prop · G703131 · 1983-12-31 00:00:00 — om högre skogligutbildning; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoll för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenshemslällan. Ipropositionen föreslås vissa förändringar av den högre skogliga utbildningen.Bl. a. föreslås att skogsleknikeriinjen utökas med 30 nybörjarplatser förlagdatill . 1 1983/84. 1983/84:131 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , , Propositionom högre skoglig utbildning Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en särskild utredare' med uppdrag att utredavissa frågor rörande den eftergymnasiala skogliga utbildningen. Utredningen,som antog namnet skogsutbkdningsutredningen, avlämnade i september 1983betänkandet (Ds Jo 1983:6) Högre skoglig utbildning. Betänkandet har remissbehandlats. Tillprotokollet i detla ärende bör fogas dels utredningens sammanfattning avbetänkandet som bdaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena som bUaga 2. Denskogliga eftergymnasiala utbildningens innehåll och omfattning sammanhänger ihög grad med en rådande befattningsuppdelning inom skogsbruket. Deolika utbildningslinjerna för skogstekniker, skogsmästare och jägmästare tarsålunda sikte på att utbilda befattningshavare på olika nivåer. Utbildningenav skogstekniker, skogsmästare och jägmästare bedrivs vid () och genomförs på sex orter med ett relativt litet antal studerande påvarje ort. Skogstekni-keratbkdningen genomförs i och medan skogsmäs-tarutbildningengenomförs i . Prop.1983/84:131 3 kommervid den skogsvetenskapliga fakultetens tre huvudsakliga förläggningsorter,nämligen , och . Efter ett inledande skol- ochpraktikskede förlagt till tre skogsbruksskolor i landet påbörjas jägmästarutbildningeni . Efter ett studieår i slutför huvuddelen av de studerandeutbildningen i . Genom att nuvarande utbildningsplan getts olikainriktningar kommer de studerande som följer marknadsinriktningen dock att fåsitt sista studieår föriagt till . Skogsteknikeratbkdningmeddelas också av Stiftelsen och läns skogsskola i (Gammelkroppa skogsskola). a. haft i uppdrag att studera alternativ till den nuvarandeuppdelningen på tre utbildningslinjer. Därvid har utredningen särskiltövervägt behovet av den meUannivå som skogsmästamtbildningen representerar.Utredningen har kommit till den slutsatsen att utbildningen väl fyller sinplats i det skogliga utbkdningssystemet. Därför föreslås att de nuvarande treutbildningslinjerna behålls. Jag delar i likhet med de flesta remissinstansernadenna uppfattning. Äveni fråga om det framtida behovet av skogligt utbildad arbetskraft delar jagutredningens och flertalet remissinstansers bedömning. Jag räknar således medatt det totala behovet kommer att öka något. Vad gäller fördelningen av antaletnybörjarplatser på resp. utbildningslinje talar allt för att skogsbrakets behovav personal inte kan tillgodoses såvida inte vissa förändringar görs.Bl. a. leder åldersfördelningen hos de yrkesverksamma skogsteknikernatill att pensionsavgången blir mycket stor under de närmaste 15-20 åren.Utredningens analys visar atl utbildningen av skogstekniker behöver utökas.Jag föreslår mot bakgmnd härav att antalet nyböriarplatser ökas från 90 till120 . För att kunna uppnå en erforderlig kompetenshöjning bör skogsteknikemtbkdningensåsom utredningen föreslagit förlängas med en termin till att omfattasammanlagt fyra terminer (80 poäng). Därigenom kommer det att föreliggamöjligheter att förstärka vissa inslag i utbildningen såsom arbetsledning ochskogsproduktionens gmnder. Utredningenhar framlagt vissa förslag till ändringar i de nuvarande behörighetskraven för skogsleknikeriinjen.Det är som har att besluta om behörighetskraven. Som underlagför styrelsens överväganden om ändring av dessa krav bör kunna tjänautredningens förslag och remissyttrandena däröver. Omskogsteknikemtbkdningen förlängs i enlighet med vad jag har förordat bör skogsmästamtbildningeni enlighet med utredningens och flertalet