prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — kr., varav ca 21 milj. kr. avser slottsbyggnader m.m. och ca 19 milj. kr. Detta innebär enökning för den inrikes fastighetsförvaltningen med ca 54 milj. kr. - varav förslottsbyggnader ca 8 milj. kr. - ochför utrikes fastigheter med ca 1 milj. kr. administrationskostnader för programmet beräknastill ca 70 milj. kr., dvs. en minskning med ca 1 milj. kr. Förräntning av detav förvaltadekapitalet och avskrivningar beräknas öka med ca 91 milj. kr. resp. ca 17 milj. kr. Överskottet avfastighetsförvaltningen beräknas till ca 307 milj. kr. vilket är en minskningmed ca 61 milj. kr. Anskaffning omfattardelprogrammen Byggproduktion och Köp och försäljning av fastigheter. DelprogrammetByggproduktion omfattar projektering och byggande. För projekteringen anlitasutomslående konsulter. Projektledning utförs av projekteringsbyrån och i vissutsträckning av de regionala byggnadsförvaltningarna. Byggnadsförvaltningarna svararäven för byggledning, kontroll och besiktning. För utförandet anlitas entreprenörer eller detre egenregienheterna i , och . Inombyggproduktionen leder enligt styrelsen ett fortsatt begränsat investeringsutrymmelill atl frågorna om bl.a. angelägenhetsgradering av enskilda byggnadsprojekt tydligare än hittillsmåste vidareutvecklas genom helaplaneringsprocessen från utredningsfasens början. Med utgångspunkt i bl.a. en sådan angelägenhetsgradering för inrikesbyggande har styrelsen redovisat atten investeringsnivå /85 för projekt inom styrelsens lokalhållningsansvar av ca 650milj. är nödvändig för attföreliggande behov skall kunna tillgodoses hjälpligt. I förhållande tillmotsvarande beräkningar för innevarandebudgetår är delta en reducering medca 150 milj. kr. Styrelsen räknar vidare med en investeringsnivå /85 för projekt inom styrelsensuppdragsverksamhet av ca 450 milj. kr. Sammantaget beräknas investeringsnivåndärmed till ca I 100 Prop.1983/84:100 Bilaga 9 79 kr., vilket motsvarar en reducering om 300 milj.kr. i förhällande till beräkningarna för /84. Styrelsen redovisaratt byggnadsprojekt med en beräknad investeringsnivå /85 av ca250 milj. kr. För fastighetsköp uppgick förbrukningen under budgetåret1982/83 till ca 60 rriilj. För budgetåren 1983/84 och1984/85 beräknar styrelsen medelsförbrukningen till ca 140 resp. ca 100milj. Kostnaderna för byggprodukdon och för fastighetsköpbestrids slutligt från anslag till byggnadsverksamhet m. m. samt frän uppdragsmedel. Byggnadsstyrelsensadministrarionskostnader för programmet beräknas för innevarande budgetår till ca 96 milj. kr. Eftersom verksamheten är beroendeav investeringsvolymen kan resursbehovet för /85 inte slutgiltigt bedömas förrän vid ingången av budgetåret. Byggverksamheteni egen regi omsätter sammanlagt ca 260 milj. kr. Både ny- och ombyggnadsarbeten inom styrelsens byggproduktion och arbeten inom förvaltningsprogrammetutförs i egen regi. Under senare århar verksamheten i ökad utsträckning inriktats mot underhåll och ombyggnad därdet kan vara svårt att upphandla arbeten lill fast pris. Genom egenregiverksamheten fär insyn ibyggbranschen och detaljkunskap omkoslnader och produktionsteknik. Erfa-renhetsälerföringen från verksamhetenstärker styrelsens kompetens som beställare och byggherre. Inredning omfattarplanering och upphandling av inredning för lokaler inom utbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsområden och i övrigt efter regeringens särskildabeslut. Sålunda har verket fått ansvaretför planering och anskaffning av inredning för de myndigheter som omlokaliseras frän samt förlokalerna för i . Härtill kommer sädana projekt,där lokalbrukarna uppdrar åt styrelsen att planera och upphandla inredning ochställer erforderliga medel tillstyrelsens förfogande. Utomlands svarar för projektering, förvaltning och anskaffning av inredning förutrikesrepresentarionens kanslilokaler, chefsbostädernas representationsdelar samt vissa andra bostäder m.m. Kostnadernaför inredningsverksamheten beräknas lill ca 129 milj. kr. innevarande budgetäroch ca 124 milj. kr. för /85. Administrationskostnadernaberäknas till ca 9,7 resp. ca 9,5 milj. kr. budgetåren 1983/84 resp. 1984/85. Övrigverksamhet omfattar samordning av parkerings verksam heten vid vissa statligamyndigheter, effektivisering och rationalisering inom städningsområdet samt övriguppdragsverksamhet som rådgivning i transportfrägor, slutande av avtalför sådana transporter av bohag för statsanställda som bekostas av staten i egenskap av arbetsgivare samt försäljning m.m. av den inredning somlämnas kvar av omlokaliserings- myndigheter i de lokaler som utryms. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 80 Kostnaderna fördrift av parkeringsanläggningar /84 beräknas till3,2 milj. kr. och inkomsterna till7,2 milj. kr. För /85beräknas preliminärt inkomsterna överstiga utgifterna med ca 5 milj. kr. Inom städverksamheten har nyaavtal, som underlag för atl pä förhållandevis överföra den personalsom är anställd enligt delgamla belingsavialet till anställning på ijänstemannavill-kor, slutits medarbetsgivarverket och statsanställdas förbund som parter. harparterna beskrivit inriktningen av den statliga lokalvården, ochbyggnadsstyrelsens ställning som uttolkare av tekniska frågor och utfärdareav tekniska riktlinjer har markerats. Byggnadsstyrelsenbedriver också försök med extern konsultverksamhet med internationell inriktning. Till de gemensamma funktionerna räknas utvecklingsarbete, teknisk service, kalkylering, upphandling ochbesiktning, ekonomi och administrationsamt den gemensamma kontorsdriften och reprocentralen för myndigheternainom kv. De sammanlagda kostnaderna för förvaltningskontoretGarnisonen beräknas uppgå till ca 35985 milj. kr. för budgelårel 1984/85.Verksamheten finansieras genom ellkonlorsdriftpålägg som debiteras lokalbrukarna i förhällande till disponeradarea. Bidraget uppgick /83 till /m- och beräknas för /84 lill /m' och för /85 till275 kr/ml Byggnadsstyrelsenhar utrett förutsättningarna för att förbättra telefonservicen för myndigheterna i kvarteretGarnisonen (,, , stalshälsan och ). Resultatet av utredningen redovisar att ettbyte till ny telefonväxel kompletteratmed datoriserad hänvisningstjänst ger både en lägre kostnad än övriga analyserade alternativ och en bättreservice. En ny växel kostar ca 21milj. Sedan inbytesvärdet för befintlig växel och tidigare för ändamåletgjorda avsättningar dragits av krävs ytteriigare 15 milj. kr. att betalas pä tvä är. har därför isitt förslag till driftslal för förvaltningskontoret Garnisonen beräknat 7,5 milj. kr., fördelat päberörda myndigheter, somengångsanvisning /85 för ny telefonväxel. Byggnadsstyrelsenär statsförvaltningens centrala expertorgan för bl.a. lokalförsörjning för civila statliga myndigheter. Ansvaret förfastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler för statlig verksamhet harunder senare är i ökad utsträckning lagts på . Enligtstyrelsen bör denna utveckling fortsätta i syfte alt tillvarata styrelsenskunskaper och erfarenheter inom verksamhetsområdet. Jag delar dennauppfattning. En ökad samordning av lokalfrågor bör kunna leda Prop.1983/84:100 Bilaga 9 81 till en rationellare användning av lokaler som disponerasav myndigheterna. Derationaliseringseffekter som åstadkommits inom statsförvaltningen genom bl. a.tillämpningar av huvudförslaget vid beräkning av myndighetsanslag bör medföramindre behov av lokaler . arbete med atteffektivisera lokalanvändningen innebär mindre behov av nyinvesteringar.Med hänsyn härtill och att utrymmet för nyinvesteringar är begränsatbör räkna med atl investeringsvolymen för demyndigheter för vilka verket har lokalansvaret skall uppgå till ca 500 milj. kr. iprisläget den Ijanuari 1983 per budgetär . Jag vill idetta sammanhang framhålla att jag delar uppfattningatt ett begränsat investeringsutrymme leder lill att frågorna om bl.a.angelägenhetsgradering av enskilda byggprojekt tydligare än måste vidareutvecklas genom helaplaneringsprocessen frän utredningsfasens början. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förse myndigheterna med ändamålsenliga lokaler. Styrelsen arbetarfortlöpande med åtgärder för att öka effektiviteten i lokalutnyttjandet och attförbättra lokalekonomin. Som ett led i detta arbete ser överstandard- och normfrågor. Arbetet med standardfrågor omfattar bl.a.storieken pä enskilda tjänsterum,möjligheter till större samulnyttjande av lokaler, utveckling av effektivareplanlösningar samt programmeringsregler för deltidsarbetande. Arbetet med normfrågor omfattar främst en översyn avde bestämmelser som reglerarbyggandet av lokaler och som påverkar styrelsens lokalförvaltningsuppgifter.Arbetet bedrivs i samråd med de myndigheter som svarar för normgivningen. Regeringen har den 20 oktober1983 remitterat ett förslag till en ny plan- och bygglag lill lagrådet.Regeringen har vidare under våren1983 givit statens planverk i uppdrag att utarbeta förslag lill särskilda ombyggnadsregler i anslutning till en reformerad plan- och bygg-lagsliftning. Reglerna skall utformas så all degår att tillämpa även dessförinnanefter motsvarande ändringar i byggnadsstadgan. En utgångspunkt i detta arbete är att utforma regelsystemet pä ettsådant sätt alt befintliga byggnadersbyggnadstekniska och ekonomiska förutsättningar och brukarnas önskemål kanbeaktas. Jag anser detta arbete, som bör kunna leda till begränsningar av kostnaderna för byggverksamhetenoch fastighetsförvaltningen, som angeläget och förutsätter att arbetet nogaföljs av . Det är viktigt attincitament skapas för såväl enskilda lokalbrukare som lokalhållarenbyggnadsstyrelsen att fä till stånd ett rationellare lokalutnyttjande. Enförutsättning för att detta arbete skall ge resultat är att myndigheterna får ettökat ansvar för sina lokalkostnader. Jag avser att senare återkomma tillregeringen med förslag om anvisningar för myndigheternas anslagsframställningarför /86 bl.a. vad avser redovisning av lokalkostnader. Det är angeläget attbyggnadsstyrelsen biträder myndigheterna i det arbete med lokalfrågor somkommer att erfordras. 6 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Byggnadsstyrelsenframhåller vikten av att arbetet med alt effektivisera fastighetsdriften och fastighetsunderhålletgenom ökad samordning, utveckling av system för planmässighet vad gällerfastighetsunderhåll m. m. fortsätter för att begränsa kostnaderna förfastighetsförvaltningen. Jag delar denna uppfattning. Kravet på hyresökningarav delta skäl minskas därmed. har isamråd med och fortifikationsförvaltningen utrett fråganom värd av byggnadsminnesmärken. Av utredningen framgår bl.a. attbyggnadsminnesmärken skall ingå i de fas-tighetsförvaltande myndigheternas ochaffärsverkens normala åtaganden vad gäller byggnadsunderhäll m.m. Utredningenframhåller också vikten av att långtidsplaner utarbetas för genomförandet averforderliga åtgärder. Jag delar dessa synpunkter och finner att de väl stämmeröverens med den verksamhet som bedrivs vid fastighetsförvaltandemyndigheter. Utredningen har vidare beaktats i regeringens proposition omvissa ekonomisk-politiska ätgärder (prop. 1983/84:40 bil. 9) saml i förslagtill ny plan-och bygglag. 1 del föregående redovisas den avbyggnadsstyrelsen beräknade omslutningen inom de olika verksamhetsområdenaunder innevarande och nästa budgetår. Jag finner del tillfredsställande attstyrelsen anpassat sina hyresuppräkningar sä att de står i överensstämmelsemed det inflationsbekämpningsmål som regeringen uppställt för är 1984. Inomverksamhetsområdet beräknarjag sammanlagt I 134,2 milj.kr. för drifl, reparations-, och underhällskostnader samt energibesparandeåtgärder m. m. Av detta belopp harjag beräknat kostnaderna för inrikesfastighetsdrift till 775 milj. kr. Jag avser alt senare återkomma lillregeringen med förslag om hur mycket härav som bör användas för ändamål sominte avser förbrukningar. För fastighetsunderhåll samt ombyggnad och kompletteringharjag beräknat 322,2 milj. kr. varav 20 milj. kr. utgör medel för eftersattunderhäll och åtgärdande av skador tillföljd av av