prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Skillnaden mellan könen var dock i varje åldersgrupp mindreän ett är tidigare. Andelen långlidsarbetslösa ökade något under är 1983.Under tredje kvartalet hade i genomsnitt av de arbetslösa varit arbetslösalängre mot . Den växande långtidsarbetslösheten har fått till effektatt antalet personer som utförsäkras frän arbetslöshetsförsäkringen ökat iantal. Som en följd av detta beslöt regeringen att arbetslösakassamedlemmar som är och som riskerar utförsäkring skall, ominle synnerliga skäl föreligger, anvisas beredskapsarbete om de begär det. Arbetslöshetens varaktighet skiljer sig markant mellanolika åldersgrupper. Ungdomarna har väsentligt kortare arbetslöshetsperioder än deäldre. Medianen för arbetslöshetens längd låg således för åldrarna upp till24 år , på mellan och . Som tidigare nämntshar regeringen kraftigt ökat de arbetsmarknadspoliliska insatserna alltsedanhösten 1982. Omfattningen av de åtgärder som verkställdes av arbetsmarknadsverketökade från . /82 till . /83, enökning . Den successiva återgången till '"arbetslinjen" inomarbetsmarknadspolitiken återspeglasi alt andelen utgifter för kontantslöd ökade endast obetydligt under förrabudgetåret. Följande sammanställning ger en översikt av fördelningen på olika verksamheter exkl.regionalpolitiska åtgärder. 1983/84:100 Bilaga 12 12 Arbetsmarknadsverketsutgifter, milj. kr. Den störstaökningen av åtgärdsvolymen skedde inom ramen för beredskapsarbeten. Under de treförsta kvartalen omfattade dessa igenomsnitt 55000 personer , vilket skall jämföras med ca 39000 . Nivån uppgick till drygt 70000 vissa vintermånader och drygt 10000 under semestermånaden juli. Av beredskapsarbetena utfördes inom staten, inom kommunerna och inom näringslivet. Närmare60% av dem som sysselsattes iberedskapsarbeten var ungdomar. Knappt hälften av dessa var i åldern18-19 år och drygt hälften i åldern . Den genomsnittliga tiden i beredskapsarbete uppgick tilldrygt . Antalet personer iarbetsmarknadsutbildning ökade också mellan 1982 och 1983 med till en genomsnittlig nivä av 37000. Under budgelårel 1982/83 utbildades 87000 personer vid AMS/SÖ-kurser. Dessutom gick ca 18000 personer påolika kurser inom det reguljärautbildningsväsendet. Kurstiden-inom AMS/SÖ-kurser var och inom den reguljära utbildningen igenomsnitt . Närmare 80%av utbildningen avsäg yrkesinriktad utbildning och huvudsakligenförberedande kurser. Förelagsulbildningen, i huvudsak utbildning avuppsägnings- och permitleringshotad personal, omfattade ca 27000personer under i genomsnitt ca 350 limmar. Deuppföljningsundersökningar som görs vatje år omkring efter avslutadarbetsmarknadsutbildning, visar att för elever som avslutade utbildning underandra kvartalet hade arbete vid uppföljningslillfället, varav deflesta i utbildningsyrket eller närliggande yrke. Skillnaderna mellan olikayrkesområden var emellertid stora. Åtgärderna förpersoner som kräver särskilda insalser varierar inte med konjunkturen, vilket är fallet för övrigaarbetsmarknadspolitiska insatser. Igenomsnitt var antalet sysselsatta inom Stiftelsen Samhällsföretagoch antalet sysselsatta med lönebidrag omkring 4000 fler än Prop.1983/84:100 Bilaga 12 13 Den yrkesinriktade rehabiliteringen vidarbetsmarknadsinstituten () omfattade totalt ca 24000 personer underförra budgetåret, vilket var ca 2500 personer fler än budgetåret före. Inskrivningstidenvar i genomsnitt tio veckor.63% av samtliga inskrivna var arbetshandikappade. Arbetsförmedlingenhar som följd av lågkonjunkturen varit hårt belastad under de senaste åren.Under de tio första månaderna sökte totalt närmare 700000 personerarbete genom förmedlingen. Av dessa utgjorde ca 58000 ombytessökande. Under samma tidsperiodnyanmäldes ca 430000 ledigaplatser till förmedlingen. 