prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta syfte anser jag lällare kunna uppnäs om kravet pä utländsktmedborgarskap i princip finns kvar. Jag anser därför i motsats lill SFl-kommitténatt kravet pä utländskt medborgarskap bör bibehållas. Eftersom del emellertidäven kan finnas svenska medborgare som är i stort behov av svenskundervisningför att kunna klara sig i samhället anser jag att svenska medborgareundantagsvis bör kunna få della i grund-sfi. I likhetmed kommittén anser jag att utländska medborgare som har svenska, danska etternorska som modersmål inle bör vara berättigade till grund-sfi. Motsvarande börgälla även beträffande dem som har sädana kunskaper i någol av dessa språk attgrundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig. Del avgörande förrätten till sfi bör i dessa fall Prop.1983/84:199 19 vara behovet av undervisning i svenska. Jag är medveten omall nyinvandrade danskar, norrmän och finlandssvenskar kan ha samma behov av samhällsorienteringsom övriga invandrare. Sådan samhällsorientering bör emellertid för dessagrupper kunna ges på annat sätt än inom sfi-sysiemel, t.ex. i allmännastudiecirklar hos studieförbund. Utländskasjömän pä svenska fartyg i utrikes fan har utan all vara kyrkobokförda iSverige rätt lill ledighet med lön för atl della i sfi om de har s.k. anställningstillständeller är undantagna frän skyldighet att ha sådant lillständ. Rättighetentillkom är 1974 (SFS 1974: 195) genom en ändring i svenskundervisningslagen.Den har knappast längre någon betydelse eftersom den svenska handelsflottanhar minskal kraftigt under 1970-lalel och därmed också antalet utländskasjömän. Den undervisning som genomförts sedan lagen irädde i kraft har sken iGöteborg under sjömännens ledighelsperioder i land och har endast iundantagsfall kunnat ske enligt lagens huvudregel, dvs. pä arbetstid och ombordpä fartygen. Jag anser det inte vara rimligt att behålla en ordning som gerutlänningar som är bosalla utomlands rätt all della i grundläggandesvenskundervisning. I likhet med anser jag att denna rällskall vara förbehållen utländska sjömän som är kyrkobokförda i . Jag vill idetta sammanhang ta upp frågan om de s. k. gränsbornas möjligheter all delta i sfi.1 arbetar etl mindre anlal finländska medborgare som är bosatta iFinland. De pendlar således mellan och . Dessa har för alt klarasill arbete behov av kunskaper i svenska. Etl undantag från kravet påkyrkobokföring i bör därför göras för dem. Enligt en överenskommelsemellan de nordiska länderna om samarbete inom yrkesinriktadrehabilitering och AMU (NU 1983:6) hargränsbor redan nu möjlighet att delta i sfiinom AMU. SFl-kommitténhar föreslagit all de kurser i svenska för hälso- och .sjukvårdspersonal medutländsk examen som f. n. på uppdrag anordnas avKursverksamheten vid skall inordnas i det nya sfi-systemel.Detta avstyrks av som hänvisar till att kurserna är klartyrkesinriktade och kräver speciell kompelens hos anordnarna. En sådan kompelenshar Kursverksamheten vid byggt upp . Det är enmycket begränsad grupp invandrad sjukvårdspersonal, främst läkare,sjuksköterskor och barnmorskor, som deltar i kurser(ca 100 personer). Eftersom svenskundervisningen här är nära knuten till ensärskild terminolo-giulbildning finns enligt min mening inga starka motiv förall inordna utbildningen i etl nytt sfi-system. Den bör således även ifortsättningen kunna bedrivas utanför sfi- systemet. Jag förutsätter emellertidalt vissa frågor om sambandet mellan dessa kurser och del nya sfi-syslemetbereds i särskild ordning. Utländska studerande som uppehåller sig i i syfteatt skaffa sig en utbildning pä högskolenivå och därefter återvända tillhemlandet, s. k. Prop.1983/84:199 20 gäststuderande, bör enligt förslag i prop. 1983/84: 115 fåen särskild pre-parandutbildning i svenska m. m. inom högskolans ram. Av preparandul-bildningenförutsätts avse svenska. Svenskundervisningen föresläs bli uppdeladi två etapper med ca 200 limmar i etapp 2. Enligt förslaget bör invandrarstuderande,i