prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Del är enligl minmening angeläget att arbetet med dessa frågor hålls samman så att en instansfår överblick och möjligheler till samordning. FRN har ocksä en sammansällningsom gör den väl lämpad för atl svara både för forskningsinformation och stödlill dyrbar velenskaplig ulruslning. FRN bör även forlsällningsvis ha en viklig uppgift allfylla när del gäller forskningsiniliering. Formerna för della arbete bör docknärmare övervägas. FRN har också gjort värdefulla insalser genom utredningari olika forskningspolitiska frågor. FRN tog således på regeringens uppdragfram underlag för de priorileringar av forskningsområden som gjordes i 1982års proposition om forskning m. m. FRN har, också på regeringens uppdrag,utrett bl. a. frågor om forskningsstatistik och forskningsinformation. Behovelav underlag för övergripande forskningspolitiska beslut kommer att öka.Möjligheterna bör därför prövas all fortsättningsvis i ökad omfattning utnyttjaFRN för att ta fram underlag för den övergripande forskningspoliiiskaplaneringen. Enligt min bedömning skulle FRN kunna spela en viklig roll i dettaarbete. Förändringar i och arbetsformer kan bli aktuella.Jag ålerkommer till regeringen i annat sammanhang med förslag i denna fråga. Resurser för forskningsrådsorganisalionen under budgetåren1984/85 1986/87 Jag har inledningsvis redovisat förslag om ökade resurserför forskningsrådsorganisationen för /85. Min beräkningomfatlar en resursökning av totalt ca 29 milj.kr. ulöver kompensation för löne-och prishöjningar. Därtill kommer de särskilda medel som chefen för utbildningsdepartementetberäknal för lung vetenskaplig ulruslning under kostnadsramen disposition (+ 10 milj.kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 42 Vid min beräkning av resurserna förforskningsrådsorganisationen för /85 har hänsyn lagits bl.a.lill ell fortsatt ökal ansvarstagande för cancerforskning av MFR och NFR. Vid behandling av proposition omforskning m.m. (prop. 1981/82: 106, UbU 37, rskr 397) uttalades att det voreönskvärt med en mer långsiklig planering av den verksamhet som handhas avforskningsrådsorganisationen. Jag delar i princip uppfattningen atl del ävenpå detta område vore en fördel med fleråriga ramar för forskningen. A andra sidan är det samhällsekonomiska läget myckelansträngt. Ytterligare medel har trols detta kunnal tillförasforskningsrådsorganisalionen såväl innevarande budgetår som i det budgelförslagsom nu framlägges. Dessa förstärkningar har dock inte kunnat föreläggasriksdagen förrän efter en myckel noggrann analys av övriga anslagsäskanden ochav vilkel budgetunderskott som kan accepteras. Regeringens ekonomiska politik börjar nu ge avsettresultat. Nägon uppmjukning av den hårda utgiflsgranskningen är emellertid inlemöjlig förrän balansen i samhällsekonomin återställts. För allunderlätta rådsorganisalionens planering bör denna för budgetåren 1985/86 och1986/87 utgå från en uppräkning av anslagen för vardera budgelårel.Möjlighelen att därutöver tillföra den grundläggande forskningen ytterligaremedel får prövas på samma sätt som skell under de två senaste årensbudgetbehandling. Detta innebär atl regeringen även fortsättningsvis kommer attprioritera forskningen myckel högl. 1984/85 för treårsperioden (tkr.) (tkr.) 230 737 720269 Statens delegation för rymdverksamhet (nationell rymdforskning) 20355 63 540 Förslagen omfattar inle de särskilda resurser som avsersvenskl medlemskap i internationella forskningsorganisationer baserat påkonventionsbundna åtaganden och inte heller de resurser som avser tungvelenskaplig utrustning. Jag har lidigare berört gällande bestämmelser förkostnadsersättning för externt finansierad forskning och den akluellafillämpningen härav. I samband därmed anförde jag atl jag har för avsikt atlålerkomma lill regeringen med förslag till ändrade bestämmelser. I avvaklan på ställningstaganden härtill harjag, vid minaförslag lill de medelsramar som jag redovisal, baserat dessa pätillämpningen av gällande bestämmelser. 