remissinstansers bedömning kunnaförkortas med en termin till att omfatta sammanlagt två terminer (40 poäng). Skogsmästarlinjenbör, såsom utredningen förordat, i första hand ge en vidareutbildning förskogstekniker. För tillträde till linjen bör enligt min mening krävasgenomgången skogsteknikerlinje eller motsvarande kunskaper. I den mån allaplatser på linjen inte upptas av skogstekniker som söker vidareutbildning börde 1983/84:131 4 användasför utbildning i kombination med annan kvalificerad yrkesutbildning påhögskolenivå. Jag tänker då främst på kombinationer med jordbruksutbildning,sågverksutbildning och andra utbildningar som berör skoglig vidareförädling.Del ankommer på styrelsen för SLU att närmare utforma tillträdesreglerna till skogsmästarlinjen. Genomförkortningen av skogsmästamtbildningen kommer utbildningsresurser i form avt. ex, lokaler, lärare och undervisningsmaterial att frigöras i Skinnskatteberg.Dessa resurser bör användas för den utökning av skogsleknikeriinjen med de 30nybörjarplatser som jag har förordat. En skogsteknikerutbildning bör alltsåkomma tkl stånd i . Det innebär atl skogsteknikerutbildningen i Bispgårdenoch behålls med nuvarande omfattning. lag utgår från att skogsteknikerutbildningockså fortsättningsvis meddelas vid Gammelkroppa skogsskola. Vadjag nu har förordat i fråga om skogsleknikeriinjen bör gälla för de studerandesom börjar sin utbildning efter . Antagningen till denförlängda skogsteknikerutbildningen bör gälla dem som påbörjar sin utbildningefter den . Förkortningen av skogsmästarutbild-ningen börgenomföras fr. o. m. /88. Utredningenföreslår att jägmästamtbildningens nuvarande uppläggning och utformning i pincipbehålls. Det innebär att jägmästarlinjen även i fortsättningen skall omfattahögst 200 poäng och att den första terminen skall vara en praktiktermin. Pådenna skall enligt utredningen följa grundkurser i och ettårs fortsatta gmndkurser i . Därefter följer kurser med olika inriktningarunder . Utredningen förordar atl SLU skall närmare utreda om en skogsbiologiskutbildning bör införas. De flesta remissinstanserna anser att den nuvarande jägmästarutbildningenär väl anpassad till de arbetsuppgifter som jägmästare ställs inför ochförordar därför i likhet med utredningen en oförändrad uppläggning av utbildningen.Behovet av en skogsbiologiskl inriktad utbildning ifrågasätts av någraremissinstanser medan andra anser atl det finns behov av en gren medytterligare fördjupad biologisk kunskap och finner det angeläget alt frågannärmare utreds. Föregen del vill jag anföra följande. Jag har tidigare i min anmälan till propositionen(1983/84:107) orn forskning framhåUit vikten av kunskapsfördjupning rörande degrundläggande sambanden mellan olika processer i de biologiska systemen.Kunskaper om skogsproduktionens villkor, om råvarans kvalitet och utnyttjandeoch om skogens betydelse i ekosystemet är avgörande för en framgångsrikskogsproduktion. Genom att fördjupa kunskaperna kan en bättre förståelse uppnåsför skogsnäringens biologiska, tekniska och ekonomiska möjligheter ochbegränsningar. Sett mot denna bakgmnd bör frågan om en skogsbiologiskfördjupning av utbildningen prövas ytterligare. Enligt gällande bestämmelserankommer det på styrelsen för SLU att närmare besluta om utbildningenshuvudsakliga innehåll och uppläggning. Prop.1983/84:131 5 Skogsutbildningarnahar tidigare i huvudsak varit koncentrerade till frågor som rör produktionen avråvara för skogsindustrin. Det utveckling visar emellertidatt kunskaperom produktutveckling och kvalitetsfrågor, tekniska system ochekonomisk organisation är viktiga och att dessa kunskaper måsle omfatta allaled i näringen: råvaruproduktion, industriell förädling, lagring, distributionoch användning. I den nu gällande utbildningsplanen har detta beaktats genom enutbildningsinriktning mot marknadsfrågor. Denna inriktning har vidgatjägmästarnas arbetsmarknad till vissa för skogsnäringen och samhälletbetydelsefulla