prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — I ingår ämnena dramatik, bild, musik samt dans och rörelse eller bildoch form för samtliga elever. Varje ämne har ett relativt lågt timtal. IStockholm väljer eleverna ett huvudämne i båda årskurserna (formgivning ochmiljökunskap, dramatik, musik, konstnärlig dans eller film- och TV-kunskap)samt ett stödämne i årskurs 1 (nämnda ämnen eller rytmik). Starkt förenklat kan Linköpingsverksamhet sägas utmärkas av större bredd, medan verksamhet erbjuder mera specialisering. Estetisk variant avSo-linjen är enligt SÖ:s mening ett värdefullt komplement tillgymnasieskolans övriga studievägar. Det bör enligl SÖ kunna erbjudas elever i även andra kommuner än Linköpingoch . SÖ föreslär därför att försöksverksamhet med estetisk variant avSo-linjen får anordnas i ytterligaresju kommuner fr. o. m. /85. Därvid bör enligt SÖ även andraorganisatoriska modeller än de som används i och fåprövas. Även jag anser atlförsöksverksamheten med estetisk variant av So-linjen bör få fortsätta och utvidgas, så attandra organisatoriska modeller än denuvarande kan prövas. Det bör fä ankomma pä regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer att avgöra vilka föreskrifter som behövs. Avfinansiella skäl ser jag f. n. endast utrymme för en ökning med tre klasserinom försöket fr. o. m. /85. Regeringen börinhämta godkännande av vad jag förordat om fortsatt försöksverksamhet med estetiskvariant av So-linjen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 129 3.2.3Förslag om nya försök I den proposition om reformering avgymnasieskolan som jag avser föreslåregeringen att förelägga kommer, som jag nämnt, försöks- och utvecklingsarbete att blien viktig del. Av praktiska skäl ochtill hjälp för skolornas planeringväljer jag dock att redan här ta uppvissa förslag om nya försök som SÖ lämnat i sin anslagsframställning. SÖ har den 22augusti 1983 redovisat ett uppdrag att utifrån gymnasieutredningens påbörjadearbete framlägga förslag till estetisk-praktiska studievägar i gymnasieskolaninom områdena musik, dans, teater och bildslöjd. SÖ konstaterar att företrädare för såvälgymnasieskola som högskola och fackligaorganisationer uppfattar som angeläget att det skapas flera estetiskastudievägar inom gymnasieskolan. Den stora tillströmningen till de nuexisterande utbildningarna pä detta område visar att också eleverna delar denna uppfattning. Det estetiska området ärockså ett bristområde i denbemärkelsen att det i gymnasieskolan saknas linjer eller kurser som naturligt leder till vissa högre utbildningar inom kultursektorn. Detta gäller såvälbild-slöjd som dans och teater. Musiklinjen harutgjort modell för de förslag som SÖ lägger fram. Samtliga föreslagnaestetiska utbildningar syftar till att ge en bred allmän grund för fortsatta studier inom de sociala ochkulturella områdena, varför ungefärtvä tredjedelar av veckotimtalet utgörs av allmänna ämnen. De föreslagna utbildningarna skall också ge en god grundför fortsatta studier inom resp. specialområde. SÖ föreslårförsöksverksamhet med följande principiella uppläggning av del estetiskaämnesblocket under tre till fem är, omfattande 300 intagningsplatser /85. Antal veckolimmar: årskursI årskurs 2 (i ett ämne; 6 vlr i van- b) ettämnesutb. 12 vlr i endera Estetiskaämnen (bild, foto/film/video, keramik, hård slöjd, mjuk slöjd, dans, teater, musik - det sistnämnda endast i årskurs 1) Lärarlönekostnaderna överstiger enligtSÖ:s beräkningar inte genomsnittskostnaden för övriga studievägar. 