prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — FRN:s bedömning är att detta kräver insatser av en storleksordning som motsvarar150 till 200 forskartjänster med följdkostnader för leknisk och administrativpersonal, utrustning m. m. De totala koslnaderna för de föreslagnaförstärkningarna beräknas till mellan 60 och 75 milj. kr./år inberäknal 10milj. kr./år i kostnader för experimenlverksamhet. FRNanser att regeringen, i samband med de forskningspolitiska propositionerna,skall svara för strategisk samordning av den här aktuella forskningen. FRNskall samordnaprojeklverksamhelen inom områdel. Deflesta remissinstanser är positiva till den allmänna inriktningen avforskningsprogrammet. Ett flerlal finner dock förslagen för allmänl hållna förall ge vägledning för priorileringar eller avvägningar. Genomriksdagsbeslul (prop. 1981/82: 123, AU 29, rskr 376) har regeringenbemyndigats alt låta arbelarskyddsfonden ta i anspråk 50 milj.kr. för ettforsknings- och ulvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisationi samband med dalorisering. Syftetmed programmet är att ta fram exempel pä hur man vid datorisering iarbetslivet både kan tillgodose kraven på en rationell och effektiv produklionoch kraven på god arbetsmiljö, medbestämmande och arbetsorganisation.Programmet skall innefatta praktiska projekt och knytas an direkt tillproduktionen. I en preliminär kalkyl har kostnaderna uppskattatslill 50 milj.kr. Dessulom kommer av slalliga medel all tillskjutas ytterligare4,5 milj. kr. Dessa medel skall användas för särskildasatsningar på forskning om systemutvecklingsme-loder som kan ge ökal inflyiandeför de anställda vid datoriseringen. Föregen del vill jag anföra följande. FRN:s förslag till forskningsprogram är vittomfattande och syftar till atl öka vårkunskap om sambandet mellan individen, samhället och datatekniken. AvFRN: s rapport saml av den samlade redovisning som remissinstanserna lämnaiframgår att en stor del av de resurser som satsas på forskning inomdataområdet är inriktade på forskning som syftar till alt utveckla självalekniken och tillämpningen av denna. 1983/84:107 Bilaga 5 16 störstadelen av denna forskning bedrivs inom induslrin, lill övervägande del inomutländska multinationella förelag. Omfallningen av denna forskning är svår allbedöma. Det står emellertid klart atl den är flerfaldigl störte än hela densvenska forskningsvolymen sammantagen. Av svenska offentliga satsningar kanfrämst nämnas de insalser styrelsen för teknisk ulveckling (STU) gör medanknylning lill informationsteknologi. De uppgår f. n. lill ca 100 milj.kr./år varav 70 milj. kr. avser svensk kunskaps- och kompetensuppbyggnad inomgrundläggande teknik. Jagvill vidare hänvisa till den salsning som del nationella mikroeleklronikprogrammet(NMP) innebär. Inom ramen för della program anvisas innevarande budgelår 5milj.kr. för grundforskning inom halvledarfysik. Delprogrammet syftar tilluppbyggnad av den forskningsmiljö som krävs för all ge kunskap om demekanismer, som styr egenskaper hos komponenler eller derasframslällningsprocesser. För perioden /84 - 1986/87 planeras en salsning omtotalt ca 39 milj. kr. för delta program. Chefen för industridepartementetåterkommer i annat sammanhang i frågan om det nationellamikroelektronikprogrammet. Jag kommer i del följande all under ett anslagbenämnl Nalionell halvledarforskning beräkna 16 milj.kr. för budgelårel 1984/85för delprogrammel Grundforskning i mikroeleklronikprogrammet. Somframgår av vad jag här sagl om inriktningen av pågående forskning inomdalaområdel är fördelningen av resurser ojämn. Detta har FRN lagil fasla på ochlagl ell förslag med tyngdpunkt på en salsning på forskning kring degrundläggande förulsättningarna för datateknikens utveckling och lillämpning.FRN föreslår fyra delområden för forskningsinsatser: forskning kringindividen, forskning kring verksamheter, forskning kring samhällels funktionersamt forskning för metodutveckling. För denna forskning föreslår FRN resursförslärkningari form av fasta