prop · G703188 · 1983-12-31 00:00:00 — Förslagetskall utformas med utgångspunkt i de av riksdagenbeslutade allmänna riktlinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdraget erinras om att riktpunkten för prisregleringen är att den i första hand bör bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Regleringen bör mot denna bakgrund ges en sådan utformning att de beräknade kostnaderna minskas jämfört med deberäknade kostnaderna för innevarande år.Regeringen erinrar vidare om nödvändigheten att bekämpainflationen. Förslaget beträffande normkvantitet för sill bör utformas med utgångspunkt bl a i att fiske främst bör ske efterfiskslag som kan få en lönsam avsättning. Normkvantiteten för sill börsålunda kunna minskas. Ennormkvantitet även för torsk bör övervägas. Pristillägg utgår med viss procentsats av skillnaden mellan normprisoch jämförelsepris. Dessa procentsatser börenligt uppdraget för nästa regieringsår i högre grad än nu bestämmas såatt de får betydelse för fiskets inriktning på lönsamma fiskslpj. I uppdrageterinras vidare om den samordning som f n sker vid försäljning ochdistribution på fiskets område. Denna samordning anses kunna ge högre avräkningsprisertill fiskaren utan att konsumentpriset påverkatÄven lägstapriser bör kunna påverkas. Detta förhållande börbeaktas vid beräkningen av kostnaderna för överskotten. bör enligt uppdraget vidare avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnaden för utsättning avlaxfisk och ål samt för förden kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaden för trygghetsförsäkringen skall räknas av från normpciset. nar nuöverlagt med fiskets förhandlingsdelegation ocb konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk - . 1983/84:188 13 till en upogöreiseoch i samförstånd med delegationerna lägger nämnden '"ram följande förslag till stödåtgärder inom fisket för nämnda period. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:!12, JoU 23, rskr 272) omfattar ettinkomstmål, ett konsumentpolitiskt mål. ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. hämnden harberört dessa olika mål bl a i nämndensregieringsskrivelse till regeringen . De beslutade riktlinjerna . ""ör prisregleringen på fisk innebär bi a att det s k normprissystemettogs i bruk. Normprissystemet innebäri huvudsak att normpriser och normkvantiteter för de viktigare slagen a\ fisk fascställs av statsmakterna efter förslag av jordbruksnämnden. Normpriserna skall i princip sättas så att fisket når avsedd lönsamhetenligt riksdagsbeslut. Ncrmkvantitetanger den kvantitet för vilken pristillägg högst kan utgå I bilaga 1 återfinnsvissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under /83. Enligt 1978 årsriksoagsbesluf sammanfattas målsättningen förfiskeripolitiken på följande sätt. "Målet för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser,[nom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Inkomstmålet har ipropositionen närmare definierats att avse defiskare som är sysselsatta i ett rationelltbedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin fångst i mir.st a\, året motsvarar av alla fiskelag och avhela fiskekåren i saltsjöfisket samt svarar för av fångsterna. Lönsamhetsutvecklingenför dessa fiskelag kan därför läggas till grund förbedömning av inkomsterna inom det heltidsdrivnafisket. Under överläggningarna har inkomstmaterial for 1982 funnits tillgängligt enbart i form av jordbruksnämndens och fiskares riksförbunds iönsamhetsundersäkning.SC8:s deklarationsundersökning har däremotinte kunnat beaktas. Inkomstnivån för olika fiskeinriktningar framgår av tabell 1 i form av kalkylnetto per man.Kalkylnetto per man är en driftsekonomisk term och harberäknats som fiskelagets totala intäkter ./. totala kostnader utslaget per man före avdrag föregenavgifter och skatt. Inkomstnivån1982 för heltidsfiskande i lagfiske enligtlönsamhetsundersökningen samt procentuella förändringar iinkomsterna gentemot 1981 och 1980 Sill västkustenSill ostkusten isk fisk sydkusten Fisk ostkusten Räka Komb. Förändring i kalkylnettot ' + 5i;i Förändring i kalkylnettot mellan 1980och 1982 ' ,,.5) + 33?6 + 31!,; + 10?i + 52? ;' + 54?' + + 19S + 25?i + 599J 1) Lönsamhetsundersökningen görsav jordbruksnämnden i samarbete med och är en enkätundersökning över lönsamheten för fiskelag. 