9 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 130 SÖ en kostnad på . vid utbyggd verksamhet och300 inlagningsplatser. Med syfte att prioritera elever med en stark motivationför studier inom del estetiska området föreslås att vid intagningen skall fillämpasurvalsgrundersom fiämst mäter fallenhet för den estetiska specialiseiingen. Jag vill ävenerinra om att utbildning av detta slag ges vid många folkhögskolor. För tillträdelill dessa krävs normalt att den sökande fyllt . Jag föreslär attförsöksverksamhet med olika estetisk-praktiska linjer får anordnas under enfemårsperiod fr.o.m. /85. Det bör få ankomma pä regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer atl utforma regler förverksamheten. Jag räknar med att det kan ske i huvudsaklig överensstämmelsemed SÖ:s förslag. Jag är dock inte nu beredd att föreslå att särskilda medelanvisas för praktik. Elevplatser för försöket bör reserveras inom HS-sektorn. Regeringen börinhämta godkännande av vad jag här förordat om försök medestetisk-praktiska linjer fr. o. m. /85. SÖ har den 29augusti 1983 redovisat ett uppdrag att ge förslag till utformning av det avgymnasieutredningen föreslagna ämnet kulturkunskap. SÖ finner, liksomgymnasieutredningen, att ämnet kulturkunskap skulle kunna tillföra elevernai gymnasieskolan mycket av värde. I avvaktan pä regeringens proposition angående måloch ramar för ett långsiktigt reformarbete inom de frivilliga skolformerna har SÖ föreslagiten försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap på samtliga linjer i högst 10 gymnasieskolor. SÖ föreslårvidare att ämnet i utbyte mot annat ämne eller del av ämne får omfatta på destudieförberedande teoretiska linjerna och I veckotimme på de yrkesförberedandelinjerna. SÖ har i sittförslag till utformningen av ämnet kulturkunskap utgått från utredningens intentioner att hos allaelever väcka medvetenhet om det egnakulturmönstret för att därigenom också öka förståelsen för andra kulturer ochöppna vägar för internationell solidaritet. 1 medvetenhet om den ringa bärkraftett till timtalet litet, nytt ämne kan ha i en studiegång finner SÖ detviktigt att ämnet får integrationskaraktär. Jag anser attförsöksverksamhet med ämnet kulturkunskap bör fä anordnas fr.o.m. /85. Det bör fåankomma pä regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att utforma reglerna för försöksverksamheten. Jagavser att efter en utvärdering av verksamheten och efter beredning av språk- och kulturarvsutredningens (SOU 1983:57) förslag ta närmare ställning till om kulturkunskap bör införas som ell nytt, reguljärt ämne i gymnasieskolan eller om ämnetssyfte också kan uppnås genom alt innehållet integreras i den löpandeämnesundervisnin.gen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 131 Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av vad jag förordat om försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap. Ramtimplanermed obligatoriska och valbara timtal Försöksverksamhet bedrivs sedan läsåret1979/80 och med sista intag ning . Försöket innebär att försöksskolorna får möjlighet att anordna undervisning av delvis annan karaktär än den som annars erbjuds gymnasieskolans elever. Lokala intressen liksom aktuella behov av mer allmän art kan därvid tillgodoses.Enligt lokala beslut inom ramen för SÖ:s föreskrifter har vissa ämnen inormaltimplanerna under upp till fem vecko timmar per årskurs bytts ut mot de ämnen som ingått i försöksverksamhe ten. Under läsåret1983/84 har försöksverksamheten omfattat följande ämnen, nämligen datakunskap (S-linjen) iGöteborg, estetiska ämnen på N-linjen (musik-estetisk specialisering,teckning-estetisk specialisering ochdramatik) i , förvaltningskunskap (Dk-linjen) i ,mediakommunikation (E, H, N och S) i , mediakunskap och teaterkunskap (H, S och So) i samt slöjd (H och S)i . SÖ redovisargenomgående goda erfarenheter av försöket frän skolledare, lärare och eleveroch anser det angeläget att bedriva ramtimplaneförsök även under /85. Jag anser för att denna verksamhet har stort värde, inte minst för att öka flexibiliteteni gymnasieskolan. Jag avser att återkomma till dessa frågorvid min anmälan av den kommande propositionen om reformering avgymnasieskolan. Jag anser därför att försöket medobligatoriska och valbara timtal bör geslängre tid än ytterligare endast . Försöksperioden bör förlängas så attsista intagning medges till /89. Härigenom ges också kommunerna bättre underlag för planering ocheventuell utbyggnad av systemet,nägot som jag skulle se som värdefullt för en successiv reformering av gymnasieskolan. Vårdinriktadkompletteringskurs för särskild