prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1. godkännaden långsikliga plan för lanimälerieis arbele med karlor och annanlandskapsinformalion somjag har föreslagil, 2. lillLandskapsinformation för budgelårel 1984/85 anvisa ell reservafionsanslag av121 . 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Programmel beslår av två delprogram: 4 a.Säkerhetsskydd 4 b. Beredskapsplanläggning Programmel omfatlarsekrelessålgärder i form av granskning av karlor och flygbilder saml vissaadministrativa åtgärder i övrigt. Ny anslagsbenämnirtg(tidigare Lanlmäleriel: Försvarsberedskap) 1983/84:100 Bilaga 13 126 omfattar dessutom sådana uppgifter som åliggerlantmäteriet för att trygga totalförsvarets behov av landskapsinformalion.Uppgifterna gäller främsl beredskapsplanering och förberedelser för tryckningav karlor för totalförsvaret under beredskap och krig. föreslårmol bakgrund av del försvarspoliliska beslutet (prop. 1982/83: 102.FöU 18. rskr 374) atl anslagei tas upp på cn i förhållande lillförsvarsbeslutet realt oförändrad nivå. innebär att anslaget skallkompenseras för den neddragning om som slalsmakterna har beslutat om /84. Även med en sådan nivå bedömer verket all viss angelägenverksamhel inom delprogrammet Beredskapsplanläggning inle kan genomföras ifull utsträckning. En minskning av anslaget innebär atl de intentioner brytssom låg bakom lillskollel om . tillkallades en särskild utredare meduppdrag att utreda vissa frågor beträffande sekrelessgranskning av kartor m.m.Utredningens belänkande (Ds Bo 1983: I) flygbildsekreless m.m. harjusl remiss-behandlals. Jag avser all senare återkomma till regeringen ochredovisa mina slutsatser i frågan. Jag bedömer alt ulredarens förslag inle kanpåverka lanimälerieis koslnader för verksamhelen inom program 4 /85. För näsla budgelår börmedel för program 4 beräknas med utgångspunkl i huvudförslaget. Jag hemsläller alt regeringen föreslår all lillFörsvarsberedskap för budgelårel 1984/85 anvisa ell reserva-lionsanslag av . 1982/83 Ulgift 2943 964 Reservafion 2352000 1983/84 Anslag 3 500000 1984/85 Förslag 6486000' Ny anslagsbenämning(tidigare Lanlmäleriel: Utrustning m.m.; 1983/84:100 Bilaga 13 127 Från anslaget finansierasanskaffning av kvalificerad utrustning för lantmäteriet, s.k. strategiskulruslning. Anskaffning av annan ulruslning finansieras med avskrivningsmedeloch driflmedel. Från anslaget finansieras vid behov också lillskoll avslalskapilal för lanlmäleriel. I sill huvudförslag begärverkel alt anslaget räknas upp med kompensation för prisökningar till 3955000kr. Verkel föreslår dock all anslaget förs upp med . Ökningenmotiveras med behov av ny ulruslning som krävs för all verkel skall kunnagenomföra den långsiktiga plan för lanimälerieis arbele med karlor och annan landskapsinformationsom verkel på regeringens uppdrag har redovisal. För alt lanlmäleriel pä ell tillfredssiällandesäll skall kunna genomföra långsiklsplanen för karlor och annanlandskapsinformation som jag tidigare behandlal behöver verkel anskaffa merutrustning än vad som är möjligl med nuvarande anslagsnivå. För näsla budgelårbör därför anslaget beräknas enligt lantmäteriverkets förslag. Jag hemslälleratl regeringen föreslår atl lill Utrustning m.m.för budgelårel 1984/85 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Register A m. m. 1 ,/(')/-.v/rt'v«/i,s/rt,t,' m., reservationsanslag 4 Bidragtill vissa inlernalionella organisafioner m.m., reservationsanslag Bost-aA'%tyrelsen, förslagsanslag 52102000 Länsbostadsnämnderna,yr>r.v/r/A'.V(-m.v/«;E: 37401 000 Lån lill bostadsbyggande,y(>r.s7(/;s'.SY(/),s/«jt' 8360000000 m., JÖrslagsanslag 9000000000 Ålgärderi bosladsområden med slor andel ouihyrda lägenheler m. m., förslagsanslag 125000000 Tillåggslånlill ombyggnad av vissa bosladshus m. m.. förslagsanslag 40000000 Bosladsbidrag m. m., förslagsanslag I 530000000 Vissbosladsförbällringsverksamhel m.m., förslags anslag 225000000 Bidrag lill förbällring av boendemiljön, förslagsan slag 85000000 Anordningsbidrag m.m. lill