilken träffatöverenskommelse och där få svenskundervisning och annan introduktion i detsvenska samhället. F. n. tas flyktingarna som regel om hand påförläggning och får där svenskundervisning. Utlänningarsom söker asyl i samband med inresan till bör normalt tas emot i enstatlig utredningsförläggning i medan utredning sker iasylärendet. Därefter anvisas bostad i en kommun som träffatöverenskommelse med. Staiensgenerella ersättning till kommunerna för ekonomiskt bistånd till flyktingarutsträcks enligt förslaget med . Det innebär att ersättning lämnas fördet år tillstånd beviljas och ytteriigare . Undantagsregeln om förlängdrätt till ersättning för ekonomiskt bistånd vidgas till atl förutom sjuka ochhandikappade flyktingar omfatta alla flyktingar som är när de kommertill . Kommunersom enligt överenskommelse med tar emot asylsökande och flyktingar fårenligt förslaget utöver ersättning för ekonomiskt bistånd en schablonmässigtberäknad engångsersättning för varje flykting resp. 1 1983/84. 1983/84:124 2 asylsökande.Både vad gäller flyktingar och asylsökande ges en schablonersättning även förbarn . Utöverschablonersättningen föreslås att medel ställs till SIV:s förfogande för attverket under vissa förutsättningar skall kunna ge bidrag till kommuner förvissa särskilda kostnader. Deföreslagna förändringarna bör genomföras . övertar då depermanenta mottagningsförläggningarna i , och Hallslahammar ochfår i uppdrag atl anpassa förläggningsverksamheten till de ändringar somföreslås i propositionen. får också i uppdrag att driva en fast utredningsföriäggningför asylsökande i . AMS föreslås svara för successiv avveckling av denpermanenta mottagningsförläggningen för flyktingar i och av detillfälliga föriäggningar som är i drift vid utgången av . Vidareföreslås en successiv avveckling avlänsarbetsnämndernas särskilda verksamhet med omhändertagande av flyktingar ienskild inkvartering. Isamband med att formerna för flyktingmottagandet och statens ersäUning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar ändras, avvecklas nuvarande särskildastatsbidrag till familjepedagogisk verksamhet för flyktingar. Vidare föreslåsatt nuvarande statsbidrag till familjepedagogisk verksamhet för zigenareändras så att bidrag skall kunna lämnas även till andra projekt som syftar tillatt förbättra zigenarnas förhållanden i det svenska samhället. 1983/84:124 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, R. , , , Propositionom mottagandet av flyktingar och asylsökande m. m. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollenför arbetsmarknads- resp. . StatsrådetGradin hemställer att regeringen i en gemensam proposition föieslår riksdagenatt antaga de förslag som hon och statsrådet har lagt fram. Regeringen ansluter sigtill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen att antaga de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen förordnar attde anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna I och 2. 1983/84:124 4 Anmälantill proposition om mottagandet av flyktingar och asylsökande m.m. Sedanår 1950 svarar () för organiserad överföring tillSverige av flyktingar och omhändertagande av flyktingar i . Styrelsenanordnar och driver mottagningsförläggningar för flyktingar. För de flyktingarsom på egen hand kommer till svarar normalt vistelsekommunen för försöijningoch annat bistånd till dess att ansökan om uppehållstillstånd har behandlats.När uppehållstillstånd beviljats kan de få samma statliga omhändertagande somde organiserat överförda flyktingarna, men vanligen utan att hänvisas tillförläggning. I stället erbjuds denna grupp s.k. enskild inkvartering. Detinnebär att flyktingen bor kvar på samma ort som och attlänsarbetsnämnden övertar ansvaret för att flyktingarna ges erforderligt stöd.En närmare redogörelse för nuvarande ordning bör fogas till protokollet i dettaärende som underbilaga 1. AMSföreslog