prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — Spararna fårinom givna ramar fritt fördela sitt sparande mellan de båda sparformerna. Därvid tas en avgift på av det uttagna beloppet ut, dock minst 20kr, Sparandel kanvid valfri lidpunkt flyttas inom respektive sparform till annanbank/kapitalsparfond men ej mellan de båda sparfonderna. Sparande på rikssparkonlon sker i bank. Banken slussarmedlen vidare till riksgäldskonlorel. Spararen har sin fordran på banken ochinte på riksgäldskonloret. En person får endast spara på ett rikssparkonto. Ränleavkaslningen ackumuleras på kontot. Räntan bör liggapå en nivå som motsvarar vad som gäller för den långsiktiga bankinlåningen.Räntan bör därför sättas till diskontot plus 1,, vilket f, n. motsvarar9,, Bankerna ersätts av staten för sin medverkan i upplåningen. Det sparande som sker i riskvilligt kapital skallkanaliseras till särskilda nybildade fonder för aktiesparande som kallas förkapitalsparfonder. Direktavkastningen återinvesteras i fonden. Såväldirektavkastning som värdestegring är befriad från skatl, oavsett innehavstid. En person får endast spara i en kapilalsparfond. Ensparare får byta kapilalsparfond och skall då flytta helasitt innestående belopp från den gamla fonden till den nya. Härigenom stärksspararnas ställning gentemot fonderna, valfriheten för spararna ökar och detsätts en ökad press på fonderna alt bevaka kapitalavkastningen. Kapitalsparfonderna får i likhet med de nuvarande aktiesparfondernagöra placeringar i börsnoterade svenska aktier, konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt. För atl öka riskspridningen och undvikatvånget att behöva placera alla inkommande medel på aktiemarknadenbör kapitalsparfonderna dessutom ha möjlighel att placera högst avfondförmögenheten i statspapper. Dessa bör huvudsakligen vara kortfristiga föraU snabbt möjliggöra omplaceringar i aktier o. dyl. och för all kunnatillgodose spararnas eventuella krav på uttag eller byte av fond. 1 övrigt gäller samma regler som för vanliga aktiefonder,dvs. Prop.1983/84:30 74 avfondförmögenheten kan placeras i ett och samma bolag och en kapilalsparfondkan inneha aktier molsvarande högst av röstvärdet i respektive bolag. Föratl motverka tendenserna till makt- och ägarkoncentration och stärkaandelsägarnas insyn och inflytande föreslås en rad förändringar jämfört med vadsom gäller för de nuvarande aktiesparfonderna. Dendel av allemanssparandet som skall placeras i riskkapital kanaliseras tillnyinrättade kapitalsparfonder. Varje kapilalsparfond skall ägas av ett nybildatfondbolag. Fondbolaget får endast förvalta en kapilalsparfond och får inteförvalta andra aktiefonder eller aktiesparfonder. Huvudmanför en kapilalsparfond, dvs. ägare av elt fondbolag, skall vara en bank, ettfondkommissionsbolag eller en organisation. Organisationen får inte ha bildatshuvudsakligen i syfte att utöva aktiefondverksamhet. Normall börorganisationen ha minst I 000 medlemmar (fysiska personer). En huvudman färäga endast elt fondbolag av ovan nämnda slag, vilket innebär alt en huvudmanendasl kan förvalta en kapilalsparfond. Det bör emellertid vara möjligt attexempelvis en rikstäckande organisations regionala organ är huvudmän förvardera en kapilalsparfond. Enkapilalsparfond får ha högst 50000 andelsägare. De totala insättningarna i enfond kan därmed bli högst . Meddenna utformning bör det vara möjligt alt bilda en rad olika kapitalsparfonderav begränsad storlek och med skilda huvudmän. Kretsen av huvudmän bör kunnavidgas avsevärt jämfört med vad som gäller för de nuvarande aktiesparfonderna.Härigenom skapas förutsättningar för alt motverka koncentrationen avaktiefonder i bankväsendet. Det bör sålunda vara möjligt för olikaorganisationer att bilda fonder för i första hand de egna medlemmarna. En fondkan ges anknytning till exempelvis en viss region eller en viss bransch inäringslivet. Den kan också skapa en egen profil, bl.a. vad gäller valet avplacerare, placeringspolitiken