materialfel etc. Beräknad ändring 1984/85 Kostnaderför faslig-hetsunderhåll samt ombyggnad och kompletteringdärav a) slottsbyggnaderm. (13 600000) (18500000) (4- 7000000) (4- 500000) 4-12400000 (- 3600000) ' Enligt regleringsbrev. I enlighet med prop.1982/83: 100 bil. 9, FiU 34, rskr 215 fär efter regeringensbemyndigande ta i anspråk realisationsvinster som uppkommer vid försäljning avfastigheter för underhäll och ombygg- 1983/84:100 Bilaga 9 83 Realisationsvinsten för /83 var 10,6milj. Jag avser att senare föreslå regeringen i vilken utsträckningbyggnadsstyrelsen skall fä la i anspråk realisationsvinsten för underhåll ochombyggnad. Byggnadsstyrelsenhar hemställt att få engångsnedskriva statskapitalet med markvärdet förKungliga som uppgår till 50 milj. kr. Djurgärden är, pä villkor sommeddelats av 1809/10 ärs riksdag, ställd under H.M. Konungens enskildadisposition. Intäkter i form av arrenden och hyror tas in av och skall användasför Djurgärdens förbättrande och förskönande. Jag har mot denna bakgrund inget all erinra mot styrelsens förslag. Förverksamhetsområdet av fasligheter och lokaler innebär de förslagtill anslag för byggnadsverksamhet som redovisas under olika huvudtitlar ibudgetpropositionen en viss minskning av investeringsvolymen för nästabudgetär. Jag anser mot denna bakgrund alt verksamheten inombyggnadsstyrelsen bör kunna bedrivas inom ramen för ett huvudförslag. Jag beräknarkostnaderna för administration till ca 198 milj. kr. förnästa budgetår enligt följande sammanställning. Beräknad ändring 1984/85 -1528000 -1577000 -2 821000 -1577000 I beloppen ingårmedel för tvä nya tjänster som erfordras för del utökade revisionskontorel. Vid beräkningen avförvaltningskostnaderna har jag tagit hänsyn till kostnaderna förbyggnadsstyrelsens del i en ny telefonväxel i kvarteret . Jag villerinra om att omfattningen av byggnadsinvesteringarna och av reparations- och underhållsåtgärder och därmedverksamheten inom byggnadsstyrelsenkan komma att förändras i förhållande till budgetförslaget med anledningav de konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens administration och övriga driftkostnader bestrids,inom ramen för de ekonomiska restriktioner som regeringen beslutar, slutligtfrån hyresinkomster saml de anslag m. m. som står till förfogandeför förvaltning och anskaffning av fasligheter och lokaler och för inredning samt av inkomster frånuppdragsverksamhet. I statsbudgetentas endast upp ett formellt belopp av . under detta anslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl ' 1. lill för /85 anvisaett förslagsanslag av ] , 2. bemyndiga regeringen att besluta omengängsnedskrivning av statskapitalet ienlighet med vad jag redovisal i del föregående. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 84 Inköp av fastigheter m.m. 1982/83 Utgift 20051375 Behållning 78391924 1983/84 Anslag 50000000 1984/85 Förslag 50000000 Anslaget används förfaslighelsförvärv, efter beslut av regeringen i varje särskilt fall, för den civila statsförvaltningen.Byggnadsstyrelsen har av regeringen bemyndigats all - om kostnaden i detenskilda fallet inle överstiger I . - själv besluta i frågor somgäller bl. a. fastighetsregleringar och kompletteringsköp. Under /83har utbetalats ca 20 milj. kr. hadevid utgången av budgetåret till regeringen redovisat förslag om ytterligareförvärv lill en sammanlagd kostnad av ca 20 milj. kr. Vidare hade styrelsenavslutat förhandlingar om faslighelsförvärv för ca 40 milj. kr. för vilketframställning till regeringen inte hade gjorts vid budgetärels utgång. Förhandlingar pågårfortlöpande med kommuner och enskilda om mark-och fasUghetsförvärv för statligförvaltning, bl. a. länsförvaltningen samt domstols- och polisväsendet.Styrelsen bör vidare hålla en viss beredskap för sådana byggnadsobjekt som kankomma att tidigareläggas. Byggnadsstyrelsenberäknar att ett genomförande av nu aktuella förvärv skulle ge ett medelsbehovav ca 70 milj. kr. för nästa budgetår. Därvid har vissa medel beräknats förförvärv av sådana fasligheter