prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Alltför höga löneökningar riskerar atl urholka vårkonkurrenskraft och åter öka inflationen och därigenom äventyrasysselsättningen . Jag räknar emellertid med atl sysselsättningenkommer att successivt förbättras under budgetåret. För att kunna möta detväxande arbetskraftsutbudet och för att motverka de regionala ochbranschmässiga obalanser som finns måste emellertid de arbetsmarknadspolifiskaåtgärdema hållas på hög nivå. Somfidigare kommer det att vara främst kvinnor som står för det ökadearbetskraftsutbudet. Efterfrågan på arbetskraft kommer dock främst avsetekniskt inriktade yrken inom t.ex. elektronik- och ADB-området, dvs.yrkesområden med hög andel män. För att inte yrkesobalanserna mellan kvinnoroch män ytterligare skall förstärkas behövs särskild uppmärksamhet ägnas åtkvinnomas möjligheter att bryta in på tekniska yrkesområden. Ipropositionen om särskilda sysselsättningsåtgärder (prop. 1983/84: 26, AU 8,rskr 56) redogjorde jag för min uppfattning att de arbetsmarknadspolifiskaåtgärdema delvis behöver ändra inriktning så att de bättre kan stödja enindustriell expansion samt vara effektivare i kampen mot ungdomsarbetslöshetenoch motverka långtidsarbetslöshet. I detta sammanhang vill jag erinra om denindustrikampanj som regeringen initierade i kompletteringsproposifionen förinnevarande budgetår (prop. 1982/83:150 bil. 3) och de särskilda insatser förkvinnor som vidtagits inom ramen för denna kampanj. Det är angeläget att deerfarenheter som därvid vunnits tas till vara. Den ännu korta fid somungdomslagen och rekryteringsstödet funnits visar att dessa åtgärder har fåttbetydande effekt. Somjag har nämnt omfattar ungdomslagen nu ca 29000personer i åldrama . Jag räknar med att rekryteringsstödet kommer attutnyttjas i allt högre grad , i takt med en stigandeefterfrågan på arbetskraft från industrin. Detta bör bidra till ett förbättratarbetsmarknadsläge för främst ungdomar och långtidsarbetslösa. 1983/84:150 4 Arbetsmarknadspolifikenmåste ständigt anpassas till de fömtsättningar som råder. Under år 1983inleddes en omläggning av arbetsmarknadspolitiken i syfte att möta den väntadekonjunktumppgången och tyngdpunkten i insatserna började förskjutas från denoffentliga sektorn till näringslivet. Denna omläggning accentueras nuytterligare genom förslag fill åtgärder som skall underlätta konjunktumppgångenoch förbättra industriföretagens möjligheter atl fylla sitt behov av utbildadarbetskraft. AMShar i en skrivelse redogjort för sin syn påarbetsmarknadsläget och lämnat förslag till olika åtgärder. Jag delar AMSuppfattning att arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken skall hävdas. Dettainnebär att utbildning och andra aktiva åtgärder sätts i främsta mmmet, och attkontantstöd tillgrips först i sista hand. De förslag somjag lämnar i delföljande och som statsrådet har lämnat innebär enytterligare markering av detta och en fortsättning av den politik somregeringen utstakade . Pågrund av trögheter på marknaden råder, även med högarbetslöshet, brist på arbetskraft inom vissa yrken eller sektorer av ekonomin.Trots betydande utbildningsinsatser under en följd av år, inle minst inomarbetsmarknadsutbildningens ram, växer brislen på arbetskraft inom vissayrkesområden och regioner snabbt när konjunkturen vänder uppåt. Andelenföretag som uppger brist på tekniska tjänstemän ligger redan nu på en högrenivå än den högsta under högkonjunkturåren 1974/75 och 1979/80. Inomverkstadsindustrin är denna andel nu uppe i . Inom iransportmedelsindustrinuppger redan av företagen brist på yrkesarbetare, och angerbrist på tekniska tjänstemän. Bristpå arbetskraft kan medföra alt potentiellt möjliga produktionsökningar intekommer till stånd. Konkurrensen om arbetskraften kan också medföra en pressuppåt på lönerna för vissa gmpper, vilket kan leda till kompensationskrav ochmer utbredd löneglidning. 