prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — IExpenser ingår kostnaderna för totala datorbaserade verksamhet som beräknas till sammanlagt 1 720 000 kr.Denna innefattar försök med datorstödd texthantering ochinformationssökning vidförvaltningskontoret, kammarkansliet samt några utskottskanslier, för vilket beräknats I , samtADB-verksamheten för vilken avsatts . Vidare beräknas i anslagsposten medel för installation av en TT-printeri . Prop.1983/84:100 Bilaga 16 12 AnslagspostenÖvriga utgifter har beräknals öka med . Posten öppnandehar därvid bedömts öka med . till 250 000 kr.För konst och utställningar har beräknats . ihuvudsak avsatts för fortsatt renovering av depositioner ochreslerande . för inköp av konst till allmänna utrymmen, ledamotsrum och tjänsterum. SamlingspostenKostnader för riksdagstrycket inkluderar tryckningskostnader, bokbinderikostnader ochkommittétryck. Koslnaderna härför beräknassammanlagt till 26 762 000 kr.Inkomsterna för försäljning av riksdagstryck och makulatur torde komma att ökamed . och beräknas uppgå till . Tolall beräknasmedelsbehovet till . PostenPublikationstryck beräknas till . avser tryckning aven volym av statliga publikationer (1983). I anslagspostenUtgivning av årsbok som beräknas lill 55 000 kr.har avsatts . SamlingspostenUtgivning av tidningen avser dels tryckteknisk produktion, delsdistributionskostnader, dels taltidningsproduktion, dels information ochundersökningar. Totalt beräknasmedelsbehovet till , dvs.skillnaden mellan beräknade kostnaderpå . och beräknade intäkter på . Prenumerationsavgiftenavses bli höjd från . för år till125 kr. för är (inkl. moms). I det ovan angivna medelsbehovet ingår intelönekostnader, lokalkostnader etc. Lokalkostnader förriksdagen beräknas exkl. influtna hyror till . I detta belopp ingär kostnader förrenovering av första kammarensplenisal innebärande återställande av de gamla bänkarna samt installering av viss ny teknisk utrustningsom beräknas till en sammanlagdkostnad av 3,3 milj. kr. Då återflyttningen till är genomförd och vissa tidigare kostnaderdärmed, bortfaller kan en minskning av anslagsposten ske. alt till : Förvaltningskostnaderför /85 anvisas ett förslagsanslag av . Utgivande av otryckta ståndsprotokoll 1982/83 Utgift 417 452 Reservation 126 919 1983/84Anslag 450 000 1984/85 Förslag 450 000 Genom anslaget finansieras utgivningar avotryckta ståndsprotokoll. Från administrerar riksdagensförvaltningskontor utgivningen av de otryckta ståndsprotokollen. 1983/84:100 Bilaga 16 13 För /85kommer nya kontrakt ang. utarbetandet av prästeståndets, ridderskapet ochadelns, bondeståndets samt borgarståndets resp. protokoll att upprättas. För arbete medprotokollen erfordras . utöver på anslaget beräknad behållning. att till Riksdagen:Utgivande av otryckta ståndsprotokollför /85 anvisas ett reservationsanslagav . 1982/83 Utgift 200472 582 Reservation 1145 369 1983/84 Anslag 144500 000 1984/85 Förslag 31100 000 Utveckling sedan oklober 1982 Byggnadsarbetena inombyggnaderna avslutades i princip . Besiktningarna somföljde därefter genomfördes enligt tidplan . Undervåren och sommaren har vissa kompletterande arbeten utförts. Riksplansmarkytskikt utfördes , och som sista del iprojektet färdigställdes en utvändig hiss från till Strömparterren ioktober 1983. Ombyggnaderna i kvCephalus (förvaltningshuset) avslutades . Till de ursprungligaplanerna hade då fogats en ombyggnad av ytterligare 11 bostadsrum m. m. i plan6 och 7. ochvåren 1983 har ett stort antal upphandlingar av inredning genomförts samtplanering skett av hur befintlig inredning i lokalerna vid skulleåteranvändas. Flyttningen frän till genomfördes planenligt till Iseptember. Den 4 oktober 1983invigdes Riksbyggnaderna för sitt ändamål i samband med öppnande. Investeringskostnaden förbyggnadsarbeten beräknades i föregående ärs anslagsframställning till 544,9milj. Motsvarande kostnad i prisläge 1983-04-01blir 563,2 milj. kr. med hänsyn tagen till kostnadsutvecklingen (). har gjort en ny kostnadsavstämning av projektet