prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Den stora målfillströmningen kanberäknas fortsätta som en följd av en hög avverkningstakt iförsäkringsrätterna. kan dock måltillströmningen till överdomstolenväntas avta då antalet nya mål som kommit in till försäkringsrätternaväsentligt minskat . För nästa budgetår är det dockenligt min mening inte möjligt att tillämpa huvudförslaget på anslaget lillförsäkringsöverdomstolen. Härvid bör noteras att jag i det följande räknar meden utgiftsbesparing vid försäkringsrätterna som är något större änhuvudförslaget. Genom regeringsbeslut harför innevarande budgetår medel för två extra föredragande förts över tillförsäkringsöverdomstolen från försäkringsrätterna. Dessa medel har avsetts förtillfällig tjänstgöring av försäkringsrättsassessorer och föredragande från rätterna.Med hänsyn till arbetsläget vid försäkringsdomstolarna anser jag att dennaomfördelning av medel för två föredragande bör gälla även för budgelåret1984/85. Jag har beaktat detta vid medelsberäkningen. Jag beräknar därutöver . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsäkringsöverdomstolen för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Försäkringsrätterna ärförsta besvärsinstans för främst socialförsäkringsärenden m.m. som handläggsav de allmänna försäkringskassorna. Det finns tre försäkringsrätter,nämligen en för (sex avdelningar), en för (femavdelningar) och en för (två avdelningar). Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1984/85 -I- 768 000 -I- 430 000 {+ 457 000) (-1- 400 000) -1-1134 000 -I- 600 000 Förvaltningskostnader (därav lönekostn.) (29 645 500) -I- 1 902 000 -I- 1 030 000 Försäkringsrätterna harredovisat en resultatanalys för / 83. Av denna framgår attförsäkringsrätterna har stora ärendebalanser. har tillföljd av vissa av statsmakterna vidtagna åtgärder tillströmningen avbesvärsärenden till försäkringsrätterna minskat som målavverkningenökat. Målbalanserna kan därför väntas minska successivt. fannsca 20 000 ej avgjorda mål hos försäkringsrätterna. Under innevarande budgetårräknar domstolarna med att 8 200 nya mål skall komma in och att man skall kunnaavgöra 13 000 mål. Försäkringsrätterna föreslår i sinaanslagsframställningar bl.a. följande. Pris- och löneomräkning kr. Huvudförslaget (- 825 000kr.) innebär personalminskning motsvarande sex tjänster och därmed minskadmålavverkning. endast två ordinarie domare per avdelning, nämligen avdelningensordförande och vice ordförande. Försäkringsrätterna för och SödraSverige anser att en assessorstjänst per avdelning bör bytas ut mot ordinarietjänst som försäkringsrättsråd. Organisationsförändringen bör kunna rymmas inomhuvudförslaget. Det är tillfredsställandealt den tidigare fortgående ökningen av arbets-balanserna hosförsäkringsrätterna nu har ersatts av en likaledes fortgående minskning. Detinnebär att de alltjämt långa väntetiderna för beslut i besvärsärenden kanberäknas vara nere på en normal nivå . De tre försäkringsrätternasorganisation kommer därmed alt stabiliseras på en resursnivå som är något lägreän den nuvarande. Mot denna bakgrund finnerjag det möjligt att vid beräkningen av medel för försäkringsrätternasverksamhet under nästa budgelår räkna med en något större besparing än enligträtternas huvudförslag. Som jag anfört under B 1. Försäkringsöverdomstolen harjag med hänsyn till arbetsläget vid Prop.1983/84:100 Bilaga 7 31 försäkringsdomstolarna dessutom gjort en omfördelningav medel för två tjänster från rätterna till överdomstolen. Det är enligt min meningangeläget att öka antalet ordinarie domare vid försäkringsrätterna. Jag anseratt i första hand dé avdelningar där rätternas chefer är ordförande börförstärkas. Tre assessorstjänster bör därför bytas ut mot ordinarie tjänstersom försäkringsrätlsråd. Utbytena bör göras utan tillskott av särskilda medelhärför. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsäkringsrätter för /85 anvisa ett förslagsanslag av . ärcentral förvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmännaförsäkringen - dvs. sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring ochtandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering - samtdelpensionsförsäkring och,arbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott samt för ärenden som rör utbetalning av studiestöd vidvuxenutbildning, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och dagpenningtill vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingårbl.a. att utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, som är lokalaorgan för den allmänna försäkringen m.m. Utbetalning av förmånerna sker ihuvudsak genom verkets försorg. Verket handlägger också ärenden enligt lagen omyrkesskadeförsäkring m.fl. äldre författningar inom motsvarande område. Iverket handläggs även ärenden angående debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter. För bevakning av rättspraxis inom socialförsäkringsområdetfinns en ombudsenhet som även fullgör verkets uppgift att inträda som part vidsocialförsäkringens överinstanser. Verket är vidare redovisningscentral ochhar ett revisionskontor för ett antal myndigheter och de allmännaförsäkringskassorna. Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirektör saml fem särskiltförordnade ledamöter jämte två personalföreträdare. Verket är organiserat påen administrativ avdelning, en tillsynsavdelning, en utvärderingsavdelning ochen ombudsenhel. Därjämte finns tre fristående byråer, avgiftsbyrån,yrkesskadebyrån och ADB-centralen. Inom avdelningarna finns byråer ochfrislående sektioner. ADB-centralen är placerad i . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1984/85 Personal 1101 -24 -24 -I- 7 355 000 -I- 7 722 000 (+ 4 125 000) . (+ 5 542 000) + 2 711000 -I- 1 151000 Förvaltningskostnader 147 336 000 (därav lönekostnader) (135 592 000) Lokalkostnader 24 938 000 Koslnader för drift av data maskinanläggning m.m. 46954 000 -1- 17 708 000 -I- 18 458 000 Ersättning till postverket m.m. 102020 000 -I- 770 000 - 730 000 Engångsanvisning - + 6 304 000 + 3 300 000 Revisionskontor - särkostnader 2570 000 + 836 000 + 651000 Försäljning av publikationer m.m. Ersällning från allmänna pensionsfonden Ersättningfrån de allmänna försäkringskassorna Ersättning från statens löne-och pensionsverk för datadrift m.m. Ersättning från de affärsdrivande verken Bidrag till förvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen (redovisas på inkomsttitel) -1- 35 684 000 -1- 30 552 000 + 2 000 000 + 4 300 000 + 12 690 000 -H2 690 000 -1- 1820 000 -1- 1 820 000 -1- 1449 000 -1- 1450 000 + 2 800 000 56 900 000 + 2 800 000 harredovisat en resultatanalys för /83. Av denna framgår att verketgenom olika rationaliseringsinsatser i stort kunnat klara sina löpandearbetsuppgifter. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande. Pris- och löneomräkning-I- . Huvudförslaget (- .) innebär bl.a. att verketspersonalstyrka måste minskas med 24 personer. Till följd av utbyte avviss datorutrustning ökar kostnaderna för ADB-driften med ca 16 milj.kr. börgenom utsändning av särskilda pensionsbesked ge de försäkrade information omintjänade pensionspoäng och hur stor Prop.1983/84:100 Bilaga 7 33 ATP-pension som därmed skulle kunna erhållas.Verket föreslår att, som en förstagångsinsats, ett besked sänds ut tillsamtliga försäkrade som inte uppbär pension. Kostnadernaberäknas till ca 8,1 milj.kr. varav merparten är portokostnader.Fortsättningsvis skulle verket sända ut ett besked till personer somdet aktuella året fyller , etc. t.o.m. det . Enligt beslut avstatsmakterna skall revisionskontoret vid delta irevisionen av de allmänna försäkringskassornas förvaltning /84. Omläggningen får full effekt fr.o.m. budgetåret1984/85. Revisionskontoret behöver därför förstärkas med tre handläggartjänster{+ . Beträffande inkomstpostenUppbördsmedel föreslår att en ny delpost tas upp förersättning från de affärsdrivande verken. I likhet med staten i övrigt betalardessa inte någon arbetsskadeavgift. Denna utgör