i sin anslagsframställning för /82 att dess ansvar föröverföring och omhändertagande av flyktingar i i huvudsak skulle förasöver fill staiens invandrarverk (). Styrelsen föreslog vidare att frågan omansvarfördelningen mellan stat och kommun för omhändertagande av enskiltinresta flyktingar borde ses över i detta sammanhang. Motdenna bakgrund bemyndigade den dåvarande regeringen den 20 november 1980statsrådet att fillkalla en arbetsgrupp med uppgift att prövafrågan om huvudmannaskapet för överföring och omhändertagande av flyktingar iSverige. I samband därmed skulle arbetsgruppen också belysa de förändringar avformerna för överföringen och omhändertagandet som ett ändrat huvudmannaskapkunde aktualisera. Vidare skulle arbetsgruppen göra en kartläggning av dennuvarande ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter avseende åtgärder isamband med överföring 1983/84:124 5 ochomhändertagande av flyktingar och av de resurser som myndigheterna förfogaröver för dessa ändamål. Därefter skulle arbetsgruppen överväga om den nuvarandeansvarsfördelningen borde ändras. I detta sammanhang skulle gruppen även prövai vilken utsträckning särskilda verksamhet med flyktingfrågorborde föras över till annan huvudman. En utgångspunkt för arbetsgruppens arbeteskulle vara alt åstadkomma klara ansvarsförhållanden. Av särskild vikt var altsöka åstadkomma administrafiva förenklingar och kostnadsbesparingar. Somledamöter i arbetsgruppen förordnades företrädare för arbetsmarknads- ochsocialdepartementen, AMS, , saml kommun.Arbetsgruppen antog namnet arbetsgruppen för flyktingansvaret (). Arbetsgruppenöverlämnade sin rapport (Ds A 1981:11) Ett lokaltomhändertagande av flyktingar. En sammanfattning av rapporten bör fogas fillprotokollet i detta ärende som underbilaga 2. Efterremiss har yttrande över rapporten avgetts av , dvilförsvarsslyrdsen,, statskontoret, , (),universitets- och högskoleämbetet, AMS efler hörande av länsarbetsnämnderna iStockholms, , , , och Västmanlandslän, , bostadsslyrdsen, i , iUppsala län, i , i ,i , ärkebiskopen, kommittén (81979:03) om hemspråksträningför förskolebarn, språk- och kullurarvsutredningen (U 1981:04), invandrarpolitiskakommittén (A 1980:04), . i (LO), (), Centralorganisationen /SR, iStockholms län. i , kommun, kommun,kommun, , kommun, kommun, Flenskommun, kommun, , kommun, kommun, Olofslrömskommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun. kommun, ,. invandrarbyråer.Riksföreningen för familjepedagogiskt arbete, frikyrkoråd. SvenskaRöda Korset, , KFUK/KFUM och . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom underbilaga 3. Eflerremissbehandlingen av AGFA-gruppens förslag bedömdes ett anlal frågor krävaytterligare beredning innan del kunde läggas till grund för ettregeringsförslag. En av dessa frågor gällde principerna för samhällets behandlingav de utlänningar som väntar på avgörande i tillståndsfrågan. En annan frågavar inriktningen av ersättningen till kommunerna för bi- 1983/84:124 6 ståndtill flyktingar och ufiänningar som väntar på beslut i fråga omuppehållstillstånd. samt några kommuner och andraorganisationer har i särskilda skrivelser till regeringen bl. a. begärt attstaten skall ta ett ökat praktiskt och ekonomiskt ansvar för omhändertagandelav tillståndssökande. () har i silt delbetänkande (SOU 1983:29) Invandringspolitiken -Förslag, lämnat förslag om mottagandet av asylsökande och andra som sökertillstånd för bosättning efter inresan. Vidare har kommittén lämnat förslag ifråga om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för dem som väntar påbeslut i fråga om uppehållstillstånd. Kommitténs förslag i fråga omutlänningar som väntar på tillstånd (kap. 14) bör fogas till protokollet idetta ärende som underbilaga 4. Efterremiss har yttranden över betänkandet, i vad avser kap. 14 "Väntarnas situafion"avgetts av Kammarrätten i , , , , ,, statskontoret, i , länsstyrelseni . i , iVästerbottens län, ärkebiskopen, , ,, , Centralorganisationen /SR, , kommun,, kommun, kommun, , Malmökommun, Ystads kommun, , kommun, kommun, Västeråskommun, kommun, föreningen . Svenska Röda korset.Svenska flyktingrådet, Svergies frikyrkoråd, , KFUK/KFUM,invandrarbyråer, ochTurkiska riksförbundet. Ensammanställning av remissyttrandena över kapitel 14 i IPOK:s betänkande börfogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 5. Jagkommer i det följande att på grundval av de förslag som lämnats av AGFA-gruppenoch IPOK föreslå ändrade former för mottagandet av flyktingar och asylsökande iSverige. Jag kommer därvid också att behandla frågan om ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar och asylsökande. F.n.lämnas statlig ersättning till kommuner för bistånd till flyktingar ochpersoner som väntar på beslut i fråga om uppehållstillstånd enligt förordningen(1979:1120) om ersättning för bistånd till flyktingar m.fl. (ändrad 1980:443och 1981:1233). Reglerna, som trädde i kraft , baserar sig pårikUinjer i prop. 1979/80:38 om ersäUning till kommunerna för hjälp tillflyktingar m.fl., vilka antagits av (SoU 1979/80:22, rskr 111). Kommuner kan, utöver ersättning enligt nämndaförordning, efter särskild prövning få ersättning från för familjepedagogiskverksamhet bland flyktingar. Ersättningarnatill kommunerna lämnas från anslag Ersättningar tillkommunerna för hjälp till utländska medborgare. 1983/84:124 7 Från samma anslag finansieras också särskilda lån till bostadsrätislägenhetertill flyktingar som under vissa förutsättningar kan beviljasamt ersättning från till sjukvårdshuvudmännen för varaktigvård av vissa flykfingar. Regeringensproposifion (1979/80: 38) om ersättning till kommunerna för hjälp till flykfingarm.fl. byggde på ett förslag från en arbetsgrupp inom sompresenterades i promemorian (Ds S 1979:7) Ersättning fill kommunerna för hjälptill flyktingar och personer som väntar på uppehållstillstånd. I remissbehandlingen framfördes viss kritik mot förslagetfrån bl. a. en del kommuner som ansåg att det fanns risk att kommunerna skullefå lägre ersättning än fidigare. Mot bakgrund av att effekterna för kommunernaav de nya ersättningsreglerna var osäkra aviserades i propositionen ennoggrann uppföljning av kostnadsutvecklingen i kommunerna och en utvärderingav vissa delar av de nya ersättningsreglerna. Vidare framhölls attmöjligheterna att åstadkomma ytterligare förenklingar borde ägnas fortsattuppmärksamhet. Motdenna bakgrund fillsatte dåvarande chefen för den 30 april1981 en särskild arbetsgrupp för att utvärdera reglerna för ersättning tillkommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. Som ledamöter i arbetsgruppenförordnades företrädare för social-, budget- och arbetsmarknadsdepartementen,, , i samt . Arbetsgruppenöverlämnade sin rapport (Ds S 1982; 1) Utvärdering av reglernaför ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar och utlänningar somväntar på beslut om uppehållstillstånd. En sammanfattning av rapporten börfogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 6. Iarbetsgruppens uppdrag ingick förutom att utvärdera de generella reglerna förersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m. m. också att pågrundval av en utvärdering av den familjepedagogiska verksamheten förflyktingar och zigenare som genomfördes överväga möjligheterna attinom nuvarande ekonomiska ram förändra statsbidraget till denna verksamhet. Arbetsgruppenöveriämnade siu förslag (DsS 1981:20) Förändring av nuvarandestatsbidrag till familjepedagogisk verksamhet bland flyktingar och zigenare. Ifråga om flyktingar anslöt sig förslagen i stort till de som tidigare lämnatsav AGFA-gruppen. Arbetsgruppensförslag överlämnades, i den del det avsåg flyktingar, för eventuella synpunktertill samtliga instanser som fått rapporten (DsS 1981:11) Elt lokaltomhändertagande av flykfingar på