nya områden. Utredningenhar förordat att det avslutande årets utbildning inom marknadsinriktningenflyttas från . För en lokalisering till talar enligt utredningenatt en önskvärd samordning blir möjlig med övriga inriktningar. Skogsbruketsföreträdare tillstyrker utredningens förslag. för utbildning och teknisk utveckling anser däremotatt utbildningen även i fortsättningen bör vara knuten till institutionen förvirkeslära i . Enligt dessa är del nödvändigt med en fortsatt bredsatsning på utbildning och forskning inom områdena produktutveckling ochmarknadsföring av svenska träprodukter. EnligtSLU har det avslutande årets utbildning en naturlig förankring i institutionenför virkeslära i eftersom tyngdpunkten i undervisningen ligger inomdetta ämnesområde. En bidragande orsak till den höga kvaliteten anser SLU varaden omfattande externa medverkan som möjliggjorts genom atl förelag ochbranschorganisationer i den egna och angränsande regioner har visat ell starktintresse för utbildningen. Av SLU:s remissyttrande framgår alt denskogsvetenskapliga fakultetens kollegienämnd enhälligt har motsatt sig atlutbildningen flyttas från . För egen del anser jagövervägande skäl talar för att det avslutande årets utbildning inommarknadsinriktningen sker i . Det ankommer som jag tidigare nämnt påstyrelsen för SLU atl närmare besluta om utbildningens huvudsakliga innehålloch uppläggning och därvid även ange bl. a. hur den närmare skall organiseras. I detla sammanhang villjag något beröra vissa frågor om ämnena skogsteknik och i sin helhet lokaliserad till ochinstitutionen för virkeslära till . I olika sammanhang har framhållitsatt lärarrepresenlalionen i dessa ämnen är underdimensionerad i . SLU hartidigare föreslagit en förstärkning av lärarkapaciteten inom de nämnda områdenai . SLU framhöll då att ämnena virkeslära och skogsteknik iundervisningssammanhang skulle kunna bilda en enhet och benämnas skogsleknologi.Även utredningen har föreslagit en förstärkning av ämnena skogsteknik ochvirkeslära i . Jag anser för egen del alt en sådan förstärkning ärangelägen. Jag avser ti /84. 1983/84:131 6 därföratt återkomma lik regeringen med förslag om att en tjänst somuniversitetslektor i skogsteknologi inrättas med placering i . Något meddtillskottför detta ändamål behövs inte. Imin anmälan till prop. 1983/84:107 om forskning har jag under anslaget Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader räknat 1700000kr. för denförstärkning av den skogliga utbkdningen somjag har förordat i del föregående.Jag har därvid räknat . för en förlängning och utvidgning av skogsleknikeriinjen.För ändamålet kan även utnyttjas de resurser som frigörs från skogsmästarlinjenvid ett genomförande av mitt förslag i det föregående. Föratt säkerställa en skogsteknikerutbildning vid Gammelkroppa skogsskola i minstnuvarande omfattning har jag dessutom räknat en ökning av skolans statsbidragmed . För förstärkning av utbildningsresurserna i har jag räknat180000 kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäker jag att regeringen delsföreslår all 1. godkännaden av mig förordade ökningen av antalet studerande på skogsleknikeriinjen, 2. godkännaden av mig förordade lokaliseringen av skogstekniker utbildningen, delsbereder tklfäke att ta del av vad jag i övrigt har anfört om denhögre skogliga utbildningen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål, som föredraganden har hemställt om. 1983/84:131 7 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1983:6) Högre skogligutbildning Skogsutbildnlngsutredningensuppgift har varit att pröva och avge förslag om deneftergymnasiala skogllga utbildningen. I eftergymnasial skoglig utbildning ingär f.n.skogstekniker-, skogsmästar- och jägmästarlinjernavid . Förskogsbrukets behov har sedan mycket länge utbildatsskogstekniker, skogsmästare och jägmästare.Utredningen har prövat behovet av resp. kategori samt analyseratutbildningsmål, utbildningens innehålloch uppläggning