av lönesumman. Avavgiften anses 1/30 svara mot förvaltningskostnaderna. Skadeersättningar tillanställda vid affärsdrivande verk utbetalas av ochförsäkringskassorna. Ersättningsbeloppen belastar slutligt vederbörandeaffärsverk. Även administrationskostnaderna borde dock betalas av affärsverken.Detta kan ske genom ett procentuellt pålägg på fakturoravseende utbetalda ersättningar. Beloppet bör motsvara denförvaltningskostnadsandel som andra arbetsgivare betalar. Detta innebär ettpålägg . /85 beräknar att ersättningenför administrationskostnaderna skulle uppgå till . För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget.I samband med beräkningen härav har jag tagit hänsyn tillbehovet av särskilda insatser för översyn av och deallmänna försäkringskassornas arkivvård m.m. För översynen som skall genomförasi samverkan med har jag beräknat . Jag har samrått ifrågan med statsrådet . Under /83genomfördes en upphandling av ny datorutrustning för socialförsäkringensbehov. Den nya utrustningen avser i huvudsak ersättningsanskaffning förförsliten utrustning. Jag beräknar ca 16 milj.kr. för ökade kostnader förADB-driften. Jag finner det angeläget att förbättrainformationen avseende rätten till ATP-pension. Jag ansluter mig till förslag om attgenom särskilda pensionsbesked informera allmänheten om intjänade pensionspoängoch vilken ATP-pension som skulle kunna erhållas. I första hand anser jag attpensionsbesked bör sändas ut till försäkrade som är och sominte uppbär pension. Jag beräknar 2,3 milj.kr. för information och utsändandeav pensionsbesked under /85. 3 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 34 Jag har vidare beaktat beloppet vid beräkningenav ersättningen från allmänna pensionsfonden. För revision avförsäkringskassornas verksamhet beräknar jag medel för förstärkning avrevisionskontoret med två handläggartjänster. Medlen överförs från försäkringskassornasförvaltningsanslag. Vidare har jag från anslaget D 1. Bidrag tillsjukförsäkringen fört över 2,1 milj.kr. avseende kostnader för undersökningarav utfallet av tandvårdstaxan m.m. I likhet medriksförsäkringsverket anser jag att de affärsdrivande verken bör betala enavgift för administrafionskostnaderna för arbetsskadeersättningar som utgårenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Inkomsterna härav kanberäknas till . och upp som uppbördsmedel under en särskild delpost. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksförsäkringsverket för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Utgifterna förförsäkringskassornas administration finansieras till med statsbidrag ochtill med arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Från anslaget finansierasstatsbidragsandelen av försäkringskassornas förvaltningskostnader. Ärenden inom den allmännaförsäkringen handläggs i första instans av de allmänna försäkringskassorna.Allmän försäkringskassa finns i varje landstingskommun och i kommun som intetillhör landstingskommun. Försäkringskassorna är självständiga juridiskapersoner och leds av styrelser som består av ordförande och vice ordförande somutses av regeringen samt fyra övriga ledamöter som utses av eller,i förekommande fall, av kommunfullmäktige. är centralförvaltningsmyndighet för verksamhetsområdet och utövar den centrala ledningenoch tillsynen. Verket utfärdar anvisningar för kassornas verksamhet. Anvisademedel fördelas av på de olika försäkringskassorna. Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring.Huvuddelen av den verksamhet inom , som kräver kontakt med deförsäkrade, bedrivs vid lokalkontor och filialexpeditioner som finns knutnatill vissa lokalkontor. F.n. finns ca 460 lokalkontor och ca 50filialexpeditioner, vilket sistnämnda innebär en halvering sedan förrabudgetåret. Orsaken till minskningen av Prop.1983/84:100 Bilaga 7 antalet filialexpeditioner är bl.a. att kassornai enlighet med tidigare regeringsbeslut i stort sett helt upphört med kontantutbetalning av förmåner och övergått till andra utbetalningsformer. 