1983/84:107 Bilaga 5 43 Översynav administrationen vid forskningsrådsnämnden och forskningsråden inomutbildningsdepartementets område Medslöd av regeringens bemyndigande lillkallade jag en särskildutredare (1982:96) för all göra en översyn av administrationen vid FRNoch forskningsråden inom utbildningsdeparlementels område. Utredarenhar ijanuari 1984 lämnai en rapport (Ds U 1984:4) och forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde. Utredarens förslag innebär sammanfattningsvis följande. De adminislraliva koslnadernavid rådsorganisalionen inom ulbildningsdeparlemenlels område uppvisar inlenågon nämnvärd irendmässig förändring , mätt såsomprocentuell andel av resp. forskningsråds anslag. Däremot uppgår deadministrativa kostnaderna, definierade på vissl sätt, till högre belopp änregleringsbrevsposlen lill förvaltningskostnader under ifrågavarande anslag.Detta gäller framför allt MFR och NFR. FRN skiljer sig från de treforskningsråden på så säll alt nämnden förbrukar en stor och växande del avsitt myndighetsanslag själv utan alt det kanaliseras till forskningsutförandeinslitulioner. Att andelen är stor, numera , beror delvis på FRN: sarbetssätt med omfallande insatser för all initiera och planera forskning. Allandelen är växande beror enligt utredarens mening pä atl FRN överskattattillväxten av myndighetsanslaget och efter hand kommil atl bedriva ellinilierings- och planeringsarbete som är väl ambitiöst i förhållande till demedel som FRN själv eller fillsammans med andra forskningsfinansierande organkan slälla lill de forskningsutförande institutionernas disposition. Utredarenförordar på denna punkl all en bällre balans upprättas inom FRN ifråga om planeringsinsatseroch direklforskningsslöd. För samtliga fyra myndighetergäller att mera medel förbrukas för administrativ verksamhel än vad sornföreskrivs i regleringsbrev. Utredarens uppfattning är den atl myndighelernaseget ansvar för en kostnadspress bör slärkas genom attregleringsbrevsföreskriften slopas och atl regering och riksdag i slällel fårtillgång till en mer omfattande resultatredovisning som denrevisionella kontrollen förbättras. Utredarens allmännaintryck av forskningsråden och FRN är atl den administrativa verksamhetenfungerar väl. Skillnader mellan de fyra myndighelerna är emellertidiakltagbara, speciellt ifråga om delfunktioner. Huvudomdömet hindrar emellertidinte heller den uppfattningen att ralionaliseringsinsatser är möjliga ulannämnvärda kvalitetsförluster. Utredarens huvudförslag innebär all var och enav de fyra myndighelerna ges i uppdrag att genomföra intern rationalisering medtillvaratagande av vissa samverkansmöjligheter. I detta är då inle inberäknalde administrativa besparingar som ovan förordats inom FRN i syfle all uppnåbättre balans mellan skilda verksamheler, eftersom utredaren där förutsatt atlifrågava- 1983/84:107 Bilaga 5 44 randemedel omdisponeras till direkt forskningsstöd. Utöver detta huvudförslag,pekar utredaren på besparingar som skulle kunna realiseras vid en förändradmyndighetsstruktur, där forskningsrådens och FRN: s uppgifter fullgjordes inomramen för en samlad organisation med "myndigheler i myndigheten". Isamband med genomgången av de fyra myndighelerna har utredaren noterat all denyngsta av dem, FRN, ännu inte synes ha funnit en fulll adekvat internorganisation. Én annan mera generell iakttagelse i fråga om såväl råden somFRN gäller att möjlighelen till delegation av beslutanderätt i vissa lyper av löpandeärenden ännu inte ulnyltjals i rimlig utsträckning. Detta gäller i principsamlliga fyra myndigheler. Även pä denna punkt lämnas förslag i rapporten.Utredarens förslag bereds f. n. inom . Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har inlett ett programarbete somavser utforskning och tillståndskonlroll av havet. Den samordningsgrupp sombedriver detta arbete har redovisat en sammanställning av aktuellaproblem och behov inom svensk naturvetenskaplig forskning. DSH anser enförstärkning av svensk havsforskning vara mycket angelägen för att få ettsäkrare vetenskapligt underlag för beslut som förenar ell insiktsfulltbevarande med ell bättre utnyttjande av de levande resurserna i våra kust- ochhavsområden. Delegationen finner avvägningen mellan de förslärkningsbehov inomolika vetenskapsgrenar som redovisas i rapporten vara i princip riktig. Irapporten redovisas den svenska havsforskningens ulveckling och aktuellakunskapsläge bl. a. med utgångspunkt i de internationella utvärderingar somunder senare år genomförls i naturvetenskapliga forskningsrådets regi. Vidutvärderingarna har man särskill betonat behovet av ell ökal internationelltforskarutbyte samt fler permanenta tjänsler inom havsforskningen. Följandeexempel på grundforskningsområden där en förstärkning bedöms särskiltmotiverad såväl inomvelenskapligt som ulifrån behovel av kunskap förlångsiktigt nalurtesursulnytljande återfinns i rapporten. Vidareberörs i rapporten behovel av resursorienteräd forskning samt det slora behovetav kvalificerad utrustning. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 45 De redovisade förslagen motsvarar lotall en ärlig koslnadav 13-13,5 milj.kr. och inom många av de angivna områdena poängleras särskiltbehovet av forskartjänster på mellannivå. För egen del vill jag anföra följande. I regeringens proposition om svensk havsresursverksamhet(prop. 1983/84:10) anmälde jag min avsikl att i della sammanhang ålerkomma medvissa förslag som avser den marint inriklade grundforskningen. Jag förutsätter alt NFR, ulifrån den rapport som DSH nusammanställt, i sitt reguljära prioriteringsarbele ägnar särskild uppmärksamhetät det behov av mellantjänster som framkommit. Del bör vidare vara möjligt förNFR att vid inrällandet av doktorandljänster bidra till atl förslärka basen förden framtida naturvetenskapliga havsforskningen. Jag vill vidare erinra om att chefen förulbildningsdeparlemenlel lidigare har uttalat all tre fjärdedelar av de beloppsom nu lillförs högskolan över fakullelsanslagen m. m. skall utnyttjas förforskartjänsler på mellannivå. Även inom ramen för dessa resurser bör det varamöjligt atl tillgodose högl prioriterade tjänsler för havsforskning. Chefen för kommer vidare all vidsin anmälan av anslaget Malematisk-naturvetenskapliga fakulteterna föreslåinrättande av en Ijänsl som professor i oceanografi. Denna tjänst bör innebära en god förstärkning till denfysikaliska havsforskningen och medföra alt frågeställningar som ärgrundläggande för inlerdisciplinär utforskning av havet bällre kan tillgodoses. Polarforskningskommitlén vid ()framlade ett förslag lill övergripande program för svenskpolarforskning. Utgående frän den tradition som finns inom svenskpolarforskning betonar kommitlén atl det ännu älerslår myckel av grundläggandefakta atl karllägga och samla in inom polarområdena. Energiomsättningen i dessa områden spelar en nyckelrollför del globala klimatet och dess klimatförändringar. De ismassor som är bundnai och de arktiska gladärerna innehåller informalion om klimat ochatmosfäriska förhållanden under årtusenden. Polarområdena har vidare en unikkaraktär som ett i stor ulslräckning opåverkat referensomräde i kontrast tillden ekologiska miljön på lägre latituder med den påverkan som där sker. Förutomde avsevärda naturresurser i form av olja och gas som finns i polarområdena ärhavet kring biologiskt mycket produktivt. framtida utnyttjandeav dessa olika resurser förutsätter ökad kunskap om miljön och dess extremaförhållanden. Polarforskning kan därför enligl kommittén motiverasutifrån säväl grundforskningsmässiga som tillämpningsmässiga aspekler.Möjlighelen atl följa den politiska och rättsliga utvecklingen ipolarregionerna har ett 1983/84:107 Bilaga 5 46 övergripande inlresse och detta kan endasl ske genom ellengagemang i velenskapliga aktiviteter. Kommillén sammanfattar motiven för en svenskpolarforskning på följande sätt. Forskningsinsatser motiveras av ett allmänlkunskapsintresse. Särskilt viktigl är att genom internationellkunskapsbevakning hälla ett