prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Ur anslaget utgåräven bidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1983: 106) om statsbidrag tilllokalt utvecklingsarbete på lågstadium. Beräknad ändring 1984/85 ningsresurser m. m. -1- 3 200000 - 47 088 500 datorutrustning m. m. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 () har - där ej annatanges - beräknat kostnaderna efter ettpreliminärt veckotimpris som beräknats utan hänsyn till löneutvecklingenunder /84. Antalet elever, basresurser och veckotimmar fördeladepä stadier framgår avföljande sammanställning. Beräknat elevantal 1983/84 Basresurser 1982/83 Basresurser 1983/84 Timmar i basresurs inkl. garantitimmar 1983/84 15967 14391 12 830 15446 14 395 12310 391 900 502400 518500 Kostnaden förbasresurserna beräknar SÖ till 5 221,5 milj. kr. för /84. Totalt beräknar SÖantalet timmar i förstärkningsresursen till 624938, vilket motsvarar en kostnad av 2372,9milj. kr.för verksamhetsåret1983/84. Tilläggsbidraget utgårmed viss procent av de sammanlagda kostnaderna för bas- och förstärkningsresurser. Efter den i föregåendebudget-proposifion (prop. 1982/83:100 bil. 10) beräknade procentsatsen 8,8 och sedan hänsyn tagits till att provledarverksamheten upphört, uppskattar SÖkostnaderna för tilläggsbidraget till 667,0milj.kr. för verksamhetsåret1983/84. SÖ beräknar statsbidraget för särskild undervisningtill 55,0milj.kr. och bidragen tillkostnader för stödundervisning i svenskasamt hemspräksundervisning och studiehandledning på hemspråk till197,9 resp. 194,7milj.kr. för /84. Statsbidraget tillkostnaderför rektorer och studierektorer beräknar SÖ till 424,6 milj. kr. För bidrag till kallortstillägg, finskspråktillägg och vissauppdragstillägg beräknar SÖ 24,5milj.kr. För bidrag till kostnader förvissa skolchefsfunktioner har SÖ beräknat 35,7 milj. kr. SÖ beräknar det totala medelsbehovetunder anslagsposten 1 till 9194,1 milj. kr. för /84. För den ickelimplanebundna verksamheten under den samlade skoldagenberäknar SÖ 28,6milj.kr. SÖ har därvid medstöd i tillgängliga uppgifter från kommunerna uppskattat att 37,avtotala antalet elever i kommer att omfattas av den samladeskoldagen /84. 1983/84:100 Bilaga 10 86 De under anslagsposterna1 och 2 uppförda bidragsändamälen omfattas av ett förskotts- ochslutregleringsförfarande. Under /85 utbetalas ett förskott om90% av beslutat bidrag för /84. Anslaget /85 även av slutregleringen av anslaget för redovisningsåret1983/84. Beräkning av förskott och slutreglering /85, belopp i milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 9146,7' 9194,1 ' Avser underlag förförskoll /84. För anslagsposten 2beräknar SÖ ett medelsbehov under /85 om 30,1 milj. kr. SÖ föreslär förändring avbidraget till vikariekostnader.Förslaget innebär att medel överförs från tilläggsbidraget tillförstärkningsresursen för vikariekostnader under de för lärare och för fasta lärarvikarietjänster. SÖ har i besparingssyftebedömt det som angeläget att fä till stånd en mer enhetlig praxis vidlänsskolnämndernas basresursfördelning. SÖ har därför föreslagit attelevmedeltal per basresurs och län fastställs för hela . SÖ harberäknat att förslaget innebär en minskad statlig kostnad pä ca 15 milj. kr.För att få effekt redan under /85 måste underlaget förförskottsutbelalningar för /85 justeras. Bidrag till kommuneroch organisationer för vissa verk samheter. SÖ beräknar (+5500kr.) för bidrag till kom muner i med finskspräkiga barn samt . för bidrag till lägerskolor anordnade av . SÖ beräknar kostnaden förlokal resurs för genomförande av läroplan för till 4,9milj. för redovisningsåret1983/84. Denna del av anslagsposten omfattas av förskotts- och slutregleringsförfarande.SÖ beräknar belastningen, som endast avser slutreglering, under budgetåret1984/85 till 4,9milj. har begärt fortsatt bidrag för /85 förde estniska grundskolorna och för de s. k. kompletleringssko-lorna. För skolani anhåller kommittén om bidrag till förstärk- 1983/84:100 Bilaga 