2 582 (anvisat) För de därpå följande budgetåren vid ingången av resp. budgetår. ng 1984/85 -1- 195 531 OOO (varav engångsanvisning) 5 000 000) - 42 800 000 -1- 4 300 000 + 4 200 000 2 582 445 000 -1- 161 231 000 -1- 14 000 000 - 1 800 000 Arbetsgivaravgifter m. m. 2 067 500 000 -1- 127 611000 -t- 22 520 000 Riksförsäkringsverketsanslagsframställning bygger på uppgifter som verket hämtat in frånförsäkringskassorna samt på bedömningar om verksamheten som gjorts centraltinom verket bl.a. med hjälp av det s.k. arbetsredovisningssystemet. Utöver vadsom hänför sig till centralt beslutade rationaliseringsåtgärder bedöms någravolymförändringar i verksamheten inte ske totalt sett under budgetåren 1983/84och 1984/85. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 36 verket redovisar två alternativ tillbudgetförslag /85, nämligen dels ett huvudförslag, dels etttilläggsförslag som innebär i huvudsak oförändrade resurser och som upptarenligt verkets mening angelägna resursförstärkningar på vissa delområden.Vissa inkomster föreslås också omförda till förvaltningskostnadsposten fråninkomstredovisningen. föreslår ianslagsframställningen bl.a. följande. Pris-och löneomräkning m.m. -I- . Huvudförslaget (- .) innebär att kassornas personalstyrka reduceras med 165 årsarbetare.Medelsbehovet för lokalerna minskas också kraftigt. Riksförsäkringsverketredovisar vissa möjliga eller länkbara centrala rationaliseringsåtgärder somkan genomföras så att de får effekt under /85. Två av dessakräver statsmaktsbeslut för genomförande, nämligen förenklad administration avde statsanställdas arbetsgivarinträde samt slopande av arbetsgivarnasskyldighet att lämna uppgift rörande arbetsanställning. Riksförsäkringsverketframhåller att vissa begränsningar i kassornas lokalkontorsnät torde bliaktuella under budgetåret. Vissa inskränkningar kan säkerligen godtas, men viden fortsatt tillämpning av huvudförslaget blir det enligt verket frågaom att mera principiellt och generellt diskutera försäkringskassornasservicenivå. Riksförsäkringsverketanser att det med ökade insatser på vissa områden skulle kunna göraseffektiviseringar inom försäkrings- och bidragsområdet som åtminstone på någonsikt skulle ge samhällsekonomiska besparingar. Som exempel på sådana insatseranges förbättrad sjukfallshan-tering, effektiviserad rehabiliteringsverksamhetsamt ökad kravverksamhet inom bidragsförskottshanteringen. Riksförsäkringsverketföreslår att sådana ökade insatser görs i den takt som resurser frigörs pågrund av rationaliseringar. Därutöver bör enligt verket särskilda medel förprojektverksamhet anvisas på anslaget. Dessa skall efter särskild ansökanprövas av verket och fördelas till kassorna. Riksförsäkringsverketframhåller att drygt hälften av försäkringskas-na har någon form avföretagshälsovård för sina anställda. Kostnaderna härför har under innevarandebudgetår beräknats till 4 milj.kr. Fullt utbyggt kan kostnaden uppskattas till10 milj.kr. För statliga myndigheter finansieras företagshälsovården översärskilt anslag. Verket anser att kassorna i detta hänseende bör jämställas medstatliga myndigheter och föreslår att totalt 10 milj.kr. anvisas för ändamålet. För nästa budgetår börmedel för försäkringskassornas förvaltningskostnader beräknas med utgångspunkti huvudförslaget. Detta innebär jämfört med pris- och löneomräknat anslag /84 en minskning med ca 52 milj.kr. Jag har därvid beaktat derationaliseringseffekter som kan uppkomma genom förenklingar i administrationenav de statsanställdas Prop.1983/84:100 Bilaga 7 37 arbetsgivarinträde och ett eventuellt slopandeav arbetsgivarnas skyldighet att lämna uppgift rörande arbetsanställning.Beträffande dessa frågor avser jag att i annat sammanhang återkomma medförslag. Enligt beslut om anslag fillförsäkringskassorna för /83 anvisades kassorna - utöver av regeringenföreslaget belopp -35 milj.kr. mot bakgrund av den tveksamhet som ansågs råda om vilka besparingar somkunde genomföras under /83 saml angelägenheten av att så