somredovisades för byggnadskommittén . Kostnaden förbyggnadsinvesteringar beräknas här till 563,3 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 14 Kostnader för inredning angavs iföregående års anslagsframställning till 47,3milj. Motsvarande kostnad i prisläge blir 51,3 milj. kr. med hänsyn tagen till kostnadsutveclclingen . Kostnaderna förinredning beräknas med nuvarande planering till 44,3 milj.kr. Den storakostnadsminskningen, 7,0 milj. kr., beror i huvudsak på förmånligaupphandlingar som genomförts samt en ökad äteranvändning av befintliginredning vid . Kostnaderna för teleutrustning angavsenligt föregående års anslagsframställning till 55,0 milj. kr. Motsvarande kostnad i prisläge1983-04-01 blir 58,7 milj. kr. med hänsyn tagen till kostnadsutvecklingen underperioden. Kostnaderna förteleutrustning beräknas nu lill 55,0 milj. kr. Kostnaderna för denkonstnärliga utsmyckningen i byggnaderna angavs i föregående års anslagsframställning till 2,1 milj. kr. Motsvarande kostnad i prisläge blir 2,2 milj.kr. Kostnaderna för konstnärlig utsmyckningberäknas nu till 2,2 milj. kr. Byggnadskostnaden är i stort sett likamed den kostnad som anmäldes i föregåendeårs anslagsframställning med hänsyn tagen till kostnadsin-dexutvecklingenunder perioden. Kostnaderna för inredning ochteleutrustning har blivit åtskilligt lägre än kostnaderna i föregående årsanslagsframställning med hänsyn tagen till koslnadsindexutvecklingenunder perioden. I samband med föregående års anslagsframställningangavs att indikationer fanns på att hela det ekonomiskautrymmet inte skulle behöva utnyttjas. Delta står nu klart då samtligaupphandlingar är genomförda och effekterna av besparingar kan avläsas. Sammantaget beräknas kostnaderna förprojektet nu uppgå till 662,6 milj. kr. Därtill kommer kostnader för konstnärlig utsmyckning, som beräknas till 2,2 milj. kr. Medelsbehovet för1984/85, vilket är i investeringsplanen, uppgår till 31,1 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 16 Faktisk Beräknad för l.o.m. 83/84 84/85 Bygg- Färdig start stäl- Investeringi byggnader Kostn. Summa ramkostnad Kostn. 544 900 563 300 455 195 94 000 14 105 78-04 47 300 44300 9 508 23 000 11792 81-05 55 000 55 000 23 445 27000 4 555 81-01 647 200 662600 488 148 144 000 30 452 2 100 2 200 1051 500 649 Preliminär medelsförbrukning, långtidsbudget, milj. kr. 1978/79 79/80 80/81 81/82 13,1 38,8 74,8 161,7' 664,8-' ' Under bå 1981/82 förbrukades ytterligare 10milj. via bidrag från avseende museum under Riksplan. -Under bå 1982/83 förbrukades ytterligare I milj. kr. via bidrag från Stockholmskommun avseende viss ytskiktsbehandling samt0,5 milj. kr. via bidrag från avseende viss konstnärlig utsmyckning.' Totalkostnad inkl. konstnärlig utsmyckning i prisläge . att till : Nyttriksdagshus för /85 anvisas ett reservationsanslag av 31lOOOOOkr. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 B. 1982/83 Utgift 1983/84Anslag 1984/85 Förslag 39 852 000 44 209 000 Förvaltningskostnader Lokalkostnader Extraordinära utgifter Summa kostnader Uppbördsmedel Summa anslag 32 460 000 7 162 000 500 000 40 122 000 270 000 39 852 000 -1-4 114 000 + 253 000 -I- 10 000 -1-4 357 000 handhar statens upplåninginom och utom landet, förvaltarstatsskulden samt utfärdar och förvaltar statliga kreditgarantier. Omfattningen av kontorets verksamhet och därmedresursbehoven påverkas starkt av underskotten i den statliga budgeten och ibytesbalansen samt därmed åtföljande behov av statlig upplåning. När statsskulden nätt den storlek som nuär fallet kräver förvaltningen av den allt större arbetsinsatser från kontoretssida. För /85 harriksgäldskontoret som utgångspunkt för uppläningsplaneringen antagit attbudgetunderskottet kommer att uppgå till ca . Den statligautlandsupplåningen /85 uppskattas till ca , varav5 miljarder för att finansiera underskottet i bytesbalansen och resten föratt finansiera förfallande län samt för att säkra en realt oförändrad valutareserv. Denna kalkylförutsätter att de mycket stora belopp somföretag och