prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet anser atl del finns anledning att närmareundersöka vilka andra finansieringsmetoder som står till buds för enhöjning av studiemedlen. Utskottet finner en översyn med den inriktning som regeringen aviserat iproposition 1982/83: 150 vara av storvikt. Härigenom kan, enligt utskottet, en mera förutsättningslös prövning skeav vilka omprioriteringar som är möjliga för alt få utrymme för atl höja studiemedelsbeloppel för destuderande som är i störst behov av medel för att kunna bedriva sinastudier. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 32 Vid den aviseradeöversynen av frågan kommer en av utgångspunkterna atl vara de uttalanden som riksdagensålunda har gjort. Målet att uppnå en höjd kunskapsstandardi samhället kräver att de vuxna som harfått en jämförelsevis dålig utbildning i ungdomsskolan ges möjligheter atlsenare i livet rätta till bristerna i utbildningen. Vidare är det nödvändigt att alla kan genomgå en fortsattutbildning även i vuxen ålder föratt kunna följa med i och påverka samhällets och teknikens utveckling.Slutligen är, som jag berört beträffande högskolan, kompletterande utbildningav redan utbildade ett viktigt instrument när del gäller att snabbt förse arbetsmarknadenmed specialister inom olika yrkesområden. Ofta kan brist på kvalificerad personal utgöra ett hinder för en induslriellexpansion. Sädana tendenser finns f. n. inom data- ocheleklronikområdena. Alla dessa tre aspekterpä utbildning av vuxna är viktiga för det nu aktuella budgetförslaget. Betydelsen av vuxenutbildningenunderstryks ytterligare i ensituation där en tillämpning av principen om återkommande utbildning blirallt viktigare. Vägledande för minaförslag till anslagstilldelning för budgelårel 1984/85 är att vuxenutbildningens volym måsteupprätthällas. 1 detta sammanhang bör särskilt framhållas att trycket påvuxenutbildningen ökar i och med att ungdomarunder 18 är ges företräde till gymnasieskolans utbildningsplatser pädirekt grundskoleanknutna studievägar. Åtskilliga av demsom deltar i och statlig vuxenutbildning eller som studerarvid folkhögskola skulle som alternativ ha öppen arbetslöshet. harunder bemyndigat regeringen att tillskapa särskilda kurser för arbetslösa. Underinnevarande budgetår beräknas ca 12 000personer delta i sådana kurser inom vuxenutbildning och 1 500 personeri särskilda kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolor. Regeringen bör begära motsvarande bemyndigandenäven för budgelårel 1984/85. Som ettkomplement till utökningen avantalet utbildningsplatser inomkommunal vuxenutbildning och vid folkhögskolor har regeringen i förslag till tilläggsbudget I för innevarande budgetårföreslagit alt 50 milj. kr. av en ingående reservation på anslaget till vuxenstudieslöd får användas försärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 1 strävan attbekämpa arbetslösheten i landet är del naturligt all anlita flera samhälleligasystem än sådana som är knutna till arbetsmarknadsverket, bland dem vuxenutbildningen och vuxenstudieslödel. Delta är emellertid att se som temporära åtgärder i nuvarandesvåra situation. Pä litet längresikt är det inle rimligt atl låta kortsiktigt arbetsmarknadsmotiveradeutbildningsbehov gä ut över de mera permanenta utbildningsbehoven hos vuxna. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 33 Sedan mitten av1960-talet har en serie reformer genomförts pä vuxenutbildningens område.Det finns nu anledning att söka göra en samlad bedömning av resultatet avreformerna. Jag har därför tillkallat en särskild utredare (1983:04) för attutvärdera effekterna av de olika reformerna. Min avsikt är atl iden tidigare nämnda propositionen om reformering av gymnasieskolan behandlaett antal frågor rörande dels gränsdragningen mellan gymnasieskolan ochvuxenutbildningen, dels samverkan och satn-arbete mellan gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen. 1 nära anslutning härtill avser jag atl framlägga förslaglill en särskild propositionom statlig och