långtmöjligt undvika personaluppsägningar. Av detta belopp avräknades 15 milj. kr.vid beräkningen av kassornas medelsbehov för innevarande budgetår. Jag anseratt den resterande delen av beloppet - 20 milj.kr. - bör kunna avräknas vidberäkningen av medelsbehovet för /85. Jag räknar således med enbesparing av 20 milj.kr. utöver det generella huvudförslaget. Med hänsyn tillberäknad anslagsbelastning för innevarande budgetår kan därutöver posten förlokalkostnader minskas med 42,8 milj.kr., varav 29 milj. kr. utgör kostnaderför lokalvård som förs över till posten för förvaltningskostnader. har anmält att det medökade insatser på vissa områden skulle kunna göras effektiviseringar inomförsäkrings- och bidragsområdet som på någon sikt kan ge samhällsekonomiskabesparingar. Verket föreslår bl.a. att särskilda medel för projektverksamhetanvisas i detta syfte. Även jag anser det angeläget att särskilda resurseravsätts för utvecklingsarbete i syfte att effektivisera försäkrings- ochbidragsadministrationen och fillämpningen. Jag föreslår att 5 milj .kr. avsättsför /85 för nu nämnd projektverksamhet. Det ankommer påriksförsäkringsverket att bestämma hur medlen bör användas. Verket bör senastden redovisa hur medlen har använts. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag det totala medelsbehovet förförsäkringskassornas förvaltningsutgifter under nästa budgetår till . och anslagsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmännaförsäkringskassor för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket för utbetalningav allmänna barnbidrag, pensioner m.m. 54 151 033' 64 000 000' ' Anslagen Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m. och Ersättning tillpostverket för pensionsutbetalningar. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 38 Från anslaget bör för nästabudgetår utgå ersättning till postverket för utbetalning av dels allmännabarnbidrag och bidragsförskott, dels allmänna pensioner. De månader barnbidragbetalas ut görs utbetalningen av bidragsförskott på samma anvisning sombarnbidrag. Övriga månader betalas bidragsförskott ut på särskild anvisning. Ersättning tillpostverket för utbetalning av barnbidrag eriäggs halvårsvis i efterskott, medanersättningen för pensionsutbetalningar eriäggs kvartalsvis i efterskott.Anslaget för /85 avser alltså kostnader för utbetalningar resp. . Ersättningen fillpostverket har för utgjort . för varje utbetald barnbidrags-eller bidragsförskottsanvisning. Med utgångspunkt i den för tillämpadeersättningen beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 17,8 milj. kr. har därefter iframställning begärt att ersättningen avseende skall höjas till 6:31kr. för varje utbetald barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning. Med denhögre ersättningen kan medelsbehovet beräknas till 19,3 milj. kr.Riksrevisionsverket har yttrat sig över framställningen. Ersättningen tillpostverket för pensionsutbetalning och viss ur kontrollsynpunkt nödvändigdatabehandling har för bestämts till sammanlagt . Ersättningen för försäkringskassornas s.k.FK-anvisningar, som i huvudsak avser retroaktiva utbetalningar av pensioner, kommunaltbostadstillägg, delpension och arbetsskadeersättning fastställs genomförhandlingar mellan och postverket. ärersättningen fastställd till . hari sin anslagsframställning för /85 förväntat en fortsattminskning av antalet utbetalningar genom pensionsanvisning och har beräknatantalet till 7,7 milj. I fråga om pensionsanvisningar som även innefattartilläggspension har verket förutsatt att halva ersättningen fill postverketkommer att bekostas av medel ur allmänna pensionsfonden. Verket har därvidräknat med att anslaget under /85 tillgodogörs ersättning föromkring 4,7 milj. utbetalningar innehållande tilläggspension. Vid tillämpning av 1983års ersättningsnivå uppgår kostnaderna till totalt 49,2 milj.kr. skall ersättas av allmänna pensionsfonden. FK-anvisningar som avserpension beräknas uppgå till 1,3 milj. Med ersättningsnivåberäknas kostnaderna