2) Kalkylnetto ären driftsekonomisk term och avser intäkter./. utgifter , fördelat per man. Ev vinst eller förlust i verksamheten har påverkat kalkylnettot. Detta påverkas ävenom fartyget ägs av utanför fisket ståendepersoner. Såväl den taxerings- mässiga inkomsten som den s kmanslotten skiljer sig från kalkylnettot. 3 1 Enligt delundersökningenavseende identiska fartyg för båda åren. 4) Enligt delundersökning1982 resp 1981 avseende , kedjade med varandra. 5) Då enbart ett fåtal fartygsförhållanden ligger till grund för beräkningarna bör-resultatet tolkas med stor försiktighet. Av tabell 1 framgåratt kaikylnettot per man är störst i sillfisket från västkustfartyg. .Ävenkcmbinationsfisket på syd- och ostkusten uppvisar ettkalksInetto över genomsnittet. [ delundersökningen scmjämför utvecklingen av kalkylnettot föridenLiska fartyg mellan framgår att ökningar i kaikylnettot på var vanliga. sillfiske ökade sitt :% och kombinationsfisket 1983/84:188 15 på ostkusten fördubblade sitt netto. Lönsamheten i fisket för de flesta fiskeinriktningar sjönkunder 1981 varför även en jämförelse kan vara motiverad. Ökningen av kaikylnettot 1982 jämfört med är i genomsnitt föralla fiskeinriktningar större än 30 -i. Speciellt stor är ökningen i kalkylnettotför det s k fiskfisxet på syd- och ostkusten samt för kombinationsfiskarna på ostkusten. Trots den kraftigt förbättrade lönsamheten i fiskfisket släpar inkomstnivånefter något för detta fiske i förhållande till sillfisket. Är1982 ar det första hela kalenderåret som normprissystemet varit i funktion. Det är därigenom möjligt att undersökaden betydelse pristilläggen haft för kalkylnettot. Av kalkylnettot per man utgör för sillfisketmer än pristillägg. Även för kombinationsfisket är andelen pristillägg i kalkylnettot högt och utgör 20 - 30 'i. Tydligtär att de största pristilläggenutgått till fiskare med relativt höga kalkylnetton. Genom den fördelning som pristilläggen fått har spridningen i inkomstnivån därmed ökat något mellanolika fiskeinriktningar. Oe genomsnittligt största pristilläggen har utgått till sillfiskare på väst- och ostkusten samt kombinationsfiskarepå sydkusten. På har lönsamheten ökat för samtligafisken utom räkfisket. Den största intäktsökningen svarar sillfisket för och uppvisar nu det största kalkylnettot av samtliga fiskeinriktningar. Kombinationsfisket ärpå sydkusten det betydelsefullasteoch lönsammaste fisket. Intäktsökningenunder 1982 är visserligen inte lika stor som iflera av de andra fiskeinriktningarna, men var lönsamheten försydkustens kombinationsfiske den bästaav samtliga fisken i landet. På ostkusten är strömmingsfisketalltjämt mest betydelsefullt.Kombinationsfisket har utvecklats starkt i takt med en kraftigt ökad lönsamhet.Kalkylnettot för strömmings- resp kombinationsfiskare påostkusten är på samma nivå. Dock är prisstödettill sillfisket betydligt större. Prognos förfångster och avsättning samt marknadsbedömning ./85 Fångstutrymmet för de viktigare slagen av massfisk - främst sill/' strömmingoch torsk väntas inte genomgå några större förändringar under /85 jämfört med de närmastföregående åren. Viss oklarhet råder dock f n om vilka fångstkvoter som kan komma att fastställas för-sill i /. Om sillfisket kan öka i dessa vatten torde motsvarande minskning av fångsterna komma att ske i Östersjön.Sammanfattningsvis bör man kunna räkna med att fångslutrymmetför sill/strömming blir omkring och for torsk ca (landad vikt) 