och utövandet av inflytande på bolagsstämmor ide företag där fonden innehar aktier. Andelsägarnasinflytande bör förstärkas jämfört med vad som gäller för de nuvarandeaktiesparfonderna. De bör utse majoriteten av styrelsen i fondbolaget,inklusive ordföranden. I övrigt bör regeringen utse två ledamöter ochfondbolagets ägare en ledamot i styrelsen. I frågor som gäller utövande avrösträtt för fondens ajktier har endasl de av fondandelsägarna utseddastyrelseledamöterna be;;lulanderält. Vidare görs andelsägarstämma ochvalberedning obligatoriska. Omhuvudman för fondbolaget saknar egen kompelens som placerare, bör del varamöjligl atl köpa sådana tjänster från banker, frislående fond-kommissionärereller andra kompetenta placerare. Varje kapilalsparfond bör vidare anlita enbank som förvaringsbank, som förvaltar fondens tillgångar och handhar vissaandra administrativa uppgifter. Prop.1983/84:30 75 Bankinspektionen är tillsynsmyndighet överkapitalsparfonderna. För alt minska riskerna för att kapitalsparfondernasverksamhet redan från början binds upp innan andelsägarna kan börja göra siggällande, t. ex. vad gäller val av placerare och utformning av placeringspolitiken,föreslås särskilda regler som gäller del första skedet av kapitalsparfondernasverksamhet. Del bör också vara möjligt atl inrätta företagsanknutnakapitalsparfonder. Anställda inom ett börsnoterat företag eller en koncern börkunna spara i en sådan fond. För förelagsanknutna kapitalsparfonder bör detäven vara möjligt att det ifrågavarande företaget eller moderbolaget ikoncernen äger fondbolaget. Vissa förändringar bör ske jämfört med de nuvarandeförelagsanknutna aktiesparfonderna. De företagsanknutna kapitalsparfonderna bör få placeramellan 25 och av fondförmögenheten i aktier i det egna företaget eller iden egna koncernen. För alt öka riskspridningen bör det vara möjligl att - ilikhet med vad som gäller för de vanliga kapitalsparfonderna - även placera iandra aktier och, , i statspapper. Någon röstvärdesspärr bör integälla för de företagsanknutna kapitalsparfondernas innehav av aktier i det egnaföretaget eller den egna koncernen. Styrelsen skall bestå av minst fempersoner, varav en ledamot utses av fondbolaget och övriga, inklusiveordföranden, av andelsägarna. Administrationen och kontrollen av allemanssparandet börbli relativt enkel. Kontrollen läggs främst på riksgäldskonloret och bankerna.Till skillnad från vad som gäller för skaltesparandet kan skaltemyndigheternatill slor del hållas utanför kontrollen, vilkel innebär en avsevärd förenkling. Avkastningen på allemanssparandet är skattefri och behöverej tas upp i deklarationen. Dock måste den innestående behållningen tas upp iförmögenhetsredovisningen i deklarationen. För atl underlätta administrationen och kontrollenföreslås atl en sparare i allemanssparandet skall ha endast en bankförbindelse(huvudbanken). 1 den mån spåraren därvid sparar i en kapilalsparfond somanlitar en annan förvaringsbank än huvudbanken, skall pengarna slussas frånhuvudbanken till förvaringsbanken. Huvudbanken svarar därvid för kontrollen avatt de givna reglerna följs. Om konton har öppnats via flera banker, skallendasl det först öppnade kontot anses vara giltigt och berättiga till deförmåner sparsystemet erbjuder. Prop.1983/84:30 76 Alleman.ssparandets omfattning och effekter påkredUmarknaden Det är naturiiglvis svårt att bedöma hur omfattande detföreslagna allemanssparandet kan bli vad gäller antalet deltagare och sparadebelopp. Det finns dock förutsättningar för en större sparvolym än i detnuvarande skattesparandel, där sparvolymen uppgick till drygt 4 miljarderkr. En orsak till detta är alt nya grupper kan börja spara bl.a. på grund avden relativt låga bindningen av sparandet. Å andra sidan kan bl.a. brislandekunskaper om det nya sparsystemet verka återhållande i ett inledningsskede.Ett rimligt anlagande är vidare atl inflödet till rikssparkontona kommer attbli större än till kapitalsparfonderna. Det