prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag har i detföregående redovisat mina allmänna överväganden om gymnasieskolansdimensionering. Jag anförde därvid att intagningskapaciteten inom degrundskolanknuina studievägarna om minst ett läsår i förhållande tillantalet 16-äringar bör höjas frän den preliminärt beslutade ramens Prop.1983/84:100 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 108,till under /85. I förhållandetill den preliminärt beslutade ramen innebär detta en ökning med 790 intagningsplatser. Jag redovisar minadimensioneringsförslag i inlagningsplatser för att underlättajämförelser med tidigare beslut och verkligt utfall i form av utlagda platser.Jag gör också omräkningar till årselevplatser. bä 1983/84 ' Före utläggningen fördelat pä sektorerna Exkl.lärlingsutbildning och LA-kurser Reviderad prognos för antalet 16-åringar Jag har här gjort dejusteringar jag tidigare beskrivit till förmån för de yrkesinriktade,investeringskrävande sektorerna. Därvid har jag i görii-gaste mån anpassat förslaget till vad somnu är känt om sökandetrycket ochkommunernas möjligheter att anordna utbildning på främst HS-sek-tom och till vad som kan förväntas i fråga omVSK-sektorn, som traditionellt haft många äldre sökande. Inom HS-sektom harSÖ föreslagit en ökning av den tvååriga musiklinjen (Mu) från 270 intagningsplatsertill 330. Mu-linjen, som har det högsta sökandetrycket av alla linjer (3 sökande per plats), harinte utökats . Som jag skall återkomma till, anser jag detväsentligt att estetiskt inriktade elever kan få sina intressen tillgodosedda istörre utsträckning än . SÖ:s förslag om en ökning med två klasser verkari dennariktning, och jag förordar därför att den särskilda ramen för Mu-linjen ökastill 330 intagningsplatser (dvs. 660 årselevplatser) fr. o. m. /85. Jag vill isammanhanget nämna att SÖ har föreslagit försöksverksamhet med ramtimplan förMu-linjen. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om attsådan försöksverksamhet får bedrivas i huvudsaklig överensstämmelse medSÖ:s förslag. SÖ har också föreslagit försöksverksamhet med praktikinslag pä Mu-linjen. Dettaförslag är jag inte beredd att Prop.1983/84:100 Bilaga 10 119 En sådan försöksverksamhet skulle för femklasser innebära en extrakostnad på inemot en kvarts milj.kr., utöver de 300000kr. SÖ beräknat i merkostnad för de två extra klasserjag tillstyrkt. Jag finner det också lämpligast att ta upp praktikfrägorför olika utbildningar i ett mer samlatsammanhang och skall återkomma härtill i förslag till proposition omreformering av gymnasieskolan. SÖ har ocksåföreslagit en utökning av kombination med specialidrott i gymnasieskolan.Denna verksamhet utökades så sent som med 50 platser. Jagräknar också med att sökandetrycket skall minska avsevärt genom den nyligenpåbörjade försöksverksamheten med individuella timplanejämkningar föridrottsträning för elever i gymnasieskolan. Denna får enligt regeringensföreskrifter (SÖ-FS 1983:98) automatiskt utökas med 150 nya /85. Jag är mot den bakgrunden inte beredd att tillstyrka SÖ:sförslag om en ytterligare utökning av kombination med specialidrott. Till Tl-sektorn hörplatser inom gymnasial lärlingsutbildning. Sådan bedrivs f. n. i form avförsöksverksamhet. Jag kommer i det följande att föreslå att denna utbildningsform görsreguljär och har i mitt förslag till ram för Tl-sektorn för /85 räknat med 5915årselevplatser för gymnasiallärlingsutbildning. I mitt förslag tillram om 640 årselevplatser för ospecificerade sektorsplatser ingår 215årselevplatser för undervisning enligt samordnade timplaner. för sådan undervisning i de berörda