behörighet till vissa linjer i högskolan Kompletteringskursenär en ettårig högre specialkurs som är avsedd att ge dem somgenomgått annan linje än Vd-linjen särskild behörighet tillden kommunala högskolans hälso- ochsjukvårdslinje i högskolan. Den bedrivs som försöksverksamhet sedan läsåret1981/82. Utbildningen är principiellt viktigsom ett exempel pä en kompletteringskurs av det slag gymnasieutredningenföreslagit. SÖ har enligtuppdrag redovisat erfarenheter av försöket. Av rapporten framgår bl.a. atttvå elever av tre har sökt till högskolan. Vid de jämförelser som gjorts mellankompletteringskursen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 132 Vd-linjen och undersköterskeutbildningen är det allmännaomdömet att eleverna i kompletteringskursen klarar sig lika bra som eleverna ide tvä andrautbildningarna. SÖ rapporterar dock vissa svårigheter med heterogena grupper ochproblem i de fall studerande redan läst vissa ämnen och vill kunna fördjupa sig i andra istället. SÖ hemställer att kursen får anordnassom försök även under /85. Jag tillstyrker detta. Jag anser detväsentligt att SÖ noga kan följa denna verksamhet och återkomma med definitivaförslag om dess utformning möjligt. Regeringen börbereda tillfälle att ta del av vad jag anfört om den vårdinriktade kompletteringskursen. för barna- och ungdomsvård på Vd-linjen (VdBu) Sedan läsåret1979/80 pågår försöksverksamhet med reviderade tim- och kursplaner på VdBu.SÖ arbetar f.n. på en översyn av dessa rned inriktning på att få nya tim- ochkursplaner fastställda som reguljära. Jag har erfarit att detta arbete kan blifärdigt först . SÖ har med syftet att få en samordning inomhela sin del av barnomsorgsutbildningen även påbörjat en revidering av specialkurserna päområdet. Jag räknar inte med att nya tim- och kursplaner för VdBu kan bliprövade och fastställda i tillräcklig tid före /85.Försöksverksamheten bör därför få fortsätta även det läsåret. Jag räknar med att medutgångspunkt i SÖ:s kommande förslag kunna återkomma med förslag i frågan /86. 4 Åtgärder för elever med särskilda behov 4.1Erfarenheter av den friare resursanvändningen Det riksdagsbeslutom förändringar i gymnasieskolans utformning m. m. som fattades idecember 1981 (prop. 1981/82:14, UbU5, rskr 112) innebar bl. a. att tidigarespecialdestinerade resurser sammanfördes till en förstärkningsresurs, över varsfördelning skolstyrelsen och rektor fattar beslut. Den friare resursanvändningen har som syfte att göra det möjligt attlokalt fördela resurser till deområden i skolan, där de största problemen finns. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget om en friare resursanvändning rådde enighet om vikten av att förbättramöjligheterna för de elever som har stort behov av hjälp och stöd. Endast ett läsårenligt den nya ordningen har slutförts. SÖ:s utvärdering har under denna tidfrämst varit inriktad på en kartläggning av förstärkningsresursens fördelning.Den gjorda utvärderingen visar enligt SÖ att en övergång frånregelstyrning till målstyrning skett endast undantagsvis.Förstärkningsresursen har som jag tidigare nämnt av skolorna främst använts föratt undvika självstudietid och inte att särskilt förbättra möjligheterna till stödoch hjälp åt elever med svårigheter. Jag har redan erinrat om att förstärkningsresursen totalt settär liten och att skolorna bedömer 1983/84:100 Bilaga 10 133 möjligheterna till omföidelning som starktbegränsade och beroende av bl. a. tillgång på lokaler och utrustning och avämnenas karaktär. Tillskapandet avförstärkningsresursen och den ökade lokala frihet som detta innebar synes i sigha mottagits positivt. Skolledare ser den fria resursanvändningen som ett medelatt styra ekonomiska och personella resurser till de områden i skolan där de störstabehoven finns. Jag vill i sammanhangeterinra om att vid ett bifall till mitt tidigare förslag om två års svenska föralla minst tvååriga studievägar, så utökas den grupp elever somerfarenhetsmässigt visat sig behöva särskilda resurser i form av klassdelning,kompanjonlärare eller andra anordningar. Detta är en av de elevgrupper, vilkasbehov av stöd uppmärksammades redan i prop. 1981/82:14 om förändringar avgymnasieskolans utformning m.m.