kommuner lånat i utlandet och som förfaller till betalningunder budgetåret kommer att finansieras genom motsvarande nyupplåning iutlandet av företagen och kommunerna. I den mån detta inte sker, finns det anledning att räkna med att den statligautlandsupplåningen blir i motsvarande män större. Detta innebär attkontoret måste ha kapacitet att genomföra en årlig nyupplåning utomlands iintervallet . Den inhemska statsskulden kan under1984/85 beräknas växa med drygt 80miljarder kronor. Härtill kommer förfallande ränte-, premie- och sparlån mednärmare samt förfallande statsskuldväxlar pä drygt 70miljarder kronor som måste ersättas med ny upplåning. Riksgäldskontoretsupplåningsbehov på den inhemska marknaden blir därmed av storleken 160miljarder kronor. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 17 Vid utgången /85 beräknas statsskulden uppgå till totalt närmare 600miljarder kronor, varav utländsk och närmare 500miljarder kronor inhemsk skuld. har vidolika tillfällen framhållit nödvändigheten av att upplåningen inom landet i ökad omfattningsker utanför banksystemet. En ökad upplåningfrån hushällen måste ske dels genom en fortsatt utveckling av premie- ochsparläneinstrumenten, dels genom införande av det nya allemanssparandet. För kort resp. långupplåning från större placerare har statsskuldväxlar och riksobligationer introducerats. Utöver ökadearbetsinsatser i samband med nyupplåningen kommer kontorets arbete medlåneförvaltning att öka kraftigt. Här planeras ytterligare användning avdatateknik för att kunna klara de allt större volymerna inom och utom landet och för aktivförvaltning av utlandsskulden. Riksgäldskontoretsarbete med kreditgarantier inom varvs- och rederistödet har ökat kraftigt.Inom övriga garantiomräden har framför allt garantier inom energisektornföranlett en ökad arbetsbörda. Fullmäktige har förförvaltningskostnadsanslaget upprättat ett s. k. huvudförslag för1984/85 som innebär att anslaget /84 efter pris- och löneomräkningminskats . Vid prisomräkningen har beaktats att finansministern framhållit attmyndigheterna inte skall kompenseras för deprisökningar som följde av devalveringen . Utöver huvudförslagetföreslår fullmäktige en ytterligare utökning av budgetramen. Huvudförslagetutgär från en oförändrad storlek på den fasta personalstyrkan. Deproduktivitetshöjningar som kan uppnås t. ex. lill följd av genomförandet av datoriseringsprojekt beräknasbli absorberade av ökande arbetsvolymer och nya arbetsuppgifter. Fullmäktige hartidigare föreslagit att anvisar medel på till-läggsbudget för1983/84 avseende förvaltningskostnadsanslaget. Förslaget innebär bl. a.personalförstärkningar till verksledningen, revisionsenheten ochutlandslåneenheten. Kostnaderna för dessa nya tjänster, , skall inräknas i budgetförslaget för1984/85. Det nyaallemanssparandet, varom regeringen framlagt förslag tillriksdagen, kommer all slälla kravpå kontoret för vilka resurser saknas. Fullmäktige kommer därför atl senare återkomma till med förslag till anvisning av medelpå tilläggsbudget /84 och med komplettering av budgetförslaget1984/85. Fullmäktige bedömeratt man inom huvudförslagets och tilläggsbudgetens ram inte kan finansiera alla dearbetsinsatser som framtvingas av ökad volym i upplåning och läneförvaltning eller av alltmerkomplicerade arbetsuppgifterpå dessa områden liksom när det gäller garantier. Fullmäktigeföreslär därför en ytterligare utökning av budgetramen. Orsakerna är i sammanfattning följande. av kontorels datorbearbetningar vad gäller premieobligationer Prop.1983/84:100 Bilaga 16 18 utförs vid externa servicebyråer. Kostnaderna förkontroll av inlösta pre-mieobligationsvinsterberäknas /85 öka med . på grund av ökat antal vinster.Denna kostnadsökning är ofrånkomlig. Mot bakgrund av vadman nu vet om den framtida utlandsupplåningen och förvaltningen av utlandslånenanser fullmäktige all det är nödvändigt och lönsamt med hänsyn tillde totala kostnaderna för slaten att fortsätta utbyggnaden av kontoretsutlandslåneenhet. Fullmäktige föreslår därför