prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag har emellertid för avsiki all senare föreslåregeringen atl ge statens industriverk i uppdrag alt i samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen och turistråd genomföra en särskildbranschstudie rörande turistnäringens problem. Branschstudien bör inarbetas iden struklurplan som jag tidigare förordat. Studien bör ta upp hur desamhälleliga insatserna kan samordnas för att på bästa sätt stödjaturistnäringen och i övrigt föreslå åtgärder i syfte alt komma tillrälla mednäringens problem. Även i denna fråga har jag samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet och chefen för industridepartementet. Frågorom gränserna för de primära rekreationsområdena har varit föremål fördiskussioner i rekreationsberedningens programarbete där planeringskommittéernaframfört sina synpunkter och länsstyrelserna yttrat sig över dessa. Förslagtill justeringar av gränser har i detta sammanhang förts fram angående skildaområden. Enligtredovisade förslag bör således Vistadalen och Nikkaluokta tillföras bör utökas med kustområdet inom och Bodenskommuner. Tärna-Graddis fjällvärld bör kompletteras med och en del avSilvervägen. Programmen för Härjedalsfiällen tar upp vissa gränsjusteringarsom innebär att vissa delar bör föras till Åreområdet samt all området även böromfatta , , och . Siljansområdet bör enhgt Älvdalenskommun kompletteras med området upp t. o. m. samhälle. Fryksdalenområdetbör utvidgas till att omfatta även norra delen av . Malingsbo-Klotensgränser bör göras gemensamma med i programarbetet dellagande kommuners gränser.Mälarområdet bör enligt framställning från berörda kommuner och länsstyrelseromfatta hela Mä- 1983/84:145 12 låren och intilliggande markområden. börenligt programansvarigas och mening utökas till att omfattaäven Lysekils-, Munkedals- och kommuner. Östskåne bör enligt rekreationsberedningenutökas till all omfatta även sådana attraktiva besöksmål som , Kåsebergaoch . Vidare har länsstyrelserna i resp. länföreslagit att hela resp. Slackliolms skärgård bör utpekas somprimära rekreationsområden. Från turist- och rekrealionspolitiska utgångspunkter harjag inga erinringar mot dessa förslag. Avgränsningar av områdena haremellertid också samband med frågor om hushållningen med mark- ochvattenresurser. F.n. pågår arbete med förslag till naturresurslag som senarekommer att presenteras . Gränsdragningsfrågorna måste därför ocksåbedömas utifrån andra utgångspunkter. Jag är därför inte nu beredd alt taställning till förslagen till justeringar av gränserna för de primära rekreationsområdena. Goda kommunikationer är viktiga för turismens utveckling.Antalet turistresor har ökal snabbt . Bilen har varitdel dominerande färdmedlet vid semesterresor. Intresset har dock alltmer förskjutitsmot kollektiva färdmedel bl. a. till följd av stigande drivmedels-priser.Samtidigt har realinkomslen utvecklats svagt för flertalet människor. Tilldelta kommer att kollektivtrafiken utvecklats med lågpris på tåg och flyg,genom ökad service och genom lansering av olika semesterpaket. TUREK har mot denna bakgrund i rapporten (Ds Jo 1982:4)Turistbranschens näringsvillkor. Turisttransporter redovisai problem ochförutsättningar för turistresorna. TUREK konstaterar att den lokala och regionalakollektivtrafiken inom turistområdena i många fall är mindre väl anpassad tillturisttrafikens behov. Det föreligger vidare enligt TUREK en bristfälligsamordning vad gäller taxor, lidtabeller, information och rabatlsystem mellan fjärrtrafikocb transferlrafik. Många turistanläggningar är vidare belägna utanförtätorterna, vilket försvårar utbyggnaden av kollektiva transporter förturister. TUREK konstaterar också att planeringen av turist- ochrekreationsområden måste inbegripa överväganden om hur en kollektivtrafikförsörjning skall kunna ombesörjas. TUREK påpekar vidare att landstingenoch kommunerna såsom huvudmän för länstrafikbolagen numera har ansvaret förall lokal och regional kollektivtrafik i länen. Därmed ökar enligt TUREK fömtsättningarnaatt ta till vara samordningsvinster. Trafikfrågor har också tagils upp inomrekreationsberedningen. 