är också mycket svårt att bedöma hur stort detegentliga nysparandet kommer att bli. Det tar lid att påverka sparbeteendeloch det är därför möjligt att nysparandet till en början är lågt och sedankommer atl stiga. Allemanssparandet kommer att minska nyinlåningen fillbankerna. Detta är en avsedd effekt bl. a. för atl minska belastningen påkreditpolitiken. Vi bedömer dock att denna effekt kommer alt bli begränsad. Det går inte att med ledning av tillgängliga uppgifterkomma till slutsatsen att konkurrenssituationen mellan olika bankgrupper merapåtagligt skulle förändras till följd av sparandet pä rikssparkonton.Konkurrenssituationen vad gäller hushällens inlåning till bankerna påverkasdessutom av en rad andra faktorer. Enligt vår mening bör inte det föreslagnasparsystemet få verka styrande för hur omfattande kreditexpansionen skall varai olika bankgrupper. De direkta statsfinansiella kostnaderna förallemanssparandet beror på skattebortfallet på avkastningen och slartpremien.För skaltemyndigheterna bör vissa kostnadsbesparingar kunna ske, eftersomallemanssparandet medför elt mindre konlrollbehov än skaltesparandet. Det finns emellertid en rad faktorer som gör atlkostnadsberäkningarna blir osäkra. De beräkningar vi gjort lyder på atlkostnaderna för allemanssparandet är lägre än för skattesparandet vidsamma sparvolym. Det innebär att allemanssparandet skulle kunna bli ungefär 65%större än skattesparandet, dvs. öka från en årlig volym på ca 4 till ca 6,5miljarder kr., innan kostnaderna blir lika slora som för skattesparandet. Övergången från skattesparandet till allemanssparandet Några nyinsältningar i skattesparandet bör ej få görasefter utgången av 1983. Allt sparande som har skett t.o. 1983 bör berättigaUll de skatteförmåner som skattesparsystemet garanterar. kommer de innestående beloppen iskattesparandet atl successivt frigöra.s efter bindningsperiodens utgång.Medlen bör därvid tas ul eller föras över titt andra bankkonton, aktiefonder o.dyl. Vi bedömer inle alt delta behöver medföra några större problem och hardärför inle föreslagit aU några speciella åtgärder skall vidtas av statsmakterna. Prop.1983/84:30 11 Detär önskvärt att de personer som f n. deltar i skattesparsystemet på elt smidigtsätt kan förmås att övergå till att spara i det nya allemanssparandet.Förändringarna i sparrutinerna för de enskilda spararna är små. Det krävs dockett formellt medgivande från spararna för att en övergång skall kunna ske.Bankerna bör informera spararna om hur de skall gå till väga. Marknadsföringenav allemanssparandet får huvudsakligen skötas av bankerna och huvudmännen förkapitalsparfonderna. Informations- och utbildningsinsatser från statsmakternassida kan också bli aktuella. Prop.1983/84:30 78 Härigenom föreskrivs följande. 1 § För sparandeenligt denna leig (allemanssparande) medges skattelättnader enligt lagen(1983:000) om skatlelätlnader för allemanssparande. 2 § Var och enfår delta i allemanssparandet från och med det år då han fyller . 3 § Sparmedlenskall sättas in i en bank och överföras till elt rikssparkonto eller till ensådan kapilalsparfond som avses i denna lag. Sparmedlen får även fördelasmellan ett rikssparkonto och en kapilalsparfond. Medel på rikssparkonto skallöverföras till . Varje insättning och överföring till rikssparkonto ochkapilalsparfond skall uppgå till . Under en månad får högst 600kronor sättas in. I allemanssparandet får en sparares insättningar, iförekommande fall minskade med uttag, inte överstiga . 4 § Den som börjar spara och som den 31 mars1986 har ort insättningar (i förekommande falt minskade med uttag) som samman lagt uppgår till får som slartpremie . Premien bekostas av staten och tillförs spararens konto . Startpremie enligt första stycket ulgår även för sparandesom påbörjas om delta sker senast det år då spararen fyller 25år. De villkor som anges i första slyckel skall vara uppfyllda den 31 marsandra året då sparandel har inletts. Premien tillförs spararenskonto . En sparare har inte rätt till mer än en startpremie iallemanssparandet. 