1983/84:188 16 Avsättningen av si 11,'strömming påden svenska marknaden uppgår åriigen till ca , varav knappt avser svenskfångad sill/strömmingoch drygt avser importerad saltad eller kryddad sili. importen sv silIkonserverär obetydlig medan exporten är relativt stor. Exporten av oberedd och filéad sill/ strömminguppgår till storleksordningen , varav merparten avsätts i Danmarx. Huvuddelen av den svenskasillexporten till bereds därtill filéer nct- exporteras seoan vidare tillVästtyskland. Tillförseln av nordsjösill påden europeiska marknaden har ökat och bedöms komma att ökaytterligare . Orsaken härtillär att sillstammen åter börjar öka 1 Mordsjön.Med det ökande utbudet av sill har prisernafallit och det instabila läge som rått på sillmarknadenåtminstone har 'crtsatt.Mest sannolikt är att sillpnserna kommer att bii ytterstpressade . Fångsten av torsk beräknas ha uppgåtttill ca , varav knappt 30 000 tonavsatts i . Exporten har främstomfattat hel torsk men även ca fryst filéad torsk har exporterats (landad vikt). Importen avtorsk, vilken domineras av frysta filéer,har även den beräknats till ca (landad vikt), dvs iniportandelenär inte större än andelen för den hemma-producerade torsken. När det gällerandra torskfiskar än torsk är dock importandeien över 90?i. Konsumtionen av färsktorsk har enligt statistiken ökat kraftigtsedan år 1975. Sannolikt avser ökningen framförallthemmaproducerade färska filéer. Den nedgångi konsumtionen som inträffat skulle därmed ha tagits igen. Med undantag fören månad har avräkningspriserna påtorsk alltsedan oktober 1982 legat övernormpriserna. råder internationell brist på lorskråvara.Det är osäkert hur länge bristen kommer att bestå. Mest troligt äratt avsättningssituationen för sven.sk torsk ävenunder /85 kommer att varagynnsam. Vad gäller övriga fiskslag förutses inga nämnvärda förändringar imarknadsbilden äga rum. Önskvärt är att fångsternaökar med hänsyn till att importen är betydande. Regleringskostnader och finansiering /84 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1983 till , en ökning med 16milj kr jämfört med . Motsvarande belopp för jordbruksnämndenspris- regleringskassa var resp . Prisreglerings-kassantillfördes under /av budgetmedel. Underinnevarande år kommer ytterligare avbudgetmedel att tillföras kassan (se prop 1982/83:101) Prisregleringsavgifitas ut på såväl svenskfångad som importerad fisk med 6?i av första-hands- resp importvärdet eller motsvarande belopp i öre per kg. Avgi'ten beräknas tillförakassan ca . Av inkomstern under /83 kom ca motsvarande 38?i från svenska fiskares fångster. Ränteintäkterna påde medel som är innestående i konj-jnkturutjämningsfonden resp prisreglerings-kassan uppgår till sammanlagt drvgt tio miij kr. 1983/84:188 17 som infördes från på viss sötvatténsfisk och ål beräknas tillföra prisregleringskassan ca 1,5 -2,. De sammanlagda tillgångarnaunder innevarande år, inkl de budgetmedel som tillförs kassan, uppgårtill ca . De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknadesursprungligen av nämnden till ca 101 - . Medhänsyn till svårigheterna att göraen marknadsbedömning för torsk yalde nämnderatt ange ett intervall inom vilket kostnaderna för pristilläggen för oe normprissatta fiskslagen sannolikt skulle kommaatt ligga. Preliminära uppgifter föreligger nu beträffandekostnaderna för månaderna . Dessa uppgår till ca jämfört med ca 1982.Anledningen till att kostnaderna ärlägre än under föregående år är bl a att en mindre andel av normkvantiteten för sill tagits i anspråk. Kostnaderna har kunnat hållasnere även genom de fortsatt höga priserna påtorsk. Kostnaden förprisregleringen för /84 kan nu beräknas komma att ligga kring 80 - . Det skulle i sm tur innebära att tillgångarnai jordbruksnämndens prisregleringskassa ochSvensk Fisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle kommaatt uppgå till 105 - vid