där styrelsen är ensam eller dominerandehyresgäst. Enligl styrelsen ökar statens kostnader kraftigare för sädanalokaler än för del egna fastighetsbeståndet. Anslaget för nästa budgetårföreslås föras upp med 70 milj. kr. Med beaktande avanslagsbehållningen beräknarjag anslagsbehovet för /85 till 50milj. För sådana förvärv som ärintressanta ur lokalförsörjningssynpunkl, som innebär stor lönsamhet för statenoch där avslut måste ske med kort varsel, framhåller att detär angeläget att regeringen skapar möjligheter att lösa finansieringen dämedelsbehovet inte ryms inom tilldelad ram för faslighelsförvärven. Jag delarbyggnadsstyrelsens uppfattning att en beredskap bör finnas för denna form avförvärv. Jag föreslär att regeringen inhämtar bemyndigande att förangelägna faslighelsförvärv förskottsvis ta i anspråk tillgängliga medel frånsådana reservationsanslag som slår till förfogande och iefterhand begära medel för förvärven hos . 1983/84:100 Bilaga 9 85 Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. tillInköp av fastigheter m.m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 2. bemyndigaregeringen all för angelägna fastighetsförvärv förskottsvis ta ianspråk tillgängliga medel i enlighet med vad jag förordat i det föregående. 1982/83 Utgift 673187000 1983/84 Anslag 663 379000 1984/85 Förslag 671522000 har tilluppgift att debitera, uppbära och redovisa tull samt skatter och andra avgifter. Verket övervakarvidare efterlevnaden av särskildabestämmelser om införsel och utförsel av varor och utövar i övrigt uppsikt över trafiken till och från utlandet samtfullgör kontrolluppgifter, somsammanhänger därmed, och vissa andra övervakningsuppgifter. Verketsvarar även för åtgärder till havs och i kustvattnen, och för atl avvärja eller begränsa skada tillföljd av utflöde av olja eller annat som är skadligt. Dencentrala ledningen för utövas av generaltullstyrelsen. Chef för verket är en generaltulldirektör. Inomstyrelsen finns tvä avdelningar, endriftavdelning och en tulltaxeringsavdelning. Inom driftavdelningen finns ettplaneringssekretariat samt tvä byråer, personal- och driftbyrån och bevakningsbyrån.Tulllaxeringsavdelningen omfattar två byråer, tariffbyrån och tullfrihetsbyrän. Inom styrelsen finns ytterligaretvä byråer, kanslibyrån ochekonomibyrån. Styrelsen är värdmyndighet för ett utökat revisionskontor. regionala och lokala förvaltning är indeladi fyra tullregioner och tregränstulldistrikt. Tullregionerna kallas norra, östra, södra och västra tullregionen. förtullregionerna är tulldirektionerna i resp. , , ochGöteborg. Tullregionerna indelas för annan verksamhet än kustbevakning isammanlagt 19 tulldistrikt. Ledningsorgan för tulldislriklen ärdistriktstullkammare. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 618044000 (524 753 000) 53 870000 1465 000 4-61707000 (4-35 778000) + 8462000 4- 95 000 4-50004000 (4-41384 000) + 5 355000 + 180000 Avgår till anslaget D4 Drifl- och underhåll av teknisk materiel m. m. 3 300000' 44 096000 ' Avser intäkter från förrättningar på obekvämlid/plals. " Styrelsen har i sinanslagsframställning presenterat ett förslag till verksamhetsinriktningför . Förslaget innebär en kombination av rationaliseringar, insalser ochinkomstförstärkningar. Styrelsens utgångspunkthar varit atl lämna ett sammanhållet förslag där tolaleffeklen blir störst omrationaliseringar och inkomstförstärkningar kombineras med vissa begränsade punktförstärkningar. Styrelsenframhåller att anslagsframställningen netlo räknat innebär en statsfinansiellförstärkning. Liksom tidigare äruppgår den trendmässigt ökande arbetsvolymen till per är som enföljd bl.a. av volymutvecklingen i utrikestrafiken. Ulöver denna trendmässiga ökning tillkommer denökning som de alltmer kompliceradeärendena och de nya krav statsmakterna ålagt verket föranleder. Vidare framhållerstyrelsen att balansen mellan verkets kontrollerande verksamhet och denserviceinriktade verksamheten - gentemot bl.a. näringslivet,som ställer krav pä smidig expediering, ett snabbt