10 87 ningsresurs till skolans inrearbete. SÖ beräknar oförändrad organisation och föreslår att bidrag utgår med I775 . Stiftelsen anhåller i likhet medtidigare år om bidrag till ytterligare en klass i vardera årskurserna 10-12.Vidare anhåller stiftelsen om utökning av bidraget med ytterligare veckotimmarför euryt-mi, vikarier, syo-konsulent och handledning vid studiebesök m. m. SÖ beräknar oförändradorganisation och föreslår att bidrag utgår enligt oförändrade regler, vilketför /85 innebär . Styrelsen för H i 11 e Is k o 1 a n anhåller om fortsatt bidrag för /85' samt i likhetmed föregående år även om bidrag för sekreterare åt rektor, skolvärdinna ochför arvode åt en skolpsykolog. SÖ beräknar oförändradorganisation och föreslär att bidrag utgår med . SÖ beräknar för bidragtill övriga fristående /85 ett anslagsbehov av . SÖ beräknar för bidrag tilllokal skolutveckling ett anslagsbehovav 181,5 milj. kr. under /85, varav 134,0milj. utgörförskott för /85 och 47,5 milj. kr. utgör slutregleringför /84. SÖberäknar för bidrag för lokalt utvecklingsarbetepå lågstadiet efter pris- och löneomräkningett anslagsbehov av . Principerna förstatsbidragssystemet för fastställdes genom beslut vid 1975/76 och1977/78 ärs riksmöten (prop. 1975/76:39, UbU 30, rskr367 och prop. 1977/78:85,UbU2l, rskr 260). Som jag har redovisat i inledningen (avsnitt 11.1.1) harskolöverstyrelsen (SÖ) i uppdrag att se över statsbidragssystemet i syfte attåstadkomma ytterligare förenkling och schablonisering. Som jag har redovisat i det föregående omfattasflertalet anslagsposter under anslaget av ett förskotts- ochslutregleringsförfarande. Det innebär att kostnaden under dessa /85 påverkas av det statsbidrag kommunerna fär för driften avgrundskolor för redovisningsäret 1983/84, vilket i sin tur styrs avkostnaderna för skolorganisationen det redovisningsäret. Jag ansluter mig tillSÖ:s bedömning rörande antalet elever i samt antalet timmar i bas-och förstärkningsresurser. Den totala kostnaden för bas- och förstärkningsresurser beräknar jag till 7898,7 milj. kr. för /84. Mina beräkningar grundar sig pälöneläget ijuli 1983 med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kanförväntas under redovisningsåret. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 88 Vid minaberäkningar av basresurser för högstadiet för /84 harjag ienlighet med beslut med anledning av förslag budgetproposition (prop.1982/83:100 bil. 10 s.267, UbU20, rskr 253)minskat veckotimprisel motsvarande bortfallet av lärartimmar eleverna har praktisk arbelslivsorientering. I enlighet medriksdagens beslut med anledning av budgetproposition har jagvid mina beräkningar av kostnaden för förstärkningsresurser /84 tagit hänsyn lill att en resurs avsatts att användas för lärareeller annan personal som besöker elever pä deras arbetsplats under den praktiska arbelslivsorienteringen. Jag kan inte biträdaSÖ:s förslag om överföring av medel för fasta lärarvikarietjänster fräntilläggsbidraget till den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen, eftersom det skulle inskränka kommunernashandlingsfrihet att vid lärares tjänstledighet välja mellan att anställa korl-tidsvikarieroch alt inrätta fasta vikarietjänster. Beträffande SÖ:sförslag om överföring av medel motsvarande vikariekostnader frän tilläggsbidraget till förslärkningsresursenvill jag hänvisa till beslut om minskning av tilläggsbidraget med anledning avpropositionen om vissa ekonomisk-politiskaätgärder m. m. 1983/84:40 bil.6, UbU7, rskr91). 