remiss. De synpunkter som framförts påförslaget framgår av den remissammanställning som är fogad som underbilaga 3till protokollet i detta ärende. Somett led i beredningen av AGFA-gruppens förslag tillkallade jag efter regeringensbemyndigande en arbetsgrupp med uppgift att 1983/84:124 8 förberedaen eventuell överföring av det stafiiga ansvaret från AMS till och ettgenomförande av flyktingverksamheten på i huvudsak det sätt som föreslogs av AGFA-gruppen.Som ledamöter i gruppen förördnades företrädare för social-, finans- ocharbetsmarknadsdepartementen, AMS, och . Arbetsgruppenöverlämnade förslag om hur de nya formerna förflyktingmottagande bör genomföras. Gruppen föreslog bl. a. att fr.o.m. den1 bör överta det stafiiga ansvaret för verksamheten. Förslaget harredovisats i departementspromemorian (Ds A 1983:10) Genomförande av ändradstatlig ansvarsfördelning inom flykfing-omsorgen. Gruppens överväganden ochförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 7. Imars 1983 uppdrog regeringen vidare åt att redovisa hur en tillräckligtillgång på bostäder för flyktingar skall kunna tryggas i samband med ettkommunalt omhändertagande av flyktingar. Arbetet har bedrivits i samråd medbostadsstyrelsen, , och . har redovisaisitt uppdrag till regeringen . En sammanfattning härav börfogas till protokollet i delta ärende som underbilaga 8. Deändrade former för mottagande av flyktingar och asylsökande som jag kommer atlföreslå i det följande innebär att stat och kommun i samverkan skall svara för flyklingverksamheten.Därigenom skapas förutsättningar för en ökad solidaritet mellan ofika kommunervad gäller flyktingmottagandet. Staten föreslås få elt ökat ansvar för deasylsökande. Huvuddelen av det praktiska arbetet med mottagande av asylsökandeoch flyktingar och med introduktion av flyktingar i det svenska samhället kommeremellertid att åvila kommunerna. Alla kommuner som har kostnader förekonomiskt bistånd till flyktingar och personer som väntar påuppehållstillstånd kommer att få ersättning för de faktiska kostnaderna fördelta bistånd . Kommuner som träffat överenskommelser med omatt ta emot flyktingar och asylsökande i planerade former kommer därutöver attfå ersättning för andra insatser. Överläggningar bar ägt rum med om kommunernas uppgifter i flyktingmottagandet, formerna församverkan mellan stat och kommun och statens ersättning fill kommunerna. Detnya systemet innebär bl. a. att kommer att få ett centralt ansvar förflyktingmottagandet på statlig myndighetsnivå. Huvuddelen av de uppgifter inomflyktingverksamheten som ligger hos AMS eller avvecklaseller förs över till . Vidare kommer att få ett samlat ansvar försystemet för statlig ersättning till kommunerna. Jag kommer mot denna bakgrund,efter samråd med statsrådet , att föreslå att det ansvar och de medelsom ligger på till övervägande del förs över tillarbetsmarknadsdepartementet. Jag kommer därför i det följande atl behandlaäven frågor för vilka sodaldeparte- Prop.1983/84:124 9 Statsrådet kommer senare att behandla de frågor somsocialdepartementet fortsättningsvis föreslås svara för. Sverigehar fört en aktiv flyktingpolitik. Denna kan sägas bestå avflera delar: internationellt samarbete för att stärka skyddet för de mänskligarättigheterna, ekonomiskt bistånd till FN: s flyklingkommissarie () ochtill enskilda länder som tar emot flyktingar, överföring av flyktingar hit,generös asylpolitik för dem som söker skydd här, särskilda sociala insatser förflyktingarna samt stöd till frivillig repatriering från . från statsbudgeten för den samlade flyktingpolitiken,varav hälften för insatser utom och hälften för insatser i . () har i silt delbetänkande (SOU 1983:29) Invandringspolitiken -Förslag understrukit vikten av atl de grundläggande principerna för vårflyktingpolitik bibehålls och att politiken på detta område liksom hittillsbör präglas av generositet. Kommittén har