allmänna samlingslo kaler, förslagsanslag 5000 000 Lån lill allmänna samlingslokaler,/ör.v/(7,£;j«/i.v/o 3000000 Upprustningsbidrag m.m. fill allmänna samlingslo kaler m. m.,/ö«/ag5an5/ag 45000000 Lån till förvärv av bostadsrätt, reservationsanslag 1 000 Byggnadsforskning, energihushållning m.m. Byggnadsforskning, reservationsanslag *l 14000000 Lån till experimenlbyggande, reservationsanslag *34000000 Information och utbildning m. m., reservationsanslag 182675000 Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostads beståndet m.m., reservationsanslag 500000000 I Statens \)lanverk, förslagsanslag 1983/84:100 Bilaga 13 129 1 Lantmäteriet,förslagsanslag 1000 2 Plangenomförande,förslagsanslag 41519000 3 Landskapsinformalion,reservationsanslag 121340000 4 Försvarsberedskap,re.servationsanslag 2761000 5 Utrustningm.m., reservationsanslag 6486000 172107000 Totaltför 20 573 480 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 13 130 Innehållsförteckning A. m. m............................................ .................. ....... 5 Kommiltéer m.m.................................................................................... ....... 6 Exlra ulgifter ......................................................................................... 6 Bidrag till vissa inlernalionella organisafioner m. m............................... ....... 6 B. Bostadsförsörjning m.m......................................................................... ....... 7 Bostadsbyggandet och bosiadsseklorns belydelseför samhälls ekonomin ............................................................................................ 8 Byggkoslnadernas ulveckling ................................................................ II Ulvecklingen av koslnaderna för drift ochunderhåll ............................ ...... 12 Kreditförsörjningen för underhåll, reparationeroch energispa rande .................................................................................................... 13 Samhällels stöd lill bosiadsproduklion ochbosladskonsumlion 16 Lån lill bostadsbyggande ....................................................................... 26 Ränlebidrag m.m.................. ............................................................... 37 Åtgärder i bosladsområden med slor andel ouihyrda lägenheler B6.Tilläggslån till ombyggnad av vissa bosladshus m.m.............................. ...... 50 Bosladsbidrag m.m................................................................................. 53 Viss bostadsförbällringsverksamhel m.m............................................... 57 Bidrag lill förbällring av boendemiljön .................................................. 61 BIO.Anordningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler.......................... ..... 64 Bil.Län lill allmänna samlingslokaler............................................................. 66. B12.Uppmstningsbidrag m.m. till allmännasamlingslokaler m.m. .. 67 B13.Län till förvärv av bostadsrätt ............................................................ ..... 70 Byggnadsjörskning, energihushållning m. m.......................................... 71 Byggnadsforskning ............................ ...................................... 74 B15.Lån lill experimenlbyggande.................................................................. 75 Information och utbildning m. m........................................................... 75 B17.Bidrag till energibesparande åtgärder inom bosladsbeslåndel C. Planväsendet........................................................................................... 84 Lagstiftningsfrågor m.m......................................................................... 84 Den fysiska riksplaneringen ............................................................... 85 fysisk planering och byggande .......................................... 86 Information och ulbiidning .................................................................. 