den män gäststuderande inte fyller de tillgängliga utbildningsplatserna,kunna få delta i etapp 2 av utbildningen. Huvudprincipen bör emellertid varaatt invandrare som avser att genomgå högskoleutbildning får svenskundervisningi det nya sfi-systemet och inte inom högskolans ram. Den föreslagna ordningeninnebär alt det skapas en klarare gräns mellan invandrare och gäststuderande. Invandrareoch gäststuderande har på grund av sina helt olika syften med vistelsen iSverige behov av olika slags svenskundervisning. För invandrare med utländskutbildning på gymnasie- eller högskolenivå som avser att genomgåhögskoleutbildning bör sfi kunna anpassas sä alt den bättre tillgodoser dessainvandrares behov. bör kunna göras genom alt man inrättar särskildastudiegrupper för sådana invandrare. Därigenom kan såväl grund-sfi som påbyggnads-sfianpassas till de behov av kunskaper i svenska som dessa grupper har såvälallmänt för atl kunna leva i som för alt kunna tillgodogöra sighögskoleutbildning. Grund-sfi och påbyggnads-sfi kan i sådant fall sammanlagtge en undervisning i svenska som till såväl omfattningen i slorl som lillkaraktären motsvarar den undervisning i svenska som enligt regeringens förslagi nämnda proposilion bör ges gäslsluderande. Möjlighelerna till visssamordning mellan sfi- undervisning för blivande högskolestuderande och den i prop.1983/84:115 föreslagna preparandulbildningen för gäststuderande bör övervägas idet fortsatta planeringsarbetet. Invandrare som avser alt genomgå högskoleutbildning börsom en påbyggnad också kunna delta i kurser i svenska som främmande språkeller i svenska inom komvux. 2.5.1 Statens, kommunernas och studieförbundens uppgifter Jag övergår nu till att närmare beskriva denorganisatoriska lösning som jag förordar. Sfi-undervisningen bör organiseras så atl den samverkarmed andra mottagningsinsatser för invandrare och flyktingar. En sädan samverkanger effektivitetsvinster som underlättar kontakterna mellan samhället ochinvandrarna. Den huvudmannalösning som jag förordar för sfi innebär att statenbör ange ramar för den samlade sfi-verksamhelen. Staten bör genom etl särskiltstatsbidrag bidra till kommunernas kostnader för bl.a. administration och lärariöner.Statsbidragssystemet bör utformas på ett sädanl sätt att utrymme ges för deförändringar i behovet av undervisning som förändringar i invandringensomfattning kan medföra. 1983/84:199 21 Jagfömlsätler atl SÖ liksom nu kommer att svara för en rad uppgifter i samband medsfi-verksamhelen. Även AMS, och centrala () kommeralt beröras av del nya sfi-systemet. Den närmare fördelningen av ansvaret för sfimellan berörda centrala statliga myndigheter bör prövas av denorganisationskommitté som jag kommer atl förorda i det följande. De uppgifter i samband medgrund-sfi för vilka kommunerna bör svara kan sammanfattningvis anges vara attge information om möjligheten alt delta i undervisningen, pröva rälien altdelta och rätten till studiesocialt stöd, svara för att undervisning kommer lillstånd, ha samråd med förelag och fackliga organisationer vad gäller deanställda invandrarnas deltagande, främja interkommunal samverkan i sambandmed anordnande av grund-sfi samt svara för planeringen av verksamheten. Som jagnyss nämnt fömtsälts kommunen fä statsbidrag bl. a. för lärariöner,administration och planering av verksamheten. Jag återkommer till statsbidragsfrä-gorna. 1 landels s. k. invandrartätakommuner finns erfarenhet av och kunskap om uppläggningen av verksamhet förinvandrare inom olika samhällssektorer. Mänga av dessa kommuner har invandrarförvallningaroch invandrarbyråer. Det bör enligl min mening finnas mycket godaförutsättningar för de flesta kommuner med invandring att svara för alt sfi-undervisningkommer lill slånd och samordnas med övriga insatser för invandrare. Ansvaretför grund-sfi blir en ny uppgift för kommunerna som ligger i linje medinriktningen av invandrarpolitiken. Invandrarpolitiken är ett statligt ansvarsom i första hand skall förverkligas i