1 000-tal I II III IV ÄR beslutademed anledning av kompletteringspropositionen (prop. 1982/83: 150 bil.3, AU30, rskr 394) altanvisa 300milj. för tidigareläggning avfasta arbeten inom kommuner och landsting.Vidare anvisade lOOmilj. lill åtgärder för industrinsrekrytering m. m. I anledning avdessa beslut villjag ge en kort beskrivning av hur medlen använts. för tidigareläggning av fasta arbeten i kommunerna är nu utnyttjade. De preliminäraberäkningarna som gjorts visar att drygt 5300 fasta arbeten har skapats i kommuner och landsting. Huvuddelen avtidigareläggningarna har åstadkommits genom att planerad utvidgning av bl.a. barnomsorgen och ersällningsrekrytering införföreslående pensioneringar har tidigarelagts. När det gäller delOOmilj. som beviljades för atl främja industrins utveckling och förungdomsprojekt har medlen fördelats enligt följande. Totalt 50 milj. kr.har fördelats till länen förakliva insalser för att främja industrins rekrytering. Till lokala projektinriktade på de unga flickornas utbildnings- och yrkesval och de aktuellarekryterings- och vidareutbildningsbehoven för kvinnor har lOmilj. har beviljats för atl intensifiera den fort- ochvidareutbildning av anställda inom industrin som anordnas inom brislyrkesutbildningensram med syfte alt motverka s.k. flaskhalsproblem(flaskhalsulbildning). Vidare har 5milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 14 reserverats för särskilda insatser för att mötabesvärliga rekryteringsproblem. Härav har 750000kr. beviljats för åtgärder iGnosjö och . För att stödja startande av nya företag och stimuleravidgade underleverantörsprojekthar totalt 7,5 milj. kr. En informationsbroschyr om start av eget förelag kommer att översättaslill några vanliga invan-drarspråk. För kartläggnings- och informationsinsatserkring skilda branschersrekryterings- och utbildningsbehov har ca . Till ungdomsprojekt har totalt ca19milj.kr. avsatts, varav 11 milj. kr. tillsärskilt stöd genom barn- och , 3 milj. kr. till LO och TCO för facklig studieverksamhet, 3 milj. kr. lill Kooperativa Inslitutel för slöd till kooperativa ungdomsprojekt och knappt 2 milj. kr. till SAF, SverigesFörenade Studentkårer och SHIO-Familjeföretagen för särskilda ungdomsinsatser. Dessutom har medel beviljats förbl. a. en uppfinnartäv-ling på högstadium och för utvärdering avde regionalt fördelade medlen. Utvecklingen på arbetsmarknaden /85 Som framgått av mintidigare redogörelse har vi fått en vändning i denbesvärliga arbetsmarknadsutvecklingen. Sysselsättningen har efter två ärs nedgång återigen börjatutvecklas i positiv riktning. Ökningen av arbetslösheten har hejdats och sedanjuni månad har nivån inte ökat. Arbetslösheten ligger, trots vad som uppnåtts,på en hög nivå och fortsatta ansträngningarmåste göras för att fä till stånd enminskning. Under är 1984beräknas industriproduktionen öka med 5 å . Exporten väntas växa meddrygt . Detta medför en fortsatt ökning av kapaci-lelsulnyttjandet iindustrin. Devalveringen som genomfördes har tillsammans medmåttliga koslnadsstegringar skapat grunden för de framgångar somsvensk industri nu kan skörda. Regeringen är fast besluten att fullfölja denutstakade linjen atl stärka svenskt näringslivs konkurrenskraft och därmed sysselsättningen.Grundförutsättningen for alt delta skalllyckas år alt inflationen för stannar inom det uppsatta målet. Depågående avtalsförhandlingarna har här avgörande betydelse. Förutsatt atl koslnadsslegringarna kommer alt ligga inomden ram som regeringen angivit bedöms industrin komma all behöva mer personal. Likasåfinns det anledning atl räkna med en fortsatt ökning av sysselsättningen inomden privata tjänstesektorn. Del rekryteringsstöd för atl främjarekryteringen till näringslivet som fatlat beslut om kommer altbidra till all denna positiva sysselsättningsutveckling förstärks.Ett aktivi utnyttjande av rekryteringsstödet innebär att de arbetssökande ges möjlighet att genom produktivainsalser medverka i samhällsbyggandel. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 15 Även inom denkommunala sektorn finns del anledning alt räkna med en ökad sysselsättningräknat i arbetstimmar. Betydande osäkerhet är emellertid förknippadmed en bedömning av kommunernas ökning av sysselsättningen uttryckt ipersoner. Den tendens till ökande genomsnittsarbetstider som jag tidigareredovisat är lill stor del en effekt av all antalet timanställda i kommunerna reducerats. Den ökning iantalet arbetstimmar somunder kan förväntas i kommunerna bör dock komma att ta sig uttryck i en viss ökning avantalet anställda. Inom den statligasektorn torde några större förändringar i antalet sysselsatta inte kommaatt äga rum. Sammantaget kan visåledes räkna med att den ökning av sysselsättningen under är 1983, som blev ettdirekt resultat av regeringens politik, kommeratt bestå och förstärkas . Arbetslöshetens utveckling är beroende avhur utbudet av arbetskraft och sysselsättningen förändras liksom omfattningenoch inriktningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. har utbudet av arbetskraft ökat relativtkraftigt, 4- 22000 personer. Efterfråganpå personal har inte varit lika stark varför omfallande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder varit nödvändiga för alt begränsa arbetslösheten. Det finns anledninganta atl utbudet av arbetskraft under är 1984 kommer att ligga pä en högrenivå än . kommer, som jag framhållit, tillväxten iantalet nya arbetstillfällen att förstärkas. Detta innebär att del finns möjlighetalt arbetslösheten kommer att kunna minskaunder . För att kunna uppnåminskad arbetslöshet är del dock nödvändigt att dearbetsmarknadspolitiska insatserna bibehålls på en hög nivå. De obalanser sompräglar svensk ekonomi är så omfattande atl det endast pä sikl ärmöjligt alt väsentligt reducera de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. harnyligen (AU 1983/84: 12, rskr 104) beslutat om inrättande av s.k.ungdomslag. Genom att alla 18- och 19-åringar nu ges en grundtrygghet i arbetslivetär jag övertygad om alt för många ungdomar såväl personliga som sociala problem kommer all kunna förebyggas. Arbetslösheten blandungdomarna har varit oacceptabelt hög. Genom rekryteringsstödet kommernu också ungdomarnas möjligheter till arbete i näringslivet atl förslärkas. Iungdomslagen kommer de som inte kanfinna annat arbete eller utbildning att få en värdefull erfarenhet inför sin framtida yrkesverksamhet. För atlsäkerställa genomförandet av ungdomslagkommer jag att förorda alt 1 OOOmilj. anvisas för verksamheten. Det medger all drygt 20000 ungdomar igenomsnitt kommer att kunna få arbete i ungdomslag. 1983/84:100 Bilaga 12 16 För ungdomar över 20år kommer den fortsatt kraftfulla satsningen på arbetsmarknadsutbildningen,beredskapsarbeten, rekryteringsstödet saml värvningen av beredskapsarbete ochutbildning atl bidra till ell förbättrat arbetsmarknadsläge. Den allmänt förbättrade sysselsättningssiluationen kommer också erfarenhetsmässigt denna åldersgrupp till del snabbare än vad fallet är för de yngreungdomarna. Utvecklingen på byggarbetsmarknaden harunder varit svag. Den totalabyggproduktionen har legat relativt stilla som rationaliseringar och den tekniska utvecklingenmedfört mindre behov av personal.Arbetslösheten bland anställda inom byggnadsverksamheten har härigenom kommit alt öka markant. Regeringen harför innevarande vinter vidtagit ettflertal åtgärder för atl mildra effekterna av denna utveckling. Statliga och statsunderstödda byggen hartidigarelagts i en omfattning som motsvarar en volym av ca 2000 milj. kr.Härigenom beräknas drygt 5000 arbetstillfällen komma lill stånd . Ett särskilt programför statligt slöd lill ombyggnad, reparation och underhåll av bostäder har förelagts liksom ettprogram för slöd lill oljeersättande åtgärder och ett konjunkturanpassatinvesteringsprogram inom energiområdet . Även under detkommande året kan stora svårigheter förutses på byggarbetsmarknaden.Regeringen för i samråd med parterna på byggarbets-marknadendiskussioner om bl. a. den framtida dimensioneringen av bygg-nadsarbetarkåren. All på kort siktdrastiskt förändra antalet anställda inom byggnadsverksamheten är interealistiskt, inte minst mot bakgrund av altövertalighetsproblemen i hög grad är regionala. Del är således nödvändigt med åtgärder som siktar till allstimulera byggarbetsmarknadensamtidigt