1 rådande ekonomiskaläge finns det fä möjligheter att tillskjuta nya resurser till skolan. För att fåutrymme för reformer är det därför nödvändigtatt företa omprioriteringar av verksamheten. beslutadevid /(prop. 1978/79: 180 s. 104, UbU 45, rskr422) omen utökning av timantalet i basresurserna på högstadiet för attmöjliggöra ökade valmöjligheter. För att fä ekonomiskt utrymme för reformerföreslär jag att utökningen av timantalet i basresurserna i årskurs 9 fr. o. /85 inte kommer till stånd. Besparingseffekten härav kan beräknas till 28,9milj. Jag är mot bakgrundav bl. a. pågående översyn av systemet för statsbidrag Ullgrundskolan inte beredd att nu biträda SÖ:s förslag om ändring av reglerna för tilldelningav basresurser. Behovet av älerhällsamhel med statliga utgifter gör att jag inleheller är beredd att f. n. biträda SÖ:s förslag om basresurstilldelning tillhögstadieskolor med mindre än tre paralleller i icke glesbygd m. m. Tilläggsbidraget utgårmed en viss procent av bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har för /83 fastställt procentsatsen till 8,8 (SÖ-FS 1983:165).Till grund för detta beslut har legat dels en uppskattning av kommunernas statsbidragsberättigadevikariekostnader för lärare ochskolledare, som utförts av SÖ pä grundval av uppgifter från ,dels en beräkning av kommunernas kostnaderför uppdragstillägg och nedsätlningar av lärarnas undervisnings- 1983/84:100 Bilaga 10 89 skyldighet på grundval av uppgifter från statisfiskacentralbyrån (SCB). Ett motsvarande underlag kommer attpresenteras för fastställande av definitiv procentsats för tilläggsbidraget för /84. Jag beräknar atttilläggsbidraget för redovisningsäret 1983/84 skall utgå med 8,av bidragettill bas- och förstärkningsresurser. Detta motsvarar ett bidragsunderlag på695,1 milj. kr. Vid beräkningen av tilläggsbidraget har hänsyn tagitstill att förordningen (SÖ-FS 1978:189) om viss skolpsy-kologisk verksamhethar upphört att gälla. I propositionen 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. (bil.6. s.8) föreslogs en viss minskning avtilläggsbidraget. har godkänt förslaget (UbU 7, rskr91). Vid i övrigtoförändrade förhållanden räknar jag med att procentsatsen för tilläggsbidragetsåledes blir 7,3 för redovisningsäret 1984/85. Hemspråksundervisning m. m. För stödundervisningi svenska och för hemspräksundervisning beräknarjagsammanlagt 408,4milj. för /84. Jag har därvid tagithänsyn till att ett särskilt veckotimpris skall beräknas förhemspräksundervisning, vilket baseras på kommunernas lönekostnad för enbart de lärare som bedriver hemspräksundervisning. Regeringenmeddelade bestämmelser om försöksverksamhet med jämkadetimplaner på låg- och mellanstadier för ulprövning ochutvärdering av olika former för hemspråksundervisning under läsåren1979/80, 1980/81 och 1981/82. Regeringen har senare beslutat om fortsattförsöksverksamhet, för /84. Språk- ochkulturarvsutredningen (SKU, U 1981:04), som överlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1983: 57) Olika ursprung - Gemenskap i ,har bl. a. haft till uppgift att söka klarlägga konsekvenserna av denhitfillsvarande försöksverksamheten inom området och möjligheterna attgenomföra tvåspråkiga undervisningsformer. Remissbehandlingen avbetänkandet pågår. Eventuella förändringar i anledning av utredningens förslagkan inte genomföras före /86. I avvaktan pä en varaktig lösning avfrågor som rör hemspråksundervisningen i bl. a. avser jag attsenare föreslå regeringen att medge fortsatt försöksverksamhet med jämkadetimplaner på låg- och mellanstadier under /85. Bidrag utgär tillkostnader för särskild undervisning för elever som pågrund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar till upprepad kortarefrånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete. För redovisningsåret1983/84 beräknarjag kostnaden för särskild undervisning m.m. till 57,2milj.kr. För bidrag tillkostnader för kallortstillägg och finskspräktill-läggberäknar jag 25,5 milj. kr. För redovisningsäret 1983/84 beräknarjag kostnaden för rektorer och 1983/84:100 Bilaga 10 90 studierektorer samt för skoldirektörer och vissa andra skolchefs funktioner till478,7 milj. kr. För att möjligheter skallskapas att variera och anpassa undervisningen för elever med rörelsehinder isärskild undervisningsgrupp i har SÖ i särskild skrivelseföreslagit att tillrättalagd undervisning med individuell anpassning av tim-och kursplaner skall kunna ges vid behov. Jag delar denna