kommunerna. Sfi-undervisningen bör pä etlnaturligt sätt kunna inordnas i övrig verksamhet för invandrare och flyktingar.Därigenom kan insatserna uppfattas som en helhet både för invandrarna och förde ansvariga i kommunen. De kommuner som har liteninvandring kan emellertid komma att få praktiska svårigheter att få till stånd grund-sfi.Mer än hälften av alla kommuner har en invandring omfattande färre än 20utländska medborgare . I dessa kommuner kan en kontinuerlig beredskap försfi inte upprätthällas. Elt samarbete över kommungränserna blir nödvändigt. Detär angeläget alt berörda kommuner och statliga länsorgan främjar en sädan interkommunalsamverkan. Jag förordar atl den organisationskommitté som jag kommer attföreslå får i uppdrag att närmare överväga denna fråga. Jag gör den bedömningenalt en kommun med nyinvandring av mindre än 12 utländska medborgare har småmöjligheter att pä egen hand anordna grund-sfi. Undervisningen bör i sådanafall i första hand om möjligt anordnas genom samverkan mellan kommuner. Omsynnerliga skäl föreligger bör en kommun anordna undervisning om antalet nyainvandrare är minsl 6. Statsbidragssystemet bör därför enligt min meningutformas så all flexibilitet i undervisningen och interkommunal samverkan underlättasi kommuner med liten invandring. Prop.1983/84:199 22 Kommunerna bör ges frihet att organisera och genomföra grund-sfipå det sätt som i förhållande lill de lokala förutsättningarna ger invandrarna detbästa utbytet av sfi-utbildningen. Normalt torde det vara mest effektivt attutnyttja den organisation för sfi som redan byggts upp. Del är då naturiigt altutbildningen i första hand anordnas genom studieförbund efter överenskommelsemellan kommun och studieförbund. Del kan emellertid ibland finnas skäl förkommunerna att ordna undervisningen i egen regi. Den situationen kan t. ex.uppstå att det inte finns något studieförbund som kan anordna utbildningen.Kommunen bör i dessa fall anordna utbildningen inom sin egenutbildningsorganisation, inom komvux eller på annat sätt. Det blir naturiigt att en nära samverkan sker mellan olikakommunala organ när det gäller planeringen av grund-sfi. Eftersom flyktingarkommer all utgöra en slor andel av sfi-deltagarna förutsätts en nära samverkanmed den kommunala förvaltning som får huvudansvaret för flyktingmollagning-en.I de kommuner där det finns invandrarförvallningar blir del naturligt attsamarbeta med dessa. Kommunernas ansvar för grund-sfi kommer atl innebärauppgifter utöver dem som är vanliga i utbildningssammanhang. Eftersom grund-sfihar karaklär av inlroduklion till det svenska samhället förutsätts den ingå somen del av kommunens samlade invandrar- och flyktingarbete. Frägan om vilkenkommunal förvaltning som bör få huvudansvaret bör därför bedömas med hänsyntill de lokala förutsättningarna. En viss samordning mellan planeringen av sfioch annan utbildning bör dock under alla förhållanden eftersträvas. Framförallt bör delta gälla i förhållande till grundvux. 1 det avmig föreslagna sfi-systemel kommer studieförbundens uppgifter vad gällergrundläggande svenskundervisning att i sak anknyta lill de nuvarandeuppgifterna på delta område men fä en delvis annan karaktär. Studieförbundenförutsätts få kommunerna som uppdragsgivare vad gäller grund-sfi och redovisasin verksamhet till dessa. Studieförbunden bör ha ansvaret för atl anställalärare för grund-sfi samt ha det fulla arbetsgivaransvaret för dessa.Studieförbunden bör vidare kunna anordna påbyggnads-sfi i sludiecirkelform.För studieförbundens påbyggnads-sfi bör elt särskill statsbidrag beräknas såatt den blir kostnadsfri för deltagarna. Jag ålerkommer strax tillstatsbidrags- och lärarfrägorna. Alla av staten godkända studieförbund är i störreeller mindre utsträckning engagerade i svenskundervisningen för invandrare. ABFoch har den mest omfattande verksamheten, men även TBV,och Studiefrämjandet har relativt slor verksamhet inom dettaområde. Studieförbundens verksamhel är spridd över hela landet. I landets