1 det läge som den svenska ekonomin befinner siganser jag det nödvändigt att försöka motverka en sådan utveckling. Bristenpå lämplig yrkesutbildning är för många arbetssökande ett hinder för att kunnata de arbeten som är eller väntas bli lediga. Kostnaderna som är förknippademed byte av bostadsort har ökat snabbt. Detta har urholkat värdet avflyttningsbidragen. Svårigheterna för medflyttande maka eller make att få arbetepä annan ort utgör allt oftare ett avgörande hinder för rörlighet. Det är motdenna bakgmnd nödvändigt att förstärka yrkesutbildningen, motverka de högakostnaderna vid flyttning och underlätta för medflyttande atl få arbete. Jagkommer att senare presentera detaljerade förslag i denna riktning, innebärandebl. a. en höjning av starthjälpen och en ytterligare stimulans för flyttningtill nyckelbefattningar inom stödområdet. Arbetsmarknadsutbildningenhar en central roll i arbetsmarknadspolifiken. Genom utbildningsinsatser kannya möjligheter öppnas för sökande som helt saknar eller har bristfälligyrkesutbildning som näringslivets krav på mer kvalificeradarbetskraft kan tillgodoses. I likhet med andra åtgärder måste emellertid såvälutbildningens volym som inriktning anpassas till behoven. Jag anser det numotiverat att vidga planeringsramen för utbildningen så att ytterligare 15000personer, utöver den ram jag föreslog i budgetpropositionen, kan genomgåutbildning under nästa budgetår. Vid min behandling av anslaget B 2.Arbetsmarknadsutbildning kommer jag att ytterligare behandla frågor omarbetsmarknadsutbildningens inriktning. Jagkommer att föreslå att ett särskilt bidrag skall kunna lämnas till arbetslösasom startar egen verksamhet. Denna åtgärd liksom del förslag statsrådetGöransson har lämnat, rörande möjlighetema för arbetslösa attdelta i studier inom främst den kommunala vuxenutbildningen, är ytterligareexempel på åtgärder som hävdar arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Arbetslösheteninom byggnadsbranschen har legat på en mycket hög nivå, trotsde stora insatser av fidigareläggningar och stimulanser av ROT-sektom(reparation, ombyggnad och tillbyggnad) som genomförts. Problemen inombyggnadsproduktionen är av dels strukturell och dels regional karaktär. Det ärdärför enligt min mening viktigt att åtgärdema utformas så alt de passar in iett långsiktigt mönster i riktning mot balans på byggarbetsmarknaden. Åtgärdersom höjer volymen måste dessutom kompletteras med åtgärder för atl underlättamöjlighetema till annat arbete för den övertaliga byggnadsarbetarkåren. Ettmedel i den senare riktningen är exempelvis rekryteringsstödet inom industrin. Föratt möta hotet om växande arbetslöshet inom byggnadsindustrin kommande vinterär det nödvändigt att särskilt stimulera byggandet. Regeringen beslutar därföri dag, med utnyttjande av den av beviljade finansfullmakten, atttidigarelägga byggen som tillsammans med de projekt som socialministerntidigare har föreslagit och som jag nu och bo-stadsministem ochcivilministern senare kommer att föreslå kostar totalt ca 1600milj. kr.Projekten har valts ut så att de i ett flertal fall ger viss sysselsättningseffektredan under hösten 1984. Tyngdpunkten ligger dock på vintem 1984/85. AMShar beslutat om rikfiinjer för ett program för förbättradservice till arbetsförmedlingens kunder. Serviceprogrammet syftar till attgenom förenkling av regler och minskad intem administration flytta överresurser till den direkta förmedlingsverksamheten. Den förbättrade servicetill kundema som därvid kan åstadkommas bör även förbättra detarbetsmarknadspolitiska resultatet av verksamheten. Föratt underlätta ett snabbt genomförande av serviceprogrammet föreslår jag attlOmilj. anslås för bl. a. den administrativa uppmstningen avförmedlingsverksamheten. Jag återkommer strax fill serviceprogrammet. 