uppfattning.Regeringen bör inhämta godkännande av den föreslagna anordningen. Totalt beräknarjagstatsbidraget för /84 till ändamål under anslagsposten 1till 9563,6milj. Som jag har redovisat i det föregående omfattas dennaanslagspost av ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Under budgetåret1984/85 utbetalas till kommunerna dels förskott baserat på det fastställdabidraget för redovisningsäret 1983/84, dels slutreglering för dettaredovisningsår. Vid beräkningen avutbetalning av förskott under /85 harjag tagit hänsyn tillden besparingseffekt som uppstår genom beslut med anledning avpropositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1983/84:40bil. 6, UbU7, rskr91) rörande dels ett särskilt veckotimpris för denicke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, dels om minskning avtilläggsbidraget. Beräkning av förskott och slutreglering underbudgetåret 1984185, belopp i milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 8232,0 8366,7' ' Justerat med hänsyn till besparing i prop. 1983/84:40. I enlighet med riksdagensbeslut med anledning av budgetproposition skall driftbidrag tillgrundskolan och vad därmed hör samman reduceras . Besparingen påstatsbudgeten för /85 pä anslagsposten beräknarjag till 194milj. Bidrag utgår tillkostnader för icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen. Förvarje elev som omfattas av den samlade skoldagen utgår bidrag med ett visslbelopp per läsår. För /84 har SÖ beräknat alt 37,av elevernaskall omfattas av denna. Jag delar denna bedömning. Kostnaden för bidrag tillsamlad skoldag detta redovisningsår beräknar jag till 29,7milj. Även dennaanslagspost omfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 91 Beräkning av förskott och slutreglering under budgetåret1984/85 för bidragtill den samlade skoldagen, belopp i milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 Även för bidragtill kostnader för samlad skoldag skall i enlighet med tidigare beslututbetalning endast ske av bidraget. Besparingen på /85 blir då 0,7 milj. kr. För bidrag tillkostnader för vissa arbetsgivaravgifter beräknar jag2024,4 milj. kr. I likhet med vad som gäller innevarande budgetär skall utbetalning av bidraget endast ske avbidragsunderlaget. Jag har tagit tillhänsyn till detta vid beräkningen av bidraget. Besparingen harjag därvidberäknat till 41,3milj.kr. För reducerat lönekostnadspåläggberäknarjag 1 063,4 milj. kr. Beräkningengrundar jag därvid på utbetalningensedan den tvåprocentiga besparingen fråndragils. Under posten Bidrag tillkommuner och organisationer för vissa verksamheter har jag för /85beräknat . för bidrag tillkommuner i med finskspråkiga barn för anskaffande av speciellahjälpmedel för att överbrygga språksvårigheternasamt . för bidrag till lägerskolor anordnade av Riksförbundetfinska föreningar i . Under redovisningsåren1980/81 - 1983/84 utgär ett särskilt statsbidrag i form av en lokal resursför planering inför den nya läroplanenför . Resursen uppgårlill per elev. Bidraget utbetalas enligt ett förskotts-och slutregleringsförfarande. Jag harberäknat medelsbehovet, som endast avser slutreglering, för budgetåret1984/85 till 6,9milj. Som jag harredovisat i det föregående utgär fr. o. m. /84 statsbidragtill fristående skolor enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever. Statsbidrag till ,och de estniska skolorna utgär enligt en särskild förordning (SÖ-FS 1983:61). Bidraglämnas med ett vissl belopp, olikaför olika stadier. För , och de estniska skolorna gäller att skolorna skall fä bidrag isamma omfattning och för sammaorganisation som de hade redovisningsäret 1982/83. För att uppnå en sådanbidragsnivå skall bidragsbeloppet per elev för varje skola överstiga annarsgällande belopp med så många procentenheter som krävs för att bidraget skallvara i princip oförändrat vid ungefär samma antal elever /83. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 92 För budgetåret1984/85 beräknar jag, i enlighet med SÖ:s förslag, för ,och de estniska skolorna bidraget till sammanlagt 8840000 kr.Häri ingår även belopp för bidrag till de s. k. kompletteringsskolorna (viss undervisning i estniska språket m.m. som meddelasskolpliktiga elever av estniskt ursprung på ett tiotal orter i landet). Regeringen hargenom beslut förklarat sammanlagt sjutton friståendeskolor berättigade till statsbidrag, varav sexton skolor fr.o.m. redovisningsäret 1983/84 och enskola fr.o.m. /85. Jagberäknar kostnaden för bidrag för dessa skolor till . för /85. Åtta av skolorna ärWaldorfskolor, fyra är internationellaskolor och fem är kristna skolor. Jag vill i delta sammanhang redovisa attregeringen uppdragit ät SÖ att utvärdera verksamheten vid Waldorfskolorna och vid de kristna skolorna.SÖ skall därvid göra en bedömning av i vilken utsträckning och pä vilka sätterfarenheterna frän skolorna kanöverföras till det allmänna skolväsendet. SÖ skall redovisa uppdraget . I avvaktan härpåräknar jag inte med atl ytterligare skolor skall förklaras berättigade till bidrag. Regeringen har för redovisningsåret1983/84 fastställt procentsatsen för bidrag till lokal skolutveckling avseende till2,4 av bidraget till bas- ochförstärkningsresurser. Jag räknar med oförändrad procentsats för bidraget till lokal skolutveckling för redovisningsåret1984/85. Jag beräknar medelsbehovet för /85 till 189,8milj.kr., sedan hänsyn tagits till attutbetalning endast sk.ill ske av bidraget. Besparingen påstatsbudgeten blir dä 3,9milj. Av bidraget till lokal skolutveckling skall (bidrag.sdelen för personalutbildning) användas för personalutbildning, varvidbidraget fär användas till kostnader för dels ersättare för lärare ochskolledare i som genomgår utbildning, dels lön till lärare ochskolledare i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen som ärtjänstlediga för personalutbildning. Skolstyrelsen får använda högst av bidragsdelenför personalutbildning för lön med B-avdrag vid tjänstledighet för sädana studier som inteomfattas av de generella medgivanden regeringen och SÖ beslutat om. Dennuvarande ordningen innebär alt en kommun i vilken behovet är stort av sådan personalutbildning som inteomfattas av de generella medgivandena kan välja att använda avbidraget för personalutbildning trots att det kanske inte är motiverat frånandra utgångspunkter. Jag förordar därföratt skolstyrelsen inom ramen för bidragsdelen för personalutbildning får medgelön med B-avdrag vid tjänstledighet för studier inom en ram om högst av dentotala omfattningen av bidraget lill lokal skolutveckling. Den totala besparingen under grundskoleanslaget tillföljd av de ändrade Prop.1983/84:100 Bilaga 10 93 utbetalningsreglerna harjag beräknat till 261,7milj.kr.I enlighet med riksdagensbeslut efter förslag i 1981 ärs budgetproposition har -65,4milj. - av denna besparing överförts fillanslaget B9. Särskilda åtgärder på skolområdet. Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet Efter förslag i 1983 ärsbudgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s.274-276) har beslutat (UbU 20, rskr253) att särskilda medel ärligen skall avsättas för bidrag till lokalt utvecklingsarbetepä lågstadiet. För innevarandebudgetår har 30milj.kr. avsatts för ändamålet.För nästa budgetär beräknarjag bidraget under denna anslagspost till 31,7 milj. kr. I likhet med vad somgäller för /84 bör enligtmin mening en mindre del av medlen avsättas för centralt utvecklingsarbete kring frågeställningar rörandeövergängen mellan förskola och skola. Jag har iinledningen (avsnitt 8.2 och 8.3.2) redovisat bakgrunden till minaförslag om dataundervisning pä högstadium. Jag föreslår således att avundervisningstiden på högstadietavsätts för dataundervisning. Frågan hur undervisningstiden skall läggas ut inom ramen för timplanen bör fäavgöras lokalt. Den del av undervisningstiden som inte läggs ut inom matematikresp. inom naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen kan förläggas inom ramen för friaaktiviteter. Med hänsyn tillskolornas