regleringsåret utgång.Härtill kommer ca 70 - iintäkter inkl ränteintäkterunder /85. Sammanlagt skulle 175- stå till prisregleringens förfogande under /85. Förslag till normpriser m m för /85 Som utgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden och delegationerna haftnormpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till dels känd kostnadsutveckling för produktionsmedel under periodendecember - , dels löneutvecklingen för destora länekollektiven enligt löneavtal. Det produktionsmedelsindexför fiskerinäringen som jordbruksnämnden konstruerat och som använts vid tidigare överläggningar, har under ovan nämnda period stigit med i genomsnitt3,. Den avtalsmässiga löneutvecklingen för de stora lönekollektiven uppgicktill , där avtalsmässig lönenivåhöjning uppgick till 2,5 ?i, förtjänstutvecklingsgarantin till , nivåhöjande sociala avgifter till och ett engångsbelopp avseende sociala avgiftertill 0,4 ?iJ'vidare har avdrag gjorts för en viss rationaliseringsvinst, i detta fall beräknat som en ökning i arbetsproduktiviteten på . Den sammanvägda ökningen av produktionskostnad och löner enligt avtal efter avdrag för rationaliseringsvinst har beräknats till . Vid förra årets överläggningar enades nämnden och delegationerna om attfinansieringen av en kollektiv trygghetsförsäkring inom yrkesfisket fick ske mom ramen för medel som beräknadesbli tillförda regleringen /84. ) Då engångsbeloppet inte är nivåhöjande. räknas detta av vid nästa års överläggningar. 1983/84:188 18 beräknades till ochnormpriserna sänktes på så sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknades bli ca lägre. Den faktiska kostnaden för trygghetsförsäkringen blev och uppgår /35till samma belopp. Genom att trygghetsför-säkeingen avräknadesmed en sänkning av normpriserna /84 fården därmed anses vara betald, om intekostnaden för försäkringen ändras eller den faktiska minskningen i kostnaden för pristilläggenavviker från den beräknade. Eventuella avvikelser från den avsedda kostnadsminskningen för pristilläggeneller förändrad kostnad av trygghetsförsäkringen fårtas uop till diskussion vid nästkommande överläggningar Det sammanlagda utrymmet för uppskrivning av normpriserna harsom framgått ovan beräknats till 3 °i. Samtliga normpciser föreslås mot bakgrund härav skrivas upp med i genomsnitt2,. För att säsongmässigt stimulera torskfisket föreslås att priserna på torsk skrivs upp med 20 ore/kgunder . Denna höjning motsvarar en genomsnittlig uppskrivningav normpriserna . För att stimulera fisket efterbristfisk samt med hänsyn till marknadsläget i övrigt,har tyngdpunkten i förslaget-till uppräkning av normpriserna . '.ägts vid de s k övriggrupperna. Normpriserna för bvriggrupperna föreslås uppräknade , medankokräka räknas upp , stor sill med 1,0 ?i, liten sill , torsk och med 2,6 °i . Förslaget till normpriser /85 samt jämförelser med priserna for innevarande och återfinns ibilaga 2. Marknadspriset påtorsk har under större delen av /83 överstigitgällande normpris. Frågan oro kompensation till konsumenterna härför hardiskuterats vid överläggningarna. ochdelegationerna har enats om att fråganom eventuell kompensation härför utreds och tas upp vid överläggningarnainför /86. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas i syfte att hindra att orisstödet leder tili alltför stor ökning av fisket, efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunnatas till vara som människoföda. Regierna förnormkvantitet anger for vilken kvantitet pristillägg utgår. De medför således i ochför sig inte någon begränsningi fisket. För /84 har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår till . kan bedömatorde efterfrågan på sill inte komma att förbättras under det kommande regleringsåret. Fisket efter sill i kommer att ökamedan svenska fiskare är nära nog helt utestängda från detta fångstområde. 