godsflöde, inrättande av nya tullupplag, tullklarering päobekväm tid m.m. - har inneburit avvägningsproblem.Kontrollinslaget i verksamheten harsuccessivt måst skäras ner beroende på resursbrist av skilda slag samt vidgade arbetsuppgifter för tullmyndigheterna,som näringslivels önskemålom insatser frän sida väntas fortsätta alt öka. Styrelsen betonar att utvecklingen mot en minskadkontroll måste brytas för att Prop.1983/84:100 Bilaga 9 87 skall kunna leva upp tillstatsmakternas målsättningar rörande bl.a. ätgärder mot narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet samt till stödför miljön i en vidare bemärkelse. En avutgångspunkterna i förslaget till verksamhetsinriktning är att insatsernaförstärks i kampen mot framförallt ekonomisk brottslighet och narkotikasmuggling.Styrelsen pekar på möjlighet att medverka inom dessa områden.Beträffande den ekonomiska brottsligheten har tullen unikamöjligheter att i samverkan med andra myndigheter göra stora insatser eftersomverket besitter en mängd grundläggande information rörandevaruströmmar, företag m. m. Tullmyndigheterna har sålunda möjlighet ochkompetens att kontrollera företagens import och export, men även att i anslutning härtill väckamisstanke om oegentligheter bl.a. i valuta-,moms- och punktskattehänseende. Styrelsen har dock i olika sammanhang påpekat den brist som föreligger ifråga om exportkontrollen. Undersenare tid har allt fler fallupptäckts där exporthandeln ingår som delari ekonomiska brott av olika slag. Vad gäller åtgärder mot narkotikasmugglingär styrelsen helt övertygad om att en större mängd insmugglad narkotika kanupptäckas med utbyggda resurer vid gränskontroller m. m. Olika åtgärder har därför vidtagits under senareår för att effektivisera narkotikabekämpningensom komplement till denstickprovsmässiga kontrollen. Bl.a.har inrättats särskilda underrättelseenheter i , och . Dessa samlar in och bearbetarinformationer om misstänkt narkotikasmuggling för att sedan delge tullensoperativa enheter underrättelser härom för målinriktade insatser. Dessainsatser har ofta varit svåra att genomförapä grund av brist på personal. Styrelsen är väl medveten om delstatsflnansiella läget som medför hårdabesparingskrav inom all offentlig verksamhet och har därför presenterat förslag till nya och höjda avgifter. Syftet är atl - förutom att i högre grad kunnastyra trafikströmmarna - dels finansiera delar av den egna verksamheten som till viss del naturiigen bör bäras av trafikanterna,dels ge ett ökat tillskott till statskassan. Beträffandekustbevakningen pågår en utredning om gemensam organisation för sjöfartsverketoch kustbevakning (Dir 1983:40). Enligt styrelsens uppfattning ärdet av stort värde att en omsorgsfull översyn görs av de organisatoriskaförutsättningarna för ett samgående. Styrelsen räknar med atl närkonsekvenserna kartlagts fä tillfälle att för egen del ta ställning tillhuruvida en eventuell ny organisation uppfyller de rationaliseringskrav m. m. som anges i direktiven. Detidigare anmälda behoven av rationaliseringarinom lednings-, sambands- och informationstjänst kvarstår emellertid, även om i övrigtmed anledning av översynen i stort bör lämnas intakt. Inom tullverketpågår en genomgripande organisationsöversyn som förväntaskunna presenteras under /84. Denna avses utgöra underlag förralionaliseringsinsatser inom verket. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 88 Projektet medADB-baserad lokal dataregislrering av tulldeklarationer beräknas avslutas är1984 och kommer all redovisas i anslagsframställningen för /86. Mot bakgrund av ovanstående samtriksdagens uttalande (SkU 1982/83:28) harstyrelsen valt att redovisa ett besparingsalternativ som innebär neddragning därkustbevakning och övriga bevakning harundantagits. Utskottet framhöll att de av ekonomiska skäl erforderligapersonalminskningarna inte fär drabba de viktiga delarna av tullens verksamhet. Med dessa delar avses kustbevakning ochövrig bevakning. En annan prioritering borde prövas enligt utskottet.