attytterligare medel anvisas så att utlandslåneenheten utöver de tre tjänster som berördes i skrivelse angående anslag påtilläggsbudget /84 kan förslärkas med ytterligare tre tjänster.Kostnaderna beräknas till . Ökningen avriksgäldskontorets garantiåtaganden har medfört behov av ökade resurser för att administreragarantiverksamheten. Del juridiska arbetet inom utlandsupplåningen har ocksåblivit alltmer komplicerat. . Dessutom har behovet av juristinsatser för deninhemska upplåningen ökal. Fullmäktige bedömer därför att garanti- ochrättsenheten måste förstärkas med en jurist till en kostnad av . Vidare anser fullmäktige att ökade medelbör tillföras kontoret för konsulthjälp isamband med hanteringen av säkerheter i varvs- och rederistödet samt vid betalningsfallisemang inomgarantisystemen. Kostnaderna för detta beräknas till . Personalutbildningen är en av deviktigaste faktorerna för att klara de omställningarsom riksgäldskontorel kommer att genomgå . Det behövsbättre möjligheter att planera personalutbildningen och att leda deninternt anordnade utbildningen. Vidare behövs en större ekonomisk ram för deltagande i externt anordnad utbildning. Fullmäktigeföreslår därför att medel anvisas för en tjänst som utbildningsad-ministratörlill en kostnad av . och att ytteriigare . Fullmäktige anseratt det finns behov av att inrätta en ny tjänst med inriktning på statistisk verksamhet inomsamhällsekonomiska gruppen. a. i att medverka i moderniseringen av kontorets löpande statistiska rapportering främst till externa avnämare. Kostnaden beräknas till133 . Informationsverksamhetenhar expanderat avsevärt, främst till följd av en starkt ökad efterfrågan på materialför att belysa problemen kring budget- och bytesbalansunderskotten ochstatsupplä-ningen. För att kunna förstärkautbudet av information till nyaintressent-och kundgrupper om kontorets produkter och verksamhetföreslår fullmäktige därför all ytterligare . Riksgäldskontoretslokaler räcker inte för den här föreslagna ökiiingen av personalstyrkan.Fullmäktige föreslår att . anvisas för nya lokaler och . förinredning och utrustning av de nya tjänsterummen. Vidare föreslår fullmäktigeatt . anvisas för ytterligare terminaleranslutna till Reuters nyhetsbyrå. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 Mot bakgrund av vad som ovan anförts anserfullmäktige att utöver huvudförslaget på . och förslaget lillanvisning av medel på tilläggsbudget på . bör anvisas ytterligare I894 . för /85. Fullmäktige föreslär således att underanslaget B I.Förvaltningskostnaderför 1984/85 anvisas . utgifter avengångskaraktär; Fullmäktige i föreslår att till : Förvaltningskostnader för /85 anvisas ettförslagsanslag av . Riksgäldskontoret:Vissa kostnader vid emission av statslån m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 33955 742 40 000 000 52 000 000 Reklam,m. Konsultarvoden m. m. -I- 600 000 +I 210 000 -I- 4 890 000 I 700 000 8 lOOOOO 3 600 000 + 1 050 000 + 2725 000 -I- I 525 000 Anslaget avser vissa avde rörliga externa kostnaderna för kontorels. upplåningsverksamhet, nämligenobligationspapper och värdepapperstryck både inom och utom landet, reklam ochannonseringskostnader m. m. inom landet och prospekt och annonser samt anlitandeav advokatbyråer och konsulter för utlandsupplåningen. Vad gäller inriktning ochomfattning av den aktuella verksamheten hänvisas till redogörelsen i anslutningtill anslaget B I. Förvaltningskostnader. För /85beräknas utgifterna till . varav för upplåning inomlandet och . för upplåning ulom landet. För den inhemskaupplåningen beräknas kostnaderna för obligationspapper och värdepapperstrycköka på grund av ökade volymer av premieobligationer. En begränsning avkostnadsökningen har åstadkommits genom att fullmäktige beslutat införa ettsystem med 100-brev för premieobligationer. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 Mot bakgrund av de ökadekräv som ställs på finansiering av budgetunderskottet utanför den regleradekreditmarknaden ökar även kostnaderna för marknadsföring, dvs. reklam m. m.Det är angeläget att nya place-rargrupper kan vinnas för statsskuldväxlar ochriksobligationer. Utökade marknadsföringsinsatser planeras för detta ändamål.Under budgetåret planeras en ny teknik för försäljning av sparobligationer sommöjliggör ett bättre utnyttjande av denna finansieringsform i hushållssektorn.Även detta kommer att kräva ökade resurser för marknadsföring. Vidare ökarreklaminsatserna för premieobligationer genom den nya emissionstekniken medförköp och en avslutande försäljning vilket bl. a. innebär fieraannonseringstillfällen. Dessutom planeras en fortsättning av de särskildamarknadsföringsinsatser som sker för räkning avseende premieklubbar. För utlandsupplåningenutgår kostnadsberäkningarna från ett hypotetiskt låneprogram och är bl. a.beroende av antalet lån. Kostnaderna påverkas också av prisstegringar utomlandsoch av stigande dollarkurs. Om nya upplåningsformerinförs inom landet eller om lippläningsvoly-merna blir större än beräknat kandetta leda till högre utgifter än som här angivits. att till Riksgäldskontoret:Vissa kostnader vid emission av statslån m. m. för budgetaret 1984/85 anvisasett förslagsanslag av . : Administrationskostnader för lönsparandet 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag -I- 94 000 handharadministrationen av lönsparandet, bl. a. vinstutlottningarna i vinstsparandetsamt vissa kontroller i samband med skattesparandet. Anslaget B 3 avser endastexterna kostnader, således ingår exempelvis inte lönekostnader för personal somarbetar med lönsparandet. Anslag till kampanj äskas under VII:e huvudtiteln. För /85beräknas utgifterna till . vilket innebär en real minskning jämfört med /84. 1983/84:100 Bilaga 16 21 att tillRiksgäldskontoret: Administrationskostnader för lönsparandet för budgetåret1984/85 anvisas ett förslagsanslag av . : Administrationskostnaderi samband med premiering av frivilligtsparande av överskjutande preliminär skatt 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Regeringen har bemyndigats att, omkonjunkturläget motiverar det, besluta om premiering av frivilligt sparande avöverskjutande preliminär skatt i huvudsaklig överensstämmelse med reglerna ilagen om premiering av visst frivilligt sparande. skallhandha administrationen vid eventuellt kommande premieringar. Anslaget bör /85 uppföras med ett formellt belopp av . att tillRiksgäldskontoret: Administrationskostnader i samband med premiering avfrivilligt sparande av överskjutande preliminär skatt för /85anvisas ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 13 927 084 1983/84 Anslag 14 683 000 1984/85 Förslag 14 929 000 Justitieombudsmännen hartillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andraförfattningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidareverka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Verksamheten regleras av lagen (SFS 1975:1057;ändr. 1980:15) med instruktion förjustitieombudsmännen. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Prop.1983/84:100 Bilaga 16 22 Inspektionsverksamhetenberäknas få samma omfattning under /85 som den haft undertidigare år. Antalet nya klagoärenden under /83 uppgicklill 3 688 och antalet nya initiativärenden till 133. Detta innebär en ökningbeträffande klagoärenden med 289 och initialivärenden med 38 i förhållande tillföregående år. Det finns ingenting som tyder på några dramatiska förändringarunder . För att hålla ärendebalansen på en rimlig nivå harJO-ämbelet de senasle åren bl. a. anställt föredragande som "extrautredningshjälp". räknar med att denna "extrautredningshjälp" behövs tills vidare om antalet klagoärenden får ungefärsamma omfattning som /83, dvs. ca 3 700. Lönekostnaderna har förnästkommande budgetår beräknats till , varav . Lokalkostnaderna beräknasöka med , beroende främst på ökade hyreskostnader. Under anslagsposten Expenser har för innevarandeår anvisats . Av dessa är . av engångskaraktärinnefattande kostnader för dels anslutning av telefonerna till riksdagensväxel, dels genomförande av den 3:e internationella