m.m. samt arbetsmarknaden förde skogligt utbildade. Skogsbrukethar behov av arbetsledare-planläggare-rSdgivare med en kompetens som närmastsvarar mot skogsteknikerutbildningen men har ocksS behov av personal med längrehögskoleutbildning vilket dä närmastsvarar mot jägmästarutbildningen. Befattningar direkt avpassade förskogsmästare finns inte i sanina utsträckningmen skogsmästarna har väl försvaratsin plats på arbetsmarknaden. Skogsmästarnahar också i större utsträckning än övrigakategorier sökt sig till mera specialiserade befattningar 1 gränsområdettill skogsbruket. Storskogsbrukethar och väsentligtminskat antalet befattningar för skogligt utbildad personal. Ävenför beräknasen fortsatt minskning av personalbehovet. Förskötseln av det enskilda skogsbruket ärdet troligt att det behövs en viss ökning av skogligtutbildad personal. Om hela det enskilda skogsbruket skall skötaspå ett sätt som är önskvärt ur samhällets synpunkt finnsdet ett ökat behov av skoglig service. 1983/84:131 8 Tilldetta kommer skogsvårdsstyrelsernas behov av personal för lagtnisyn,rådgivning och översiktlig planering. Denskogliga forskningen har genomgått en mycket stark volymexpansion sedan mitten av1970-talet. Det är sannolikt att denna ävenframöver konmer att ha ett stort nyrekryteringsbehov.Ett annat område som varit mycket expansivt för skogligtutbildad personal är utlandsverksamhet. Utredningen bedömeratt det finns ett fortsatt expansionsutrymme utomlands föri skogligt utbildade personer. Densammanfattande bedömningen är att inom detegentliga skogsbruket finns det ett något minskat eller möjligenoförändrat behov av skogligt utbildad personal. Förutbildning, forskning och utlandsverksamhet finns ett ökatpersonalbehov. För de skogliga gränsområdenaär behovet mera svårangettmen det kan antas vara ungefär oförändrat men med en annan fördelningjämfört med dagens läge.Totalbehovet skulle därmed peka på någonökning. Mednuvarande utbildningskapacitet finns det ungefärlika många skogligt utbildade personer år2000 som . Antalet skogstekniker, skogsmästareoch jägmästare sammantaget 1 yrkesverksam ålderuppgår till ca 5 600. Om den nuvarandeutbildningskapaciteten bibehålles är dock fördelningen mellan deolika kategorierna väsentligt förskjuten Sr 2000.Nuvarande kader av skogstekniker om ca 3 450 minskar till ca 2 870. Antaletskogsmästare ökar från ca 875 till ca 1 250 och antalet jägmästarefrån knappt 1 300 till drygt 1 600. Denfördelning mellan de tre utbildningskategorierna som blireffekten om nuvarande utbildningsdimensionering bibehållessvarar inte mot skogsbrukets behov av fördelning mellan detre kategorierna. Utredningen föreslår därför att utbildningen av skogstekniker ökasmed 30 . Utökningen föreslåsske genom att en skogsteknikerutbildning förläggstill . 1983/84:131 9 Utredningenhar prövat lokaliseringen av den skogliga eftergymnasialautbildningen. På de tre lokaliseringsorterna , Umeåoch har det gjorts mycket stora investeringar förskogsfakultetens räkning. Jämförtmed ursprungliga beslut i samband med omlokaliseringen av skogshögskolanhar det skett en påtagligt större utbyggnad iUppsala och en mindre i UmeS. Successiva beslut inom fakultet, styrelse,regering och riksdag har lett till detta resultat. Externa forskningsmedel hari betydande grad lokaliserats till . Ilantbruksuniversitetets långsiktsplan 1981 uttalas att på siktoch vid behov av investeringar bör övervägas att flytta skogsmästarutbildningeni till . Sett ur synpunkt kandet finnas vissa kostnads- och undervisningsfördelaratt vinna på en lokalisering av skogsmästarskolantill men utredningen finner att dessa fördelarinte uppvägs av de lokaliserings-politiska och samhällsekonomiskakonsekvenserna av en nedläggning av verksamhet i Skinnskatteberg.Utredningen har därför funnit starka skälför en fortsatt verksamhet i och föreslåren utökning av verksamheten på nämndaort. Skogsteknikerutbildningsker f.n. i , och vid . Den senare drivs av en särskild stiftelse.Utredningen föreslår att skogsteknikerutbildningen bibehållespå dessa tre orter och som ovan nämntsutökas med en utbildning i . Skogsteknikerutbildningensom omfattar tre terminer (60 poäng) syftar till att så förberedade studerande för sin yrkesverksamhet att de efter introduktionskall kunna ansvara för arbetsledar-, planläggnings-och rådgivningsuppgifter inom skogsbruket. Dessahuvuduppgifter bör även framgent ligga till grund för skogsteknikerutbildningen. 