som insatser görs för atl föra över personal till andra verksamhetsområdeneller regioner. En förutsättning för detta är bl. a. all den allmännaefterfrågenivån på personal höjs. Mot denna bakgrundhar regeringen beslutat, genom utnyttjande av den av beviljadefinansfullmaklen, atl genomberedskapsarbeten stimulera ökad ombyggnads-, reparations- och underhällsverksamhel inom den kommunala sektorn.Jag har för avsikt alt föreslåregeringen alt även under nästa budgetår stimulera denna verksamhet. En särskild utredning (A 1980:05) haravgivit betänkandet (Ds A 1982: 11) Jämnare sysselsättning och lägre arbetslöshetinom byggnadsverksamheten. Betänkandet har remissbehandlats. Avremissvaren kan konstateras atl åsikterna går starkt isär om hur ensäsongutjåmning skall kunna uppnås inombyggnadsverksamheten. Med utredningens förslag som underlag pågår diskussioner med parterna på byggarbetsmarknadeni syfte att finna praktiska handlingsvägar. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 17 Vid min beskrivningav utvecklingen under det närmaste året har jag understrukit att även om vi kan räknamed en relativt positiv utveckling av sysselsättningen måste omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska insatserna ligga på en fortsatt hög nivå. Det är enligt minmening inle försvarbart alt la ett förbättrat sysselsättningsläge tillintäkt för att reducera insatserna och därmed riskerafortsalt hög arbetslöshet. En utgångspunkt för de arbetsmarknadspolitiska insatsernaunder nästa budgetår liksom för innevarande budgetår bör vara att de skallunderstödja en fortsatt expansion av svenskt näringsliv. Härigenom skapasresurser förfortsalt utbyggnad av de angelägna behov som finns inom bl.a.den gemensamma sektorn och i synnerhet i kommunerna. En annan utgångspunkt bör vara att söka öka flexibiliteten i dearbetsmarknadspolitiska insatserna.Även om de förslag jag här lägger fram innebär atl omfattande resurser satsas på utbildning, beredskapsarbete,rekryteringsstöd, ungdomslag m. m.kan det komma att finnas anledning alt med hänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaden ytterligareförslärka eller förändra inriktningen av insatserna. De erfarenheter somhittills kunnat dras av de resurser som anvisat för att stödjasärskilda ungdomsprojekl och ätgärder förindustrins rekrytering är positiva. I skilda regioner, inom organisationer och hos enskilda personer finns eninitialivrikedom som måste tas till vara för att förnya arbetsmarknads- ochsysselsättningspolitiken. För att kunna vidareutveckla nya idéer inom ramenför arbetsmarknadspolitiken bör lOmilj. Arbetsförmedlingenär det grundläggande instrumentet inom arbetsmarknadspolitiken. Det är genomförmedlingens insatser som arbetssökande och lediga platser kan möta varandra.Inom arbetsmarknadsverket görs nu kraftfulla insatser för att förbättraservicen och förenkla administrationentillfördel för såväl arbetssökande som arbetsgivare. Denna strävan bör enligl min mening understödjas päalla sätt. Mot denna bakgrundförordas atl medel för personal vid arbetsmarknadsverket anvisas utöver det s. k. huvudförslaget. Vidareföreslås atl medel avsätts för tillfälligförstärkning av förmedlingen motsvarande ca 30 förmedlare. Den enligt minmening väsentligaste förändringen för förmedlingens arbete är emellertid att enkraftfull upprustning nu görs av de tekniska resurserna. Genom atl utnyttja terminaler förstärksförmedlingens service. Förmedlingen tillförs400 terminaler. Genom dessa resurser ökar möjligheterna att snabbt kunna ge såväl arbetssökande som arbetsgivare engod service. 