även förordat att regeringen årligenger en samlad redovisning av insatser på det flykfingpoliliskaområdet och att en ökad samordning eftersträvas inom ramen förflyktingpolitiken. Kommittén har vidare gjort en noggrann genomgång av deasylrättsliga bestämmelserna och har föreslagit vissa ändringar iutlänningslagstiftningen. En särskild fråga som kommittén har haft att övervägaär handläggningstiderna i utlänningsärenden. Att väntetiderna blir så kortasom möjligt är av väsentlig betydelse både för de människor det gäller och församhället. Kommittén har föreslagit åtgärder i syfte att förkortahandläggningstiderna. IPOK:s betänkande har remissbehandlats. En proposition med förslag till riktlinjerför invandrings- och flyktingpolitiken och till vissa ändringar i utlänningslagenkommer att avlämnas till . Upprättade lagförslag behandlas f.n. i lagrådet. Jag kommer därvid också att lämna förslag som bör kunna ledatill att handläggningstiderna i asylärenden ytterligare kan förkortas. Jagvill emellertid redan nu behandla frågan om formerna för mottagandet avflyktingar och asylsökande i på grundval av de förslag som AGFA-gruppenoch IPOK har lämnat i denna del. Den ordning som jag föreslår i det följandesvarar mot de allmänna riktlinjer som jag avser föreslå i den aviseradepropositionen om invandrings- och flyktingpolitiken. Jag anser det varaväsentligt att de nya former för mottagandel av flyktingar och asylsökande, somjag kommer att föreslå, kan införas så snart som möjligl och somändringarna i utlänningslagen avses 1983/84:124 10 trädai kraft, dvs. Medel måste således anvisas för budgetåret1984/85. Vidutformningen av de förslag som jag anmäler i det följande har jag utgått frånen invandring av flyktingar och asylsökande som är av samma omfattning somunder senare år. Innanjag går närmare in på de olika utredningsförslagen vill jag ange vissa allmännasynpunkter på principerna för mottagandet av flyktingar i . 2.1.2Särskilda åt gärder för fly klingar i Denu gällande riktlinjerna för mottagandet av flyktingar i fastslogs avriksdagen (prop. 1978/79:100 bil. 15, AU 1978/79:22, rskr 1978/79:230)på grundval av förslag i rapporten (Ds A 1978:1) och flykfingarna, somhade lämnats av en arbetsgrupp inom . Dessariktlinjer utgår bl. a. från alt det från samhällets synpunkt är motiverat attvidta särskilda insatser som positivt särbehandlar flyktingar i förhållande tillövriga invandrare. Det som skiljer flyktingarna från övriga invandrare är bl.a. att de inte fritt kan återvända fill sina hemländer. Flyktingar kommer i regdfrån särskilt svåra förhållanden som motiverar att de behandlas särskiltgynnsamt. En sådan särbehandling ligger också i linje med vad haråtagit sig enligt om flyktingars rättsliga ställning (),enligt vilken polifiska flyktingar skall behandlas som "mest gynnadgrupp". Särbehandlingenav flykfingar lar sig bl. a. ultryck i ett särskilt statligt ansvar för attunderlätta flyktingarnas introdukUon i det svenska samhället och främja derasmöjligheter att finna sig till rätta här. Det sker l.ex. genom att flyktingarsom kommer till genom organiserad överföring vanligen tas om hand avAMS i särskilda motiagningsförläggningar . Under denna tidfår flyktingarna bl. a. svenskundervisning. Enskilt inresta flyktingar ochandra med flyktingliknande skäl tas normalt om hand av länsarbetsnämnderna i s.k.enskild inkvartering och får i huvudsak samma förmåner som organiseratöverförda flyktingar. En närmare beskrivning av motlagningsinsatserna finns iunderbilaga 1. Tillde särskilda förmåner som flyktingar har jämfört med andra invandrare hörockså att elt räntefrilt slartlån kan beviljas för att anskaffa möbler och husgeråd.Flyktingar har vidare möjlighet att få statligt studiestöd utan atl först haarbetat i , vilket i regel krävs av andra invandrare. Enflykting som saknar egna medel kan under vissa villkor få bidrag till resa förbosättning