1983/84:131 10 Utredningenhar funnit att den nuvarande utbildningens omfattning och längdinte räcker till för att ge de uppsattautbildningsmålen önskat innehåll. Därförföreslås att skogsteknikerutbildningen förlängsmed en termin för att ge utrymme fören allmän kompetenshöjning medkoncentratlon på skogsproduktionens grunder och arbetsledning. Desom antas till skogsteknikerutbildningen anses ha otillräckligakunskaper 1 matematik. Av denna anledning föreslåsatt förutom allmän behörighetför högskoleutbildning införskrav på särskild behörighet i matematikomfattande två årskurser i gymnasieskolan. Dengenomsnittliga examensåldern för en skogstekniker ärnu närmare . Medelåldernhar ökat väsentligt under senare år.Det är enligt utredningens uppfattning angelägetatt sänka intagningsåldern förstuderande på skogsteknikerlinjen. En vägför att nå detta mål äratt kravet pä förpraktik ersattes med av lantbruksuniversitetetordnad praktik, för antagna studerande som saknar sådan.Detta bör leda till att studiebegåvningarsnabbare koinner in pä skogsteknikerlinjen och därmedatt antagningsåldern sänks som förfarandetunderlättar för kvinnor att bli antagna till skogsteknikerutbildningen,eftersom kvinnor i mänga fall har svårtatt skaffa nödvändig praktik. Skogsmästarlinjenföreslås bli en päbyggnadslinje enligthögskoleförordningen för i förstahand skogstekniker men även för vissa kombinationsutbildningar dären annan yrkesutbildning tillsammans med skogsmästarutbildningenger en lämplig kombination. Utredningen föreslårdärför att till skogsmästarlinjenantas a) de som genomgåttskogsteknikerutbildning b) de som utövertvåårig gymnasieutbildning har minst tvåårigeftergymnasial utbildning eller utöver treårig gymnasie- Prop.1983/84:131 11 utbildninghar minst ettårig eftergymnasial utbildning som vid kombinationmed skogsmästarutbildning ger en lämpligyrkesinriktning. Fördem som antas till skogsmästarlinje utan skogsteknikerutbildning föresläsen särskild preparandkurs inom skogsmästarlinjen.Denna preparandkurs innehåller såväl praktik som skolutbildning i skogligt grundläggandeämnen. Skolskedenoch praktik varvas och praktiken styrs från skogsmästarskolan.Den för skogsmästarlinjen nödvändigapraktiken ingår därmed i linjen. Detär enligt utredningens uppfattning angelägetatt skogs-mästarlinjens karaktärav päbyggnadslinje föri första hand skogstekniker bibehålles.Därför bör andelen skogstekniker pä linjenvara ca två tredjedelar av de årligenantagna. Detta gör att antalet studerande som antas till linjen kanbehöva hållas något flexibelt. Somtidigare nämnts föreslås skogsteknikerutbildningen förlängastill fyra terminer. Med den föreslagna förlängningenav skogsteknikerutbildningen bör skogsmästarlinjen kunna begränsastill tvä terminer och utredningen lämnarförslag om detta. Beträffandejägmästarutbildningen har en väsentligprincipfråga varit att ta ställningtill om jägmästarutbildningen skall ges en mera teoretisktgrundläggande naturvetenskaplig inriktning dvs. om degrundläggande naturvetenskapliga ämnenaskall ges större utrymne på bekostnad av de tillämpadeskogliga. En annan viktig fräga har varit om specialisering och linjeuppdelningskall ske tidigare 1 utbildningen och eventuellt frånbörjan. Förflertalet av de uppgifter som jägmästarna ställs införförefaller den nuvarande jägmästarutbildningenvara en bra 1983/84:131 12 utbildning.Arbetsgivarna efterfrågar en jägmästaremed i huvudsak nuvarande inriktning och utredningen föreslårdärför att den nuvarande jägmästarutbildningeni princip bibehålles till sin uppläggningoch utformning. Detta innebär att jägmästarutbildningen ävenfortsättningsvis omfattar fyra och ett halvt Sr (190 poäng)där den första terminen är en prakti kterminvarpå följer ett Srs grundkurser i och ett Srsgrundkurser 1 . Därefter läses påbyggnadskurserunder inom endera av tre samplanerade studieinriktningar(naturresurs, förvaltning eller marknad) eller läsesen med vissa begränsningar fritt vald kurskombination. Förnärvarande läses dock sista åretskurser inom marknadsinriktningen 1 . Utredningen föreslåratt även sista Srets utbildning inom marknadsinriktningenläses i . Därigenomblir det möjligt med en önskvärdsamordning mellan förvaltnings- och marknadsinriktningarna i enlighetmed studenternas och arbetsmarknadens önskemål.Dessutom möjliggörs genom detta arrangemang en förstärkninginom ämnena skogsteknik och virkeslära1 . Detfinns ett intresse för att läsa vissa kurser inom jägmästarlinjensom vidareutbildning för skogstekniker, skogsmästareoch äldre jägmästare. Utredningen anser det angelägetatt möjligheten att användajägmästarl1njens kurser som enstaka kurser utnyttjas. Särskildavidareutbildningskurser är också en viktig uppgift förlantbruksuniversitetet. Dennuvarande jägmästarutbildningen ger inte en i alla avseenden lämpligutbildning för mera forskarbetonade uppgifter inom de skogligadiscipliner som ligger nära grundläggandenaturvetenskapliga ämnen. För att få en förbättring till stånd har tvåhuvudalternativ diskuterats. Det ena innebär att inom dennuvarande naturresursinriktningen inom jägmästarutbildningentillskapa kurser för att därigenom göra jägmästaremed denna inrikl-,ning mera lämpade för de aktuella 1983/84:131 13 uppgifterna.Det andra alternativet som har diskuterats innebäratt en särskild utbildning tillskapas. Entillämpad biologisk utbildning enligt den senaremodellen fyller ett behov inte enbart inom skogsbruket utan äveninom angränsande näringar såsomjordbruk och trädgårdsnäring. Utredningen förordaratt närmare utreder och prövaren sådan skogsbiologisk utbildning. Även om en sådan skogsbiologiskutbildning Inrättas tar det minst sex årinnan den ger utslag på arbetsmarknaden. önskvärt att rekryteringen tidigare änsä förbättras till de biologiskt grundläggandeinstitutionerna vid skogsvetenskapliga fakulteten. En väsentligförbättring 1 den sökta kompetensen uppnåsgenom forskarförberedande kurser inom naturresursinriktningenssista termin. Utredningen finner sådana kurser angelägnaoch noterar att linjenämnden beslutat om en sådankurs efter förslag från företrädareför de biologiska ämnenai . Det är önskvärt att liknande kurser koinner till stånd1 med den ämnesprofil som där ärspeciellt representerad. Jägmästarlinjens sista termin erbjuder stora möjligheter att läggain nya ämnesområden och dä specielVt tillämpadesådana som ger en viss specialisering. Utredningenanser att vissa kurser kan göras kombinerade att ingå ijägmästarlinjens sista termin och somvidareutbildningskurser för skogstekniker skogsmästareoch yrkesverksanma jägmästare. Ett angelägetsådant avsnitt är inhemsk energi därutredningen bedömer att det vore lämpligtatt anordna en kurs omfattande 15-20 poäng lämpligenförlagd till . Kursen skulle kunnautnyttjas även av andra än de nämndakategorierna. Datateknikenär ett område som utvecklasmycket snabbt och det är nödvändigt att de skogliga utbildningarna anpassas tilldetta. Inom detta område bör det finnas goda samordningsmöjlighetermellan lantbruksvetenskapliga och skogs- t2 1983/84. Prop.1983/84:131 14 vetenskapligafakulteterna och därför föreslås att utbildningsutbudet och kompetensen samordnasmellan fakulteterna. Avhela skogstjänstemannakåren om ca 5 600personer är 54 kvinnor. T.o.m. år1983 har utbildats 31 kvinnliga jägmästare, 8 kvinnliga skogsmästareoch 19 kvinnliga skogstekniker. Av de kvinnliga skogsteknikerna har tvåvidareutbildat sig till skogsmästare och tvä till jägmästare.