prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — a. skullekunna ge möjlighet till långtidsavtal om leveranser av utvunnen råolja frånresp. Garantin gäller, utöver för olja, även för naturgas och kol. Enförutsättning för att garanti skall ställas är att verksamheten är avväsentlig betydelse för svensk energiförsörjning. Staten kan vidaretillförsäkras option på den eventuella produktionen eller del därav. Garantiramenfastställdes ursprungligen till 2000 milj. kr. men har sedermera genom riksdagensbeslut höjts till 4000 milj. kr. Sedan garantin infördes har ävenanvändningsområdet vidgats. infördes en möjlighet att använda garantinäven för atl finansiera förvärv av andelar i konstaterade fyndigheter. År 1979tillkom två nya användningsområden, nämligen finansiering av aktieförvärv ibolag med verksamhet huvudsakligen inom oljeutvinning och säkring av svenskaföretags betalningsförpliktelser i samband med avlyft av råolja inom ramen förlångsiktiga leveranskontrakt. Vidslutet av hade 450 milj. kr. tagits i anspråk genom garanlibe-slut avregeringen. beslöt regeringen lämna statlig garanti för del s. k.Ula-projektet på sammanlagt 360 milj. USD. Vid en dollarkurs på . motsvarardetta 2 900 milj. kr. 6.4 : s skrivelse () har till regeringen inkommit med enskrivelse angående inriktningen och finansieringen av den statligaoljeprospekterings- och oljeutvinningsverksamheten. 1983/84:110 40 Iskrivelsen framhålls atl Svenska () inte kommer altkunna nå det mål som anges i verksamhetsplanen för , om ingasärskilda åtgärder vidtas för att öka fillgången på likvida medel ioljeprospekleringsfonden. Man anger att bormingsverk-samheten i annat fallkommer att behöva begränsas från nuvarande 10 borrningar till högst 5per år . För perioden därefter fömtses ytterligareminskningar. Vadgäller frågan om prospekteringens roll i oljeförsöijning sägs ibolagets skrivelse att det ekonomiska utbytet för koncernen av utvinnings värdaprojekt som kan uppstå som ett resultat av SPE: s prospekleringsverksamhetmåsle bli begränsat. Skälet till detta är att vid projekt som har finansieratsmed särskilda bidrag, skall det ekonomiska överskottet återföras till statensedan vissa avdrag har gjorts. SPE fungerar enligt skrivelsen därför i sådanafall endast som elt verkställande organ för att förverkliga ändamålet medprospekteringsfonden. För produktionsprojekt, dvs. i projekt där SP-koncernendeltar i utbyggnad och senare i produktion av elt fynd, kan upplåning ske motbl. a. statlig garanti. Genom utnyttjandet av denna garanti har SP lyckatsgenomföra projekt som innebär att bolaget under åtskilliga år framöver kommerha tillgång på råolja från . SPanser enligt skrivelsen att den ekonomiska och försörjningsmässiga nyttan avfynd som har framprospekterats med särskilda bidrag inte sammanfaller med dennytta som framkommer vid köp av produktionsandelar, bl. a. på gmnd av de reglersom gäller för prospekterings- och utvinnings-verksamhet i . Iett avsnitt i SP: s skrivelse med förslag till elt nytt finansieringssystem förstatligt stödd prospekleringsverksamhet framhålls att SPE under de närmasteåren sammantaget har avlalsmässiga arbetsåtaganden på i storleksordningen 450milj. kan del vidare föreligga svårigheter föroljeprospekteringsfonden att likviditetsmässigt klara erforderliga utbetalningar.Även om SPE fortsätter att vidta åtgärder för att minska sina åtaganden finnsrisk för att fillgången på medel inte räcker till för att bl. a. medgeackvisition av nya koncessioner i t. ex. i den omfattning som erfordrasför att verksamheten skall nå en för syftet fillfredsställande nivå. Iskrivelsen framhålls atl nuvarande arbetsåtaganden på olika sätt måstefullföljas. Vidare måste resurser finnas tillgängliga i det fall borrningar inuvarande innehavda koncessioner medför fynd som erfordrar ytterligareutvärderingar. Sådana utvärderingar är i många fall tvingande för SPE i detfall övriga rättighelshavare i en koncession ställer krav på detta och om manönskar kvarstå i koncessionen. Härtill kommer alt skäl föreligger av såvälförsöijningsmässig som ekonomisk art att bibehålla en statligt stöddprospekleringsverksamhet på en i förhållande till nuläget reducerad nivå. Hittillsvarandeerfarenheter av bidragsystemel och dess regelverk är. anger SP i skrivelsen, au systemet bidragit fill attstimulera prospektering i svensk regi på avsett sätt, men att det inte alltidhar fungerat tillräckligt flexibelt. Bristen på flexibilitet har enligt SP: sskrivelse förstärkts genom att en skarp gräns finns mellan prospekteringsbidragetoch den statliga kreditgarantin. Om denna gräns inle fanns vore del möjligtall, särskilt för verksamheten i , ekonomiskt effekfivisera insatsernapå ett för oljebranschen gängse sätt och därigenom möjliggöra ett bibehållandeav relativt omfattande prospekteringsåtaganden till en i förhållande tilldagslägel klart reducerad kapitalinsats. I skrivelsen föreslår SP all kredilgarantiramen höjs till10000 milj. kr. Vad gäller prospekteringsfonden framhålls att den kan upphöravid den tidpunkt när avgifterna för har influtit tillfonden och utbetalats för sitt prospekteringsändamål. För tiden därefter kanfonden ersättas med ett av statsmakterna anvisat rambelopp. Det angivnarambe-loppel kan skattas till 600 milj. kr. under förutsättning atl SPE: savlalsmässiga prospekteringsåtaganden efler den inte översfiger350 milj. kr. Medlen bör enligt skrivelsen ställas till SP: s förfogande i formav ågarkapital. Del angivna beloppet gör del möjligt att finansiera denstatligt stödda prospekleringsverksamheten i dess nuvarande former samfidigtsom SP svarar för ingångna åtaganden. SP anser att beloppet bör fördelas ochtilldelas under högst med början /85 och således iprincip fungera som en överbryggningsfmansiering till dess atl verksamhetenkan bli självfinansierande. Vid bestämmandet av angivet rambelopp har hänsyn ocksåtagils till behovet att med egel riskkapital täcka vissa verksamheter inomprospek-teringsområdel, där kreditmarknaden kan utnyttjas för att ge kompletterandefinansiering. Så kan l.ex. enligt skrivelsen vara fallet vid utvärderingsarbeteni anslutning till ett fynd som förklarats som kommersiellt. Entillfredsställande nivå på det egna riskkapitalet ger också möjlighet attabsorbera de kortfristiga, finansiella påfrestningar som t. ex. kan uppstå vidår med ett stort antal borrningar. Vidare har i rambeloppet inkluderatskostnaderna för den berörda verksamhetens administration, förprojekt samt vissainsatser för industrisamarbete, i l.ex. En förutsättning för förslaget liksom för att nåeffektivitet i verksamheten är enligt SP atl de speciella krav som ärförbundna med nuvarande särskilda bidrag ändras, dvs. att den eventuellaekonomiska och försörjningsmässiga nyttan av nu pågåendeprospekteringsaktivileter överförs från oljeprospekteringsfonden tillSP-koncernens prospekterings- och utvinnings verksamhet. Analogi härmed börenligt skrivelsen samtliga koncessioner och utvinningsprojektsamlas direkt under SP, och SPE blir därmed en organisation med uppgift att förmoderbolagets räkning praktiskt hantera prospekterings- ochulvinningsverksamheten. Som följd härav bör den av regeringen för SPEbeslutade kreditga- 1983/84:110 42 rantinom 300 milj. kr. för finansiering av extraordinära kostnader i samband medprospektering överföras på SP. SPanser att det angivna beloppet förutsätter alt väsentliga förändringar iomvärlden, l.ex. vad beträffar oljepriser och valutakursföråndringar, inteinträffar under de allra närmaste åren då rambeloppen inte inkluderar reserverför extraordinära kostnadsförändringar. Skulle så ske måsle beloppet i ettsenare skede kunna anpassas så att nu gjorda prospekteringsåtaganden kanfullgöras utan ekonomiska men för . Detberäknade behovet av medel syftar således till atl möjliggöra en uthålligprospektering, främst inom och angränsande havsområden, med medel sombedöms kunna genereras ur nuvarande och blivande produktionsdeltagande. Omdetta inle kommer till stånd eller utvecklas ogynnsamt kan uthålligheten iprospekleringsverksamheten påverkas eller ges en inriktning mot neddragningeller avveckling. Detföreslagna finansieringssystemet innebär enligt SP inte bara en ökadflexibilitet, utan också ett betydligt större mått av frihet imeddsdispone-ringen än vad som är fallet med nuvarande system somSP-koncernens riskexponering ökar. För att maximalt utnyttja anslagna medel somett energipolitiskl verktyg kan det dock föreligga skäl för statsmakterna attstyra verksamheten. Denna styrning bör grundas på bl. a. av SP framlagdaverksamhetsredovisningar och -planer. Sålunda torde del även fortsättningsvisvara angeläget atl en betydande del av den statliga pro-spekteringsverksamhetenkoncentreras till och näraliggande havsområde. Härigenom skapas l.ex.möjligheter för svensk industri atl sälja utrustning och tekniskt kunnande. Enligtmin uppfattning har det statliga stödet till prospektering och utvinning varitavgörande för möjligheter atl skaffa intresseandelar iprospekterings- och utvinningsprojekl. Jag anser också att det allmännaprospekleringsstödet förbättrat möjligheterna för andra svenska bolag att fådel i koncessioner på olika håll i världen. I dessa avseenden har stödetsåledes haft avsedd effekt. Med den erfarenhet som byggts upp anser jagemellertid att det finns goda möjligheter att effektivisera insatserna för attsnabbare komma in i och få del av kommersiellt utvinningsbara projekt. För atluppnå delta bör del statliga stödet till prospeklering och utvinning i vissaavseenden förändras fr. o. m. Utgångspunktför mina överväganden är atl energipolitiska och industripoliliska skäl talarför ett fortsatt svenskt engagemang i prospektering efter och utvinning av oljaoch naturgas. Detta måste dock ske till rimliga samhälleliga kostnader. Strävanbör därvid vara att verksamheten så fort som möjligl blir finansielltsjälvbärande i det avseendet att de överskoll som kan genereras ur 1983/84:110 43 nuvarandeoch kommande produktionsdeltagande kan användas för finansiering av fortsattaprospekteringsinsatser. Som jag ser det är det av mycket stor vikl attsatsningar på prospektering och utvinning görs på sådant sätt atl möjligheternaalt uppnå positiva industripoliliska effekter tillvaratas. En förutsättning föratt uppnå detta är att insatserna koncentreras till och angränsandehavsområden saml att prospektering och utvinning integreras för att möjliggöraatl kostnaderna kan hållas nere. SP har i den skrivelsesomjag har redogjort för lämnat ett förslag till hur målsättningen atttillföra landet vissa volymer egen olja skall kunna uppfyllas. I korthetinnebär SP:s förslag alt staten fastställer ett rambelopp om 600 milj. kr. föröverbryggnadsfinansiering av de statliga prospekte-ringsinsatserna. Medlenföreslås tillföras SP . Genom ett flexibelt utnyttjande avdessa medel anser SP att det föreligger goda möjligheter att effektivisera insatsernai på ett för oljebranschen gängse sätt. a. innebär detta altutvinningsprojekt finansiellt kan kopplas till prospekteringsprojekt.Möjligheter skapas då att behålla ett relativt omfattandeprospekteringsålagande till en i förhållande till dagsläget påtagligtreducerad kapitalinsats. SP föreslår vidare att ramen för den statligakreditgarantin höjs med 6 miljarder till . Jaganser att SP:s förslag vad gäller den fortsatta verksamhetens uppläggning ochinriktning stämmer väl med de riktlinjer jag förordat. När det gällerformen för stödet är jag dock inte beredd att tillskjuta medel i form avägartillskott. Enligt min mening bör prospekleringsstödet ges i huvudsak enligtnuvarande ordning. Villkoren för stödet bör emellertid kunna ändras så atl SPges ökat incitament till alt driva verksamheten så affärsmässigt som möjligt.Detta kan uppnås genom en övergäng från projektfinansiering tillprogramfinansiering och genom att ändra villkoren för stödet på så sätl altSP-koncernen får ta ökad risk för den verksamhet som bedrivs men också får delav den ekonomiska nytta som olika projekt kan generera. I samband med attregeringen beviljat SPE särskilda bidrag till prospektering efter olja harregeringen föreskrivit vissa villkor som skall gälla för bidraget. Villkorenhar meddelats med hänvisning till regeringens beslut omföreskrifter om särskilt bidrag till prospektering efter olja och naturgas samtförordningen (1978:997) om statligt bidrag till prospektering efter olja,naturgas eller kol. I det förstnämnda beslutet meddelade regeringen bl. a. attsom villkor för särskilt bidrag skall gälla att bolagens (SP och SPE) intäkterav projektet efter avdrag för nedlagda kostnader och skälig ersättning tillbolagen skall återföras till staten om projekt leder till utvinning elleröverlåts. Motbakgrund av vad jag framhållit bör regeringen inhämta riksdagensbemyndigande atl ändra villkoren för redan givna särskilda bidrag på ett sådantsätt all SP får incitament alt driva verksamheten med den inriktning jagangivit. 1983/84:110 44 Statenskostnader för att möjliggöra en överbryggning till egenfinansie-ring avSP-koncernens prospekleringsverksamhet uppskattar jag till 540 milj. kr.Beloppet skall även täcka kostnader för administration och industrisamarbete.Eventuella prospekteringsinsatser därutöver får finansieras av SP. Som villkorför utbetalning av statliga medel till SP bör bl. a. gälla att bolaget årligenredovisar ett program för planerade prospekteringsinsatser. Del bör ankomma påregeringen att fastställa de närmare villkoren som skall gälla för stödet. Vadjag framhållit gäller form och villkor för statens slöd tillSP-koncernens prospekleringsverksamhet. När det gäller stöd till andra svenskaföretags prospektering efter olja och naturgas bör övergångsvis statliga medelanslås. Jag uppskattar behovet för den kommande treårsperioden till ca 60milj. Stödet bör utgå enligt de villkor som gäller för de nuvarandeallmänna bidragen. Slödel bör dock endast kunna utgå tillprospekleringsverksamhet i eller angränsande havsområden. Sammanfattningsvisförordar jag således att nuvarande system för stöd tillprospekleringsverksamhet avslutas i och med utgången av innevarande budgetåroch att regeringen föreslår att anvisa . i form av ettreservationsanslag på statsbudgeten för /85. Det föreslagnaanslaget, som bör benämnas Program för prospektering efter olja och naturgas,bör även täcka tillkommande kostnader för redan ingångna åtaganden samt föradministration m. m. Jaghar tidigare framhållit atl engagemang i utvinningsprojekt är en viktigförutsättning för all kunna hålla prospekteringskostnaderna på en rimlig nivå.Den statliga garantiramen för oljeutvinning m. m. är ett viktigt medel för attstimulera till engagemang i sådana projekt. Somjag redogjort för ärgarantiramen nu i det närmaste ianspråktagen. För SP-koncernens del hargarantin använts bl.a. i samband med finansieringen av det s.k. Ula-projektetsom ger SP tillgång till högst olja fr. o. m. år 1987t. o. m. saml även avtagande kvantiteter för tiden därefter. Motbakgrund av erfarenheter från bl. a. projektel bedömer jag att den statligakreditramen för utvinning av olja. naturgas eller kol bör höjas med 4000000000kr. Jagförordar alltså att garantiramen höjs till denna nivå. Samma förutsättningarsom f. n. bör gälla för utnyttjandet av garantierna. Det ankommer påregeringen att vidta erforderliga åtgärder beträffande den speciella fråga somaktualiserats i SP: s skrivelse angående överförandet av den för SPE beslutadekreditgarantin om 300 milj. kr., för finansiering av extraordinära kostnader isamband med prospektering, till SP. Prop.1983/84:110 45 6.6 Oljepolitiska åtgärder och svensk offshoreindustri I propositionen om svensk havsresursverksamhet (prop.1983/84:10) redogjordes för svensk offshoreindustri och dess utveckling underde samt för förutsättningarna för utökad verksamhet. Förslagpresenterades till ett program för havsindustridl kompetensutveckling. Efteranmälan av chefen för industridepartementet har regeringen beslutat föreläggariksdagen en proposition om industriell tillväxt och förnyelse (prop.1983/84:135). I den nämnda propositionen anförs bl. a. attoffshore-verksamheten i erbjuder en utomordentligt intressant marknadför svensk industri samt att krav ställs på högre teknisk kvalitet samt bättretillförlitlighet och säkerhet. Mot denna bakgrund beräknades medel för ökadeinsatser av styrelsen för teknisk utveckling inom området havsteknik. Svensk oljeindustris deltagande i prospektering ochutvinning av olja och gas havs är av belydelse för svensk offshoreinduslrismöjligheter till medverkan med leveranser av utrustning och teknologi, även omdessa möjligheter alltid måste bygga på teknisk och ekonomisk konkurrenskraft. I utformningen av de förslag till en omorienlering av detstatliga stödet till prospektering och utvinning, somjag har presenterat i detföregående, har jag även beaktat industripolitiska aspekter. Enligt min meningfinns det anledning att ge dessa aspekter ökad vikt i överväganden inomoljepolitiken. Delengagemang i mindre andelar i prospekteringsprojekt som har möjliggjorts genomdet statliga bidragssystemet har inneburit att en betydande kompelens byggtsupp inom SPE rörande de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för olje- ochgasproduktion offshore. Denna kompelens-byggnad har också varit av värde för svenskoffshoreindustri. Det är dock svårt atl direkt utläsa effekten urindustripolitisk synvinkel av SP:s pro-spekteringsengagemang. Utvinningsprojektfömtsätler investeringar av en helt annan storleksordning än prospektering.Det faktiska inflytandet som en svensk delägare i ett utvinningsprojekl kanutöva på val av leverantör av utrustning och teknologi är givetvis begränsat.Operatören är i nästan alllid ett oljebolag med lång erfarenhet ochstora resurser och delägarna har elt gemensamt intresse av all välja detekniskt och ekonomiskt bästa lösningarna. Dock kan en svensk partner tillförainformation och kunskap om konkurrenskraftiga svenska leverantörer samltjänstgöra som kontaktpunkt och informationskälla för svenska offshoreföretag.De hittillsvarande erfarenheterna av SP:s deltagande i Ula-fältel visar attäven dellagande med mindre andelar i utvinningsprojekt kan ge inte oväsentligaindustriella effekter. Enligt min mening är möjligheterna till ett industrielltutbyte som ett resultat av statliga kreditgarantier för atl underlättadeltagande i utvin- 1983/84:110 46 ningsprojektallmänt sett större än de möjligheter härfill som kan uppstå som en följd avstatligt stöd fill prospekteringssalsningar. Medden ställning i oljeverksamheten i , somjag räknar med att SP-koncernenkan komma att få som en följd av det hittillsvarande pro-speklerings- ochulvinningsstödet och som ett resultat av de förändringar i de statligainsatserna på området somjag har anmält, bör SP-gmppen kunna bli mer av enkatalysator för svensk offshoreindustri än som varit fallet. Jag utgårfrån all man inom kommer att överväga vad som kan göras för atlsvensk offshoreindustri skall dra nytta av uppbyggd kompetens. Jaganser det vara en viktig uppgift för atl uppehålla en god kontaktmed svensk offshoreindustri och Exportråd samt med berörda svenskamyndigheter, bl. a. STU och statens industriverk. Detta ler sig naturiigt, bl.a. eftersom en förutsättning för prospekterings- ochutvinningsverksamhet i är att koncernen som koncessionssökande i Norgekan konkurrera med andra sökanden i fråga om FoU- och industrisamverkan medNorge. Jagvill i detta sammanhang understryka viklen av målmedvetna satsningar påteknisk utveckling inom svensk offshoreinduslri, mol bakgrund bl. a. av de kravsom ställs på säkerhet, Ullföriifiigbet och ny utvinningsteknik i nordligafarvatten. Inte minst när del gäller undervattensteknik kan ett behov av enbetydande utveckling och betydande marknader förutses. Inom detla område finnsen omfattande kompelens inom svensk offshoreindustri att bygga på. Samarbetemellan svenska och norska förelag och myndigheter i teknikutveckling påoffshoreområdet bör i många fall kunna leda till resultat av ömsesidigtintresse. På svensk sida har STU en viktig roll au spela i detta avseende ochkontakterna mellan och Teknisk-Naturvetenskaplige Forskningsråd(NTNF) har intensifierats. En rad samarbetsprojekt med stöd av de båda organenföreligger där även svenska företag medverkar. Imin redogörelse för den internationella och den svenska oljemarknadensutveckling (kap. 3 och 4) har jag översiktligt beskrivit de drivkrafter som harvarit och är styrande för pelroleuminduslrins strukturella utveckling. Jagövergår nu till att diskutera mer specifika svenska förhållanden och problemsom har aktualiserats av energimarknadsutredningen, statens energiverk ochbranschen. Innanjag går in på de konkreta problemområdena vill jag kortfattat redovisa någrabedömningar om marknadsutvecklingen samt också min 1983/84:110 47 synpå de inhemska raffinaderiernas fömtsällningar atl agera på marknaden påmedellång sikt. År1982 presenterade lEA en kvantitativ studie av framtidsutsikterna förraffinaderibranschen inom OECD-området. En grundläggande förutsättning fördenna studie var att realpriserna på råolja skulleligga kvar nivå. För del angavs att efterfrågan framfill skulle komma att falla med . Därefter skulle en vissåterhämtning ske. Prognoserför den svenska förbmkningen av olika oljeprodukter har redovisats i (statensenergiverk 1983:1) Oljeindustrin i omvandling. Verkets prognoser sträcker sigfram och ligger fill grund för de överväganden om de framtidalagringsmålen som kontrollstation (K 83) har arbetat med. Utgångspunktför överväganden är två alternafiv för den ekonomiska tillväxteni landet, ett högre och ett lägre. Beträffande energipriserna byggerprognoserna på ett antagande om i stort seU på olja. Somframgår av tabell 7.1 minskar den totala oljeförbrukningen med i bådaalternativen för . Nedgången ligger helt på lätta och tungaeldningsoljor som beräknas minska med resp. ca 2 miljoner tonunder perioden. Tabell7.1 Oljeförbrukningen i och (miljoner ton) Övriga lätt- och mellanoljor 7.3Ralfinaderiföretagens kapacitet och konkurrensförutsättningar Föratl kunna bedöma de olika raffinaderiföretagens agerande på marknaden är delav vikt all utgå från resp. företags produktionsutrustning ochägarförhållanden. Jag har tidigare (kap. 4) redovisat raffinaderiernas primär-och sekundärkapacitet . Detbör observeras att Nynäsraffinaderiets bränsle- och drivmedelstillverkningnumera är avställd. Vid uppförs f.n. en katalytiskkrackningsanläggning. När anläggningen står färdig finns 1983/84:110 48 möjligheteratl öka bensinproduktionen med 0,5-0,8 miljoner m . OK svarar ensamt fördenna anläggning. Ägarförhållandena iraffinaderierna framgår av följande sammanställning. troleumAB (Scan- 42,, 42,OK, Avde tre i drift varande raffinaderierna har BP den minst sofistikeradeproduktionsutrustningen. Såväl som har konverterings-utrustningsom möjliggör yUeriigare förädling av tyngre fraktioner till lättare. Denekonomiska fördel som ett raffinaderi med tillgång till sådan utmst- ning har över ett enkelt raffinaderi, beror på att det genomsniuliga värdet av produktutbytet blir väsentligt högre. Ett enkelt raffinaderi kan emeller tid till viss del kompensera denna nackdel genom att raffinera läUa råoljor, som l.ex. Nordsjöoljor eller vissa afrikanska oljor. Dessa råoljelyper är emellertid dyrare än lunga och medeltunga råoljor. Del högre priset sam manhänger också med de lättare råoljornas lägre svavdhalt. Råoljor med låg svavdhalt möjliggör produktion av eldningsoljor med svavdhalt ulan särskild avsvavlingsanläggning. Med hänsyn fill den miljölag stiftning vi successivt har infört i vad gäller högsta tillåtna svavd halt i tjocka eldningsoljor, dvs. I %, kan konstaleras aU är det enda raffinaderiet i med möjlighet att avsvavla eldningsolja genom atl använda indirekt avsvavling av vacuumgasolja. Kapaciteten härvidlag är dock begränsad. Detekniska och ägarmässiga förhållanden som jag nu pekat på, visar bl.a. aUinvesteringsbeslut i l.ex. konverteringsutruslning nära hänger samman medkopplingar till råvaruled och marknader.