sju kommunerna innebär ett behov avytterligare 400 årselevplatser. Dessa börkommunerna kunna tilldelas enligt nuvarande regler. I övrigt bör deospecificerade sektorsplatserna fä användas dels för utbildningar som inte utan vidare låter sig inordnas i en viss sektor,dels för utbildningar inom andra sektorer än HS-sektorn. Det bör få ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra hur fördelningenskall göras. Övriga studievägar (den s. k. lilla ramen) budgetåret1984/85 Vad först gäller denlilla ramens totala omfattning har den i planeringsramen för budgetåret1984/85 utvidgats till 36330 årselevplatser (mot 35 130 /84). SÖföreslär här en förändring av vad redan preliminärt beslutatoch jag har tidigare redovisal mina skäl för att inte tillstyrka SÖ:s förslag. Jag föreslär alltsåatt den lilla ramen för /85 skall omfatta 36330årselevplatser. Det tillskott som görs på 1 200 platser i förhällande till föregåendeårs planeringsram bör helt reserveras för en ökning av de högrespecialkurserna. För /85 bör sålunda för högre specialkurser avdelas en egen minimiram pä 9830årselevplatser. Mitt motiv för detta är bl. a. strävan att tillgodose det behovav yrkesinriktad utbildning somalternativ till högskoleutbildning, om vilket jag talat i det föregående. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 120 Jag vill vidareredovisa följande. Enligt beslut får fem län bedriva försöksverksamhetmed anpassning av utbildningsutbudet till olika regionala behov. Jag har redan tidigare framhållit dettaprojekt som mycket intressant. Jag anförde iförra årels budgetproposition del angelägna i att detta utvecklingsarbete prioriteras i olika avseenden. Jagförutsätter således att SÖ vid fördelningen av platser i den s. k.lilla ramen i göriigaste mån ger resp. ländet tillskott av platser som behövs. Utvecklingsarbetet i de fem länen skallses som försöksverksamhet i syfte att fä i gäng regional samplanering ochanpassning till näringslivetsstruktur och behov. SÖ har fått iuppdrag att successivt följa utvecklingsarbetet och åriigen rapporteraerfarenheterna av del i sin anslagsframställning. För kurser förinvandrarungdom bör liksom tidigare 1 000 årselevplatser avdelas inom lilla ramen. Möjligheter till avsteg från ramarna för budgetåret1984/85 Om det visar sig nödvändigt för ettbättre utnyttjande av det genom ramarnamedgivna totala antalet årselevplatser (totalramen), bör smärre justeringar få göras av platserna dels mellansektorsramarna inbördes, dels mellandessa och lilla ramen. I det senare fallet bör omfördelning/rå/i lilla ramen få utnyttjas för en utökning av i förstahand TI- och TN-sektorerna och iandra hand EM-, JST- och VSK-sektorerna. Ingen omfördelning bör dock få ske från vad som anvisats för högrespecialkurser. Om en omfördelning//// lilla ramen blir aktuell, börden göras med hjälp av platser i den ospecificeradegruppen och användas i första hand för utökning av platserna för högrespecialkurser. Det bör fä ankomma pä regeringen att avgöra i vad mån dessa befogenheter till omfördelningar bör lämnas till SÖ. I den mänarbetsmarknadsskäl påkallar en utökning av totalramen bör, liksom , regeringen ha rätt attbesluta om detta. 2.3 Planeringsramar för /86 Jag har i detföregående lagt fram förslag om gymnasieskolans dimensionering för budgetåret1984/85 enligt det nya planeringssystemet för gymnasieskolan. Enligtdetta skall planeringsramarna täcka även två budgetär framåt i tiden ochfastställas med stöd av bemyndigande. Detta innebär att deplaneringsramar som fastställts för /86 nu skall omprövas av och attplaneringsramar för /87 skall fastställas . Jag vill erinra omvad jag i det föregående (avsnitt 1.7) anfört om en eventuellomläggning av ramsystemet fr. o. m. /86 och om min avsikt attredan under våren återkomma med förslag om slutliga ramar för /86. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Grundskolanknuina studievägar om minst ett /86 Antalet 16-äringarberäknas /86 vara ca 108240 (dvs. ytterligare 5750 färre än /85). Mot bakgrund av vadjag anfört om prioritering av 16- och 17-äringar (avsnitt 1) bör ambitionsnivåni fråga om antalet grundskolanknuina intagningsplatser kunna återgå fill denpreliminärt beslutade (108,) fr.o.m. /86. I det förslag jag nukommer att presentera harjag anpassat mig till vad jag förordat om att i görligaste män behållanivån pä de utbildningar, där kostnadskrävande investeringar gjorts under desenare åren. Även i övrigt harjag haft samma utgångspunkt som i mitt förslagför /85. 2,58 årselevplatser/ 16-äring Övriga studievägar (den s. k. lilla ramen) budgetåret1985186 beslutadevåren efter förslag budgetproposition om enbibehållen dimensionering av lilla ramen för /86 (36330årselevplatser). Mot bakgrund av vad jag tidigare anfört om den lilla ramen anserjag att antalet 36330 årselevplatser bör ligga fast för lilla ramen /86. För /86 bör för högre specialkurserreserveras en egen minimiram på 10830 årselevplatser. För kurser förinvandrarungdom bör liksom tidigat-e 1 000 årselevplatser avdelas inom lilla ramen. Regeringen börinhämta bemyndigande om planeringsramar för budgetåret1984/85 i enlighet med vad jag nu har förordat. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 2.4 Planeringsramar för /87 För det sista budgetåreti den nya treåriga planeringsperioden, dvs. 1986/87, skall planeringsramar nufastställas . Jag bygger mina förslag pä de dimensioneringarsom jag förordat för de två tidigare åren. Grundskolanknuina studievägar om minst ett /87 Antalet 16-äringarberäknas /87 vara ca 109700 (dvs. knappt 1 500 fler än läsåret1985/86). förslag, räknat i årselevplatser 2,58 årselevplatser/ 16-åring Övriga studievägar (den s.k. lilla ramen) budgetåret1986/87 Jag föreslår att denlilla ramen för /87 behålls på samma nivä som budgetåret före(36330 årselevplatser). Av de 36330 platserna bör liksom budgetåret föreavdelas en viss minimiram för högre specialkurser. Denna ram bör nu utökasytterligare och för /87 utgöra 11 830 årselevplatser. För särskilda kurser förinvandrarungdom bör liksom avdelas 1 000 årselevplatser. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande om planeringsramar för /87 i enlighetmed vad jag nu har förordat. Jag kommer först attbehandla vissa pedagogiska och organisatoriska förändringar som enligt minmening bör genomföras, främst i fråga om gymnasieskolans timplaner. Jag övergårsedan till ett antal förslag beträffande olika slag av försöksverksamhet igymnasieskolan. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 123 3.1 Vissa pedagogiska och organisatoriska förändringar 3.1.1 Borttagande av självstudietimmar på de teoretiskalinjerna Jag vill erinra omvad jag i inledningen (avsnitt 4.1) har anfört om självstudier eller s. k. lärarlösa lektioner, vilka nu kan slopas heltgenom en omfördelning av vissa medelfrän mindre väl fyllda grupper. På de skolor därman inte vill använda förstärkningsresursen för att göra alla lektionerlärarledda bör högst självstudier fä läggas ut per klass iårskurs 3 av E, H, N, S och T. En sådan tidsram bör införas i timplanerna. De kvarvarande tre självstudietimmarnabör vidare inte låsas så hårt som hittillsi fråga om timtal för olika ämnen. I årskurs 3 av E, H, N, S och T bör sålunda fimplanerna ändras så att de självstudier fårläggas ut i princip fritt inom de ämnen, där sammanlagt har markerats somsjälvstudietid. I fråga omsjälvständigt arbete i gymnasieskolan avser jag att återkomma i förslag tillproposition om reformering av gymnasieskolan. Jag kommer därvid också att taupp det förslag till temastudier som SÖ lämnat i sin anslagsframställning. 