allakommuner finns åtminstone någol studieförbund representerat. När det gäller sfiär verksamheten självfallet koncentrerad till invandrartäta'regioner. Erfarenhetenvisar emellertid alt även i kommuner där sfi-verksamhel tidigare inle haranordnats kan studieförbunden slarla verksamhel med kort varsel. Det var dennagoda beredskap som var det Prop.1983/84:199 23 främsta skälet till att studieförbunden i mitten av1960-talet anlitades för försöksverksamheten med svenskundervisning förinvandrare. Jag anser att arbetssättet inom studieförbunden bör kunnaha positiva effekter för verksamheten. Förutom deltagande i grund-sfi och påbyggnads-sfikan närheten lill annan verksamhet i studieförbunden också stimulerainvandrare lill fortsatta kontakter med folkbildningsarbetet och medfolkrörelserna i . Det studieförbund som träffar överenskommelse med en kommunom all anordna gmnd-sfi bör, som framgått av vad jag har nämnt, varaberett atl följa av staten formulerade riktlinjer för verksamheten i t.ex.läroplan och pä andra sätt. ABF har i sitt yttrande och i en särskild skrivelselill regeringen förklarat atl en sädan lösning är lämpligför förbundets del och att förbundet, när del gäller sfi, är berett atlacceptera villkor som innebär avsteg från de gängse principerna för del friaoch frivilliga folkbildningsarbetet. och Studiefrämjandet hari sina remissyttranden framhållit att en sådan lösning är möjlig ocksä förderas del. 2.5.2 Undervisningens omfattning och uppläggning SFI-kommiltén har föreslagit att sfi-undervisningen skallomfatta sammanlagt , varav hälften i form av nybörjarundervisning. 1en borgerlig reservation har anförts atl även om en undervisning av dennaomfattning är önskvärd så medger inle resurserna detta. F.n. har som tidigare beskrivits sfi-undervisningen olikaomfattning beroende pä i vilken studieform invandrarna får sin utbildning.Vissa invandrare kan få relativt omfattande undervisning genom alt della iolika former av sfi hos olika anordnare medan andra fär betydligt mindre undervisning. Jag vill först framhålla att en individualisering av sfi-undervisningen såväl lill omfattning som till innehåll är nödvändig för attkunna möta de mycket olika behov och förutsättningar som invandrarna representerar.Jag kan inte ansluta mig lill föreställningen atl alla invandrare behöver likamyckel och likadan svenskundervisning. Enligt min mening går det inle altfixera ett visst anlal timmar som skall gälla för alla. Däremot är del viktigt atlmålet för undervisningen definieras och alt den kunskapsnivå som man bör hauppnått efter genomgången grund-sfi beskrivs i läroplanen för grund- sfi.Samtidigt är del naturligtvis för anvisning av resurser nödvändigt att Ulgåfrån elt visst genomsnittligt mätt av undervisning per deltagare. Som jag har understrukit anser jag atl nyinvandradebör ha rätt lill en likvärdig grundläggande utbildning i svenska. Som riktmärkebör gälla atl varje ny invandrare ges möjlighet att få ca 600 timmars sfi-undervisning,varav grund-sfi i princip bör omfatta 400 limmar. De deltagare i grund-sfi somkommer alt uppfylla krilerierna för AMU förutsätts kunna Prop.1983/84:199 24 gåvidare till påbyggnads-sfi i denna utbildningsform efter i genomsnitt 300 timmar.För påbyggnads-sfi i form av studiecirklar bör en resurs motsvarande 200timmar per deltagare beräknas. Jaganser att den samlade sfi-undervisningen med denna modell medger en sådanflexibilitet i systemet som är nödvändig för att möta olika invandrargruppersoch enskilda invandrares skiftande behov. Genom att en differentiering görskan de invandrare som för all kunna arbeta i behöver en yrkesutbildninggä in i en för dem anpassad studiegäng inom AMU tidigare än om hela sfi-undervisningenges sammanhållet. Övriga kan få en efter deras behov anpassad utbildning hosfrämst studieförbund. Ävenundervisningens föriäggning i tiden har betydelse för effekfiviteten iundervisningen. Det är svårt för personer som är ovana vid studier eller harkort skolutbildning alt effektivt bedriva