(s. 18). Behovet av sådanastödinsatser i svenska kan i viss män tillgodoses genom den nuvarandeförstärkningsresursen. Så sker redan i årskurs 1. Enligt min mening är detemellertid nödvändigt att åtminstone övergångsvis tillföra ytterligareresurser för att skolorna skall kunna ge tillräckligt stöd i svenska i årskurs2 av de yrkesinriktade linjerna. Resurstillskottet bör för /85motsvara 7,5 milj. kr. Det bör få ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att inom den kostnadsramen avgöra genom vilka reglersyftet med resursen skall uppnås. Regeringen bör inhämta godkännandeav mitt förslag. 4.2 En återföringsresiirs i samband med systemetför timreduktioner i förhållande till gruppstorlek barden 15december 1983 beslutat (UbU 1983/84:7. rskr91) i enlighet med regeringensförslag i prop. 1983/84:40 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Enligtbeslutet om en utbyggnad av systemet med timreduktioner i förhällande tillgruppstorleken skall en särskild återfö-ringsresurs ställas till vissa skolorsdisposition. Denna resurs skall kunna bli ett komplement till den nu för varjeskola varierande reguljära förstärkningsresursen. Detta är, som jag redantidigare framhållit, nödvändigt främst med tanke på de mindre skolorna iglesbygd. SÖ skall fördela de ,extra resurstimmarna mellan länsskolnämnderna,vilka sedan i sin tur fördelar dem vidare till de kommuner och skolenheter somär i särskilt behov av resurser. Jag har redan i den nyssnämnda propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. beräknatäterföringsresursen till ca 15 milj.kr. Enligt mina beräkningar kan därmed fördelas av SÖ på det sätt jag nu beskrivit. Rättelse: S. 133. nästsista raden Står: I 300 Rättat till: 1 960 Prop.1983/84:100 Bilaga 10 134 4.3 Gymnasial utbildning för svårtrörelsehindrade vid gym nasium i Enligt beslutmed anledning av prop. 1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp vid detallmänna skolväsendet m. m. (UbU 1983/84:8, rskr 112) skall medel motsvarandenuvarande bidrag till verksamheten vid gymnasium överföras tillanslaget B 9. Särskilda åtgärder på skolområdet. Elever frän hela landet skallfå tas in vid gymnasium även inför /85. Dessa eleveroch de som redan går vid gymnasium skall enligt beslutfå fullfölja sin utbildning vid denna skola under de ekonomiska förutsättningarsom gäller . Medel till denna utbildningsverksamhet skall utgå ur nämndaanslag enligt särskilda övergångsvis gällande bestämmelser. Detta utesluter inte attelever frän hela landet tas jn vid gymnasium även senare, som ettresultat av samarbete inom den blivande östra planeringsregionen och mellandenna region och övriga regioner i landet. 4.4 Särskilda kostnader för gymnasialutbildning för döva och gravt hör selskadade i kommuns gymnasieskola Bidrag till tekniska och organisatoriskastödåtgärder För /84har sammanlagt 1,47 milj. kr. beräknats för detta ändamål. I detta beloppinnefattas 1,22milj. förelever vid gymnasium i . SÖ räknar för budgetåret1984/85 endast med kostnadsökningar av automatisk natur. För delberäknarjag kostnaderna lill 538000kr. SÖ har med stöd avskrivelse frän skolförvaltningen i om anlalel döva och gravthörselskadade elever 1984/85 räknat med 265 elever /85. Enligt avtal om gymnasial utbildning för dövaoch gravt hörselskadade i erlägger staten, utöver vad som följer av förgymnasieskolan gällande bestämmelser eller särskilda beslut av regeringen,statsbidrag till kommun för varje läsår med . per elev ikostnadslägel (verksamhetsstöd). Jag beräknar efterprisomräkning verksamhetsstödet lill (265 x . Kostnader för statsbidragtill löner för skolledning och lärarpersonal ingår i de kostnader för sådanpersonal som beräknats för gymnasieskolan som helhet. 