1 en särskild studie framhåller beredningen attturisttransporterna måste ses som en integrerad del av kollektivtrafiken. Enökning av transportkapaciteten är ofta förenad med kommersiella risker varförberedningen föreslår Prop.1983/84:145 13 alt elt producentinriktal transportstöd bör utformas. Jaghar erfarit att den regionalpditiska utredningen (11982:05) har i uppdrag att bl.a.pröva frågan om ett personlransporlstöd. Mot denna bakgrund och med hänsyn tilldet utvecklingsarbete som pågår pä trafikområdet är jag inte beredd tillstyrkaatt ett producentinriktal transportstöd införs. Jag har vidare erfarit atl kollektivtrafikberedningen (K1979:07), i samverkan med Irafikföreiag och turistorganisationer, bedriverförsöksverksamhet rörande samordning av turisttransporter och övrigkollektivtrafik. Försöksverksamhet sker i och . Här prövasen långtgående samordning av trafik, taxor, information och marknadsföring. Vidareprövas organisations- och samverkansformer mellan länshuvudmännen förturisttransporter. Genom förbättringar av kollektivtrafiken kan de hinder iform av bristande tillgänglighet för icke bilburna som gör det svårareför många att nyttja rekreationsanläggningar av skilda slag mildras.Förbättring av kollektivtrafiken blir också ett medel att förkorta arbetsdagen.I den totala arbetstiden utgör nämligen arbetsresorna för många människor ettpåtagligt inslag. Kollektivtrafiken är emellertid en angelägenhet ivilken kommunerna fattar beslut. Med tanke på handikappade vill jag erinra om den storabetydelsen av den pågående successiva anpassningen av kollektiva färdmedel ochterminaler av olika slag. För dem som inte kan anlita de allmänna kommunikationernaeller förflytta sig på egen hand spelar den kommunala färdtjänsten en storroll. Riksfärdtjänsten är ett viktigt komplement till denna. Den permanentasden Ijuli 1984. Jag har efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet övervägt frågan om turisltransporter. Transporlfrågornabör redovisas i den av mig tidigare nämnda strukturplanen. Där bör ocksåbehovet av kompletteringar anges. SAS och har infört ett lågprissyslemsamt ökat antalel turer. Bolagen har också infört speciellarabatter som särskilt riktar sig till familjeresandel. SJ harnyligen genomfört en omorganisation som bör skapa goda förutsättningar attmöta de krav som ställs på persontrafiken. Under hand har jag erfarit att SJ f.n. gör en genomgripande översyn av sitt rabattsystem. Syftet är att få tillstånd ett ökat tågresande och få ett jämnare kapacitetsutnyttjande. TUREK:sförslag om elt vidareutvecklat rabatlsystem kommer att prövas i dettasammanhang. För egen del vill jag framhålla alt servicefrägor saml hanteringav bagage och utrustning för friluftsliv i samband med rekrealionsresor påkollektiva färdmedel bör uppmärksammas särskilt. Jag förutsätter härvid all även det förslag somlänsstyrelsen på och lämnat i en gemensam skrivelsetill om en mer attraktiv färjeförbindelse till Gotlandprövas. 1983/84:145 14 sådanförbindelse skulle kunna förlänga turistsäsong. Utgångspunkten börhär vara all finna trafiklösningar som kan minska statsbidragsbehoveti trafiken. 2.4Vissa frågor rörande turism och rekreation TUREKpresenterar i sitt betänkande uppgifter om hur människor använder sin fritid,vilka hinder som finns för atl utnyttja fritiden och vad som kan göras för allundanröja dessa hinder. Likaså redovisas vissa uppgifter om samhällets utgifterpå rekreationsområdet. Deårliga offentliga utgifterna inom fritidsområdet är enligt TUREK ca 8 miljarderkr., varav kommunerna svarar för huvuddelen. Utnyttjandet av de offentligatjänsterna är emellertid ojämnt fördelat. Del är framför allt män med högutbildning och höga inkomster som utnyttjar dessa tjänster. Det råder stor skillnadvad gäller tillgång på vardagsfritid mellan olika kön och grupper. Kvinnor