studier på heltid. Jag fär här erinraom vad chefen för anfört beträffande del-tidsstudier igrundvux i prop. 1983/84:169 om och stallig utbildning för vuxna (s.43). Även sfi-undervisningen bör enligl min mening med fördel kunna bedrivassom deltidsstudier med spridning till flera av veckans dagar och intekoncentreras till heltid . Undervisningen bör ocksä pågå kontinueriigtunder året utan längre avbrott för lov. Uppläggningenav undervisningen för arbetstagare måste liksom för andra invandrare vara sådanalt pedagogiska krav tillgodoses. För alt underlätta kopplingen mellanutbildning och arbete kan det vara lämpligt med halvtidsstudier, så atlledighet på halvlid i princip kan motsvara undervisning pä halvlid. Förall möjliggöra en sådan undervisning all pedagogiska krav kan tillgodoses ochstörningar i produktionen undvikas när arbetstagare är lediga frän arbetet för sfi-sludierbör samråd ske mellan kommunen, siu-dieaiiordnaren saml berörda arbetsgivareoch fackliga organisationer, innan kommunen fattar beslul om uppläggningen av sfi-undervisningför anställda. Denorganisatoriska uppläggningen av undervisningen anser jag ha slor betydelse förundervisningens resultat. Undervisningen bör vara flexibel och anpassning avgruppsammansättning etc. bör underiätlas. Grundregeln för start av sfi-cirklarinom studieförbunden är f n. all deltagarantalet vid start skall vara lägst 10.Från grundregeln får SÖ medge dispens om särskilda skäl föreligger. Det lägstadeltagarantal som får medges är 3. Det genomsnittliga deltagarantalet igenomförda cirklar uppgick enligl SÖ:s uppgifter /83 till 10,2.För AMU är det s. k. ~ delningstalet för grupp 9 deltagare i kurserna i svenskasom främmande språk med samhällsorientering. Genomalt ansvaret för grund-sfi blir samlat ökar förutsättningarna för att bildaspråkligt och utbildningsmässigt homogena grupper med fler deltagare än f n.Jag föreslår alt den genomsnittliga gruppstorleken beräknas till 12.Pedagogiska överväganden får sedan göras så alt kurser med 1983/84:199 25 färre deltagare kan startas i de fall det bedömsnödvändigt, förutsatt atl också större grupper bildas i motsvarande mån. De särskilda problemen i kommuner med liten invandring harjag tidigare berört. Jag konstaterade då att samverkan mellan kommuner oftatorde kunna lösa problemet att skapa underlag för grund-sfi. Det blir dockenligt min mening nödvändigt all i vissa fall arbeta med mindre gruppstorlekän enligt den här angivna . 2.5.3 Grundläggande svenskundervisning och grundutbildningenför vuxna Som jag nämnt inledningsvis har sfi och grundvux delvissamma målgrupper. Majoriteten av de invandrare som söker sig till grundvux föratl lära sig läsa och skriva har ocksä bristfälliga kunskaper i svenska. Mängainvandrare är således berättigade lill både grundvux och sfi. Dessutom har endel invandrare som endast haft behov av svenskundervisning sökt sig till grundvuxpå grund av informationsbrister eller på grund av det studiestöd som är knutettill grundvux. Andra invandrare har på grund av de generösareutbildningsbidragen i AMU sökt sig frän grundvux lill AMU innan de uppnåtttillräckliga läs- och skrivfärdigheter för atl klara en yrkesutbildning. Bådadessa företeelser skapar problem. När kommunen, i enlighet med milt förslag, får elt samlatansvar även för grund-sfi förbättras möjligheterna atl se lill alt invandrarekommer till rätt utbildning. Jag kommer strax atl föreslå atl del system medlimersättning som f n. tillämpas för grundvux-studier också bör gälla grund-sfi.Även detta bör bidra till atl en klarare rollfördelning kan åstadkommas mellan sfioch grundvux. Enligt nuvarande bestämmelser för grundvux har invandraresom saknar läs- och skrivfärdigheter pä sitt modersmål eller hargrundutbildning som understiger heltidsstudier räll lill grundvux. 