2 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 18 Kommittén (A1980:02) för arbetsmarknadsutbildning och företagsul-bildning (KAFU) harlagt fram förslag (SOU 1983:22) om den framtida organisationen för och inriktningen avarbetsmarknadsutbildningen. Förslaget som har remissbehandlats kommer vad beträffararbetsmarknadsutbildningens framtida organisation att ligga till grund för en särskildproposition . Innan förslag kan föreläggas böremellertid skildaorganisatoriska lösningar närmare utredas. Mot denna bakgrund har regeringen givit () i uppdrag att tillsammans medskolöverstyrelsen (SÖ), och statskontoret utreda möjligheterna att bedrivaarbetsmarknadsutbildningen i en fristående form, t.ex. stiftelse, bolageller uppdragsmyndighet. Resultatet av uppdragetskall redovisas före utgången av . Jag vill emellertid redan nuframhålla atl i en framtida organisation bör olägenheterna med ett delat huvudmannaskap undvikas. Jag anservidare att ett så viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument somarbetsmarknadsutbildningen bör ha en nära anknytning tillarbetsmarknadsmyndigheterna. Den nyaorganisationen för arbetsmarknadsutbildningen kan genomföras tidigast /86. För detnärmaste budgetåret kommer således nuvarandeorganisation att bestå. Jag föreslår att medel anvisas för alt 120000 personer skall kunna delta iarbetsmarknadsutbildning under /85. Inom denna ram harjagberäknat 10000 deltagare i s. k.flaskhalsulbildning i syfte att aktivi stödja näringslivels rekryteringsbehovoch utveckling. Beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och ungdomslag Under budgetåret1982/83 hade i genomsnitt 49000 personer beredskapsarbete.Genom de nya insatserna rekryteringsstöd och ungdomslag sorn beslutat om, kommer antaletpersoner som omfattas avsysselsättningsskapande åtgärder att under innevarande budgetåröversliga 1982/nivä. Som jag harframhållit finns det anledning att under det kommande budgetåret räkna med ettrelativt omfattande behov av sysselsätl-ningsslödjande insatser. Strävan att styra de arbetslösatill näringslivet och att ta vara på den tillväxt som väntas därunderstryks av alt jag för budgelåret1984/85 beräknar 675 milj. kr. för rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbetensom inte avser investeringar. Delta ger utrymme för ca 3 miljoner sysselsättningsdagar eller sysselsättning för ca 15000personer . Arbetsförmedlingenskall vid anvisning till rekryteringsplats prioritera långtidsarbetslösaoch ungdomar. De problem som dessa grupper möter är emellertid av sådanomfattning atl enskilda beredskapsarbeten kvarstår som komplement lillrekryteringsplatserna. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 19 räknar jag med 1 919milj. kr., vilket motsvarar 4miljonersysselsättningsdagar eller i genomsnitt sysselsättning för närmare 20000 personer . För de 18- och19-åringar som inte kan finna annat arbete eller utbildning har ettrejält skyddsnät införts genom ungdomslag i staten, landsting, församlingar,kommuner och kommun- eller landstingsägda företag. kommerverksamheten att successivt byggas upp. Jag räknar med atl verksamheten medungdomslag kommer alt ha full omfattning under nästa budgetår. Jag har beräknat 1 OOOmilj.kr för ungdomslag, vilket innebär att i genomsnitt 20000 ungdomar per månadskall kunna beredas arbete. Kontant stöd vid arbetslöshet Under de senasteåren har kostnaderna för ekonomiskt stöd vid arbetslöshet ökat markant.Samtidigt har antalet personer som utförsäkras vuxit. har hemställt alt den högsta dagpenningen i arbetslöshetskassorna höjsfr. o. m. den 1 januari 1984.1 skilda sammanhang har vidare en rad förändringar inomarbetslöshetsförsäkringenoch del kontanta arbetsmarknadsstödet aktualiserats. Jag har för avsiktatt föreslå regeringen all i särskild proposition föreläggariksdagen förslag om ändringar i fråga om arbetslöshetsersättningarna. Den statliga lönegarantin vid konkurs (A 1982:04) har lagt framett förslag om vissa ändringar i lönegaranlisystemet, (Ds A 1983:15) Ändringari lönegarantisystemet.Förslaget har remissbehandlats. Jag räknar med att återkomma tillregeringen med förslag tilländringar i lönegarantin. Utredningen (A 1981:02) omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde ochorganisation har fått tilläggsdirektiv (Dir 1983: 16). Utredningen beräknas kunna överlämna sitt förslag tillregeringen . (A 1978:05) kommer vid årsskiftet1983/84 att avsluta sitt arbete. Regeringen får därigenom ett underlag föruppföljningen av den datapolitiska