hargenomsnittligt betydligt mindre disponibel frilid än män. I fråga ombarnfamiljerna konstaterar TUREK atl såväl deras ekonomiska som tidsmässigaresurser för turism och rekreation är oacceptabelt små jämfört med andra gmppers.TUREK framhåller bl.a. att de icke-materieUa hindrens betydelse harundervärderats. Delta gäller främst för del bostadsnära friluftslivet. Men ävennär del gäller semesterresor har de som har tid alt planera, de som känner tillvart man vänder sig osv., lättare all hitta prisvärda alternativ. Handikappadebesöker enligt TUREK sällan allmänna friluftsanlägg-ningar vilket främst berorpå alt anläggningarna kan vara svåra all nå och atl de inte är handikappanpassade.Det är från allmänna utgångspunkter önskvärt att dessa gruppers möjligheter attddla i olika aktiviteter inom turist- och rekreationsområdet uppmärksammas. Trotsökningen av resandet under är det fortfarande mångamänniskor som varken gör semesterresor eller har tillgång till sommarstuga. Enfemtedel av befolkningen reser sällan eller aldrig. Denna andel är större blandlåginkomsttagare. TUREKkonstaterar sammanfattningsvis atl även om de materiella villkoren, reformernavad gäller arbetslivet och transporterna i viss utsträckning har förbättrat förulsätlningarnaatt utnyttja fritiden, är ojämlikheten vad gäller användningen av fritidenfortfarande stor. 2.4.2 Vissainsatser för att motverka hinder EnligtTUREK:s redovisning är det framför allt för barnfamiljer, för vissa grupper avhandikappade saml för låglönegrupperna som hinder av olika slag påtagligtbegränsar möjligheterna att använda i första hand semesterledighet tillrekreation, avkoppling och miljöombyte. Denna uppfattning får också slöd avremissinstanserna. Prop.1983/84:145 15 Utredningenpekar på det förhållandet alt människors ekonomiska och andra möjligheter atlutnyttja sin fritid på ett meningsfullt sätt varierar kraftigt. Det är därförviktigt att de hinder som begränsar många människors möjligheter attutnyttja sin fritid på det sätt de önskar kan undanröjas. Jagvill understryka atl det inte i första hand är genom fritidspoliliska åtgärdersom situationen kan förbättras, utan genom generella politiska åtgärder på bl.a. arbetsmarknads-, familje-, bostads-, social- och kulturpolitikens områden.Jag vill vidare framhålla att många av de problem TUREK redovisar är sådana,som kommunerna i första hand har att lösa. Idetta sammanhang vill jag dock ta upp elt par frågor på del rekrealionspolitiskaområdet, som är av betydelse. Del är oftabetydligt lättare för konsumenten att få information om och boka en utiandssemesterän en semesterresa inom . Vidare saknas i betydande utsträckningsemesterpaket, som inrymmer resor, mat, logi, utflykter och aktiviteter. Detfinns enligt min mening anledning all öka insatserna på dessa områden. Detborde t.ex. vara möjligt att i olika delar av landet utifrån lokalaförutsättningar utveckla sådana semesterpaket. Vid utformningen avsemesterpaket bör vårt lands unika nalur- och kulturvärden vara av betydelse.Det är också angeläget att semesterpaketen utformas med hänsyn tillhandikappades och andra eftersatta gruppers situation. Semesterpaket bör ocksåunderlätta marknadsföringen i utlandet av som turistland. Det ankommerpå att söka stimulera lokala och regionala turistorgan till alt lafram sådana semesterpaket saml att medverka vid marknadsföringen. Jag avser att senareföreslå regeringen att ge turistråd möjlighet att bilda . Företaget skall vidareutveckla och ansvara för ett bokningssystemför turistservice. Därigenom får vi tillgång till elt informationssystem somgör del lättare för människor alt dels få en överblick över utbudet avrekreationsmöjligheter i , dels boka ett helt resepaket där såvältransport och uppehälle som olika aktiviteter ingår. En ökad semesterspridning skullevara positiv för sysselsättningen i turistbranschen. Fler anläggningar skullekunna ha öppet som har dålig beläggning. En ökadsemesterspridning skulle också leda till en jämnare belastning påkommunikationerna. Också priserna skulle påverkas positivt om säsongerna kundeförlängas. LO har i utredningen inför 80-lalei föreslagit enökad semesterspridning som ett medel att föriänga turistsäsongen. Jag viU framhålla all jagi likhet med remissinstanserna ser semester-spridningen som en mycket viktig rekreationspolitiskfråga som inte minst skulle kunna förbättra förutsättningarna för ekonomisktsvaga grupper att ta del av rekreationsulbudet. Semesterspridningen äremellertid i första band en fråga som rör arbetsmarknadens parter. 