1983/84:100 Bilaga 10 135 4.5 Särskilda kostnaderför gymnasial utbildningför hörselskadade i Öre bro kommuns gymnasieskola har beslutat(prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112) att gymnasial utbildning medriksrekrytering för hörselskadade elever får anordnas inom fr.o.m. /85. En förutsättning är att godtagbartavtal kan träffas med kommunen beträffande statlig ersättning i nivå med dekostnader som förutsatts i den nämnda propositionen (1983/84:27). Utbildningenbör efter en uppbyggnadsperiod få en intagningskapacitet av 100 elever per år.Jag har för utbildningen beräknat . för /85. 4.6 Särskilda åtgärder för invandrarelever 4.6.1 Extra undervisning i svenska För elever i gymnasieskolansom har minoritetsspråk som hemspråk och som behöver och önskar delta i extraundervisning i svenska anordnas sådan undervisning i form avstödundervisningieller undervisning i ämnet svenska som främmande språk.Föreskrifter om detta finns i förordningen (1982:490) om extra undervisning isvenska för vissa elever i gymnasieskolan. Statsbidrag lämnas till kostnaderför per deltagande elev och läsår. a. att svenska som främmande språk för varje elev skall ha en omfattningsom motsvarar minst . Elevens timmar i svenska som främmandespråk fär ersätta högst lika många timmar i den ordinarie undervisningen.Utbyte fär inte ske så att ett ämne helt faller bort eller att de kvarvarandetimmarna blir för få för att eleven skall kunna.följa undervisningen i ämnet.Betyg sätts inte i svenska som främmande språk. Enligt SÖ visar erfarenheterna, att utformningenav dessa bestämmelser inte gagnar berörda elevgrupper på det sätt som avsetls.Invandrareleverna lämnar ogärna sin ordinarie klass/grupp för att fåundervisning i svenska som främmande språk. Att gä miste om lektioner i ämnensom betygsätts för att i stället fä undervisning i ett ej betygsatt ämne kännsför dem ofta svårt och omotiverat. SÖ föreslår därför attämnet svenska som främmande språk som eget ämne fär läsas i gymnasieskolanenligt de villkor som gäller för hemspråk, dvs. i utbyte mot ett ellerflera obligatoriska ämnen dock att utbyte inte må ske mot ämnet svenska. SÖ harmeddelat bestämmelser om betyg i hemspråk. SÖ föreslår också att ämnet svenskasom-främmande språk betygsätts. Jag är inte beredd att nu ta ställning lillSÖ:s förslag. Jag återkommer till detta efter remissbehandlingen av språk- ochkulturarvsul-redningens betänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung - Gemenskap iSverige. Jag utgår från att SÖ följer den extra undervisningen i svenska ochockså ger akt på hur invandrarelevernas möjlighet att följa den övrigaundervisningen utvecklas. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 136 Jag räknar med att 1900elever kommer att delta i extra undervisning i svenska /85.Kostnaderna härför beräknarjag till . 4.6.2 Hemspråksundervisningoch studiehandledning på hemspråket För de elever i gymnasieskolan som har minoritetsspråk som hemspråk anordnas dels undervisning i hemspråk som ämne,dels studiehandledning på hemspråket. Verksamheten ersätter undervisning avmotsvarande omfattning i ett eller flera obligatoriska ämnen pä elevensstudieväg. Statsbidrag utgår per deltagande elev ochläsår. SÖ uppskattar att 6000elever kommer att delta i hemspråksundervisning och studiehandledning pähemspråket /85. Jag beräknar i likhet med SÖ 12852000kr. 4.6.3 Kurser för invandrarungdom Särskilt statsbidragutgår enligl förordningen (1983:46) om kurser för invandrarungdom igymnasieskolan. 1 den mån en kurs föranleder merkostnader för kommunen i frågakan kommunen erhålla särskilt statsbidrag för merkostnaderna, dock aldrig medhögre belopp än 25000kr. för detta ändamål. 4.6.4 Försöksverksamhetenmed finskspråkig gymnasial utbildning Språk- och kulturarvsutredningen har avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU 1983: 57) Olika ursprung - Gemenskap iSverige och det remissbehandlas f. n. 1 avvaktan på denfortsatta beredningen av betänkandet bör försöksverksamheten med finskspråkiggymnasial utbildning vara oförändrad. 