visst minimum av kompelens. har av tradition ett starkt engagemang i globalafrågor som resurshushållning, miljövård och u-landsproblem. Inte minsl kommerdel framtida utnyttjandet av att ha belydelse i ell sådanl sammanhang. Det begynnande industriella inlressel för i första handArktis' resurser utgör en marknadspotential för svensk industri ochteknologiskt kunnande. Polarkommitléns rappori utmynnar i följande förslag. En organisation av lyp polardelegation bör upprättasmed representa tion både från politiskt, vetenskapligt och tekniskt/industriellt håll, helst direkt knutet till regeringskansliel. En strategi ochplan för svensk polarverksamhet bör tas fram. En verksamhetför svensk polarforskning bör byggas upp successivl i en lakl av 1 till 2milj.kr. , för att nå storleksordningen 10 milj.kr. Polarkommitléns förslag har remissbehandlats. Det organisatoriska förslaget om inrättande av enpolardelegation har av vissa remissorgan kommenterats på följande sätt. STU och DSH avstyrker inrällandel av en () intar en restriktiv hållning till inrällandeav nya organ men kan länka sig ett styrorgan på frivillig bas bildal av berördaansvariga organ. anser alt DSH: s hittillsvarandeverksamhel bör utvärderas innan ställning tas lill en ny delegation. poängterar alt en ev. frislåendedelegation inle får spela rollen av forskningsråd men gärna samordna samhälls-och andra intressen. FRN är öppen för all en organisatorisk enhel med exekutivfunktion för polarforskningen tillskapas inom ramen för nämnden. stöder att polarforskningsverksamhelen knyts lill FRN. vill se en fristående delegationsom styrelse för verksamhelen och KVA: s polarkommilté som ett råd till denna.STU ser kommitté som lämpligl kontaktforum. Polarkommitléns förslag om en strategi och plan försvensk polar forskning stöds av NFR och DSH. ser det som angeläget att markerar ett tydligt intresse för arktiska problem. Detta bör ske pä politisk nivå och genom ett koncentrerat stöd lill några Prop.1983/84:107 Bilaga 5 47 vetenskapsområden där svensk forskning har höginternationell standard. Beträffande tänkt resursnivå för svensk polarverksamhetanför NFR tveksamhet till att den av polarkommiltén föreslagna resursnivån av10 milj.kr. är tillräcklig för att bedriva polarforskning av större omfattning.Medlen bör vidare enligl rådet inte tillskapas genom en omfördelning avresurser som NFR fördelar lill liknande forskningsändamål. Jag vill för egen del anföra följande. Regeringen har i prop. 1983/84: 10 om svenskhavsresursverksamhet ulvecklal sin syn på ett svenskl engagemang inompolarområdena och behovet av atl delta i och främja det internationellasamarbetet där. Regeringen har i prop. 1983/84: 79 lämnat förslag somberör ett svenskt godkännande av fördrag om och enanslutning till konvention om bevarande av levande tillgångar iAntarktis. Chefen för industridepartementet lämnade i denproposilionen förslag lill ell program för havsinduslriell kompetensutvecklingsom bl. a. omfatlar arktisk leknik. Chefen för berörde isamma proposition den utrikespolitiska och folkrällsliga ulvecklingen ipolarområdena, vartill för Arklis' vidkommande lillkommer säkerhetspolitiskafaktorer av belydelse för . betonades inlresse avökad kunskap överlag gällaiide polarområdenas användning, liksom del svenskaintresset atl medverka till ökat internationellt och regionall samarbele viddel framlida utnyttjandet av polarregionerna. Jag anmälde i propositionen om havsresursverksamhei minavsikl att i detta sammanhang återkomma med förslag som berör den svenska polarforskningen.Jag gjorde därvid den bedömningen all del f. n. utifrån totala prioriteringaroch avvägningar av resurserna för svensk grundforskning är ogörligt atl tillålaen mer väsentlig expansion av polarforskningsområdel. Del är dock av vikl allsäkra och utveckla en grundläggande kunskapsnivå inom forskningsområdet och deinriktningar inom detta där har ett internationellt gott anseende börges fortsalt stöd. Polarforskning kräver med nödvändighet stora resurser förall kunna