1983/84:150 6 Denallmänna inriktningen av arbetsmarknadspolitiken som jag här översiktligt harredogjort för är ett uttryck för regeringens målsättning att understödjakonjunktumppgången på ett sådant sätt att arbetslösheten motverkas och att enlångsiktig sysselsättningsökning gmndläggs. Jag kommer att mer konkretredovisa dessa åtgärder och i förekommande fall förorda att regeringen hosriksdagen hemställer om medel för dessa. AMShar, som jag nämnde, beslutat om riktlinjer för enförbättring av servicen tUl arbetssökande och arbetgivare, det S. k.serviceprogrammet. Detta skall ske genom att resurser så långt det är möjligtomfördelas till direkt förmedlingsservice. En successiv omfördelning skall skeav de totala resursema mellan central, regional och lokal verksamhet tillförmån för arbetet på förmedlingama. De resurser som frigörs skall användastill att genom utbyggda direktkontakter med arbetslivet aktivt ta tillvara demöjligheter som arbetsmarknaden i varje konjunktursituation erbjuder.Arbetskraft skall snabbt anvisas till lediga platser och arbete skaffas framutifrån den enskilde sökandens behov. Genom en effektiv platsförmedling skapasockså bättre fömtsättningar att placera arbetshandikappade och andralångtidsarbetslösa på den öppna marknaden, med eller utan insats avarbelsförberedande åtgärder. På gmndval av de beslutade riktlinjerna kommer AMSsuccessivt att besluta om konkreta åtgärder som innebär att organisationenutvecklas, regelsystemen förenklas, beslutsbefogenheter delegeras, modernteknik utnyttjas, arbetssättet mot kundema förbättras och serviceandan inomarbetsmarknadsverket stärks ytterligare. Jaghälsar med tillfredsställelse den inriktning som serviceprogrammet har fått. Iett läge då arbetsmarknaden är alltmer beroende av en väl fungerandearbetsförmedling för att möta en ökad efterfrågan av arbetskraft, främst inomnäringslivet, och för att den kraftfulla satsningen på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som hitfills har gjorts och som föreslås skall nå avsedd effekt,är det av yttersta vikt att arbetsmarknadsverkets resurser inriktas mot denplalsförmedlande verksamheten och att denna utvecklas och görs effekfivju-e.För att detta skall vara möjligt måste regelsystemen förenklas och besluten omolika ågärder komma närmare dem som berörs. Likaså är det angeläget, vilket jagockså framhöll i årets budgetproposition, att en omfördelning av befintligapersonalresurser sker från central och regional administrafion till arbetsförmedlingenoch då särskilt för att förstärka förmedlingens företagsinriktade insatser. Föratt få ett snabbt genomslag för serviceprogrammet begär AMS i sin skrivelse den23 16,4milj. för teknisk utmstning för ADB-ut-veckling,gmppinformation till arbetssökande, för telefonväxlar och för utbildningav verkets personal. För att förbättra informationen om lediga platser som ärsvårtillsatta och kan medföra flaskhalsproblem i produkfionen och därmed hindraannan rekrytering begär AMS 5milj.kr. Bl.a. vill AMS få möjlighet att på försöki vissa län annonsera i dagspressen om lediga platser och utbildningsplatserför att bättre kunna nå ombytessökande. AMS begär vidare 3 milj. kr. för attdels kunna anordna'förmedlar-ledda sökanderesor för vissa gmpper avarbetssökande, dels kunna fillfälligt omstationera personal mellan olikakontor samt från och länsarbetsnämndema till arbetsförmedlingamaför att förstärka förmed-lingsinsatsema på vissa orter. Inomarbetsmarknadsutbildningen framträder enligt AMS allt oftare utbildningsbehovhos företagen som inte kan lösas genom utbildningen i befintliga AMU-kurser.För att möta det behov av insatser som en förändring av kursutbudet kräver villAMS ha medel för att tillfälligt förstärka personalen på länsarbetsnämnder ochhos kursstyrelser. Ilikhet med AMS anser jag det mycket angeläget att serviceprogrammet far ettsnabbt genomslag. Mot bakgmnd härav föreslår jag att för /85ytterligare 10 milj. kr. anslås som ett engångsbelopp för sådana administrativainsatser som syftar till att höja servicenivån inom verket. Det bör få ankommapå AMS att avgöra hur dessa medel skall fördelas på de olika åtgärder som jagjust har redogjort för. Isin skrivelse föreslår AMS vidare att