1) Hit räknas främst viktigare slag av annan torskfisk och plattfisk. 1983/84:188 19 kommer sannolikt att drabbas av en tull på 15 'i redan imitten av höstsäsongen 1984. Den tullfria kontingenten är - 14februari 1985 nedskuren till 60 QQO ton, d v s lägre änmotsvarande period innevarande 1983/84. Förinnevarande regleringsår trädde tullen i kraft . jcrdbruksnämnden ochdelegationerna nar enats om att föreslå att normkvantiteten för sill/stromming för /85 sänkstill . En ökning av torskfisket ligger i linjemed de fiske.-ipolitiska målen om inriktning av fisket efter bristfiskslag.På sikt bör en sådaninriktning verka höjande på fiskets inkomster utan att konsumentpriserna behöver stiga. Med beaktande av detta samt en sänkt normkvantitet för sill/strömming har nämnden och delegationerna enats om att föreslå att någon normkvantitet för torsk inte införs för /35. Pristillägg kan utgå om jämforelsepriset(det genomsnittliga av-räkningspriset till fiskaren)understiger normpriset. Hur stor andel av skillnaden mellan normpris och jämförelseprissom skall utgå 1 pristillägg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningarna.Under innevarande regleringsår utgår pristilläggmed 75 ?i av skillnaden mellan normpns och jämförelsepris för samtliga normprissatta fiskslag utom sill/strömming. Försill/strömming utgår pristilläggmed av skillnaden. ochdelegationerna har enats om att föreslå att under det kommande regleringsåret pristilläggutgår med för sill/ strömming65 °C av skillnaden mellan normpris ochjäraförelsepris, för torsk och 'ör övriga normprissattafiskslag av skillnaden. £nlägsta prisnivå skall upprätthållas förden fisk som säljs på marknaden. Lägstapriserna fastställs av regleringsföreningen . För den fisksom inte kan säljas till lägstapris fastställerSvensk Fisk överskottspriser. Nivån för överskottspriserna avgörs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som ställts till Svensk Fisks disposition för detta ändamål, d v s i förstahand de marknadsintäkter som flyter in från försäljningen av till föreningen överlämnade kvantiteter. Under innevarande regleringsår har dessutom anslagits av reglerincsmedelför att kunna nålla nivånhögre än eljest. Vidare gäller underdetta regleringsår 3tt för torsk överskottsprisetfår utgöra högst av lägstaprisetoch för övriga normprissatta '"iskslag med undantag av sill/strömming högst80 % av lägstapriset. För sill/strömming fastställsöverskotts-priserna I särskild ordning innebärande bi a att ett extra stödutgår för de mindre storlekarna. Vidare gälleratt överskott av de två minsta storlekarna får avsättas endast som djurföda eller förframställning av fiskmjöl. 1983/84:188 20 Nämnden föreslår att ovan nämnda system föratt fastställa överskotts-onserna får gälla även under1984/85. \ ad gäller avsättningen av överskotten3v sill/stromminq bor för de två minsta storlekarna samma req-le- f? gälla som under innevarande rpqieringsår. Vad gällerövriga storlekar uör under nästkr.mnianoeregleringsår frågan om avsättning för clikd ändamål efter beredning av överskotlsgruppen få beslutasmom ramen för Sversk Fis.<. För act kunna hålla överskottsprisernapå en rimlig nivå har sedan normprissystemet infördes ett särskilt belopp anslagits för överskottshantering.För innevarande regleringsår nar anslagits tiögst sju miij kr för detta ändamål. Deanslagna beloppen har inte behövtstas i anspråk fullt ut. och delegationerna har därför enats cmatt föreslå att även för det kommande regleringsåretsju milj kr anslås för att överskottspriserna skall kunna liggavid en rimlig nivå. En samordning av försäljning och distribution på fiskets områdehar vant aktuell utan att några påtagligaresultat uppnåtts. En sådan samordning förväntas leda till en effektivisering av fiskförsäljningen ochdistributionen. Härigenom kunde en höjning av avräkningsprisettill fiskaren möjliggöras och i vissa lägen möjligen även till en höjning