propositionen (prop. 1981/82: 123) som ladesfram . Utredningen har avlämnat ett antal expert- och sekrelariatsrapporter:(Ds A 1983:1) Effekter av ny teknik på produktivitet, sysselsättningoch arbetstid, (DsA1983:5) ADB i kommuner och landsting- effekter pä sysselsättningoch arbetsmiljö, (DsA 1983:7) Systemutvecklingsmodellerför bra teknikanvändning - om behovet av forskning och resultatspridning, (DsA 1983:9) Kontorsautomation och Prop.1983/84:100 Bilaga 12 20 kvinnors framtida arbetsmarknad, (Ds A 1983: 11) Datorer ochdecentralisering och(DsA1983: 13) Dalateknik och handikappades arbetsliv. Vidare har utredningen utgivit antologin iframlid - Tankar om industriarbete i90-talets datorsamhälle. Dessa rapporter kommer att ligga till grund förutredningens slutbetänkande. Delegationen (A 1981:01) för arbelsmarknadspolitiskforskning avser alt i början av är 1984 lägga fram ett tredje betänkande medutgångspunkt i de senaste årens forskning kring arbetsmarknadspolitiken. Utredningen (A 1981:03) rörande åtgärder för atl påverkaarbetsgivarnas rekryteringspolitikhar avslutat sitt arbete. Utredningens betänkande (Ds A 1983:4) Arbetsförmedlingskontrakt har överlämnats lill handikapp-kommittén (A 1981:02). (A 1979:02) har avslutat sitt arbete och avlämnat sitt slutbetänkande (SOU1983:62) För gammal för arbete? Även kommittén (A 1980:02) förarbetsmarknadsutbildning och förelagsutbildning har avslutat sitt arbete ochavlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1983:22) Utbildning för arbetslivet. Regeringensmålsättning är alt upprätthålla en hög ambitionsnivå inom arbetslivsomrädettrots det försämrade stalsfinansiella läget. Reformarbetet inom arbetsrättensområde har återupptagits. Miljön på arbetsplatserna har fortsatt att förbättras. Betydandeinsatser görs för atl förbättra de äldresoch handikappades ställning på arbetsmarknaden. Arbetet med att utformaen sammanhållen arbetstidspolitik bedrivs inom delegationen (A 1974:09) förarbetslidsfrågor (DELFA). Arbetet med atlåstadkomma en bättre arbetsmiljö har underlättats av en ökad medvetenhet omarbetsmiljöns betydelse för människors hälsa och välbefinnande. Den tekniskautvecklingen har inneburit bättre förutsättningar för arbetsmiljöarbetet, men också nyarisker. För atl målet en god arbetsmiljö ätalla skall kunna uppnäs, måste utvecklingen följas med storuppmärksamhet och utifrån delvis nya perspektiv. gäller det att tillförsäkra arbetstagarna ett inflytande över effekternaav ny teknik pä arbetets innehåll och organisation. Ännu återstår många arbetsmiljöproblemalt lösa. Det stora underskottet i statens budget innebär alt deutstakade arbetsmiljömålen måste uppnås utan alt nya ekonomiska resurser tillförs. Arbetet med attförbättra arbetsmiljön måste därför fullföljas genom effektivare och intensivareinsatser, om redan uppnådda landvinningar skall kunna bibehållas och ytterligare framsteggöras. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 21 Regeringensmålsättning att dämpa statens utgifter har även haft konsekvenser förberäkningen av anslagen till arbetarskyddsverket. För /85 harmedel lill arbelarskyddsslyrelsen sålunda beräknats med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag kommer emellertid att föreslå att styrelsen därutövergenom omprioriteringar inom verksamhetsområdet tilldelas vissa medel för att,dels kunna fullfölja utbyggnaden av ett ansvarsbibliotek påarbetsmiljöomrädet, och dels kunna genomföra vissa angelägnainformationsinsatser. Jag kommer vidare atl föreslå att ett reservationsanslaginrättas för anskaffning av mer kostnadskrävande vetenskaplig apparatur. Mot bakgrundav de höga krav som även i fortsättningen kommer att ställas på yrkesinspektionens insatserhar jag funnit att det inte utan allvarligakonsekvenser för verksamheten går all göra några större besparingar. Huvudförslaget föreslås därför intetillämpas fullt ul. Även dessa resurspåslag har finansierats genom omprioriteringar. (A 1976:01) har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1983: 32)Företagshälsovård för alla.