lOmilj.kr. skall anslås för bl.a.projektanställning av byggnadsarbetare med uppgift att påverka till ökadrörlighet inom och utom byggsektorn. En försöksverksamhet finansierad medberedskapsmedel har bedrivits på ett stort antal platserdär byggnadsarbetare har fått rollen att socialt och arbetsmark-nadsmässigtaktivera arbetslösa byggnadsarbetare, i synnerhet de långtids-arbetslösa. Såvälarbetsförmedlingen som arbetsmarknadens parter har enligt AMS posifivaerfarenheter av denna försöksverksamhet. Jagvill här erinra om att jag i årets budgetproposition har föreslagit attarbetsmarknadsverkets lönemedel skall tillföras 22,7milj. utöver huvudförslagetför främst personal inom arbetsförmedlingen. Av beloppet skall 4 milj. kr.avsättas för tillfälliga förstärkningar inom arbetsförmedlingen för insatser ikrisdrabbade branscher och regioner. Jag avser att senare föreslå regeringenatt 1 av dessa 4 milj. kr. far användas till just projektanställning av byggnadsarbetareför de uppgifter som AMS nu föreslår. Jag fömtsätter därvid att i första handarbetslösa byggnadsarbetare erbjuds dessa uppgifter. Tillden som flyttar av arbetsmarknadsskäl kan flyttningsbidrag utgå i form av bl.a.starthjälp enligt regler i arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1983:569, ändrad : 993). Starthjälpen utgår med4000 kr. till ensamstående och med . 1983/84:150 8 En fömtsättning för starthjälp är atl anställningen påinflyttningsorten beräknas vara . Isin skrivelse föreslår AMS att starthjälpen höjs till 10000kr.för ensamstående och till 30000kr. Enligt AMS har detreala väldet av flyttningsbidragen urholkats kraftigt. AMS anser det därförangeläget att i nuvarande konjunkturläge återställa och förbättra det realavärdet av flyttningsbidragen. AMSföreslår vidare att vid flyttning till stödområdet starthjälpen skall utgå med15 . Därigenom skulle sådan flyttning stimuleras somgör att företag i särskilt utsatta områden kan besätta platser avnyckelkaraktär. Ett villkor måste dock vara att platsema inte kan besättas medlokala arbetssökande. I frågaom flyttningar som i inledningsskedet kan komma atl vara än sexmånader vill AMS atl . skall utbetalas ochåterstoden för de därpå följande fyra månadema om anställningen förlängs.Härigenom behöver den flyttande inte låsa sig för en sexmånadersperiod, vilketbör kunna medverka till en störte villighet att pröva arbete på nya orter. Ilikhet med AMS anser jag det motiverat att förbättra de ekonomiska villkorenför dem som flyttar av arbetsmarknadsskäl och då särskilt förflerpersonshushållen. Jag kan emellertid inte tillstyrka en så kraftig höjningsom AMS har föreslagit. För egen del vill jag föreslå att starthjälpen förflerpersonshushåll höjs med . För ensamstående är jaginte beredd att föreslå någon höjning. Jag tillstyrker AMS förslag attstarthjälpen för s. k. nyckelpersoner som flyttar till stödområdet görs generösareän vad som gäller vid flyttning inom andra delar av landet. Den av AMSföreslagna höjningen, , anser jag vara väl avvägd. AMS förslag om attstarthjälp skall få utgå även vid anställning som varar än sexmånader kan jag inte tillstyrka. Isin skrivelse tar AMS upp ett centralt problem när det gällerflerper-sonshushålls möjligheter att flytta. Jag syftar då på den medflyttandesmöjlighet att få arbete på den nya orten. Alltför ofta utgör just svårighetenatt lösa den medflyttandes sysselsättningssituation ett hinder för flyttningen.Mot bakgmnd härav föreslår AMS att en försöksverksamhet med bidrag tillarbetsgivare för anställning av medflyttande genomförs under budgetåret1984/85. vill få möjlighet att förhandla med enskilda ochoffentliga arbetsgivare om fidigareläggning eller utökning av tjänster fördetta ändamål. Verket skall övergångsvis kunna ge bidrag till delar avlönekostnaderna enligt villkor som förhandlas fram i varje enskilt fall. Dennaordning fömtsätler samverkan med berörda fackliga organisafioner. AMS beräknarkostnaderna härför till 75 milj. kr. för /85. Jagkan