86 Slalens planverk...................................................................................... 87 1983/84:100 Bilaga 13 131 D. Lantmäteriet............................................................................................... .... 91 Inledning.............................................................................................. .... 91 Organisation, uppgifter m.m.............................................................. .... 91 Utmstning m.m...................................................................................... .. 126 Bilaga 14 tillbudgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Tillindustridepartementets verksamhetsområde hör ärenden som gäller de allmännarikllinjerna för näringspoliliken, induslrins slruktur- och branschfrågor,allmänna induslrifrågor, frågor om energilillförsel och energianvändning,regional ulveckling och regionalpoliliskl slöd, mineralförsörjning, lekniskforskning och induslriell ulveckling, palenl- och regislre-ringsverksamhel,officiell provning och kontroll samt flertalet statsägda förelag. Det budgelförslagsom nu läggs fram präglas slarkl av kraven pä att begränsa utgifterna påstatsbudgeten. Myndigheternas (inkl. departementets) anslag förförvaltningskostnader har genomgående beräknats enligl huvudförslageleller till lägre belopp. De ökningar som föresläs av vissa anslag har finansierats genom neddragning av annanverksamhet. harpräglats av en konjunkturuppgång, vilket medverkat till atl den svenskainduslrins produktionsvolym ökade under årel. Med undantag för ochbörjan av har annars minskningen av industriproduktionen varitkonstant . minskade produktionen inomprakliskl laget alla industribranscher och företagsgrupper. Uppgången under är1983 har varit betydande och nära nog i nivå med vad som skedde år 1979.Den gynnsamma ulvecklingen av exporten har haft stor betydelse förproduktionsvolymens ökning. Den lageruppbyggnad som är nödvändig inom industrinkommer därför all ylleriigare positivi påverka induslri-produklionsvolymen under är 1984. Produktionsökningenunder är 1983 har omfattat samtliga industribranscher med undantag av gruvor ochmineralbrotl saml jord- och slenin-duslri. För induslrin lolall uppgick ökningen lill4% perioden januariseptember 1983jämfört med är 1982. För t.ex. massaindu-sirin blevökningen och för verkstadsindustrin . Den ökandeproduktionsvolymen återspeglas också i ett ökalkapaciielsulnyltjande. Enligt konjunklurinstulel uppgick andelen förelag inominduslrin med fulll kapacilelsuinylijande under iredje kvarlalel 1983 lill34 % medan moisvarande för var . Underår 1982minskade invesleringarna inom induslrin . För är 1983 beräknasnedgången slanna vid års nivå. Del ökade kapacilelsuinylljandeli kombinalion med del gynnsammare lönsamhelslä-I Rikulagen 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 2 gel beräknas medföra all induslriinvesteringarnaunder ökar i förhållande lill . Sysselsältningsnedgängeninom induslrin har bromsals under är 1983. Mellan tredje kvarlalel 1981 ochtredje kvartalet 1982 minskade antalet sysselsatta med 36000. Mellan tredjekvartalet 1982 och iredje kvarlalel ökade sysselsällningen med 3000. Anlalel personer som varslals om uppsägning pågrund av driftsinskränkning minskade kraftigt under är 1983. Under tredjekvartalet 1982 varslades 8000 jämfört med 5400 tredje kvartalet 1983. Antaletpersoner som varslats om permittering eller korttidsvecka sjönk ännukraftigare. Från atl ha uppgått till nära 9500 varmotsvarande siffra för nere i I 400. Lönsamhelen inom svenskinduslri har under fiera år varil olillfredsslällande. Resullalen för år 1982visar emellertid på en markant förbällring. Ränlabililelen på egel kapilal varenligl SCB jämförl med genomsnittet för , som var 6,3 %.Delårsresulialen för de större induslriförelagen visar på en fortsatt uppgångår 1983. Den omsvängning i positivriktning som inträffat i svenska induslrin framgår av denyckeltal som redovisas i nedanstående lablå. 