5 § Vid uttag skall spararen erlägga en avgift motsvarandeen procent av det uttagna beloppet, dock . Uttagsavgiften tillfaller banken vid uttag såväl från ellrikssparkonlo som från en kapilalsparfond. 6 § Utan hinder av 3 § får spararen överföra helabehållningen på sitt rikssparkonlo till ett sådanl konto i en annan bank eller från en kapilalspar fond till en annan. Vid överföring enligt första stycket skall uttagsavgiftenligt 5 § inle erläggas. 7 § Om rätten till sparmedlen genom överlåtelse eller påannal sätt övergår till annan än spararen eller om spararen pantsätter sin fordran skall innestående medel betalas ut. 1983/84:30 79 Omen sparare öppnar mer än ell konto för allemanssparande skall insalta medel påsamtliga konton utom det först öppnade betalas ut. Någon ränta ellervärdeökning skall ej gottskrivas spararen på de utbetalda beloppen. 8 § En kapilalsparfondär en fond för sparande i aktier och andra värde papper. För kapilalsparfond gällervad i aktiefondslagen (1974:931) och annan författning föreskrivs om aktiefond,dock med de avvikelser från aktiefondslagen som följer av denna lag. 9 § Antalet andelsägare i en kapilalsparfond får inte överstiga 50000. 10 § En kapilalsparfond förvallas av ett fondbolag som bildas särskilt för detla ändamål. Tillståndatl förvalta en kapilalsparfond får meddelas endast aktiebolag som ägs av ettsvenskt bankinstitut, svenskt fondkommissionsbolag eller av en svenskorganisation för fysiska personer med ändamål atl främja medlemmarnas fackliga,ekonomiska eller ideella intressen. Organisationen får inte ha bildatshuvudsakligen i syfte att utöva fond verksamhet. Ägareav aktier i ett fondbolag som förvallar en kapilalsparfond får inte samtidigtinneha aktier i ett annat sådant fondbolag. Ettfondbolag får inle förvalla mer än en kapilalsparfond. 11 § Styrelsen för fondbolaget skall beslå av minst sju ledamöter. Avstyrelseledamöterna utses två av regeringen och en av bolagsstämman ifondbolaget. Övriga ledamöier och bland dem styrelsens ordförande utses avfondandelsägarstämma. För de av stämman valda ledamöterna skall suppleanterutses. Andelsägarslämmansval av ledamöier och suppleanter i fondbolagets styrelse skall beredas av envalberedning, utsedd av andelsägarstämma. 12 § I en kapilalsparfond skall hållas stämma för andelsägarna. En fondandelsägarstämma skall hållas första gången tidigast tre och inte senareän efter det att bankinspektionen meddelat tillstånd förfondbolaget att utöva akliefondsverksamhet. Fondbestämmelsernaskall innehålla närmare regler om fondandelsägarstämma. 13 § Fondbolag får till kapilalsparfond förvärva endast följande slag av värdepapper, nämligen 1. svenska aktier som noteras vidStockholms fondbörs, 2. svenska aktier som utbjuds tillförsäljning under sådana förhållanden att sannolika skäl finns för antagandeatl de från förvärvet kommer att inregistreras vid fondbörs, 3. andra svenska aktier saml avsvenskt aktiebolag utfärdade konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenademed optionsrätt till nyteckning, 4. bevis om rätl atl teckna ellererhålla aktier eller andra värdepapper som avses i 1-3, 5. obligationer och andraskuldförbindelser, utfärdade av staten. Harvärdepapper som förvärvats enligt första stycket 2 ej inregistrerats ellernoterats från förvärvet, skall de avyttras så snart det 1983/84:30 80 lämpligen kan ske, om de inte underellårsperioden kunnat inrymmas inom tioprocenlsgränsen enligt sista stycket. får inle till kapilalsparfond förvärvaaktier i bolaget. får inle till fonden mot vederlag förvärvavärdepapper som avses i första stycket 3 eller bevis om rätt att teckna ellererhålla sådana värdepapper i sådan omfattning att värdet av värdepapperen ochbevisen genom förvärvet kommer alt överstiga av fondens värde. Ejheller får elt fondbolag till fonden mot vederlag förvärva värdepapper enligtförsta stycket 5 i sådan omfattning atl värdet av de värdepapper som där avsesgenom förvärvet kommer alt översliga av fondförmögenheten. Densistnämnda begränsningen gäller dock inte förrän ell är efter det allfondbolaget erhållit bankinspektionens tillstånd att bedriva fondverksamhel. 