3.1.2 Förändring av timplanerna för de teoretiskalinjerna 1 sammabeslut som om självstudier (prop. 1981/82:14, UbU 5, rskr 112) gjordes också andra ändringar av detre- och fyraåriga linjernas timplaner för att ge besparingar genom ökad samläsning mellan linjer. Dessa tim planer täckte i sig in vissa dittillsvilande reformförslag från SÖ och synes i stort ha mottagits väl. Som alltid i timplanefrågor blev dock kompromisser nödvändiga och i ett par fall harlösningarna inte blivit bra. SÖ har i anslagsframställningen givit förslagtill hur timplanerna bör justeras på dessa punkter. Kort uttryckt syftar SÖ:s ändringsförslag tillatt eleverna inte tvingas välja mellan biologi ochsamhällskunskap i årskurs 2 för T-linjen utan får båda ämnena, beredautrymme för datalära i ämnet samhällskunskap i årskurs I av N-och T-linjerna, minskakoncentrationen av ämnet historia till sista årskursen av N-linjen, stärkakemiämnets ställning på N-linjen, möjliggöraval av alternativämnen pä N-linjen även pä mindre orter med alternativa eller samordnade timplanersamt att återställafimtalen i religionskunskap till vad som tidigare gällde för olika linjer. Som synes syftarflera av ändringarna till att stärka N-linjens ställning. Jag vill särskilt peka pä den ökade flexibilitetlinjen så väl behöver och nu Prop.1983/84:100 Bilaga 10 124 kan fä även pä mindre orter genom möjlighet tillalternativämnen såsom datakunskap ochmiljövärdsteknik. Detta i kombination med ett förbättrat språkprogram ochminskad ämnessplittring bör kunna leda till en förbättrad rekrytering till N-linjen. Jag lägger stor vikt vid en sådan ochkommer att noga följa utvecklingenför att se resultaten av de förändringar jag föreslagit. Jag vill också erinra om alt redan mina förslag omslopande av självstudietimmar föranleder ändringar i timplanerna. Det gällersåväl de tvååriga teoretiska linjerna som de tre- och fyraåriga linjerna. Jagvill i sammanhanget erinra om att jag också anförde att tidsramen för högstatillåtna kvarvarandesjälvstudietid bör få användas mer flexibelt än . Dessa förändringar bör såsom nämntsgenomföras fr.o.m. /85. 1övrigt bör i linje med en del av SÖ:s förslag vissa ytterligare ändringar i timplanerna för de teoretiska linjernagenomföras. Mitt förslag tillförändringar är inte fullt så långtgående som SÖ:s förslag. Jag har t. ex. för T-linjen inte ändrat timfördelningen mellanårskurserna 1 och 2 i linjens karaktärsämneteknologi och inte heller förlagt engelska till årskurserna 1 och 3 medåtföljande lucka för ämnet i årskurs 2. I den mån det ärlämpligt bör ändringarna göras redan fr. o. m. /85. Det bör fäankomma pä regeringen att närmare bestämma genomförandetidpunkterna. Mina förslag tillförändringar av timplanerna bör fogas till detta protokoll som bilaga 10.6. Regeringen börinhämta godkännande av vad jag förordat om ändringar avtimplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna. 3.1.3Tvåårig studiegång i svenska på studievägar som inte har sådan Svenska finns i daginte i årskurs 2 av Te-linjen och inte heller i årskurs 2 av de elva direktyrkesinriktade linjerna Ba, Be, Et, Fo, Jo, Li, Pr, Sb, Td, Tr och Ve. Problemet med att ett stort antal linjerbara har svenska i årskurs 1 berördes redani propositionen om reformering av högskoleutbildningen (prop. 