utbildning för vuxna. Jag räknar med attstudieförbundens verksamhet - studiecirklar och kulturverksamhet - skall få i stort oförändrad omfattningunder nästa budgetär. Mina förslag pä dennapunkt innebär en fortsättning av den utvecklingsom inleddes med budgetproposition, nämligen en uppräkning av de riktade bidragen tillvissa studiecirklar saml höjning av bidragen till kulturverksamhet. Frågan omsvenskundervisning för vuxna invandrare bereds f. n. i . Iavvaktan på detta arbete föresläs i princip oförändrade resurser förstudieförbundens svenskundervisning för invandrare. Dä det gäller folkhögskolorna innebär mina förslagframför allt ell väsentligt förbättrat slöd lill de döva och hörselskadade.Dessutom föreslär jag ettförbättrat stöd till i och till i . Vidare föreslärjag förbättrade bidragsvillkor för folkhögskolan i . Bland de s. "stora" folkhögskolornahar denna enligl min mening haft särskilda svårigheter alt anpassa sin verksamhettill de nya bidragsreglerna. När det särskddavuxenstudiestödet infördes var avsikten främst attdel skulle göra del möjligt för förvärvsarbetande vuxna att ta ledigt frånsitt arbete för att studera. Stödet skulle alltså ge en rimlig ersättning förförlorad arbetsförtjänst. Det var naturligtvis aldrig fråga om full ersättningutan om ett schabloniserat stöd som anknöts till nivån på utbildningsbidraget underarbetsmarknadsutbildning. Vuxenstudiestödets inriktning på förvärvsarbetandevuxna understryks ytterligare av finansieringen, nämligen genom en vuxenutbildningsavgift, som eriäggs av arbetsgivarna och följaktligen reducerar dettillgängliga löneutrymmet. Det särskildavuxensludiestödet beslår av två delar, dels ett vuxenslu-diebidrag som utgårmed av del belopp som efter skall skulle ha kunnat utgå iutbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning. Den resterande delen av stödet - som inteutnyttjas av alla berättigade - utgörs av återbetalningspliktiga studiemedel. har det särskilda vuxenstudieslödel blivit alltmindre attraktivt för dem som förvärvsarbetar samtidig som bidraget, enligtcentrala bedömning, skulle kunna sänkasväsentligt för dem som 3 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 34 Detta bör kunna ske utan attrekryteringseffekten i dennagrupp skulle försämras. Även om man tarhänsyn till de kostnader som sammanhänger med studiernainnebär studiestödet oftast ett ekonomiskt tillskott, vilket bestyrks av alt denna grupp endast i ringa månutnyttjar möjligheten att kompletterabidraget med återbetalningspliktiga studiemedel. Med hänsyn tilldel huvudsakliga syftet med det särskilda vuxenstudiestödet - att ge reella utbildningsmöjligheter förde förvärvsarbetande som ytterst själva finansierar det - föreslår jag nu attslödel skall differentieras ytterligare. Datorer spelar central roll inom utbildning, forskning, förvaltning och industri.Enligt de flesta tillgängliga prognoser kommer användningen av datoreralt öka kraftigt under hela 1980-talel. Med hänsyn tilldessa frågors allmänna betydelse kommer i det följande att lämnas en samlad redovisning av de förslagtill ätgärder beträffande datafrågorinom område som statsrådet och jag nu föreslår. Innan de enskildaförslagen redovisas lämnas som enbakgrund och utgångspunkt en kort beskrivning av nuvarande förhållanden. Nuvarandedatautbildning på olika nivåer Datafrågor i vidbemärkelse är aktuella inom i stort sett alla verksamhetsgrenar inomutbildningsdepartementets område. Sålunda görs utbildningsinsatser på iprincip alla nivåer, dvs. inom grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning samthögskola. Inom forskningen är datatekniken och konsekvenser av dess användningett prioriterat område. Inom kultur- och medieområdetutnyttjas datorstöd i allt större utsträckning. Datautbildningenspänner över ett vitt fält, frän mer allmänt hållna dataläralill t.ex. den specialiseradeutbildning som ges pä datatekniklinjen inom högskolan. Enligl läroplanenför (Lgr80) ingår undervisning i datalära, dvs. undervisning omdatorer och deras användning, på högstadiet inom ramen för i första handmatematik samt samhälls- och naturorienterande ämnen. Undervisningen skallorientera eleverna om användningen av datorer i samhället. Härvid betonasvikten av att eleverna ges insikt om att datorer är tekniska hjälpmedel somstyrs av människor. 