av lägstapriserna,varigenom regleringskostnaderna kunde minskas. Detta skulle i sin tur kunnaleda till ökade överskott. Bl a mot bakgrund häravhar jordbruksnämnden och delegationerna enats omatt jordbruksnämnden bör bemyndigas medge att, i händelse av att det ovan föreslagna beloppet på skulle visa sig vara otillräckligt, efter prövningav jordbruksnämnden får ta i anspråkytterligare medel för överskot t shant er ingen. Under innevarande regieringsår utgår ett särskilt tåginkomststöd i form av regionalt fraktstöd till fiskare bosatta på . Stödet utbetalas av direkt till fiskaren för all landad strömminaoch torsk avsedd för human konsumtion till köpare pånorra ostkusten (Uposala län ocn norrut). Stödet utgårmed högst /kg och ärmaximerat till . Nämnder och delegationerna har enatsom att föreslå att ovan nämnda stödform fårfortsätta även under '85.Stödbeloppet bör uppgåtill totalt högst och molsvarj högst /kglandad strc. "iming eller torsk. Pristillägg utgår "" n för de viktigaste slagen av sötvattensfi I form av särskilda pristillägg. Dessa pristillägg är för inne varande reglerinqsår 1:63 Kr. 'kg för gädda, gös och sik och 1: för ahhinrro IL-a oj-h ciL-lriiQ ..JL'J...J,- LV....ll,OaL ..U r.!-.. , lUO UU'I 31. U,_ll IIIQ kr. för abborre, lake och siklöja. 1983/84:188 21 Nämnden och delegationen har enats omatt föreslå att pristillägget räknas upp till 1:70 resp per kg. Den högre pristilläggsgruppenföreelås avse gädda, gös, sik samt.rensad och flådd lake och den lägregruppen abborre, siklöja samt annan lake. Endast fisk såld till human konsumtion bör vara berättigadtill pristillägg. Nämnden och delegationerna har enats orratt föreslå ett fraktstöd för ogräsfisk från insjöarnatill fiskmjölsfabriken på . Fraktstödet skall ses som en fiskevårdande åtgärd och främjaatt ogräsfisk inte kastas tillbaka i insjöarna utan tas om hand. Stödet föreslås maximeras till . Stöd till insjöfisket föreslås ske äveni form av utplantering av vissa fiskslag. Förslaghärom framförs under punkt 7.7.2 nedan. För råräka utgår under innevarande reglerinqsår ett fast pristillägg med per kg. Nämndenföreslår att detta pristillägg utgår oförändrat ävenunder det kommande regleringsåret. Makrillfisket ärett utpräglat säsongsfiske och har därför ansetts böra ligga utanförnormprissystemet. I stället utgår ett fast pristillägg, vilket under innevarande reqlijringsår fastställts till per kg. Vioare äger Svrnsk Fisk rätt att tillämpa speciella regler beträffande överskottshanteringenav ringnotsmakrill. Pristillägget föreslås bli uppräknat till 70 öreper kg. gällande övriga stödsystemför makrillfisket bör bibehållasäven /35. Större delen av konsumtionen avlutfisk baseras på importerad långa. Endast ett par svenska fiskelag ägnar sig numera åtstorbackefiske efter långa i . Fängstkvoten för är i EG:s nordsjözon. Förslorbackelånga tillämpas ett syslem med fasta pristillagg som f n uppgår lill per kg för långa ulanhuvud och 1:62 per kg för långa med huvud. Pristillägget föreslås bli uppr.-)-naltill 2:00 resp per kg. 7.7 Kostnader förregleringen 1984/85 7.7.1 Kostnader förder löpande regleringen Direkt avgörande för kostnaderna förprisregleringen på fisk är prisutvecklingen på såväl den nationella som den internationella marknaden för fisk och fiskprodukter. Det innebär att jordbruksnämnder1 god tid inför det kommande regleringsåret har att göraprognoser för marknadsutvecklingen. Sådana prognoser ärdock mycket svåra att göra med hänsyntill framför allt den stora inverkan de internationellapriserna har främst på aill och torsk. Nämnden har vidareatt göra en bedömning av storleken av pristi1lägqsberättiqadekvantiteter för Piskslag som pj omfattas av normkvantitet. 1983/84:188 22 Mot bakgrund av de gjorda marknadsbedömningarna, de föreslagnanormpriserna samt normkvantiteten försill/strömming har kostnaderna för pristilläggenuppskattats till - .