bedrivas på ell konlinuerligl och kraftfullt säll. I ell litet landsom är del inle möjligl all bygga upp en bred velenskaplig bas förforskning exklusivt inriklad mol polarområdena. Det är därför särskill vikliglalt utveckla och bibehålla ett inlernalionellt forskningssamarbete inom deltafäll. Med undantag av Ymerexpeditionen till,är 1980 somorganiserades i svensk regi har svenska polarforskare under senare lid i slorutsträckning varil hänvisade lill internationella expeditioner och så måsleäven bli fallet . är genom KVA knutet till det internationellasamarbetet i inom vilket ScientificCommittee on hör hemma. KVA är vidare ansluten lill ComiléArcti-que. Båda utgör viktiga kontaktorgan i sammanhanget. 1983/84:107 Bilaga 5 48 vetenskapligaforskningsråden förbereder en gemensam polarforskningskonferens lill sommaren1984 för alt öka det nordiska samarbetet inom området. Jagfinner det vara angeläget för vidkommande ätt möjligheterna tillinternationellt kunskapsutbyte och kunskapsbevakning inom polarforskningenförslärks och har därför under anslaget Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål beräknat medel moisvarande . för inrättande av ettpolarforskningssekrelarial med begränsad omfattning. Ett motsvarande beloppkommer efter samråd med chefen för induslridepartementet atl lillförassekretariatet från medel anvisade under industridepartementets huvudtitel. Vidarekommer sekretariatet atl via huvudtitel få tillgång tillresemedel för sin institutionella verksamhet. Avsikten är att sekretariatetskall ges en uppbyggnadsperiod av med början . Sekretariatetbör få en frislående slällning men ges nära anknylning lill KVA och desskontaktnät inom forskningsområdet. Den av bör i fortsättningen kunna ha en rådgivande funklionlill sekretariatet vad avser framtida strategi och planering av svensk polarforskning.Den programstyrelse för havsinduslriell kompetensutveckling som chefen förindustridepartementet i annat sammanhang föreslår skall inrällas bör vidarekunna tillföra sekretariatet synpunkler i frågor med teknisk och induslriellinriklning. Likaså bör ett nära samarbete etableras med deninterdepartementala arbelsgrupp för polarfrägor som blir upprättad inomregeringskansliet och vars arbele samordnas av . 1982/83:100 (bil. 10) redovisade jag ett anlal förslag som avsåguppbyggnad av ett nationellt acceleratorcenlrum saml ställningstaganden i dedelar som avsåg ombyggnad och anslutning av en från införskaffadlagringsring lill den lälljonacceleralor som är under uppförande vid vid i . Dentekniska uppbyggnaden av lälljonacceleratorn fortgår, lagringsringen harlevererats till och arbelel med erforderliga byggnadsåtgärder inkl.lokaler för lagringsringen pågår eller förbereds. Chefenför har i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 471, 475 och 480) beräknat medel som avser en definitivkoslnadsram för samtliga experimentlokaler vid institutet, liksom medel förbasutruslning för vissa experimentulrymmen saml anslutandeinslilulionslokaler. FRN har beslutat avsätta medel för experimentellutrustning i anslulning lill projektet och har i sin långsikliga planeringlagil hänsyn lill behovet av sådan utrustning i anslutning lill lagringsringen.Del ankommer främst på forskare och tekniker alt i samarbele med Prop.1983/84:107 Bilaga 5 49 internationell expertis åstadkomma den nationella resurssom även i ett internationellt perspekliv bör ge möjlighel lill en mycketslagkraftig forskning. Det ursprungliga förslaget om ett nationelltacceleratorcenlrum omfattade även som ett ytterligare sleg en supraledandelungjonaccelerator med en angiven koslnad av ca 50 milj. kr. fördelad över enperiod av fyra till . Realiserandet av en acceleralor även förlungjonfysik skulle, om den samlokaliserades med anläggningen i ,innebära en koncentration av lekniska och personella resurser medförulsällningar all ge en internationellt attraktiv forskningsmiljö. Jag har konstaterat alt de ekonomiska åtaganden, som enuppbyggnad av ett komplett acceleratorcenlrum, inkl. en