1 undervisningen skalläven uppmärksammas datorfunklioner med tyngdpunkt i datorpro- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 35 grammens uppgift och metoder för problemlösning. Vidareskall uppmärksammas olika databehandlingsområden där betydelsen av den snabbatekniska utvecklingen särskilt betonas. Förutom inom den reguljära undervisningen kan pä lokaltinitiativ dataundervisning ges inom ramen för tillval och fria aktiviteter pähögstadiet. Inom denna allmänna ram varierar omfattningen av dataundervisningenfrän skola till skola. I samband med behandlingen av Lgr80beslöt att datalära skall införasi gymnasieskolans årskurs I och i huvudsak få sin tyngdpunkt inom densamhällsorienterande sektorn och i matematik. På linjer där ämnena matematik och samhällskunskap saknas ges istället undervisning i datalära inomämnet arbelslivsorientering och i resp. linjes karaktärsämne. Förutom dennagenerella undervisning ingär mer specialiserad utbildning om datorer ochdatoranvändning som ett naturligt inslag för vissa studievägar igymnasieskolan. Linjer med sådan inriktning är t.ex. naturvetenskaplig,teknisk, el-leleteknisk, processteknisk, drift- och underhållsteknisksamt verkstadsteknisk linje. Inom gymnasieskolansram finns även flera högre specialkurser som är inriktade mot dataområdet. Kursernariktar sig både mot offentlig förvaltningoch mot industrin. Tillgången päutrustning och programvara är av central betydelse för möjligheterna atlbedriva undervisning inom dataområdet. För gymnasieskolans behov har bedrivits ett särskiltteknikupphandlingsprojekt om-datorn i skolan (TUDIS). Projektet har lett tillatt en prototyp till en skoldator tagitsfram. Under innevarande läsår utprovas prototypen med tillhörandeprogramvara i 15 gymnasieskolor. För innevarandebudgetär har (UbU 1983/84:6, rskr 59), efter förslag i propositionen om särskilda sysselsättningsålgärder(prop. 1983/84:26), beslutat om ett särskiltstatsbidrag pä 5 milj. kr. för inköp eller förhyrning av utrustning för högre specialkurser inom områdena datateknikoch mikroelektronik. Inom högskolan finnsutpräglat dalainriktade utbildningar inom såväl sektorn för utbildning för tekniskayrken som sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Vidarefinns datautbildningar iform av lokala linjer och enstaka kurser. Den datatekniskautvecklingen har medfört konsekvenser för i princip alla vetenskaper,inle minst de tekniska. Civilingenjörsutbildningen har därför under senare årfält allt mer av datatekniskt innehåll. Dels har datatekniklinjen byggts utkraftigt, dels har ett stort antal dalainriktade studieinriktningar och kurser på andra civilingenjörslinjer kommit lill. Datautbildningförekommer även inom det matematisk-naturvetenskap-liga området. För några är sedaninrättades en dalavetenskaplig linje. Dennalinje är till skillnad fräncivilingenjörsutbildningen i huvudsak inriktad mot produklion av mjukvara. Linjen innehåller också kurser som ger förståelseför hur dalaanvändning påverkar viktiga samhällsfunktioner. 1983/84:100 Bilaga 10 36 Här kan nämnas att även matematikerlinjen harstudieinriktningar inom dataområdet. Även när det gällerlokala linjer har det skett en kraftig utbyggnad av utbildning meddatatekniskt innehåll. Flertalet lokala linjer inom del tekniska området gerkunskaper om utveckling och underhäll av datorbaserade styrsystem inom industrin. Vidare gesdatautbildning pä syslemvelenskapliga linjen samt ADB-lin-jen.Systemvetenskapliga linjen kan inriktas mot skilda områden, från systemorienleratutrednings-, prognos- och utvecklingsarbete lill dalabe-handlingslekniskt konstruktionsarbete inomnäringsliv, förvaltning och organisationer. ADB-linjen är inriktad motverksamhet som programmerare och andra befallningar inom ADB-området. 