tjänster och/eller forskningscentra. Dessulom föreslår FRN attrörliga forskningsresurser lillförs för projeklforskning ochexperimenlverksamhet m.m. Vidare har FRN redovisal resultaten av enutredning om datorkapacitet vid universitet och högskolor. Jagfinner FRN:s förslag förtjänstfullt. Förslagel är dock, vilket ocksåframhållits av många remissinstanser, alltför allmänl hållet för alt ligga lillgrund för beslut om ett forskningsprogram rörande datateknikens användning.Jag delar helt FRN:s uppfallning om behovel av balans i satsningarna påforskning inom dataområdet. Enligt min mening behövs således ytterligareinsatser för såväl utveckling av '"mjukvara" som forskning kring desamhälleliga aspekterna av datateknik. När det gäller all öka kunskapen omsambandel mellan individen, samhället och datatekniken är del enligl min meningangeläget atl den kunskap som finns uppbyggd inom skilda disciplinerfrämst inom det samhällsvetenskapliga och humanistiska områdel kring individenoch samhällel, kan ulnylljas som underlag för de beslut rörande användningen avden nya tekniken som samhället nu 1983/84:107 Bilaga 5 17 En samverkan mellan forskare från skilda disciplinerär här nödvändig. För alt stimulera lill sådan samverkan kommer i del följandeall beräknas 1,5 milj. kr. för detta ändamål under anslaget Vissa särskildautgifter för forskningsändamål. Jag avser all i.annal sammanhang föreslåregeringen i vilka former della.arbele skall bedrivas. Jag vill också hänvisatill den förslärkning av temaforskningen i , som kommer all föreslåsav chefen för , innefattande inrällandet av enprofessur i Teknik och social förändring. Salsningen pä grundforskning inom NMP är störst budgelårel1984/85, 16 milj. kr. Därefter Irappas den ned. Därvid kan medel i vissutsträckning frigöras för insalser jnom andra områden. Chefen för ulbildningsdeparlemenlel anför. Fakultetsprogram och former för inrättande m. m. av tjänstsom professor (FUN) föreslog i sillbelänkande (SOU 1977:63) "Fortsall högskoleutbildning" att riksdagenskulle faslslälla mål och rikllinjer för varje fakultet i anslulning lillbehandlingen av motsvarande budgetanslag. Till grund för programmen skulle ligga förslag ochbedömningar från högskolemyndigheterna. Med en sådan ordning skulle, enligtFUN, riksdag och regering inle längre behöva styra forskningsverksamhetensinriklning genom alt faslslälla ämnesinnehåll för högre ijänsler. I propositionen om vissa frågor rörande forskning ochforskarutbildning (prop. 1978/79: 119) behandlades frågan om atl vidareutvecklaformerna för och regeringens planering och slyrning av forskning ochforskarutbildning inom högskolan. Förslagen till program för dentema-orienterade forskningen vid universitelet i anfördes som exempelpå konkreta måldokument för en verksamhet av den arl FUN föreslagil. UHÄ ficki uppdrag alt försöksvis utarbeta förslag till mål och rikllinjer för någradisciplinorienterade fakulteter. Försl när resultatet av några sädana försökförelåg skulle underlag finnas för atl ta slällning till frågan om huruvida ellsyslem borde införas där forsknings- och forskarulbild-ningsverksamheten skullestyras utifrån nationella mäl och rikllinjer angivna av ochregeringen. lämnade UHÄ en delrapport till regeringen överdel arbete som inletts med anledning av uppdraget. Programutkast hadeutarbetats för humanistisk, samhällsvetenskaplig och leknisk fakultet. Som ettunderlag för dessa hade verksamhetsbeskrivningar utarbetats av fakulletsnämnderna. I 1982års proposition om forskning m.m. fastslogs alt det arbele som UHÄ påböijattydde på atl fakultelsprogram skulle kunna fylla en viklig funktion både i denlokala och den centrala planeringen. UHÄ fick i 2 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 5 18 uppdragall skyndsamt fullfölja arbetet med fakultelsprogram. UHÄhar redovisal sitt uppdrag lill regeringen i en skrivelse av den 31 oktober1983. Lokala underiag för fakultetsprogram har försöksvis utarbetats vidflerlalel berörda högskoleenheter och överlämnats till UHÄ i samband