1 prop.1983/84:169 föreslås alt målgruppen för grundvux skall vara vuxna som inle harsådana kunskaper och färdigheter i att läsa och skriva pä sill eget språk elleri att räkna, som normalt uppnås på mellanstadium. Alt fåundervisning i svenska är nödvändigt för de flesta invandrare i grundvux, ävenför dem som alfabetiseras pä sitt modersmål. Grundvux innehåller i praktikenundervisning i svenska, vilket bl. a. framgår av såväl SFI-kommitténsbetänkande och SÖ: s remissyttrande däröver som av prop. 1983/84:169 (s.22) omkommunal och statlig utbildning för vuxna. Del har också slagits fast iläroplanen för vuxenutbildning (Lvux 82) att icke svensktalandedeltagare i grundvux behöver få allmän språkträning på och i svenska. Jag anserdet mot denna bakgrund vara rimligt att förutsätta alt de invandrare som hargenomgått grundvux har fäll sådana kunskaper i svenska atl de normall inle är ibehov av grund-sfi. 1983/84:199 26 2.5.4 Påbyggnadsundervisning i studieförbund ocharbetsmarknadsutbildning Eftei" grund-sfi bör, som jag tidigare framhållit,följa påbyggnads- sfi. För påbyggnads-sfi i form av studiecirklar bör en resursmotsvarande per deltagare beräknas, medan de deltagare i grund-sfisom kommer all uppfylla kriterierna för AMU förutsälts kunna fä påbyggnads-sfii AMU motsvarande en rikltid av 300 limmar. Påbyggnads-sfi i studieförbund bör i princip genomföras ienlighet med de allmänna regler som gäller sludiecirkelverksamhet. Del betyderalt riktlinjer och regler för undervisningen av det slag som bör gälla för grund-sfiinle bör finnas för påbyggnads-sfi. De invandrare som antas som deltagare i påbyggnads-sfibör emellertid ha inhämtat kunskaper och färdigheter motsvarande dem som ges igrund-sfi. Elt annat villkor för dellagande bör vara atl invandraren är mera varakliglbosalt i . Statsbidrag för påbyggnads-sfi i studieförbund bör lämnasi en omfattning som medger att undervisningen kan ges avgiftsfritt fördellagarna. Frågan om särskilda regler för påbyggnads-sfi i förhållande lillövrig sludiecirkelverksamhet bör beredas i anslutning till den närmareutformningen av slalsbidragssystemel för sfi-verksamhelen. Ett samband mellan grund-sfioch påbyggnads-sfi kommer dock att kunna upprätthållas genom den föreslagnaordningen för grund-sfi. Det ökar möjligheterna att anpassa innehållet i påbyggnads-sfitill den kunskapsnivå och de förutsättningar deltagarna har efter genomgången grund-sfi. Vad gäller påbyggnads-sfi inom arbetsmarknadsutbildningenvill jag framhålla följande. I den avmig förordade organisatoriska lösningen förutsätts den del avsvenskundervisningen inom AMU som har karaktär av nybörjarundervisningupphöra. Jag räknar därför med all en viss del av AMU:s nuvarande resurser kanöverföras lill grund-sfi. Påbyggnads-sfi i AMU, för vilken jag således beräknaren rikltid , och övriga invandrarinriklade åtgärder inom AMU fårdärmed en mera direkt anknytning lill planerad efterföljande yrkesutbildningeller, när så är aktuellt, teoretiskt inriktad förberedande utbildning. Ettsamband mellan grund-sfi och AMU kommer därför atl finnas, eftersom en storandel av deltagarna i grund-sfi förutsälts behöva gå vidare till AMU innan de fären plats på arbetsmarknaden. Inte minst gäller detta flyktingarna. I påbyggnads-sfifår de fackspråkligl inriktad svenskundervisning och yrkesorientering i direktanslutning till en yrkesutbildning. För atl ge invandrare ytterligare slöd inomAMU anser jag det vara rimligt att en del av de resurser inom AMU som användsför andra invandrarinriklade åtgärder (förberedande preparandundervisning förinvandrare m. används för fortsatt utbildning i svenska som främmandespråk. Den samlade invandrarinriklade resurs som därigenom kan disponeras inom AMUbör aktivt kunna bidra till en förbättrad svenskun- Prop.1983/84:199 27 dervisningoch minskade studieavbrott bland invandrare i AMU. Bl.a. kommer möjligheterna atlvarva svenskundervisning med teoretiskt förberedande undervisning ochyrkeskurser atl förbättras, vilket enligt flera undersökningar ger godaresultat. Förtillträde till påbyggnads-sfi inom AMU bör gälla att invandraren i grund-sfieller på annat sätt har uppnått den kunskapsnivå i svenska som grund-sfi syftartill.