ansluta mig till AMS uppfattning om behovet av ett särskilt bidrag tillarbetsgivare för anställning av medflyttande. böremellertid ett sådant bidrag inle generellt ha den utformning som AMS föreslår.Jag förordar i stället att bidraget i normalfallet skall utgå avlönekostnaden , dock högst med . Det kan i enstaka fall vara motiverat all fastställaersättningar på annat sätt. De närmare villkoren får i sådana fall fastställasefter förhandlingar mellan arbetsmarknadsverket och arbetsgivaren i varjeenskilt fall. Denna möjlighet bör dock endast utnyttjas när särskilda skälföreligger. Verksamheten med detta medflyttandebidrag bör utgöra enförsöksverksamhet under /85. Det bör ankomma på regeringen attfastställa de närmare villkoren för bidraget. Jag beräknar medelsbehovet fördenna försöksverksamhet för /85 till 25 milj. kr. Kostnadernaför de förslag som jag har förordat här beräknar jag till sammanlagt 152milj.kr., varav 127milj.kr. avser höjning av starthjälpen. Vid min medelsberäkninghar jag utgått ifrån att den förbättrade slarthjäl-pen till flerpersonshushålloch förslaget om bidrag fill anställning av medflyttande kan komma att omfatta12000 hushåll . Idetta sammanhang vill jag ta upp en fråga som rör samarbetet mellan ochJugoslavien på det arbetsmarknadspolifiska området. Mot bakgmnd av det arbetesom bedrivs i den svensk-jugoslaviska kommissionen för migrationsfrågor harAMS i en skrivelse den 22 febmari 1984 hemställt bl.a. att inom ramen föranslaget för flyttningsbidrag få betala sökanderesor för jugoslaver som genomde jugoslaviska myndighetema har erbjudits arbete i hemlandet. Resoma avsesomfatta fram- och återresa från hemorten i till den tilltänktaarbetsorten i samt traktamente för vistelse där i högst tre dagar.En sökanderesa skall gälla endast den arbetssökande och få utgå oberoende av omden sökande är arbetslös eller har arbete i . Jag tillstyrker att enförsöksverksamhet bör få inledas fr. o. m. /85 med sökanderesortill enligt de riktlinjer som AMS har förordat. Enligt min meningbör försöksverksamheten begränsas till att gälla högst 50 sökanderesor perbudgetår. Jag beräknar kostnadema härför till . Beloppet bör rymmasinom ramen för det anslag som har föreslagits i årets budgetproposition tillgeografisk rörlighet. Jag vill erinra om att en försöksverksamhet pågår sedannågra år tillbaka med sökanderesor mellan och . Deförslag som jag nu har lagt fram i fråga om geografisk rörlighet bör träda ikraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1983/84:150 10 1. godkänna de ändringar i frågaom flyttningsbidrag somjag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om försöksverksamhet med bidrag till arbetsgivare för anställning avmedflyttande, 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om försöksverksamhet med sökanderesor fill , 4. till Arbetsmarknadsservice /85 under tionde huvudtiteln utöver vad som har föreslagits iprop. 1983/84: 100 bil. 12 anvisa ett förslagsanslag av 162000000kr. Medelsbehovetför arbetsmarknadsutbildningen har i årets budgetproposition beräknats till 1830 milj.kr. exkl. förvaltningskostnader för en omfattning av 120000deltagare, varav 80000 i särskilt anordnade kurser inkl. 10000 i s. k.flaskhalsutbildning. Inom denna volym ingår vidare bidrag för 20000 deltagare iAMU i företag samt utbildningsbidrag för 20000 personer inom det reguljäraskolväsendet och organisationer. AMS föreslås få disponera 1766milj. förutbildning av 110000 personer vilket motsvarar ett genomsnitfiigt deltagarantalom ca 45000 , medan 64milj. skall stå till regeringens dispositionför att vid behov snabbt kunna ställas till AMS förfogande för utbildning av ytterligare10000 personer i företag. Föratt undvika missförstånd kommer jag fortsättningsvis att räkna in den s.k.flaskhalsutbildningen i AMU i företag. Detta överensstämmer även med det nyaregel- och bidragssystem avseende utbildning för redan anställd personal somjag har anmält i budgetpropositionen och som jag kommer att