medanslagsframställningarna för /85. Huvudsyftet med ettfakultelsprogram är atl presentera en plan för den långsiktiga utvecklingen avverksamhelen, dvs. såväl sådan som bekostas av fakulletsanslag ochforskningsrådsanslag, som verksamhel som bedrivs med externa medel, t. ex. frånseklorsorgan eller andra finansiärer. innebär atl programmet skallomfatta såväl grundforskning och mer tillämpad forskning som ulvecklingsarbeteoch utredningar samt forskarutbildning. Förteknik och naturvetenskap har UHÄ utvecklat dels ell förslag lill systematik,dels en delaljerad skiss över hur och med vilkel innehåll nationellafakultelsprogram skulle kunna utformas och användas. Fakultetsprogrammetför tekniska vetenskaper är indelal i huvudområde (teknikvetenskaper), delområden(t.ex. mekanisk och lermisk teknik) och basområden (exempelvis tillämpadmekanik). För varje basområde lämnas sedan en beskrivning av 1) nuläge och inlernalionellatrender inom forskningsområdet, 2) beskrivning av nuvarandeverksamhet vid berörda högskoleenheter, deras profiler, inriklning ochomfattning, 3) en verksamhetsplan förulvecklingen inom området . UHÄmenar att dessa beskrivningar, som är grundade på fakultetsnämndernasanslagsframställningar, verksamhetsberättelser, ulredningar m. m., bör gemöjligheler alt bedöma kompelens och möjligheler saml brisler inom varjebasområde i landel. UHÄ anför alt beskrivningen av nuläge och trender bör varautformad i ell internationellt perspekliv. Vidare är del nödvändigt all arbelelmed fakultelsprogram görs av vetenskapligt kunniga personer. Ifakulietsprogrammen för matemaiisk-nalurvelenskaplig och teknisk fakultetupptas samtliga högre ijänsler. Inplaceringen i basområde är gjord medutgångspunkt i den akluella verksamheten och oberoende av benämning ochtillsättningsprogram. Antalet forskarstuderande och omfattningen avtillgängliga resurser anges. UHÄmenar all erfarenheterna av det bedrivna arbetet visar att det råderskilda förutsättningar för fakulteterna när del gäller möjligheterna att finnasystematiska beskrivningar av pågående forskningsverksamhel som en grund förframtida förändringar och förslag. UHÄ förordar således inle någon enhetligmodell för ulvecklingen av fakultelsprogram. 1981/82: 106 anförde min företrädare all han ansåg liden mogen att prövaom inrällande av ijänsler som professor och bestämning av inriktningen avprofessurer alltjämt borde vara ell styrinstrument för rege- 1983/84:107 Bilaga 5 19 betonade all regering och riksdag inle börlämna ifrån sig nuvarande styrinstrument innan det visat sig möjligl all finnainstrument som är lika bra (UbU 1981/82:37). Regeringen uppdrog den 16september 1982 åt UHÄ all utreda formerna för inrättande m. m. av ijänsl somprofessor. UHÄhar i en promemoria av den 17 oklober 1983 framlagt förslag till dels allmännaprinciper, dels konkreta ålgärder vad gäller inrättande av tjänst somprofessor. Somallmänna principer fastslår UHÄ att och regeringens styrning avforskningen i princip skall vara en bred ramslyrning mäl, prioriteringar,resurser. Högskoleenheterna skall sedan ges slor frihel all ulformadelaljbeslul och välja åtgärder. Pä cenlral myndighetsnivå bör ligga ellövergripande uppföljnings- och samordningsansvar som också skall innefattaframtagning av ett samlat beslutsunderlag för regeringens och riksdagensresursallokering till högskoleforskningen. Somkonkreta åtgärder föreslår UHÄ bl.a. atl stöd lill nya forskningsområdennormalt skall ske genom medelsanvisning utan direkl koppling lill inrällande avordinarie professur. Områdessalsningarna skall ges en flerårig utformning.Möjlighelen alt inrälla ordinarie tjänst som professor bör finnas kvar, bl. a.för att stabilisera basorganisationen inom viktiga forskningsområden. Vidareföreslår UHÄ att beslut rörande återbesättande av ledigbliven ordinarieprofessur med oförändrai eller ändrat ämnesinnehåll skall koncenlreras lill enbeslutsnivå, lämpligen UHÄ. Rutiner bör skapas för alt från sektorsorgan tillhögskoleanslag överföra medel för väl elablerad scklorsforskning av högkvalitet avseende långsiktig kunskapsuppbyggnad. Prövningen avforskningsprioriteringar och områdessatsningar bör pä sikt koncenlreras lill deforskningspoliiiska propositionerna. UHÄföreslår också att utredning skall göras, bl. a. i samråd med forskningsråden,av hur en nödvändig samverkan i beredningsarbetet på verksnivån skallåstadkommas. Vidare krävs, enligt UHÄ, ytterligare överväganden vad avservissa ijänsler, t. ex. kliniska professurer. Slutligenbetonar UHÄ all i nuvarande situation med hot om nedläggning av visshögskoleforskning och krav på koncentrering av forskningsresurserna måsleforskningsslyrningen pä alla nivåer i allt högre grad gälla "negativapriorileringar", varför de särskilda styrproblemen i sädana sammanhangbehöver närmare utredas. Föregen del vill jag anföra följande. UHÄhar nu redovisat erfarenhelerna av försöksvis utarbetade program förmatemaiisk-nalurvelenskaplig och teknisk fakultet samt erfarenhelerna av lokallarbele i samma syfle för flerlalel fakulteter. Ett slorl arbete har lagts nedpå detta. Syftet har varit att utveckla ett verkningsfullt instrument förplanering och profilering av forskningsinsatser såväl inom enskil- 1983/84:107 Bilaga 5 20 dahögskoleenheter som på nationell nivå. All ta fram program som tjänar somstyrinstrument för en så mångfasellerad verksamhet som forskning är dock ensvår uppgift. Olika profiler avtecknar sig vid olika tillfällen. Atl finnaformer för systematisk planering, som smidigt kan anpassas lill en föränderligverksamhel utan all upplevas som en byråkratisk tvångströja, kräverenligl min mening stor öppenhet hos dem som har planeringsansvaret. Försökenmed fakultelsprogram visar alt på lokal nivå har en genomgång av forskningeninom resp. fakultet medfört en bättre överblick av den pågående verksamhelenoch bättre kommunikation såväl internt som gentemot sektorsorgan,forskningsråd och andra uppdragsgivare. Arbetet har vidare medfört att man fåttett bällre grepp om den roll scklorsforskning spelar i de olikainstitutionernas verksamhet. Ytterligarearbete krävs, enligt min mening, för att man skall kunna la ställning tillvilken roll fakultelsprogram kan spela som planerings- och styrinstrument förforskningsverksamheten. Jag anser därför all arbetet bör fortsätta med en klarinriktning på all ta fram lätthanterliga dokument, som kan utnyttjas för denövergripande planeringen och styrningen nalio-neUl. Härvid bör bl. a. prövasvilka former som skulle kunna användas för uppföljning och utvärdering i ellsystem med fakultetsprogram. Jag avser atl i annat sammanhang ålerkomma tillregeringen med förslag till ell uppdrag till UHÄ av denna innebörd. Jagdelar UHÄ: s mening att satsningar på nya forskningsområden huvudsakligen börgöras genom s.k. öronmärkning av medel och all högre tjänsler bör inrättasförst då ett forskningsområde blivit fast etablerat. Jag går därmed över tillfrågan om styrning genom inrättande av professorstjänster. Enliglmin mening måste regeringens och inrättande av professurer beslå somstyrinstrument i avvaktan på en fortsall utveckling av fakultelsprogram ienlighel med vad jag angivit. Den prövning av ämnesinnehållet förledigblivande professurer som regelmässigt görs blir med dagens krav påförnyelse genom omprioriteringar av central belydelse. Jag delar UHÄ: suppfallning all det är lämpligt alt koncentrera besluten i dessa frågor beslutsnivå. Sä länge inriktningen av professors-tjänster är del vikligaslestyrinstrumentet som slår till förfogande anserjag det m.h.l. de krav jag nyssnämnt nödvändigl atl besluten fattas på slalsmaklsnivå. Enligtgällande bestämmelser har UHÄ rätt att medge atl ledigblivande tjänst somprofessor återbesätts med oförändrad benämning och oförändrat ämnesinnehåll.Della innebär all regering och riksdag endasl får möjlighet all ta ställning ide fall UHÄ aktualiserar en förändring. Av de anförda skälen förordar jagatl beslut av UHÄ om återbesättande av ordinarie eller extra ordinarie tjänstsom professor skall underställas regeringen för prövning. 1983/84:107 Bilaga 5 21 UHÄ har i lidigare anslagsframställningar framhållit delangelägna i att finna former för en temporär dubblering inom ramen förbefintliga medel av en - i vederböriig ordning prövad - professur fram tilldess atl den avgående innehavaren pensioneras. I anslagsframslällningen /85 har UHÄ fört fram ett konkret förslag av sådan innebörd.Jag kommer atl la slällning till förslaget vid min behandling av anslaget lillde lekniska fakulteterna. Här vill jag allmänt framhålla att jag finner detangeläget att regeringen ges möjlighel alt inrätta Ijänsl som professor när delanses önskvärt alt få en genom omprövning fastlagd ny inriklning etablerad säfort som möjligt eller när det av t.ex. rekryteringsskäl bedöms som angelägetall tillsätta en ny innehavare pä en ledigblivande tjänst . Koslnadernaför en sådan åtgärd skall då rymmas inom ramen för anvisade medel. Den tid somparallella tjänster får finnas inrättade bör anges särskill i varje enskiltfall. Om regeringen inrättar en ny tjänst skall föreskrivas all denledigblivande ijänslen skall dras in vid innehavarens avgång. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemsläller jag allregeringen föreslär atl godkänna vad jag har förordat om återbesättande avtjänst som professor samt bemyndiga regeringen atl pä säll jag föreslagiltemporärt inrätta tjänst som professor (24/26). Litteralurförsörjningen utgör en betydelsefullförutsättning för högskolans verksamhel. Väl fungerande och välförsedda bibliotekär nödvändiga för kvaliteten i både forskning och utbildning.Litteralurförsörjningen liksom hela informationsförsörjningsområdet måsledärför uppmärksammas i de samlade prioriteringarna inom forskningsområdet. Prisutvecklingen inom områdel har varil osedvanligtogynnsam. Orsakerna härtill ligger främst i den internationellakostnadsutvecklingen. Således har priset på utländsk vetenskaplig litteraturbara under del senaste årel ökat med . Antalet periodiska publikationersom enskilda forskare behöver för att följa ulvecklingen inom sina områdenökar. tvingar meddsbrislen flertalet bibliotek atl minska antaletprenumerationer. Den nationella samordningen mellan de vetenskapligabiblioteken behöver förbättras. Frågan om en uppdelning av ansvaret för olikaområden av litteralurförsörjningen har diskuterats under en lång följd av årutan all några slörre resullal uppnåtts. En ansvarsfördelning mellanbiblioteken, bl. a. vid förvärv av utländskt material, bör kunna medföra färre dubbelin- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 22 köpav litteratur och störte möjligheler att hålla fler titlar. Syslemet måslegivetvis kopplas lill ett närmare samarbete och informationsutbyte mellan devetenskapliga biblioteken, snabbare Qärriån etc. Ett sådanl syslem bör givetvisinnebära ett väsentligt mått av besparing och rationalisering. Av denanledningen har denna fråga uppmärksammats inom del förul nämndaresursöversynsprojektel. I detta studeras högskolans resursanvändning i avsiktatt åsladkomma rationaliseringar och omprioriteringar inom olika områden. Deålgärdei-jag i det följande föreslår motiveras av iakttagelser som har gjorts ibl. a. detta arbele. Äveninom högskoleenheterna finns i många fall anledning att förbättra samordningen.Vid sidan av högskolans ceniralbibliotek har vid många institutioner byggls uppinslitulionsbibliotek. /huvudbiblioteket har oftavarken överblick över vad som köps eller möjlighet att påverka dessa inköp.Samma litteratur kan därför ålerfinnas både cenlrall och lokall. I andra fallinköps centralt litteratur som inte kommer till användning därför atlinstitutionerna inle efterfrågar den. Lokala rutiner för samkatalogisering ochavvägning mellan cenlral/lokal-bibliolek erfordras. Redan i proposilionen(1975:9) om reformering av högskoleutbildningen m. m. anförde dåvarande chefenför (s. 543) alt han fann ell förslag frånstatskontoret att inordna inslitutionsbiblioleken i vederbörande läroanstaltsbibliotek väl grundat. Åtgärder i denna riktning har emellertid vidtagits avhögskoleenheterna endasl i begränsad omfattning. Bådelokall och nationellt krävs sålunda insatser för alt förbättra organisationenkring litteraturservicen. måsle organisationsfrågor lösas utgåendefrån de förutsättningar som finns vid varje enskild högskoleenhet. De berördahögskoleenheter som inle redan gjort della har anledning se över sinorganisation för lilleraturservice och utarbeta en plan för högskoleenhetenssamlade lilteraturförsörjning. Jag återkommer härlill i samband med minaförslag i det följande. Jag utgår frän alt delegationen för velenskaplig ochteknisk informalionsförsörjning (DFI) och UHÄ mol bakgrund av sina resp.ansvarsområden kommer atl följa och stödja arbetet vid högskoleenheterna. Medett s. k. ansvarsbibliolek avses en institution som givits och åtagit sig delnationella ansvarel för velenskaplig och leknisk informalionsförsörjning inomett ämnesområde. Syftet med ett system av ansvarsbibliolek är atl denvetenskapliga och lekniska informationsförsörjningen för landets forsknings-och utvecklingsverksamhel skall fungera effektivl på nalionell nivä. Ansvarsbiblioteketsuppgifter bör bestå framför allt i referensservice och beståndsservice, menäven i planering och utveckling, dvs. atl la initiativ lill alt bygga uppsamlingar (litteratur, databaser etc.) samt alt Prop.1983/84:107 Bilaga 5 23 samarbetapå skilda plan inom ämnesområdet såväl nationellt som internationellt. Iplanering och utveckling bör även ingå utvärdering och kontroll. DFIhar på regeringens uppdrag utrett och inkommii med förslag angåendeförutsättningarna alt inrätta ett syslem med ansvarsbibliolek. DFIstöder sina förslag på en utredning av den s. k. ansvarsbiblioteks- utredningen, vars rappori Ansvarsbibliotek. system för nationell infor mationsförsörjning (DFI 1983:1 och 3) har remissbehandlats av delegalio nen. Av remissammanställningenframgår bl.a. atl decentraliserade ansvarsbibliotek tillstyrks av flertalelremissinstanser, t.ex. av nalionelll forsk-ningsplanerande organ. Undantagenulgörs av bl.a. UHÄ som anser all det maierial arbetsgruppen presenterat inleutan väsentliga komplelleringar kan ligga lill grund för ellansvarsbibliotekssyslem. Främst gäller del i fråga om ekonomi-, planerings- ochslyrningsfunklioner. UHÄ anser dock atl en profilering av de vetenskapligabibliotekens service måste ske men att den bör kunna komma lill slånd genom frivilligaöverenskommelser saml genom markeringar vid beslut om anslagstilldelning. DFI anser altarbetsgruppen övertygande visal all de frivilliga åtaganden de vetenskapligabiblioteken gjorl vad gäller förvärvs- ochfördelningsplaner på många sätt visal sig resultatlösa. Därför måste andravägar prövas för all lösa sådana frågor. Ett ansvarsbibliotekssyslem av denmodell arbetsgruppen föreslär, som har framgångsrika föregångare utomlands, börkunna motsvara de behov som den nationella vetenskapliga och lekniskaFoU-verksamhelen har av en specialiserad och kvalificerad informationsservice. Med utgångspunkl irapportens förslag, inhämtade yttranden och i övrigl framförda synpunkter,föreslär DFI, alt ett syslem med ansvarsbibliolek successivt byggs upp iSverige med början . DFI framhåller alt ansvarsområdena börbyggas upp kring centrala ämnesområden och anpassas till den indelning somgäller för forskningen och med hänsynslagande till förutsättningarna vid befintligabibliotek. Det är, enligt DFI,angeläget atl utnyttja redan befintliga resurser vid olika bibliotek när ellansvarsbibliotekssystem byggs upp. Inom flera områden har idén omansvarsbibliotek i realiteten fungerat sedan en del är lillbaka. I enlighel härmedföreslår DFI alt beslut nu fattas om atl ansvarsbibliolek inrällas inomämnesområdena medicin samt lantbruk, skogsbruk och veterinärmedicin den 1 juli1984 och inom områdena ekonomi och beleendevelenskap den Ijuli 1985. Fördet fortsatta arbetet föreslår DFI att delegationen får i uppgift att närmareutreda dels formerna för ansvarsbibliotek inom teknikområdet, delsförutsättningar för ansvarsbibliotek för övriga ämnesområden.