1970 1975 1980 1981 1982 1983 Antal induslrisysselsalla () Andel av lotal sysselsättning (%) Induslrins produktionsvolym (index 1970 = 100) Induslrins arbetsproduk-tivilel (förädlingsvärde per tim., kr., priser) Industrins andel av totala produktionen(%, fasla priser) Verkstadsindustrinsandel av totala industriproduk tionen (%, fasta priser) Induslrins invesleringar (index 1970= 100) Verkstadsindustrins andel av totala industriinveste ringarna (%, fasta priser) 29,0 34,6 32,4 33,0 34,7 37,9 Källa: Statistiskacentralbyrån och statens industriverk. Prognoserna för år 1984visar på en någol ökad världshandel och en lillväxl i induslriproduklionengloball sell. Tendenserna lill en konjunkturuppgång i är nu lydliga. Denökning av induslriproduklionen i , som kunnal noteras ,kan därför väntas fortsätta och förstärkas. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 3 Nedskrivningen av densvenska kronans värde har som väntat kraftigt förstärktdet svenska näringslivets konkurrenskraft. Detta återspeglas bl.a. i enberäknad exportuppgång av varor och tjänster med 10,. Men även förden s.k. imporlkonkurrerande industrin har devalveringen haft positivaeffekter. Kan devalveringseffekterna bibehållas genom en sänkt inhemskinflationslakt och låga kostnadsökningar, torde förutsättningarna varagynnsamma för en uppgång i såväl produktion som induslrisysselsätlning. Energianvändningen iSverige har under 1980-lalets början följt samma mönster som i övrigaindustrinationer. minskade vår energianvändning medsammanlagt . med alt den totala energianvändningen har minskal, haren förskjutning skett mellan olika energislag. Användningen av oljeprodukterhar minskat, medan användningen av elenergi har ökal. Mellan åren 1981 och1982 minskade sålunda vår oljekonsumlion med . Inom induslrin haroljeanvändningen minskat med . Den tidigarenedgången i bensinförbrukningen inom Iransportsektorn tycks ha brutits ochförbrukningen förefaller all öka. Oljeberoendet inom uppvärmnings-sektorn är ca75% jämförl . Oljans andel av energiförsörjningen ärfortfarande . Kostnaden för netloimporlen av olja och oljeprodukter ärfortfarande hög och uppgick lill ca . En svag ökning avenergianvändningen förutses bl. a. som en följd av en väntadhögre ekonomisk lillväxl. Även dä väntas dock oljekonsumlionen forisätta allminska. Industri m. m. Industripolitikensuppgift är all aktivt bidra lill rationell produktion och industriell expansionoch förnyelse. Till industripolitikens uppgifter hör också all medverka lillall nödvändig strukturanpassning i näringslivet genomförs på ett socialtacceptabelt säll. För all uppfylla dennamålsällning krävs en induslripoliiik baserad på ell flertal olika program ochen välulvecklad genomförandeorganisaiion. På förslag av regeringenbeslöl om nya rikllinjer för slalens induslriverksverksamhel och organisafion (prop. 1982/83: 130, NU 39, rskr 376). Härigenomhar förulsällningar skapals för en effektivare induslripoliiik. () har lagl fram ell ireärsprogram, som lillsammansmed ell nyll treårsprogram för slyrelsen för leknisk ulveckling (STU) kommeratl behandlas i propositioner med förslag lill ålgärder för industrielllillväxl och förnyelse saml forskningspoliiiska insatser. På vissa områden har förslag redan lagls fram.De kooperativa företagen 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 4 föreslås få förbällrade belingelser beträffande bl.a.kapitalförsörjningen (prop. 1983/84:84). I propositionen om svenskhavsresursverksamhet (prop. 1983/84; 10)anges de allmänna utgångspunkterna och förutsättningarna för densvenska havsresursverksamhelen saml föreslås åtgärder för att främja denna. Möjligheterna till statsstöd för finansiering av kapitalvaruexporten(del s. k. SEK-systemel) infördes för atl möla andra länders kraftiga subven-lionerav kapilalvaruexporlen. Fr.o.m. tillämpas en ny s.k.consensusöverenskommelse. En knylning lill marknadsräntorna infördes.Ett stort anlal krediter för kapitalvaruexport till industriländer lämnas nu till marknadsmässiga villkor. Framför alll farlygskrediternaoch krediter till de fattigasteu-länderna innehåller dock fortfarande betydande subveniionselement. Efterfrågan på nya exportkrediter har minskal delsenasle årel samlidigi som redan konlraklerade projekl skärs ned eller avsluias i långsammare lakl. Sialshandelsländernaoch många har lill följd avbrislande belalningsförmåga kraftigl minskal sina inköp av kapilalvaror och projekl. SEK-syslemei kommer ävenframgeni alt innebära betydandekostnaderför slaten. Som ell led i regeringens strävan atl minska belastningen på statsbudgeten har därfördel s. k. kronpåslaget på exportkrediteri svenska kronor höjts. Vidare föresläs atl koslnaderna för alladministrera SEK-syslemet inte längre skall betalas av staten. Bevakning av denhandels- och induslripolitiska utvecklingen i andra länder ulgör ett alltviktigare element i industripolitiken. Samarbele med andra länder inomindustriområdet rörande vetenskap och leknik ger betydelsefulla bidragtill svensk industriell expansion och förnyelse. Det nordiskasamarbetet har bedrivits i enlighet med den särskilda arbelsplanen förnordiskl indusiripoliliski samarbele. Inom bedrivs arbele på flera områdenav induslripolilisk belydelse bl. a. rörande allmän induslripoliiik,industrislöd, inlernalionella invesleringar, vissa branschfrågor och forskningspolilik. Koniaklerna mellanSverige och EG inom del induslripoliliska områdel harvidareulvecklals. Inom del forskningspoliiiska områdel har en s. k. blandad arbelsgrupptillsatts med syfte atl definiera samarbetsområden. Bilaterala kontakter med andra länder upprätthålls bl.a. inom ramen för avtal om ekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbele med flertalet statshandelsländer och med vissaoljeexporterande utvecklingsländer. Härvidhar bl.a. frågan om relationen mellansvenska oljeköp och export av industriprodukter behandlats. Från näringslivelssida har ofta framhållits angelägenheten all se över normregler medvilka samhällel slyr verksamheten inom näringslivet. För della ändamål harnu en särskild arbetsgrupp tillkallats. Ulvecklingen inomstålindustrin är fortfarande dämpad. Vidlagna ralionaliseringsåtgärder har dock haft enklarl posiliv effekl. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 5 ka specialstålinduslrin kvarslår vissaslruklurproblem. För all underlätta en önskvärd strukturomvandling inom områdelför rostfritt slål har regeringen Iräffal enprincipöverenskommelse med om slallig medverkan i en finansiellrekonstruktion av . Ett genomförande av överenskommelsenförutsätter godkännande. Inom skogsindustrin haravsättningssituationen utvecklats gynnsamt och branschenskapacitetsutnyttjande har ökat med bl.a. förbällrad lönsamhet som följd.Devalveringen har starkt bidragit till den gynnsamma ulvecklingen ibranschen. För alt underlättaskogsindustrins virkesförsörjning har på regeringens förslag beslulalom en allmän skyldighet alt avverka skog som är slutavverkningsmogen, atlgallra yngre skog saml alt upprätta skogsbruksplaner för alla skogsfastigheler(prop. 1982/83: 145, JoU 34, rskr 360). De totala avverkningarna har ökal ochförelagen i branschen ser f. n. med slörre lillförsikl på sinvirkesförsörjning. () och har på regeringens uppdrag ulretl effeklerna påskogsindustrins råvaruförsörjning av ökad användning av skogsråvara föreldningsändamål (SIND PM 1983:9, Ökad eldning med skogsråvara). I syfte atl underiätta enökad vidareförädling har branschfrämjande åtgärder fr.o.m. innevarande budgetåromfattat även sågverksindustrin. Sägverksbranschen har sålunda införlivats ibranschprogrammet för den träbearbetande industrin. Övriga branscher somomfallas av branschprogrammel för den Iräbear-belande induslrin är snickeri-,möbel- och Irähusindustrierna. Efterfrågan från hemmamarknaden var under år1983 oförändrat svag för snickeri- och trähusindustrierna. Möbelindustrinseflerfrågesituation har däremot förbättrats på såväl hemma- somexportmarknaderna. Inom nämnda branscher pägår en anpassning av kapacilelenlill marknadssituationen. Vidare görs stora ansträngningar för atl ökaexporten. För snickeriindustrins del bör efterfrågan från hemmamarknadenstimuleras av det program för främjande av reparations-, ombyggnads- ochtillbyggnadsålgärder (ROT-pro-grammel) i del befintliga bostadsbeståndet, somriksdagen fattade beslut om . Marknadssituationen inornbyggnadsbranschen har varil svag även . Nybyggandel har minskatunder jämfört med . Under är 1983 har ökningen inomreparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsverksamheten inte kunnat uppväganedgången inom nybyggandet fullt ul. Trols de insatser som regeringenföreslagil för all främja ROT-verk-samheten inom bostadssektorn och trotsökningarna av energiinvestering-arna beräknas den totala byggvolymen fortsättaatt minska nägot under är 1984. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 6 n. för av industrins totala förädlingsvärde. Den kraftigl ökadeexportorderingången under är 1983 saml en manlig ökning av hemmaefierfrågan harmedfört en produklionsökning inom flertalel delbranscher, särskill föriransportmedelsinduslrin. Lön-samhelsförbätlringen har framför alll skell i deslora förelagen. Inom ramen för debranschfrämjande ålgärderna har induslriverkel på-börjal ulredningsinsalser förbl.a. verklygsmaskininduslrin saml form-och pressverktygsbranschen. För atl följa och bedömaeffeklerna av de olika industri- och regionalpoliliska åtaganden som gjorts och dess underleverantörer haren särskild kommittétillkallats (I 1983:03). beslutaderiksdagen om en omläggning av de statliga åtgärdernas inriklning förtekoindustrin. Beslulei innebar bl. a. en ökning av de induslripoliliskaåtgärderna under budgelårel 1983/84 och en sänkning av det s.k. äldrestödelfr.o.m. I fråga om äldreslödel beslutade vidareom fortsatt nedtrappning under kommande två budgelår. I enlighet med denbeslutade omläggningen av älgärdsinriklning-en föreslås för budgelårel 1984/85ylleriigare salsningar på induslripoliliska ålgärder för lekoinduslrin. För den manuellaglasindustrin löper ell Ireårigl älgärdsprogram 1. o. m. innevarande budgelår.Ulvecklingen inom branschen har känneiecknals av en förbällradavsällning på såväl hemmamarknad som exportmarknader och ell höglkapaciielsulnyltjande. Frånsell viss fortsall ränlebefrielse avses förslag lillfortsalla ålgärder för branschen inle föreläggas . Förhållandena inomlivsmedelsindustrin behandlas av livsme-delskommillé (Jo 1983:01), somlillsalts av chefen för jordbruksdeparle-menlet. Utredningsarbetet skall varaslutfört senasl . Under innevarandebudgelår har verksamhet med branschfrämjande ålgärder inom övrigaindustrisektorer dvs. inom branschområden som inte omfallas av särskildabranschprogram - införts. Verksamhelen omfallar omvärldsanalyser och andrautredningsinsatser. Förslag ombranschfrämjande ålgärder för lekoinduslrin under budgelårel 1984/85 framläggsnu. I fråga om branschfrämjande ålgärder i övrigl kommer förslag senare altläggas fram i regeringens särskilda proposition om industriell lillväxl ochförnyelse. Små och medelstora företag De små och medelstoraförelagen är av stor belydelse för den industriella och regionala utvecklingenliksom för sysselsättningen i landet. Statliga insalser riklade lill små ochmedelslora förelag kommer all behandlas i den fidigare nämnda proposifionen ominduslriell lillväxl och förnyelse. Underieverantörsfrågornahar i olika sammanhang ägnals uppmärksam-hel och åtgärder vidlagils, bl. a. viaslalens induslriverk. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartv mentet 7 slrielll utvecklingsarbete (Industrifonden) ochde regionala utvecklingsfonderna, för att utveckla förelagens insikler ochkunnande samt stärka deras marknadsförutsättningar. I anslutning härtill harregeringens beslut om och ställningslagande avseende industriellsamverkan vid försvarsupphandlingar öppnat möjligheter för utvidgat samarbelemellan svenska förelag och utländska leverantörer lill projektet. Dessamöjlighe-ler följs upp av den fidigare nämnda kommillén (I 1983:03) med bilrädefrån Induslrigruppen JAS och berörda myndigheler.