olika förutsättningar att utöka dataundervisningen i enlighetmed mitt förslag räknar jag med alt reformen skall genomförassuccessivt med början /85. Somjag också har redovisal i del föregående föreslär jag särskilda insatser ifråga om datorutrustning m.m. Jag föreslår således i samband med reformeringenav dataundervisningen pä högstadium fr. o. m. /85, att kommunerna skall fä ett särskiltstimulansbidrag för anskaffning avdatorutrustning och programvara för högstadium. Mot bakgrund av mina förslag om dataundervisningen bör de resurser som ställs till förfogande förinköp av datorer och programvara fördelas under tre budgetär. Jag har beräknatden totala kostnaden för anskaffning av datorutrustning och programvara förgrundskolans högstadium fill120milj. Kommunerna bör enligt min mening få statsbidrag till hälften av denna kostnad för anskaffning avutrustningen. Bidraget bör fördelas av SÖ efter ansökan från kommunerna.Som förutsättning för bidrag bör gälla attvissa grundläggande krav på kvalitet på datorutrustning och programvara är uppfyllda. SÖ bör försäkra sigom alt det finns en övergripande planering för uppbyggnad och genomförande avdataundervisningen samt attkommunen avser all svara för hälften av investerings- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 94 SÖ bör disponera medlen så att samtligaskolenheter med högstadium kan få bidrag. Vidare bör gälla att den kommun som får bidragskallvara bunden till att använda bidraget för det avsedda ändamålet. Det börankomma på regeringen att utforma de närmare bestämmelser som erfordras förbidrag till datorutrustning och programvara. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att ge SÖ iuppdrag att utarbeta allmänna råd ochen studieplan för dataundervisningen samt en kravspecifikation fördatorutrustning och programvara. SÖ bör därvid samråda med styrelsen förteknisk utveckling. Jag har i denna fråga samrått med chefen förindustridepartementet. För budgetåren 1984/85-1986/87 beräknarjag medelsbehovet till 20milj. per år.Bidraget till kostnader för inköp av datorutrustning och programvara börberäknas som en särskild anslagspost under grundskoleanslaget. Jag vill betonaatt ett bidrag av den här karaktären inte normalt skall utgå under detta anslag utan fär ses somett undantag frän vad som gäller för bidrag till . Vad jag har föreslagit under detta anslag måste för attfå full effekt kompletteras med ökad fortbildning i datakunskap för lärare pägrundskolans högstadium. Eneller två lärare per högstadieskola bör genomgå en mer kvalificeradfortbildning. Dessa lärare bör sedan dels kunna föra vidare sina kunskaper till sina kolleger, dels kunna svara för en delav dataundervisningen. Chefen förutbildningsdepartementet kommer att underanslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken, redovisa förslag om sådan fortbildning för lärare pä grundskolanshögstadium. Vikariekostnader somuppkommer i samband med att lärare genomgår den föreslagna fortbildningen i datakunskap får på sedvanligtsätt belasta anslagsposten Lokal skolutveckling under detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkännavad jag har förordat om att inte genomföra viss beslutad ökning av antalet veckotimmar förbasresurserna, 2. godkännavad jag har förordat om särskilt tillrättalagd undervisning för elever medrörelsehinder i särskild undervisningsgrupp, 3. godkännavad jag har förordat om bidrag till lokal skolutveckling, 4. godkännavad jag har förordat om dataundervisning på högstadium, 5. godkännade grunder för ett särskilt bidrag till kostnader för anskaffning avdatorutrustning m. m. för , högstadium som jag har förordat, 6. till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 95 Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1982/83 Utgift 21220867 1983/84 Anslag 25463000 1984/85 Förslag 26175000 Statsbidrag fillsvensk undervisning i utlandet utgår enligt förordningen (1978:591) omstatsbidrag till svensk undervisning i utlandet (ändrad senast1983:725).