5.1 Industri och hantverksamt handel och kontor För industri och hantverkräknar SÖ med atl statsbidraget per elev och år uppgår till . Såledesberäknarjag att medelsåtgängen för uppskattningsvis 7600 elever blir80560000kr. För handel och kontorberäknas enligl SÖ statsbidrag per elev och undervisningsär uppgå till 5500 kr.För uppskattningsvis 9100 elever beräknarjag kostnaden till . Enligt 13 § förordningen(1966:115) om statsbidrag lill driftkostnader för viss utbildninglämnas statsbidrag för särskilda kostnader för inbyggd utbildning för värdyrkeni gymnasieskolan med högst . per klass om minst åtta elever iutbildning . Sedan den lämnas dock inte sådant bidragtill landstingskommuner eller kommunalförbund i vilka en landstingskommuningär. 1983/84:100 Bilaga 10 137 Den inbyggdautbildning som anordnas inom värdområdet (dvs. pä Ss-och Vd-linjerna) är tillorganisation och uppläggning likartad, antingen huvudmannen ärlandsfingskommunal eller primärkommunal. Till skillnad från övrig inbyggd utbildning på gymnasieskolanslinjer är det en befattningsutbildning, som är helt inriktad på anställninghos utbildningsanord-naren. Jagförordar mot denna bakgrund att det särskilda statsbidraget för vårdyrken i primärkommunal utbildning upphör förtiden fr. o. m. den Ijuli 1984. Jag räknar med att detta för /85innebär en besparing på . Enligt nämnda paragraf statsbidragsförordninglämnas bidrag för inbyggd utbildning även inom området husligt arbete igymnasieskolan. Högsta belopp är i detta fall . Enligt min bedömning harbidraget ytterstliten, om ens någon praktisk betydelse för kommunerna och landstingskommunerna.Jag föreslår därför att även detta bidrag skall upphöra för tiden fr. o. m. . Kommuner medgymnasieskola får sedan den anordna försöksverksamhet medgymnasial lärlingsutbildning. kan försöksverksamhetenäven anordnas i vissa kommuner som inte har gymnasieskola men kommunalvuxenutbildning. Försöksperioden löper, efter förlängning, ut den 30juni 1984. Den gymnasiala lärlingsutbildningen innebär i korthet attden som är anställd hos ett företag eller en institution även är elev igymnasieskolan. Företaget eller institutionen åtar sig att ge den anställdeyrkesutbildning enligt kursplan som skolstyrelsen fastställer efter samråd medföretaget eller institutionen. Gymnasial läriingsutbildning kan förekomma utan nägonbegränsning med avseende pä verksamhetsområde eller yrkesområde på arbetsmarknadendels som grundutbildning, dels som färdigutbildning. En förutsättning är dockatt utbildningen för yrket i fråga normalt inte kan erhållas på linjeeller specialkurs i gymnasieskolan. Elever antas till utbildning avskolstyrelsen som även i övrigt handlägger de angelägenheter som rör dengymnasiala lärlingsutbildningen. Förinnevarande budgetår har i budgetpropositionen 1983 beräknats 4500 inlagningsplatser för lärlingsutbildning inomTl-sektorns ram. Som aviserats iprop. 1983/84:26 om särskilda sysselsättningsätgärder för /84har regeringen med stöd av det s.k.arbetsmarknadsbe-myndigandet beslutatom ytterligare 2000 intagningsplatser, avsedda för gymnasial läriingsutbildning. utgår innevarande budgetår. Det lämnas till kommuner för extra ersättning till företag som inrättar nya lärlingsplatserför utbildning som päböijas under Prop.1983/84:100 Bilaga 10 138 periodenden 30 juni 1984. För detta beräknas medel för sammanlagt30 milj. kr. Verksamhetenregleras enligt förordningen (1980:533) om försöksverksamhet med gymnasiallärlingsutbildning. Förordningen innehåller också bestämmelser om statsbidrag tillkommunerna. Statsbidraget beräknas medutgångspunkt i visst belopp per elev och lärotimme hos företaget. För varjeelev och vecka under vilken elev har deltagit i grundutbildning inom ramen förtvå utbildningsår utgår statsbidrag med belopp som motsvarar . För färdigutbildning beräknas förvarje elev och vecka under vilken eleven har deltagit, inom ramen för ettutbildningsår, statsbidrag motsvarande20 lärotimmar. Statsbidraget är avsett för den ersäiitning som kommunen betalarföretaget för utbildningsplatsen. Viss del av bidraget får dock användas för samverkan med gymnasieskolan,tillsyn m. m. 6.2 SÖ:s utvärdering och förslag SÖ har på uppdrag avregeringen utvärderat försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning.