prop · G703113 · 1983-12-31 00:00:00 — Deåtgärder som fastighetsägarna är skyldiga att vidta enligt del nya momentet gördet möjligt atl göra en sådan anpassning. Somanförts i den allmänna motiveringen inträder ägarens skyldighet att vidla nunämnda åtgärder först sedan han har anmodats av myndighet att vidta åtgärden ifråga. Förutvarande2 mom. har flyttats till 3 mom. och kompletterats med en föreskrift som germöjlighet atl ålägga ägarna till fasligheter med skyddsrum på orter som intelängre är skyddsrumsorler atl vidta sådana åtgärder som avses i 2mom. Förskäliga kostnader enligt 53 § 2 mom. utgår ersättning av statsmedel. Ersättningutgår dock inte för åtgärder som har föranletts av att ägaren eftersatt vårdenoch underhållet av skyddsrummet, gjort otillåtna ingrepp i del eller på annatsätt varit försumlig. Prop.1983/84:113 13 Ersättningen bestäms av och betalas ut sedankommunen godkänt åtgärderna. 1 paragrafens första stycke slås fast alt ägaren av enfastighet, i vilken ett skyddsrum har anordnats, har rält till ersättning föråtgärder som han vidtar enligt 53 § 2 mom. I promemorian föreslogs atl ägaren alllid själv skall ståför kostnaden upp till en tiondel av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring för att bl. a. slippa tynga administrationen med utbetalningar avsmå belopp. Flera remissinstanser har gjort invändningar mot detta. Jag delardessa remissinstansers synpunkter i frågan. Enligt min mening bör det således inleinföras någon gräns för dessa ersättningar. Även mindre kostnader bör betalas. Ersättning utgår dock inte för åtgärder som föranlelts avägarens egen försumlighet. Hit hör främst ett eftersatt underhåll. Ocksåotillåtna ingrepp, l.ex. demontering av skyddsrumsdörrar eller håltagning iskyddsrummets väggar, får ägaren rätta till på egen bekostnad. Annan försummelsekan bl. a. vara en olämplig fredsanvändning av skyddsrummet. Enligt andra stycket bestäms ersättningen avlänsstyrelsen: Den betalas ut när kommunen har godkänt de vidtagna åtgärderna. får besikta en anläggning ellerbyggnad för att ta reda på vilka åtgärder som har vidtagits eller bör vidtasdär till skydd mot skada av fientlig verksamhet eller för alt se omanläggningen eller byggnaden lämpligen kan användas för civilförsvaret. Kommunen får besikta en anläggning eller byggnad Jör attta reda på om skyddsrum bör anordnas eller förberedas inom anläggningen ellerbyggnaden eller för alt kunna kontrollera skyddsrummen enligt 40 §1 mom. e). Genom en ändring i andra slyckel har införts en regel somger stöd för kommunens räll all genomföra de besiktningar som den har atlutföra enligt 40 § I mom.e). Över beslut av civilförsvarschef eller polismyndighet iärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hos , om ej annalföljer av 69 §. Talan mol myndighets beslut enligt 27 och 32 §§ föreshos genom besvär. Mol länsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 49eller 54 §, om ersättning enligt 53,55a eller 56 § eller om föreläggande avvite vid underlåtenhet alt fullgöra skyldighet enligt 15 § föres talan hoskammarrätten genom besvär. I samma ordning föres talan mot beslut, somlänsstyrelse enligt denna lag eller med slöd därav utfärdade bestämmelser isärskilt fall meddelat om föreläggande, föreskrift, tillstånd eller godkännandei vad angår inrättande, utrustning, vård eller underhåll av eller andraåtgärder i fråga om skyddsrum, dock ej beslut enligt 31 §. t2 1983/84. 1983/84:113 14 Iövrigt föres talan mol länsstyrelses beslut enligt denna lag hos regeringengenom besvär, om ej annat följer av 69 §. Detsamma gäller i fråga om talan mot dviltörsvarsstyrelsensbeslut enligt lagen. Talanmå icke föras mol beslut, som meddelats enligt 19, 33a, 34, 35, 37 eller 58 8. Underhögsta civilförsvarsberedskap sä ock eljest när särskilda skäl äro därtill måmyndighet, som meddelat beslut enligt denna lag, lorordna all beslutetomedelbart skall lända till efierrätidse. 183 § civilförsvarslagen finns besvärsbeslämmdser. 1 andra slyckel föreskrivsbl. a. all talan mot beslut om ersättning enligt 53 eller 56 §förs hos kammarrätten. Detsamma bör gälla lör beslut om ersättning enligt nya55a §. 1 andra slyckel föreskrivs också all lalan mot beslutsom meddelats om bl. a. föreläggande om vård och underhåll av skyddsrum skallföras hos kammarrätten. Delsamma bör gälla beslut som meddelatmed stöd av 53 § 2 mom. om föreläggande att vidla åtgärder för att geskyddsrummen en tillfredsställande skyddslör-måga. tillägg om vad som nusagts har förts in i andra stycket. Jaghemställer alt lagrådets yttrande inhämtas över förslaget till lag om ändring icivilförsvarslagen (1960: 74). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemslällan. Prop.1983/84:113 15 FÖRSVARSDEPARTEMENTET PM nr12/83 totalförsvar (CT), rätts-sekretariatet Aage , CT Förslag om ändring i civilförsvarslagens (1960:74) bestämmelser om besiktning och underhåll av skyddsrum Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för försvarsdepartementet, statsrådetHolmqvist, fyra sakkunniga (Fö 1975:03)med uppdrag att lämna förslag till bestämmelser för övergång till ett ändratsystem för skyddsrumsbyggande ochfinansiering av detta. De sakkunniga antog benämningen skyddsrumsutredning. Det nya skyddsrumssystemet infördes i sin helhet . I tilläggsdirektiv (Dir. 1980:1) uppdrog regeringen åtutredningen bl.a. att överväga vilka åtgärder som i fredstid börvidtas för att avhjälpa felaktigheter 1 befintliga skyddsrum ocn kommunernasmedverkan vid besiktning m.m. i sådantsyfte. Utredningen har i promemorian (Ds Fö 1981:6) Besiktning, underhåll och förbättringar av skyddsrum betonat vikten av attbefintliga skyddsrum underhålls så att de kan ge avsett skydd. För att säkerställa att skyddsrummen har avsedd skyddsförmåga och attde snabbt kan ställas i ordning från fredsanvändningtill användning i krig bör enligt utredningen alla skyddsrum underhållsbeslktigas regelbundet. Felaktigheter somupptäcks vid sådana besiktningar bör rättas till. Utredningen föreslår bl.a. attden provisoriskt anordnade verksamheten förbesiktning av äldre skyddsrum överförs i en fast organisation och att vissa brister och felaktigheter i skyddsrummen, som inte kan hänföras till försumlighet hos ägaren, skall få avhjälpas med viss ersättning av statsmedel. Regeringen överlämnade promemorian till försvarskomraitté att beaktas i komnitténs arbete. I sitt slutbetänkande (Ds Fö1981:14) Totalförsvaret 1982/87 föreslog kommitténbl .a. att de bemyndiganden för skyddsrumsom ges bör ge utrymme för att kontrollera det äldre skyddsrumsbeståndet och vidta de åtgärder som behövsför'att hålla det i stånd. 1983/84:113 16 förslag och försvarskommitténs slutbetänkandelades till grund för förslag till 1981/. I propositionen (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 249-256) anförde föredraganden, statsrådet , bl.a. följande: "skyddsrumsutredning har vidareföreslagit att alla skyddsrum skall kontrolleras regelbundet för att säkerställa att dehar avsedd skyddsförmåga och att de snabbt kan ställasi ordning från fredsanvändning till användningi krig. Felaktigheter som upptäcksvid sådana kontroller bör rättastill. Utredningen föreslår att vissa brister och felaktigheter, som inte kan hänföras till försumlighet hos ägaren, skall få avhjälpas med viss ersättning av statsmedel. Jag anslutermig i denna del till utredningens förslag.Däremot bör inte, som utredningen också föreslår, en särskildbesiktningsorganisation om 25 besiktningsmänanställda hos men placerade på 20 länsstyrelser tillskapas for ändamålet. I stället bör det vara möjligtatt anlita de byggnadsinspektörer somfinns 1 kommunerna, och som har hand om slutbesiktning av nybyggdaskyddsrum, för att även ta hand om kontrollen av det äldre skyddsrumsbeståndet". beslutade 1 enlighet med regeringens förslag. För att kunna genomföra beslut behöver vissa ändringargöras 1 civilförsvarslagen. I denna promemoria tas frågan om dessa ändringarupp. Enligt 53 § 1 mom.civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt1975:712, ändrad senast 1983:334) är den som ägeren anläggning eller byggnad som är försedd medskyddsrum skyldig att vårda och underhålla skyddsrummet och dess utrustning. Enligt 40 § 1 mom. c)civil försvarslagen åligger det kommunerna att inrätta och utrusta skyddsrum som anordnas 1 befintliga anläggningar eller byggnader utansamband med tillbyggnad eller på mark som är avsedd förgata, torg, park eller andra allmänna platser. Kommunen är enligt 40 § 1 mom. d) skyldig att vårda och underhålladessa skyddsrum. skall enligt 9 § civilfö.-svarskungörelsen (1960:377, ändrad senast 1982:218) dels se till att statliga myndigheter, kommuner och enskilda fullgör sinaskyldigheter beträffande civilförsvaret, dels genom Inspektioner m.m. hålla sig underrättadom cl.vll försvarets till- Prop.1983/84:113 17 stånd och 1 anslutning härtill verka föratt ett effektivt civilförsvar upprätthålls inom länet. Verkställighetsföreskifter om hur skyddsrum skall utföras och utrustas meddelas av . har sju olika samlingar av bestämmelser utgetts. gällande bestämmelser benämns "Tekniska bestämmelser förskyddsrum - upplaga (TB 78)". kan med stöd av 78 §civilförsvarslagen vid lämpligt vite förelägga ägare av anläggningar eller byggnader med skyddsrum att uppfylla sina skyldigheter enligt civilförsvarslageneller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Länsstyrelsenkan även i sådana fall ombesörja att föreskrivna åtgärder vidtas samt ta ut kostnader för detta av byggnadens ägare. Försvarsenheterna vid vissa länsstyrelser utförsedan böljan underhållsbesiktningar. Syftet med dessa äratt fel och brister i skydd sr uirnien som beror på dålig vård och eftersatt underhåll skall bli tillrättade. Länsstyrelserna har 1nte själva några resurserför detta ändamål utancivilförsvarsstyrelsen har ställtsärskilda medel tm länsstyrelsernas förfogande.Viss Inspektionsverksamhet bedrivs ocksådirekt av civil försvarsstyrelsen. Denna verksamhethar endast berört ett fåtal skyddsrum och tjänat främst det syftet att ge styrelsen en allmän uppfattning om skyddsrumsbeståndets beskaffenhet 1 landet som underlag för beslut om åtgärder som kan behövavidtas i beredskapshöjande syfte. Skyddsrummen Innehållermånga känsliga delar, t.ex. gumroipackningar, avstängningsventiler förvatten och avlopp, fläktar, övertrycksventiler och stötvågsventiler, som måste fungera för att skyddsrummet skall ge avsett skydd. Ett olämpligt utnyttjande i fredstid kan också göra att dettar att ställa skyddsrummet i ordning för användning 1krig. Det har länge stått klart att investeringarna i skyddsrum måste kompletteras med åtgärder för kontroll av att skyddsrunmen behåller det avsedda skyddsvärdet. Fråganom underhållsbesiktning av skyddsrum harutan 1983/84:113 18 påtagligt resultat behandlats i enrad olika sammanhang. försvarsbeslut läggsemellertid fast dels att det befintliga skyddsrumsbeståndet fortlöpandeskall besiktigas, dels att de byggnadsinspektörer som finns 1 kommunerna börkunna anlitas för att ta hand om denna besiktning,dels att vissa brister och felaktigheter 1 skyddsruranen, som inte kan hänföras till försummelse av ägaren, skall få avhjälpas med viss ersättning av statsmedel. Ett skyddsrum anses felaktigt om det inte uppfyller detekniska bestämmelser efter vilka det harbyggts. Felaktigheterna kan ha många orsaker.Felen kan bero på otillfredsställande vårdoch underhåll, fel i projektering ellerutförande, ingrepp som gjorts efter färdigställandeteller annan yttre påverkan. Ett stort antal skyddsrum är mellan 30 och 40 årgamla. Större kunskap eller ny teknik gör att man ställer högre krav på skydds-förmågan i vissa avseenden än man gjorde i äldretekniska bestämmelser. Äventm synes små defekter kan ha stor betydelse för skyddsrummets skyddande egenskaper. I ettskyddsrum som är behäftat med fel är risken att skadas eller dödas vid ett anfall naturligtvis större än 1 ett felfrittskyddsrum. I vissa fall ökar riskenavsevärt. Skyddsrummet erbjuder då inte längredet skydd som avsågs när det byggdes. När det gäller skyddsrum ärde som nyttjar dem i fredstid ofta helt andra än de som kommer att använda demunder skyddsrumsdrift. Felaktigheter av betydelse för skyddsförmågan upptäcksalltså inte utan vidare. Det är dessutom endast ett fåtal personer som äger tillräckliga specialkunskaper för att avgöraom en anordning i ett skyddsrum ärriktig eller felaktig. Om inte särskildaåtgärder vidtas upptäcks alltså brister sannolikt först i en beredskapssituation, dådet i allmänhet är för sent att rätta till felen. Man kan inte heller utan vidare förutsätta attfastighetsägare avhjälper kostnadskrävande fel utan anmaning. Går det för lång tidmellan besiktningstillfällena tenderar omfattningen av felaktigheternaatt öka och 1 alltför hög grad nedsätta skyddsförmågan och därmedden beredskap som skyddsrummen är avseddaatt Jtgöra. Det är ocksåsannolikt att vissa fel blir besvärligareatt rätta till om inte åtgärder vidtasi tid. Tillräckligt korta Intervaller mellanbesiktningarna bör även öka fastighetsägarnas intresse för skyddsrumsfrågor Prop.1983/84:113 19 och därmed deras förståelse för vikten av att vårdaskyddsrummen. Det torde vara lämpligt attminst av skyddsrummen besiktigas . Den som äger anläggning eller byggnad i vilken skyddsrum anordnats är enligt 53 §civil försvarslagen skyldig att vårda och underhålla skydds-rurrmet och dess utrustning. Ingrepp som förändrarskyddsrummets skyddsförmåga får inte göras. Enligt gällandetekniska bestärmielser för skyddsrum (TB 78) får man t.ex. Inte ta upp hål 1 skyddsrummets begränsningsväggar göra ingrepp i bärande konstruktion, infästningsanordningar för skyddsrumsutrustning eller ventiler hantera eller förvararadioaktiv, giftig, brandfarlig eller explosiv vara eller sådan vara som ger bestående lukt eller ohälsosamtstoft. Fredsanvändning e.d. får Inte heller hindra att skyddsruimietkan ställas 1 ordning inom 48 timnar. Fel som beror på sådana Ingrepp skall således rättas till av anläggningens eller byggnadens ägare på dennes bekostnad. Ägaren är också skyldig att ta bort eller förändra olämpligfredsanvändning på egen bekostnad. Det kan emellertid finnas fel som Inte är att hänföra till bristande vård eller underhåll och som Inte beror på försuimiel se från fastighetsägarens sida. Det är en svaghet i nuvarande lagstiftning att den inte anvisar några vägar att konnatm rätta med den typen av fel. En första förutsättning för att kunna lösa problemet är att det skapas möjligheter förcivilförsvarsmyndigheterna att upptäcka bristerna. Det sker enklast genom att införa regler som ger civil försvarsmyndigheterna rätt att besiktiga befintliga skyddsrum. Det synes vara lämpligastatt kommunerna åläggs skyldighet att utöva tillsyn över och besiktiga skyddsrum inom den egna kommunensområde. För att genomföradetta krävs en lagregel. Den kan lämpligen tas In 1 civil-försvarslaoen. 1983/84:113 20 Konmunen bör få ersättning avstatsmedel för sina kostnader för besiktningsverksamheten. Också rätten till ersättning börslås fast i lagen. Det får ankomma på civilförsvarsstyrelsenatt meddela föreskrifter och anvisningar för besiktningsverksamheten samt att ange ekonomiskaramar för den. Inom länet får länsstyrelsensvara för tillsynen och ha det övergripande ansvaret för besiktningsverksamheten. Länsstyrelsernabör också lämna riktlinjerför koimiunernas verksamhet. När det gäller möjligheternaatt rätta till de fel och bristersom upptäcks vid besiktningar erbjuder dennuvarande lagstiftningen två lösningar, som dock båda förutsätter medgivande av ägarna till de anläggningar och byggnader som rymmer skyddsrummen. Den ena innebäratt ett avtal träffas mellan eller och anläggningens eller byggnadens ägareatt denne utför de arbeten som behövs mot viss ersättning. Ansvaret för den fortsatta vården och underhållet förändras inte härigenom. Den andra lösningeninnebär att kommunen utför erforderliga åtgärder enligt 40 §1 mom. c) civil försvarslagen. En tillämpning av detta lagrum förutsätter' emellertidatt utrymmet i fråga först döms ut som skyddsrum. I och medatt åtgärder vidtas så att utrymmet åter kan godkännassom skyddsrum övergår ansvaret för vården och underhållet på konmunen enligt 40 § 1 mom. d). Detta gäller även om anläggningenseller byggnadens ägare utför åtgärden i frågaenligt 54 § andra stycket civil försvarslagen. Det är därför inte lämpligt att utnyttja denna möjlighet 1 andra byggnader än kommunens egna. Ingendera lösningenär tillräckligt effektiv närdet gäller att komma till rätta med de ganska omfattande brister som finns 1 detäldre skyddsrumsbeståndet. Andra vägarmåste sökas och den som då ligger närmast till hands är att införa en skyldighet för ägaren av denanläggning eller byggnad i vilken skyddsrummnetfinns, att svara för förbättringarna av skyddsrummetsskyddsförmåga. Några olägenheter med en sådanlösning finns inte under förutsättning att ägaren erhållerersättning av staten för de åtgärder han tvingas vidta. För att genomdriva en sådan skyldighet krävs lagbestänmelser som bör tas in i civil försvarslagen. I vad avser den närmareutformningen av de nödvändiga lagreglerna hänvisastill special motiveringen. Utöver deuppgifter som ankomma på kommun enli-.gt 4 och 7 kap. åligger det kommun att e) genom återkommandebesiktningar utöva tillsyn över de skyddsrum som finns i kommunen I den nya punkten e) har tagits in den bestämmelse som behövsför att slå fast att kommunerna är skyldiga att besiktiga de skyddsrum som finns i kommunen. I lagtexten anges inte hur ofta ett skyddsrum skallbesiktigas. Den enda precisering som görsär att det skall vara återkommande besiktningar. Om ytterligarepreciseringar behövs, bör sådana tas in i den organisationsplan som anges i 10 § civilförsvarslagen. Att den enskilde ärskyldig att tåla besiktningen följer av 65 §andra stycket. För kostnad, som kommun fått vidkännaspå grund av åtgärd enligt 40§ 1 mom. b), c) eller e) eller 54§ första stycket eller för vård och underhåll av de i 40 § 1 mom. c) nämnda anordningarna, äger kommunen erhålla ersättning av statsmedel, i den mån kostnaden kan anses skälig. Vid ersättningensbestämnande skall hänsyn 1 skäligutsträckning tagas till det värde som åtgärden kan ha föranläggningens eller byggnadens användning i fred. Prop.1983/84:113 22 Innan...... kommunen. Ersättningen bestäms och utbetalas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. Kommunen har rättatt erhålla förskott i enlighet med de närmareföreskrifter som regeringenmeddelar. Tillägget av punkten e) till första stycket innebär att kommunen får rätt tm ersättning av statsmedel för de kostnader som kommunen har för besiktningen av skyddsrum. Vilken myndighet somskall besluta om och betala ut ersättningenfår bestäiunas av regeringen med stöd av tredje stycket. 1 mom. Uppföres ....... avses i 32 §. Den som äger anläggningeller byggnad, i vilken skyddsrum har anordnats, är skyldig att pä föreläggande av kommunen vidta de åtgärder som ärav betydelse för skyddsrummets skyddsfärmäga. Härför har han rätt att av statsmedel utfå ersättning enligtde grunder som anges 1 55 a . 3 mom. Skall orteller plats ej längre utgöra skyddsruimsort, får regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, förordnaatt där befintliga skyddsrum likväl skola utrustas, vårdas, underhållas och omfattas av åtgärder enligt2 mom. I ett nytt 2 mom. 1 paragrafen har tagits in en bestämmelse som ålägger ägaren av enanläggning eller byggnad som innehåller ett skyddsrum att vidta de förbättringsåtgärder somkommunen finner vara erfordaliga. Åtgärderna skall vara av betydelse för skyddsrummet skyddsförmåga. Det innebär först och främst att åtgärderna skall syfta till att ge skyddsrummet denskyddsförmåga som krävdes vid tiden för skyddsrummets tillkomst. Åtgärderna kandock gå längre och göra det möjligt att anpassa skyddsförmågan till dekrav som gäller då förbättringsåtgärderna vidtas. 1983/84:113 23 Av 78 § följer att länsstyrelser! kan förelägga vite för att tvinga fram att ifrågavarande skyldighet fullgörs. Förutvarande2 mom. har flyttats till 3 mom. och kompletterats med en föreskrift som ger möjlighet att ålägga ägarna till fastigheter medskyddsrum på orter som är skyddsrumsorter att vidta sådana åtgärder som avses 1 2 mom. För skäliga kostnader enligt 53 §2 mom, utgår ersättning till den del kostnaderna överstigeren tiondel av det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällerdet är dä ersättningen betalas ut. Ersättning utgårdöcJTlnte för åtgärder som har föranlettsav att ägaren eftersatt vården och underhålletav skyddsrummet, gjort otillåtna Ingreppi det eller pä annat sätt varit försumlig. Ersättningen bestäms av länsstyrelsenoch betalas ut sedan kommunen godkäntåtgärderna. I paragrafens första stycke slås fast att ägaren av en fastighet, 1 vilken ett skyddsrumhar anordnats, har rätt till ersättning föråtgärder som han vidtar enligt 53 §2 mom. Vissa begränsningar finns dock. För det första fårägaren alltid själv stå för kostnaden upp till en tiondel av basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring. Härigenom slipper man tynga administrationen medutbetalningar av små belopp. Vidare undviker man tvister om en åtgärd är en förbättring eller ett avhjälpande av brister 1 vården och underhållet. är till-pättandet av mindre felaktigheter att hänföra till normalt underhåll. Ersättning utgår inte heller föråtgärder som föranletts av ägarens egen försumlighet. Hit hör främst ett eftersatt underhåll. Också otillåtna ingrepp, t.ex. demontering av skyddsrumsdörrar eller håltagningi skyddsrummets väggar, får ägaren rätta till på egen bekostnad. Annan försummelse kan bl.a. vara en olämplig fredsanvändningav skyddsrummet. Enligt andra stycket bestäms ersättningen av . Den betalas ut när kommunen har godkänt de vidtagna åtgärderna. 1983/84:113 24 För utrönande ----- byggnaden. För utrönande om och i vad mån skyddsrumbör anordnas eller förberedas inom anläggningeller byggnad eller för fullgörandet av tillsynen enligt 40 § 1 mom, e) har kommunen j;;ätt att besiktiga anläggningen eller bygg-naden. Genom en ändring i andra stycket har införts en regel som ger stöd för kommunensrätt att genomföra de besiktningar som den har att utföra enligt 40 §1 mom. e). Överbeslut av civil försvarschef eller polismyndighet i ärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hos ,om ej annat följer av 69 §. Talan mot myndighets beslut enligt 27och 32 §§ samt 53 § 2 mom, föreshos genom besvär. Mot länsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 49 eller 54 §, om ersättningenligt 53, 55a eller 56 § eller om föreläggande avvite vid underlåtenhet att fullgöra skyldighet enligt 15 § föres talanhos kammarrätten genom besvär. I samma ordning föres talan mot beslut, som länsstyrelse enligt denna lag eller med stöd därav utfärdade bestämmelser1 särskilt fall meddelat om föreläggande, föreskrift, tillståndeller godkännande i vad angår Inrättande, utrustning, vård eller underhåll av skyddsrum, dock ej beslut enligt 31 §. I ----------------------------- lagen. Talan.............. .................. 58§. Under--------------------------- efterrättel se. I 83 § civilförsvarslagen finns besvärsbestämmelser. I första stycket föreskrivsbl .a. att talan mot myndighets beslut enligt 25 och 32 §§ förs hos . Beslut av myndighet enligtnya 53 § 2 mom. bör ocksåkunna överklagas hos . Detta kräver ett tillägg i första stycket. I 83 § andra stycketföreskrivs bl.a. att talan mot beslut om ersättning enligt 53 eller 56 § förs hoskammarrätten. Detsamma bör gälla för beslut om ersättningenligt nya 55a §. 1983/84:113 25 Lag om ändring i civil försvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivs 1 frågaom civilförsvarslagen (1960:74) dels att nuvarande 53 §2 mom. skall betecknas 53 § 3 mom., dels att 40 §1 mom., 42 §, nya 53 § 3 mom., 65 och 83 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas ett nytt moment, 53 §2 mom., och en ny paragraf, 55a §av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 mom.2 Utöver de uppgifter som ankomma på kommun enligt 4 och 7 kap. åligger det kommun att