1983/84:145 16 F.n, fördelas skolelevernas vinterlov över . För utnyttjande avturistanläggningar är det en fördel med ökad spridning av vinterioven. Detta ären fråga som det ankommer på landets kommuner att falla beslut om. 2.5Närrekreation m. m. Ansvaretför atl utveckla åtgärder på närrekreationens område ligger i första hand påkommunerna. Landets kommuner satsar ca . på anläggningarför idrott och friluftsliv. Därigenom skapas elt brett fritidsutbud. Av TUREK:sredovisning framgår emellertid alt slora grupper inte utnyttjar fritidsutbudet.Av en undersökning i framgår att medan av befolkningenutnyttjar av tillgänglig tid vid anläggningarna använder mindre än 5%av den tillgängliga tiden. Barnfamiljer, handikappade och kvinnor har sämremöjligheter all utnyttja anläggningarna än andra. Del bör vara en viktiguppgift för kommunerna alt öka förutsättningarna för de underrepresenleradegrupperna att utnyttja anläggningarna. Förbättrad information kan vara eltinslag i denna strävan. Allemansrättenär den kanske viktigaste förutsättningen för att alla skall kunna nyttja och fåglädje av vår natur. Denna urgamla svenska sedvanerätt måste därför värnas.Även genom användande av naturvårdslagens olika bestämmelser kan markområdensäkerställas för bl.a. rekreations-och friluftsliv. Genom andra åtgärder påmiljöpolitikens område, som syftar till atl motverka föroreningar av olikaslag, förbättras också förutsättningarna för rekreation och friluftsliv. Såvälför när- som Ijärrekreationen är det viktigt atl markområden säkerställs. 1detta sammanhang vill jag erinra om att regeringen tidigare denna dag i enproposition med förslag till ändringar i förköpslagen bl.a. föreslagit atl fastegendom som behövs för att tillgodose ett väsentligt behov av mark elleranläggning för idrott eller friluftsliv skall omfattas av den kommunala förköpsrällen. Störretätorters eller tätortsregioners markbehov för rekreation berör oftast flerakommuner, ibland också flera län. De administrativa samar-belsformerna fördetta varierar. 1 några regioner har särskilda stiftelser inrättats, i andrasker ett formaliseral samarbete mellan berörda kommuner. Samarbelsformerna idessa frågor avgörs av kommunerna i regionen. Chefenför kommer senare denna dag atl redovisa förslag om vissa ytteriigareåtgärder för att bättre tillvarata de samhällsinvesteringar som gjorts ilägenheter som f. n. står lomma. Bland åtgärder som bör kunna vidtas ärutveckling av områden för koloniträdgårdar och odlingslotter. Jagvill i detta sammanhang understryka det stora värde som koloniträd- Prop.1983/84:145 17 gårdsverksamheten har för många människor. Jag kommerdärför även fortsättningsvis att beakta Svenska förbiiridets förkoloniträdgårdar behov av rådgivningsresurser. Rekreationsberedningen anser alt del är angeläget atlförbättra koloni-Irädgärdsinnehavarnas besittningsskydd enligt jordabalken. Detbör enligt beredningen bli möjligl att använda bostadsarrende i ställel förlägenhets-arrende av mark för koloniträdgårdar. De ekonomiska villkoren förkoloniträdgårdsinnehavarna skulle också enligt beredningen förbättras om detblir möjligt alt belåna bl.a. kolonistugor. Jag har erfarit all frågorna omkoloniträdgårdsinnehavarnas besittningsskydd resp. möjligheterna att belånakolonistugor f.n. bereds inom . 2.6 Forskning och utbildning Forskning om turism, rekreation och friluftsliv bedrivsvid vissa högskolor och universitetsinstitutioner. Forskning bedrivs t. ex.vid högskolorna i /Boriänge, och . Forskningsinsatsernastyrs i stor utsträckning av externt finansierade uppdrag. TUREK anser att de forskningsinsatser som görs belräffandeturism, rekreation och friluftsliv är orimligt små både i förhållande tillsektorns betydelse för människors välbefinnande och till dess betydelse församhällsekonomin. Tyngdpunkten i de senaste årens forsknings- ochutvecklingsarbete har legat på övergripande analyser av turismens betydelse förekonomi och sysselsättning. Detta arbete bör kompletteras med forskning rörandefömtsättningarna för den enskilde alt utnyttja sin fritid för rekreation ochturism. Därvid bör behovei av olika generella turist- och rekreationspolitiskastyrmedel studeras. Ytterligare forskning kring den internationella utvecklingenoch kring turismens samhällsekonomiska betydelse är angelägen. Inom har bl.a.turismens sysselsättningseffekter uppmärksammats. har förklarat sigberett till att aktivt bidra till undersökningar om hur man genom åtgärder påturismområdet skall kunna öka sysselsättningen. Forskningen bör även fortsättningsvis bedrivas vid berördahögskolor och universitet. Ett utökat samarbete med övriga nordiska länder påforskningsområdet är angeläget. Jag vill även beröra behovet av åtgärder för att höjakunskapsnivån inom turistföretagen. Rekreationsberedningen har lämnat förslagom detla. Beredningen har föreslagit att turistråd intensifierararbetet med alt fortlöpande dokumentera utbildningsbehoven i näringen samt medatt stimulera olika utbildningsinstitutioner att la upp angelägna utbildningarpå sina program. Jag delar beredningens åsikt och vill i likhet med TUREKsärskilt framhålla alt vidareutbildning inom områdena administrativ ledning,finansiering, marknadsföring och redovisning kommer de verk-2 Riksdagen1983/84. 1983/84:145 18 sammainom näringen till del. 1 detta arbete bör enligt min mening även näringslivetsegna organisationer medverka. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att geSveriges turistråd i uppdrag atl sammanställa forsknings-och utbildningsbehovetinom turistnäringen. Jaghar erfarit atl i samråd med berörda organ f. n. kartläggerde utbildningar som finns för turism. Även behovet av ny utbildninginventeras. Vidare utreds utbildningen på högskolenivå f. n. av universitets-och högskoleämbetet. 2.7Den statiiga organisationen för turism och rekreation Jordbruksdepartementethar ett samlat ansvar för lurist-och rekrealionsfrågorna iregeringskansliet. turistråd, rekreationsberedningen och statensnaturvårdsverk är de viktigaste centrala instanserna på området. Bland övrigacentrala organ med verksamhet som anknyter till turism, rekreation ochfriluftsliv märks , , ,, statens planverk, industriverket samtsjösäkerhetsrådet och . är organiserat som en stiftelse med slaten.Svenska kommunförbundet och som stiftare. skallsom centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främjamarknadsföring av turism i . 1 rådets styrelse finns företrädare för detre stiftarna samt för olika intresseorganisationer och turistnäringen. har ansvaret för administrationen avdet statliga stödet till uppförandet av rekreationsanläggningar avriksintresse saml försöks- och utvecklingsarbete inom området friluftsliv ochrekreation. Vidare fördelar verket bidrag till föreningsägda anläggningar ochbidrag till organisationer. Härutöver ansvarar verket för skötsel avvandringsleder i Qällen under statligt huvudmannaskap. Kostnaderna för dessauppgifter bestrids från anslaget Slöd till friluftslivet m. m. Från sammaanslag bestrids också kostnaderna för rekreationsberedningen samt fjäll- och sjösäkerhelsråden.Dessa råd har som främsta arbetsuppgift att informera om säkerhetsfrågor inomresp. Rekrealionsberedningenbildades med huvuduppgiften att samordna statligt stöd iskilda former. Beredningen samråder med och ger råd och information till berördamyndigheter och organisationer för att därigenom medverka till alt planeringenav de primära rekreationsområdena och övriga områden av större betydelse förturism och rekreation sker i enlighet med de av beslutaderiktlinjerna. Vissaavgränsningssvårigheter och därmed risk för dubbelarbete finns mellan de nämndainstanserna. För och rekrealionsberedningen gäller delta i frågaom bl.a. planerings- och utvecklingsfrågor. Mellan rekreationsberedningen ochnaturvårdsverket finns också avgränsnings- Prop.1983/84:145 19 svårigheter,främst när det gäller frågor angående de primära rekreationsområdena. Rekreationsberedningenhar nu slutfört sitt arbete med utvecklingsprogram för de primärarekreationsområdena. Det finns därför skäl alt överväga om den nuvarandeorganisationen skall bibehållas eller om en ökad samordning kan effektiviserabehandlingen av rekreations- och turistfrågor. Riskenför dubbelarbete och avgränsningssvårigheter är med den nuvarandeorganisationen påtaglig. Enligt min mening finns det skäl att ytteriigaresamordna arbetet med rekreations- och turistfrågorna. Jag förordar attTuristrådet ges ett övergripande ansvar för turist- och rekreationsfrågorna.En sådan organisatorisk samordning kommer enligt min mening all svara bättremot de mål som jag har angivit för turist- och rekreationspolitiken. Jagförordar därför alt rekreationsberedningens arbetsuppgifter och vissa av dearbetsuppgifter pä rekreationsområdet som handläggs av naturvårdsverketöverförs till turistråd. Defrågor som bör överflyttas från till är bidragsfrågorav skilda slag saml utvecklingsarbete i fråga om anläggningar för friluftsliv.Naturvårdsverket bör dock också i fortsättningen ha ansvaret för de övrigafrågor på detta område som åvilar verket. Jag återkommer i anslutningtill min redovisning av anslagsfrågor till detta. Naturvårdsverketfinansierar sjösäkerhetsrådets informations- och utbildningsinsatserliksom dess sekretariatsfunktion. Jag förordar all ansvaret för den verksamhetsom sjösäkerhetsrådet nu bedriver läggs på . Jag förordarvidare att fjällsäkerhelsrådets verksamhet förs över till . Ensådan lösning ger enligt min mening möjligheter till samordnings- ocheffektivitetsvinster. Det ankommer på regeringen att meddela de närmareföreskrifter som behövs rörande administrationen av dessa frågor. Jag kommersenare alt föreslå regeringen att får i uppdrag att se överorganisationen av säkerhetsfrågorna och lägga fram förslag om lämpligorganisation. Sverigesturistråds organisation och arbetsuppgifter har 19 ledamöter. Ett ökal beredningsansvar har successivtdelegerats till rådets arbetsutskott. Enligt min mening bör antalet ledamöteri styrelsen minskas och dess sammansättning ses över i samband med attarbetsuppgifterna vid rådet förändras och utökas. Del bör ankomma på regeringenatt utse ledamöter samt att efler hörande av övriga stiftare i stiflelseurkundenfastställa organisation. Den nya organisationen bör gälla frånden . 1det följande redovisar jag för sammanhangets skull översiktligt de arbetsuppgiftersom bör ha efter den av mig föreslagna omorganisationen samt ävenvissa organisatoriska överväganden. 1983/84:145 20 Turistrådetbör arbeta för att realisera de mål för turist- och rekreationspoliliken, somjagtidigare har redovisat. Den dominerande arbetsuppgiften blir också ifortsättningen atl marknadsföra som turistland såväl inom landet sominternationellt. Marknadsföringsinsatserna bör ges en sådan inriktning atl de blirett stöd också för turistnäringens och övrigt näringslivs strävan atlmarknadsföra internationelll. Jag vill understryka att enökad turism i av svenskar också har stor betydelse för landets lurislinkomster.Del är därför viktigt atl marknadsföringsinsatserna också inriktas mot deninhemska marknaden. bör däriör även fortsättningsvistillförsäkras kompetens i marknadsföringsfrågor. Till rådets styrelse bör knytasen referensgrupp med bred kompelens i bl. a. turistnäringsfrågor ochföreträdare för producentintressen. Detarbete rådet utför i fråga om planering och utveckling vidgas genom altarbetsuppgifter överförs från och rekreationsberedningen.