14 § Fondbolag skall tillse att en kapilalsparfond fär enmed hänsyn ull intresset av riskspridning lämplig sammansättning av värdepapper. Fondbolaget får ej till fonden mot vederlag förvärvavärdepapper med samme utfardare i sådan omfattning all värdet av de värdepapperi fonden som utfärdats av denne genom förvärvet kommer att överstiga tioprocent av fondens värde. Detla stycke gäller ej värdepapper som har utfärdatsav staten. Utan hinder av andra stycket och 13 § sista stycket fårvid emission aktier, konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning förvärvas på grund av fondens tidigare aktieinnehav.Sådana aktier eller skuldebrev skall dock avyttras så snart del lämpligen kanske och senast elt år efter förvärvet, om värdepapperen ej vid något tillfälleunder ettårsperioden kunnat inrymmas inom de gränser som anges i andra stycketoch 13 § sista stycket. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionenmedge uppskov med avyttringen. 15 § I beslutrörande rösträtt för aktier i fonden deltar endast de ledamöter i fondbolagelsstyrelse som har utsetts av andelsägarstämman. 16 § Fondbestämmelserna för en kapilalsparfond skall ange att 1. fonden är en kapilalsparfond för vilken denna laggäller, 2. fondbolagetskall föra register över innehav av fondandelar och inle skall utfärdafondandelsbevis, 3. utdelning tillfondandelsägarna inte skall ske, 4. inlösen avfondandel skall ske i de fall och på de villkor som anges i denna lag. 17 § I enföretagsanknuten kapilalsparfond får kapitaltillskott göras endasl avanställda i ett visst bolag eller inom en viss koncern. För sådan fond gäller itillämpliga delar 1-16 §§ om ej annat följer av vad som nedan stadgas. 18 § Utan hinderav 10 § gäller i fråga om företagsanknutna kapitalsparfonder att 1. en företagsanknuten kapilalsparfond får förvaltas avett fondbolag som ägs av förelaget, 2., ett bankaktiebolag eller fondkommissionsbolag som ägerelt fondbolag som förvaltar en kapilalsparfond får även äga ett fondbolag somförval- Prop.1983/84:30 81 tåren till banken eller fondkommissionsbolaget anknutenkapilalsparfond. 3. ett fondbolag som förvaltar en eller fiera företagsanknutnaaktiesparfonder får även förvalta en företagsanknuten kapilalsparfond. 19 S Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst femledamöter. En av ledamöterna skall utses av bolagsstämman i fondbolaget. Övriga ledamöter och bland dem styrelsens ordförande utses av fondandelsägarstämma. Om ettfondbolag förvallar både en företagsanknuten kapilalspariond och en eller fleraföretagsanknutna aktiesparfonder skall för varje företagsanknuten fond ifondbolagets styrelse ingå minst en ledamot, som har utsetts avandelsägarstämman i fonden. Utan hinder av 8 § fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) lar till styrelseledamöter i fondbolag, somförvaltar en företagsanknuten kapilalsparfond för anställda hosbankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget. 20 § av fondförmögenheten skall placerasi sådana värdepapper som avses i 13 § och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. av fondförmögenheten får inte placeras i sådana värde papper som avses i detta stycke. Den i 22 S akliefondslagen (1974:931) föreskrivnabegränsningen i fråga om en aktiefonds innehav av aktier i samma bolag gällerej för en förelags-anknuten kapilalsparfond. Av fondens beteckning skall framgå vilkel förelag den äranknuten till. 21 S Om spararensanställning i företaget upphör skall sparmedlen betalas ut eller överförastill en annan kapitalspaifond. 