1 personalutbildningen för skolväsendetsbehov utgör fortbildningen inom dataområdet ell prioriterat område. Detta harbla kommmil till uttryck genom attregeringen beslutat att lärare i samhällskunskap och matematik på grundskolanshögstadium och lärare i gymnasieskolan som undervisar i dalalära kan gesfull lön under tre veckors fortbildning i datalära.För lärare i gymnasieskolan som undervisar i datalära och datoranvändning gäller motsvarande förmåner under femveckor. Inomvuxenutbildningsområdet ges datautbildning inom komvux, vid folkhögskolor ochinom studiecirkelverksamhet. Inom komvux ingår undervisning idatalära i grundskolkurser (etapp 1) och gymnasieskolkurser (etapp 2) inom ramenför ämnena matematik och samhällskunskap. Vidare ingår datortillämpningar igymnasieskolkurserna inom ramen för ämnena förelagsekonomi (etapp 3) ochredovisning (etapp 2 och 3) saml datorteknik inom ramen för ämnet elektronik (etapp 3Kr).Dessutom finns yrkesinriktadekurser med särskild inriktning på data. Datakunskapförmedlas vid folkhögskolorna dels i de allmänna kurserna, dels inomkortkursverksamheten. Vidare ges vid några skolor kurser med särskild inriktning mot dataområdet. Förfolkbildningsverksamheten anvisades för /83 10 milj. kr. för bredutbildning i datafrågor. Av beloppet skulle 6 milj. fördelas mellanstudieförbunden som lilläggsbidrag lill studiecirklar medan resterande 4 milj. kr. disponerades av datadelegationenför utvecklingsprojekt och information. Utbildningen skulle dels omfattaleknikorienlering, dels belysa de samhälleliga konsekvenserna av införande avdatorer pä arbetsplatser och övrigasammanhang. har efter förslag i prop. 1983/84:25 beslutat atl pä tilläggsbudget I anslå3,5 milj. kr. för innevarande budgetär till sädana studiecirklar som jag beskrivit. Datadelegalionen har föreslagit att sammanlagt drygt 13milj. skall anvisas lill bred utbildning i datafrågor för /85.Avsikten med de tilläggsbidrag till studiecirklar som anvisats föregående ochinnevarande budgelår var allstimulera studieförbunden till en särskild insats på dataområdet genomatl täcka etableringskostnaderna. 1983/84:100 Bilaga 10 37 en betydande omfattning. Jag anser det därför inlenödvändigt alt särskilda medel anvisas till tilläggsbidrag för datacirklar i fortsättningen.Chefen för har fidigare anmält att han beräknatsärskilda medel för informations- ochutbildningsprojekt och stöd till nyaförsök med sådan datautbildning i kommunalregi som syftar till att geallmänheten bred utbildning i datafrågor. För forskning och forskarutbildning finns ett slort antalprofessurer med primär inriktning mot dataområdet. De vetenskapliga områdena avser härutveckling av maskin- eller programvara för datorer. Exempel härpå ärprofessurer i ADB, datalogi, datorsystem, datateknik, elautomatik ochdatamedialeknik. Vidare finns ett antal professurer för vilka det vetenskapliga områdetinnebär utveckling av datorsystem för specifika tillämpningar. Till dennagrupp hör professurer i bl.a. informationsbehandling, teletrafiksystemoch elektronisk systemteknik. har inom lokalförsörjningen förhögskolan prioritet getts åt lokaler för datautbildningar. Exempelvis togs i föregåendeärs proposition(prop. 1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder upp tillbyggnad fördatalogi vid universitet i . budgetproposition pekade jagpå att satsningen på datautbildningar ställer krav på terminalarbetsplatser,vilket nödvändiggör att berörda myndigheter prioriterar ombyggnaden av befintliga lokaler. I minnulägesbeskrivning villjag även avslutningsvis nämna atl (kultur- och utbildningsministrarna) fatlat beslut om atl avsätta medel (0,5milj. lill nordiskt samarbete inom datateknologiområdetvad avser kulluravtalets område. Beslutet grundar sig på förslaget tillnordisk handlingsplan för datateknologiområdet, vilken presenteradeshösten 1983. Som jag tidigarenämnt pekar de flesta prognoser pä att den snabba utvecklingen inomdataområdet kommer all fortsätta, förmodligen i än mer intensiv takt. Vidplaneringen