ombudsmannakonferensen förvilken är arrangör. Med hänsyn härtill beräknas anslaget för budgetåret1984/85 lill , vilket innebär att kostnaderna för den ordinarieverksamheten antas öka med . beroende på koslnadsstegringar. Riksdagensförvaltningsslyrelse har inle något att erinra mot medelsberäkningen ochföreslår att till Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen för /85 anvisas ettförslagsanslag av . revisorer och deras kansli 1982/83 Utgift 5 674 428 1983/84 Anslag 6320 000 1984/85 Förslag 6501 000 revisorer hartill uppgift att pä vägnar granska den statliga verksamheten. För verksamheten gällerlagen (RFS 1975:9; omtryckt 1979:10, ändr. 1981:2 och 1982:5) med instruktionför revisorer. Prop.1983/84:100 Bilaga 16 23 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader 5 361000 +316 000 Lokalkostnader 959 000 -219 000 6 320 000 + 97 000 Beräkningen avmedelsbehovet har skett med utgångspunkt i huvudförslaget. Därutöver haremellertid gjorts en besparing på , vilken revisorerna önskarfä tillgodoräkna kommande år. Av anslagsposten 1föreslås högst . få disponeras för lönekostnader inkl.lönekoslnadspälägg för egen personal. Under anslagsposten Iföreslås högst . få disponeras för representation. Under anslagsposten 2 harmedel beräknats endast för hyror. Övriga lokalkostnader är upptagna underanslagsposten 1. I sinanslagsframställning påpekar revisorerna att vad som förordats i förslaget tillny organisation för förvaltningskontoret (förs. 1982/83:25) innebär bl. a. attden externa revisionen av riksdagsförvaltningen skall utökas. I avvaktan påriksdagens beslut har revisorerna inte beräknat några medel härför. Särskildframställning om ytterligare medel för /85 kan därför senarekomma att inges. Riksdagensförvaltningsstyrelse har inte nägot att erinra mot revisorernasmedelsberäkning. I förhållande tillrevisorernas förslag måste anslaget räknas upp med . Detta med hänsyntill den del av kostnaderna för telefonväxel som revisorernas kanslimed sina anknytningar svarar för. att till Riksdagensrevisorer och deras kansli för /85 anvisas ett förslagsanslag av6 . Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli: Förvaltningskostnader 1982/83 Utgift 4162 587 1983/84 Anslag 4651 000 1984/85 Förslag 4924 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 16 ,vars verksamhet regleras i samarbetsöverenskommelsen mellan ,, , och (Helsingforsavialel) 1962 med ändringar1971 och 1974, är ett organ för samråd mellan de nordiska ländernas riksdagar och regeringar. ochÅland deltar i rådets arbete. Rådetsammanträder i regel en gäng . har dock prövats enförsöksordning med delade sessioner, och anordnade rådet sinförsta extra session. Vid rådets 31 :asession beslutades om en utökning av antalet rädsrepresentanterfrån 78 valda medlemmar till 87. Detta innebär att , Grönlandoch kommer att få vardera två medlemmar irådet inom ramen för resp. och delegationer. ,, och kommer alt få vardera 20 medlemmar i rådet och 7. De beslutade förändringarnaförutsätter en ändring av Helsingforsavialelfrån 1962. Denna avtalsändring har godkänts av riksdag den 23november 1983. Arvoden för medlemmars deltagande Arvoden för medlemmar av arbetsutskottet Varav I halvtidstjänst. Lönekostnaderna har för nästkommandebudgetår beräknals till , varav154 . Ökningen avanslagsposten Reseersättningar beror dels på prishöjningar, dels på ökad mötesfrekvens. Den minskadelokalkostnaden hänför sig till lägre hyreskostnad då delegationens kansli Hyllar tillnya lokaler i kvarteret i . Expenser kan minskas meddet engångsbelopp på . somavsattes för rådets 32:a session i . Sedvanlig kostnadsomräkninghar därefter skett. 1983/84:100 Bilaga 16 25 Riksdagensförvaltningsslyrelse har inte något att erinra mot medelsberäkningen ochföreslår att till Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli: Förvaltningskostnader för budgelårel1984/85 anvisas ett förslagsanslag av . svenska delegation och desskansli: Andel i gemensamma kostnader för 1982/83 Utgift 4298 853 1983/84 Anslag 5449 000 1984/85 Förslag 7012 000