härför till 6,5 milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 39 varav 1 milj.kr. skall ersättas av allmännapensionsfonden. har isärskilda framställningar begärt att ersättningen för skall höjas till7:10 kr. har iremissyttrande förordat att postverkets ersättning för bestäms till6:93 kr. Jag har inte något atterinra mot den av postverket föreslagna ersättningen för utbetalning avallmänna barnbidrag och bidragsförskott. Anslagsbehovet för nästa budgetåruppgår därmed till avrundat 19,3milj. Med hänsyn tillpostverkets framställning och bedömning anser jag attersättningen för pensionsanvisningar bör fastställas till . Det ankommerpå regeringen att fastställa ersättningsnivån. Den av riksförsäkringsverketkalkylerade minskningen av antalet utbetalningar genom anvisning förefallerrimlig. Jag ansluter mig också till beräkningar när detgäller kostnaderna för FK-anvisningarna. Jag beräknar därmed desammanlagda kostnaderna för pensionsutbetalningar till 43,2 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag, pensioner m. m. /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 40 C.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Samhällets direktaekonomiska stöd åt barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidraginkl. flerbarnsfillägg, bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott,barnpensioner samt vårdbidrag för handikappat barn. Jag föreslår att de två sistnämndastödformerna fr.o.m. nästa budgetår finansieras från särskilda anslag underdetta avsnitt. Följandesammanställning visar omfattningen och utvecklingen av samhällets direktaekonomiska stöd till barnfamiljerna (milj.kr. ' förmåner från moderskapsförsäkringen. Om man fill dessabelopp lägger studiehjälpen, vissa skatteförmåner och statens bidrag tillbarnomsorgen kan statens totala stöd till barnfamiljerna beräknas tilldrygt . Samhälletsekonomiska stöd till barnfamiljerna får ökad betydelse i ekonomiskt kärva tider. Därför är detviktigt att i det nuvarande ekonomiska läget särskilt slå vakt om det grundläggande stödet tillbarnfamiljerna. Genom höjning avbarnbidraget och förbättringar av flerbarnstilläggen har insatserna pådetta område ökat. Genom de allmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomisktstöd. Barnbidraget, som utgår med . för varje barn, utbetalas tillomkring 1 miljon familjer med ca 1,7 miljoner barn . Därutöverutgår flerbarnstillägg för familjer med tre barn med ett halvtbarnbidrag extra och med ytterligare ett barnbidrag för varje därpå följande barn. Fr.o.m. den 1juli 1983 får även 16-19-åringar som studerar medräknas vid bedömning av rättentill flerbarnsfillägg. De sammanlagdakostnaderna för barnbidragen och flerbarnstilläggen under nästa budgetår beräknas fill 5 710milj. Som komplement tillde allmänna barnbidragen utgår inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer medlägre inkomster. Bostadsbidragen består av dels ett statligt bidrag som utgörett inkomstprövat konsumfionsstöd utan anknytning till bostadsförhållandena, och dels ettstatskommunalt bidrag som är anknutet till bostadskostnaden. Bostadsbidragutgår till ca 330 000 familjermed ca 670 000 barn. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 41 förbättringar av bostadsbidragen. Anslaget förbostadsbidrag redovisas under bostadshuvudtiteln. Genomföräldraförsäkringen har allaföräldrar ett ekonomiskt skydd i samband med barns födelse och sjukdom. Den gerockså föräldrarna ekonomiska möjligheter att vara hemma hos sina barn under visstid fram t.o.m. barnets första skolår. Försäkringens föräldrapenning utgårunder i anslutning till barns födelse eller adopfivbarns ankomsttill familjen. Ersättningsnivån är densamma som sjukpenningen dvs. av densjukpenninggrundande inkomsten, dock lägst en garantinivå på . Vidare utgår särskildföräldrapenning under sammanlagt för varje barn. Under tre av dessamånader utgår ersättningen med belopp som motsvarar sjukpenningen, dock lägst37 kr. utgår ersättningen för allaenligt garantinivån .