föreslåregeringen. Iskrivelsen bedömer AMS - mot bakgmnd av de obalanser som,trots konjunktumppgången, kännetecknar arbetsmarknaden - atl det är nödvändigtatt dels utvidga och dels differentiera och modemisera kursutbudet inomarbetsmarknadsutbildningen. Densnabba ökningen av bristen på yrkesarbetare och tekniker motiverar enligt AMSen utökning av planeringen med ytterligare 3 900 platser i AMU-kursema, vilketinnebär att ytterligare 10000 personer kan genomgå utbildning under budgetåret1984/85. Föratt snabbt kunna nedbringa bristen på tekniker avser AMS att redan nu startaett projekt med syfte att ge tilläggsutbildning och kompletterande teknisk utbildningför t. ex. yrkesarbetare och tjänstemän. Likaså har data-ochelektronikkommittén () i en promemoria föreslagit eningenjörsutbildning för personer med praktisk erfarenhet av industrielltarbete. AMSberäknar kostnaderna för volymökningen och de särskilda insat-sema inomteknikerområdet fill 200milj. EnligtAMS skulle även möjligheten att kunna bevilja arbetsmarknadsutbildning förhögskolestudier upp till 40 poängs nivå kunna bidra till att undanröja bristenpå kvalificerad arbetskraft. Somett led i strävandena att mer markant använda AMU för insatser som främjarrekryteringen fill industrin menar AMS att en sfimulanspremie om . perutbildningsvecka till deltagare i kurser inom tillverkningsområdet skulle varaverkningsfull. Enligt AMS skulle en sådan sfimulanspremie underlätta förarbetsförmedlingen att hänvisa kursdeltagare till utbildning och minska denhöga avbrottsfrekvensen som finns inom det verkstadsmekaniska utbildningsområdet. AMSframhåller vidare att en utökning av investeringsutrymmet förarbetsmarknadsutbildningen skulle underlätta en förnyelse och aktualise-ring avkursutbudet. AMS beräknar investeringsbehovet till 25milj. utöver ibudgetpropositionen föreslagna medel. Dämtöverföreslår AMS att AMU i samarbete med andra utbildningsanordnare, t. ex.studieförbunden, skall få anordna korta orienterande kurser i ADB. Syftet äratt ge arbetslösa gmndläggande informafion om vad dalatekniken innebär och skapaintresse för vidare utbildning. Kurser för 10000 personer beräknas kosta20milj. Enligtmin bedömning kommer den förväntade sysselsättningsökningen endast delvis atlkunna reducera arbetslösheten. Efterfrågan på arbetskraft kommer i första handatt omfatta välutbildad och yrkeskunnig arbetskraft inom verkstadsindustrinmedan svårigheterna alt finna arbete för dem som saknar erfarenhet elleryrkesutbildning till stora delar kommer att bestå. Jaganser i likhet med AMS att det väntade arbetsmarknadsläget med både relativthög arbetslöshet och ökad efterfrågan på vissa yrkesgmpper ställer stora kravpå ett differenfierat kursutbud inom AMU. Det gäller att tillgodose såvälsökande som helt saknar eller endast har bristfällig yrkesutbildning somnäringslivets krav på mer kvalificerad arbetskraft. Jagdelar också AMS uppfattning att en utökning av AMU-kursema med 3900 årsplatserför ytterligare 10000 deltagare behövs. Denna utökning bör för att avhjälpaföretagens brist på mer kvalificerad arbetskraft bl.a. inriktas motkvalitetshöjande utbildning inom bl. a. teknik och ADB för arbetssökande somredan har vissa baskunskaper. Som jag ser det är del nödvändigt att sådanutbildning förläggs i nära anknytning till arbetslivet. Möjligheten att köpautbildning i företag och hos andra utbildningsanordnare bör därföreftersträvas. Jag ställer mig således positiv till AMS förslag om en särskildsatsning på teknikemtbildning. Därvid kan den mest akuta bristen på arbetskraftinom detta område avvärjas. De beräknade kostnadema anser jag väl avvägda. Jagvill dock i likhet med AMS framhålla att bristen på tekniker långsiktigt måstelösas genom ökad utbildning inom gymnasieskolan, den kommunalavuxenutbildningen och högskolan. Ett arbete med att utreda de tekniska utbildningamahar också inletts inom . Bl.a, har en särskildarbetsgmpp bildats för s. k. kortare teknisk utbildning. 1983/84:150 12