i annat land. Om förhållandena ändras i hemlandet och flykfingenönskar återvända dit kan han också få bidrag till resan. Bidrag för resa fillSverige kan inom ramen för en försöksverksamhet - beviljas till make/maka ochbarn till den som är flykting enligt 3 § utlänningslagen (UfiL). Deförmåner som organiserat överförda flyktingar har tillerkänns också 1983/84:124 11 enskiltinresta flyktingar och andra med flyktingliknande skäl. Det är formelltvederbörande myndighet, exempelvis AMS eller centrala , somhar alt avgöra vem som skall få del av de särskilda flyktingförmånerna. Ipraktiken följer dock dessa myndigheter regelmässigt det yttrande överflyktingstatus som fordras in från . jämställer med organiseratöverförd flykting alla som fillåtits invandra med stöd av 3,5 eller 6§§ UfiL,dvs. konventionsflyktingar, krigsvägrare och andra som åberopar flyktingliknandeskäl och bedöms vara i behov av särskilt skydd. Däremot jämställds endast iundantagsfall den som fåu stanna av andra politisk-humanitära skäl. Enligtpraxis som utvecklats har anhöriga som inte bedömts vara flyktingar tagils emoti förläggningar och i enskild inkvartering om den tidigare anlände vid deanhörigas ankomst är föremål för AMS flyktingomhändertagande. Stafiig ersättningför socialbidragskostnader utgår till flyktingens hela familj. IPOKhar föreslagit att även de utlänningar som får uppehållstillstånd på polifisk-humanitäragrunder utan att hänföras till 3, 5 eller 6§§ UtlL i princip skall omfattas avsamma villkor som de som får stanna av politiska skäl. Denna grupp, som f. n.ges tillstånd enligt 31 § st 1 och 2 UfiF, har utgjort färre än200 personer . Kommittén har vidare pekat på det rimliga i attfamiljemedlemmar till flyktingar som kommer till får i princip likahjälp oberoende av om de kommer i nära anslutning till huvudmannen eller någotsenare. Jag anser alt del finnsskäl att även fortsättningsvis i vissa avseenden positivt särbehandlaflyktingar och personer med flyktingliknande skäl i jämförelse med andrainvandrare. Rätten för flyktingar att få en är en följd avinternationella åtaganden och kan därmed sägas utgöra en del av den svenskautrikespolitiken. Staten bör därför ta ett större ansvar för mottagandet avflyktingar i och för deras introduktion i samhället än vad man gör förandra invandrare. Flyktingar kan till skillnad från de flesta andra invandrareinte fritt välja atl återvända fill sina hemländer, och det är därför befogatalt vidta vissa särskilda åtgärder från såväl statens som kommunemas sida föratt främja deras anpassning i det svenska samhället. Jagställer mig för egen del positiv till IPOK: s förslag att utvidga flyktingförmånernaoch den statliga ersättningen till kommunerna till alla som beviljas tillståndpå grund av politisk-humanitära skäl. Dessa är normalt i behov av samma stödsom de som får stanna av rena flyktingskäl. Jag förordar således att deutlänningar som skall omfattas av den nya ordningen för flyktingmottagandeskall vara de som ges uppehållstillstånd på grunder som avses i 3, 5 eller 6§§ UtlLeller som eljest får tillstånd alt stanna på grund av politisk- humanitäraskäl. Härutöver förordar jag att make/maka och barn till ufiänningar som fått fillståndpå ovan nämnda grunder - i de fall de inte själva fått tillstånd på sammagrunder - skall omfattas av flyktingmottagandet om deras ansökan omuppehållstillstånd 1983/84:124 12 anhängiggjortsinom 6 månader efter det all den som kom först beviljats uppehållsfillstånd.Make/maka fill den som fåu uppehållstillstånd med stöd av 3 eller 6§§ UtlL fåri regel uppehållsfillstånd på samma grund, vilket innebär att de som regelkommer att omfattas av de särskilda flyktingförmånerna oavsett närfamiljeåterförening aktualiseras. Jagvill i detta sammanhang också föreslå att den försöksverksamhet med bidrag förresa till för anhöriga till flykfingar, som pågått sedan budgetåret1979/80, fortsätter.