lungjonaccelerator,skulle medföra, är alltför slora för alt kunna bäras inom de nationellaresurser för forskning som kan bli tillgängliga under en överblickbar framtid.Ansträngningar för atl uppnå ett bredare nordiskl ekonomiskt engagemang i enlungjonaccelerator i anslulning lill anläggningen i har inte givitresultat. Den lungjoninriklade svenska forskningen fär därför söka andra experimentellamöjligheter. Forskarna vid och styrelsen för forskningsinslilutet föratomfysik har varit de främsta förespråkarna för en ny svensklungjonaccelerator. Man har vid institutet under den senaste liden utarbetatett alternaliv för det fall att en lungjonaccelerator inle kan förverkligas.Alternativet innebär all den jonkälla för högladdade lunga joner som institutetutvecklat i samarbele med Orsay-laboratoriet utanför ansluts till enmindre lagrings- och acceleratorring. De preliminärt uppskattade kostnadernaför alternativet har uppgivits vara ca 14 milj.kr. Tyngdpunkten i institutetsforskning skulle därvid förskjutas från kärnfysik mot atom- och molekylfysiksamtidigt som anknytningen till elementarparlikelfysiken vid skulle få ökalulrymme. Del är enligt min uppfallning ännu för tidigt atl taställning till det nya förslag som forskningsinstitutet ularbelat. NFR bör gestillfälle alt yttra sig över såväl den vetenskapliga relevansen av det tänktaprojektet som angelägenheten av detta i förhållande lill andra förslag inomtillgängliga resursramar. Projeklel bör även ses i ett perspektiv som omfattaren vidare krets av fysiker, främsl i . En särskild arbetsgrupp inom samarbelskommitlén för denalurvelenskapliga forskningsråden i (NOS-N) har utarbetat ett förslagtill ell samnordiskt 2,5 m optiskt teleskop med tänkt placering på La Palma.Koslnaden för teleskopels uppbyggnad har beräknats till 34,8 milj. DKR. och denåriiga driftskostnaden för anläggningen till 2,4 milj. DKR. Behovet av ell nytt teleskop är i första hand betingat avden starka begränsningen av den observationstid som kan erbjudas nordiskaastro-4 1983/84. 1983/84:107 Bilaga5 50 nomerinom ramen för nuvarande internationellt samarbete. Många aslro-fysiska projektsom kräver längre observationslider är för dem omöjliga atlgenomföra. LaPalma erbjuder en av världens bästa observationsplatser pä del norra halvklotetoch där finns redan grunden till ell internationellt samarbele etablerad.Teleskopet som är avsett för såväl synligt som infraröll ljus skall få enokonventionell och starkt innovativ konstruktion där den senasle teleskopteknologinkommer att utnyttjas. gör all koslnaden kan reduceras kraftigt iförhållande till traditionella teleskop. Projeklelhar en bred uppslutning av astronomer i de nordiska länderna och NOS-N harrekommenderat dess genomförande. Den störte delen av anläggningskostnaderna förteleskopet samt medel för driftskostnaderna beräknas bli täckta genomnationella medel, främst sådana till forskningsrådens disposition. Därvidskall enligt överenskommelse och svara för vardera samtFinland och för vardera av kostnaderna. Dessa relationer skallvidare ulgöra utgångspunkt vid fördelning av observationstiden vid teleskopet. Forskningsrådeni flera nordiska länder har emellerfid konstaterat all de resurser som bedömsbli tillgängliga under den aktuella uppbyggnadstiden är otillräckliga för atlklara de lotala investeringskostnaderna. NOS-N har därför vänt sig lill denordiska samarbelsorganen med önskemål om bidrag motsvarande ca en tredjedel avden beräknade invesleringskoslnaden. Delnordiska forskningspoliiiska rådel har ställt sig positivi till projektet ochrekommenderat nordiska ministerrådet atl bidra till invesleringen med en andelmotsvarande NOS-N: s önskemål. (undervisnings-ochkulturministrarna) beslöl alt - under förutsättning av ellgodkännande av i resp. land - tillskjuta ett belopp moisvarande 10milj. till investeringen i ett samnordiskt optiskt teleskop på La Palma.Della belopp avses ulgå som ett särskilt bidrag ulanför den nordiskakullurbudgelens ram fördelat med 3 milj. DKR. saml vardera 3,5 milj.DKR.