av utbildning inom dataområdet måste denna utvecklingbeaktas. Frågan har också särskilt uppmärksammats i anslagsframställningarnafrån SÖ och UHÄ. SÖ anmäler atl man startat en samlad översyn avutbildningsinsatserna. En genomgång kommer atl göras av förutsättningarnai form av fortbildning och grundutbildning av lärare, tillgång till datorutrustningoch program saml centralt utvecklingsarbete och forskning inom området. SÖkommer att redovisa sill samlade program långtidsbudget och ianslagsframställningen för /86. UHÄ har redan redovisat flerarapporter om forskning och ulbild- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 38 ning inom dataområdet. Vidare har UHÄ tillsatt enarbetsgrupp för dator-anskaffningsärenden med uppgifter av planerande,samordnande och rationaliserandekaraktär. De båda myndigheternahar även lämnat förslag till åtgärder för kommande budgetår. SÖ har föreslagit en höjning av utrustningsanslaget för datorutrustning i gymnasieskolan. UHÄ harföreslagit relativt kraftiga ökningar av antalet platser på linjer meddatainriktat innehåll. UHÄ har vidareföreslagit höjda anslag för anskaffning av utrustning. Det är naturligtvis önskvärt med en samlad långsiktigstrategi för insatser inom dataområdet för hela utbildningsssystemet. Detplanerings- och utvecklingsarbete som främsl SÖ och UHÄ bedriver är här avväsentlig betydelse. Vid sitt arbete bör myndigheterna bl. a. analysera vilkaåtgärder somkrävs för att öka rekryteringen av kvinnor på studievägar med inriktning mot dataområdet. Vad gäller kunskapsuppbyggnad inom området menar jag altdet är angelägetatt insatserna görs mot bakgrund av en helhetssyn på datatekniken. Sålunda måstefrågor om teknik och användning samt konsekvenser av denna användningför människor, organisationer och samhället betraktas i ett sammanhang. Dennacentrala aspekt bör betonas pä alla utbildningsnivåer. Enligt vad jag erfaritavser statsrådet I. att i den forskningspolitiska propositionen beröraforskning om de grundläggande förutsättningarna för datateknikens användning. Jag villi sammanhanget vidare peka på vikten av den breda, allmänna medborgarutbildning i datafrågor sombedrivits i studieförbundens regi. En annan viktig aspekt som bör betonas är angelägenheten att ökakvinnors intresse för datateknik. Det ärdärför glädjande att studieförbundens satsningar på särskilda datakurser för kvinnor samlat mänga deltagare. Statenhar här, som jag tidigare nämnt,initialt tillskjutit bidrag för verksamheten. Det är nu min förhoppning att verksamheten fortgår som en del avstudieförbundens reguljära utbud. Det är viktigt attden grundsyn som chefen för nu redovisatetableras redan i . Dataundervisningens omfattning och inriktningskiftar starkt mellan olika skolor beroende på intresse, tillgångtill utrustning och utbildad personal. Jag ser det som angeläget attgrundskolan förmår ge alla elever en god grund när del gäller datakunskap. För attge ökat utrymme för dataundervisningen i föreslär jag att viss delav undervisningstiden på högstadiet avsätts för dataundervisning sä attundervisningstiden för datakunskap ökar till tvä stadieveckotimmarpä högstadiet. För atl kunna konkretisera undervisningen och i större utsträckning ge den enpraktisk inriktning är tillgång till utrustning och programvaraönskvärd. Med hänsyn till de särskilda skäl Prop.1983/84:100 Bilaga 10 39 som föreligger kommer jag under anslaget Bil.Bidrag till driften av grundskolorm.m. att föreslå att ett sårskilt stimulansbidrag lämnas till kommunerna för anskaffning av datorutrustning ochprogramvara för grundskolanshögstadium. Vidare kommer jag under anslagen B 1. 3kol-överstyrelsen och B 5. Stöd till produktion av läromedel föreslå att särskilda medel anslås dels för information ochutvecklingsarbete med inriktning pä dataundervisning, dels för slöd tillproduklion av läromedel. Förslagen beträffandegrundskolan bör genomföras med början /85. Trots de särskilda insatser för fortbildning idatafrågor för skolväsendets personal som gjorts är behovetfortfarande mycket slort. Chefen för kommer i det följandeatl redovisa förslag tillfortsatta särskilda insalser. För gymnasieskolans del är det viktigtatt alla elever så snabbt som möjligt fården orientering om och insikt i dataområdet som anges i kursplanerna. Jag vill särskilt betona vikten av attockså elever på de tvååriga yrkesinriktadelinjerna får tillgäng till datautbildning. Det gäller både inom ramen föryrkesutbildningen och som ell led i den allmänna dalaorientering somskall ges till alla elever. Det flnns på mängagymnasieskolor problem vad gäller tillgång på bl.a. datorutrustning ochprogramvara. Kommunernas möjligheter atl anordna utbildning inom dataområdet har i många fall varit beroende av tillgången pä utrustning. Nuvarande generellaslatsbidragsregler för gymnasieskolan är i princip inte tillämpliga för inköpav datorutrustning och därtillhörande programvara. En förutsättning för att snabbt kunna erbjuda merutbildning inom dataområdet är att kommunerna kan få stöd till sådananskaffning. Ett bidrag tilldatorutrustning för gymnasieskolan bör utformas sä att det även kananvändas för förhyrning. Som jag har nämnt har beslutat om ettsärskilt statsbidrag pä 5 milj. kr. för innevarande budgetär för inköp eller förhyrningav utrustning för högre specialkurser inom områdena datateknik och mikroelektronik.Det finns enligt min mening starka skäl för att med utgångspunkt i det s.k.TUDlS-projektet fortsätta att med statsbidrag stödja anskaffning av datorer för undervisningsändamål till gymnasieskolan . Det blir därvid fråga om anskaffning avsåväl ny utrustning och därtill hörande programvara som komplettering av äldreutrustning och därtill hörande programvara. Jag kommer i det följandeatt föreslå att anslaget B 22. Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. räknas upp /85 i syfte att skapa ett riktat bidrag tilldatoranskaffning för gymnasieskolan. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 40 Pä tvä år har dendalatekniska civilingenjörsutbildningen byggts ut från 60 nybörjarplatserpå en ort lill 336 nybörjarplatser pä fem orter. har även utbildning, som gränsartill den datatekniska, expanderatkraftigt. Denna snabba utveckling har inneburit vissa problem för berördahögskoleenheter vad gäller tillgängen på kvalificerade lärare, lokaleroch utrustning. Det föreligger emellertid ett stort behov inom industrin av ingenjörer med dalatekniskutbildning. Del finns även ett stort intressebland de studerande för sådan utbildning. Därför anser jag del angeläget attytterligare öka datatekniklinjens platsantal. Jag kommeri det följande att förorda att linjen får ytteriigare60 nybörjarplatser. Jag kommer ävenatl föreslå att antalet nybörjarplatser pä dalavelenskapliga linjen ökasmed 30. När del gällerdatautbildning med administrativ inriktning kommer jag i det följande attföreslå au systemvetenskapliga linjen nästa budgelår skall få sammanlagt 124nya platser. Linjen bör bl.a. etableras vid högskolan i med 30 nybörjarplatser. Sammanlagt kommerplaneringsramen i landet att uppgå till drygt 600 platser. Kapaciteten päADB-linjen kommer enligl mina förslag all ökas med 120 nybörjarplatsernästa budgelår. ADB-linjen har ett starkt samband med kortaredatautbildningar som finns i gymnasieskolan. Jag återkommer till denfrågan under anslaget Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken. För att ökamöjligheterna lill dalaundervisning på högstadium kommer, som statsrådet nämnt, förslag atl läggas fram dels omatl öka undervisningstiden för dalakunskap i , dels om att införa stimulansbidrag tillkommunerna för anskaffning av datorutrustningoch programvara. Förslagen avses komma alt genomföras successivt med /85. Dessa förslag måsteför att få full effekt kompletteras med en ökad fortbildning i datakunskap för lärarepå högstadium. En eller två lärare per högstadieskola bör genomgå en merkvalificerad fortbildning. Dessa lärare bör sedan dels kunna fungera som enresurs för sin skola och sina lärarkolleger, dels kunna svara för en del avdalaundervisningen.