22 S Bestämmelseni 4 S andra stycket aktiefondslagen (1974:931) gäller inte fondbolag somförvaltai' en företagsanknuten kapilalsparfond. Bankinspektionen får avstå från atl för fondbolagetförordna revisor som avses i 46 S tredje stycket aktiefondslugen. Denna lag träder i kraft och gälleräven desstöiiniian i fråga om åtgärder som behövs lör att lagen i sin helhetskall kunna tillämpas fiån och med . Lag om skattelättnader för allemanssparande Härigenom föreskrivs följande. Skattelättnader enligt denna lag medges för sparandeenligi lagen (1983:000) om allemanssparande. Räntan på sparmedlen samt startpemien enligt 4 S lagen(1983:000) om allemanssparande utgör inte skattepliktig inkomst vid taxeringenligt kommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statliginkomsl-skatl. Ränta och utdelning som tillfaller en kapitalspaifond utgör inleheller skattepliktig inkomst. 6 1983/84. Prop.1983/84:30 82 Realisationsvinst på andel i kapilalsparfond utgör inteskattepliktig inkomst. Avdrag får ej göras för realisationsförlust på sådanandel. Denna lag träder i kraft och tillämpaspå insättningar som har skett efter ikrafiträdandet. Genom lagen upphävs lagen (1978:423) om skattelättnaderför vissa sparformer. Den gamla lagen gäller fortfarande insättningar som harskett före den . Den som påbörjat sparande enligt 2 § förstastycket nämnda lag skall åtnjuta skattereduktion för sparmedlenvid taxering. Lag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder Härigenom föreskrivs att 2, 3, 10 och 11 §§ lagen(1978:428) om aktiesparfonder skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Aktiesparfond förvaltas av fondbolag som bildas särskiltför detla ändamål. Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst sjuledamöter. Av styrelseledamöterna utser re- Av styrelseledamöterna utses två geringen två ledamöier. Minst hälf- av regeringen och enav bolags ten av återstående ledamöter utses stämman i fondbolaget. Övriga le- av fondandelsägarna eller intresse- damöter och bland dem styrelsens sammanslutning för dem. ordförande utses av fondandels- Videt av dessa ledamöter skall beredas av envalberedning, utsedd av fondandelsägarstämma. I beslut angående rösträtt för aktier i fonden deltarendast de ledamöter i fondbolagets styrelse som har utsetts avandelsägarstämman. Till aktiesparfond får förvärvas Till aktiesparfond får förvärvas endast värdepapper enligt 19 § ak- endaslvärdepapper enligt 19 § ak tiefondslagen (1974:931) vilka är tiefondslagen(1974:931) vilka är 1. aktier isvenskt aktiebolag, 1. aktier i svenskt aktiebolag, 2. sådana konvertiblaskulde- 2. sådana konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med breveller skuldebrev förenade med optionsrätt lUl nyteckning som har optionsrätt till nyteckning som har utfärdats avsvenskt aktiebolag. utfärdats av svenskl aktiebolag, 3. obligationer och andra skuld förbindelser, utfärdade av staten. Om det lämpligen kan ske, skull Utan hinder av 21 § andra förvärvassådana aktier, som utfar- stycket aktiefondslagen (1974:931) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse das i samband med nyemission, el- får fondbolaget tillfonden mot ve- ler konvertibla skuldebrev. derlag förvärva värdepapper enligt förslå stycket 3 i sådan oinfätining att värdet av devärdepapper som där avses genom förvärvet kommer att uppgå till 25 procenl avfondförmögenheten. Bankinspektionen får medge att del i 19 § sista stycketaktiefondslagen angivna procenttalet överskrids. Förvallar ett fondbolag uteslutande en eller fleraföretagsanknulna aktiesparfonder, gäller i slället för 2 S andra och tredjestyckena alt styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter ochatt minst hälften av slyrdsdedainö-lerna skall utses av fondanddsr ägarna elleriniressesammanslul-ning för dem. Om ett fondbolag förvaltar flera aktiesparfonder, skallför varje företagsanknuten fond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot,som utsetts av delägarna i denna fond eller av iniressesammansliii-ningför dem.Ett beslut om inövande av röslräll för aktier i en sådan fond skall ha biträttsav mer än hälften av de ledamöier som utsetts för fondens delägare.