1975:9), ivilken dåvarande chefen för bl.a. betonade vikten av att utvecklingen avstudieförberedande inslag på de mera yrkesinriktade linjerna fortsätter.Jag vill också erinra om att kravet päsvenska i samtliga årskurser för alla elever förts fram i gymnasieutredningensprincipbetänkande (SOU 1981:96). SÖ har föreslagitatt svenska införs i årskurs 2 på de yrkesinriktade linjernaoch att utrymme skapas genom en minskning med tre véckofimmar i yrkesämne. En sådanförskjutning mellan oliika ämnesgrupper bör dock enligt min mening prövas i ett vidaresammanhang. SÖ har i sittförslag förordat tvåårig studiegäng i svenska på de direkt yrkesinriktadelinjerna. Som jag nämnt saknar dock även Te-linjen svenska i årskurs 2. Jagfinner det naturligt att även denna linje kan erbjuda sina Prop.1983/84:100 Bilaga 10 125 elever svenska i båda årskurserna. Detsamma bör f. ö.enligt min mening gälla också för de minst tvååriga linjelika specialkurserna i de falldessa inte redan omfattartvå årskurser svenska. Svenska bör sålundaenligt min mening införas i årskurs 2 av delsTe-linjen (fr.o.m. /85 som ett obligatoriskt ämne i utbyte mot treveckotimmar tekniska ämnen), dels Ba-, Be-, Et-, Fo-, Jo-, Li-, Pr-, Sb-, Td-, Tr- ochVe-linjerna samt minst tvååriga linjelika specialkurser (för /85som ett alternativt obligatoriskt tillvalsämne och fr.o.m. /86 somobligatoriskt ämne i stället för de obligatoriska tillvalsämnena). Det successivainförandet av svenska som obligatorium finner jag motiverat av hänsyn till deelever i nuvarande årskurs 1 av de aktuella studievägarna, som redan valtlillvalsämnen som i flerafall är tvååriga. Regeringen börinhämta godkännande av vad jag förordat beträffande tvåårigstudiegång i svenska på vissa studievägar. 3.1.4 Halvklass, B-form, på Ko-linjen För att kommuner medvikande elevunderlag skall kunna bibehålla ett allsidigt utbildningsutbud föreslår SÖinrättande av halvklass pä Ko-linjen. Förslaget innebäratt samläsning i allmänna ämnen kan ske med annan linje - t. ex.halvklass av Ss-linjen. I övriga ämnen, där undervisning sker i hel klass,föreslår SÖ samläsning mellan årskurserna 1 och 2, varvid vissa ämnen kommer attläsas bara . I ämnen, där klassen är delad i grupper, tänks varje årskurs läsa var försig. Kostnaden för ett sådant system blirenligt SÖ densamma som för en hel klass i reguljär utbildning . Systemet innebär en begränsning avantalet utlagda elevplatser och i detta fallett bättre utnyttjande av Ullgängliga platser inom VSK-sektorn. Om man vid ett bibehållande av 30 klass-systemetbara skulle fä en klass-fyllnad på 17-18 elever, skulle kostnaden perelev bli oproportionerligt stor. Jag har i SÖ:sförslag särskilt fäst mig vid att tillgängliga platser inom VSK-sektorn pä det sättet kan utnyttjasbättre. Detta är av särskild vikl motbakgrund av vad jag tidigare anfört om den totala dimensioneringen av gymnasieskolan. Med tanke på det relativt ringasökandetrycket på Ko-linjen (79behöriga förstahandssökande per 100 platser /84) bör dock förslaget om möjlighet till halvklasskompletteras med en spärr mot nyetablering. Ett nyinrättande skulle ocksåmedföra extra koslnader i form avutrustningskomplettering för årskurs 2. Halvklassanordningen på Ko-linjen bör därför förbehållas orter, som redanhar denna linje inrättad. Den bör även vara möjlig pä orter somtillämpar samordnade limplaner (ST-planer). Regeringen börinhämta godkännande av vad jag förordat om halvklass, B-form, av Ko-linjen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 126 Jag övergår nu tillatt behandla olika slag av sådan försöksverksamhet, för vilkenregeringen bör inhämta godkännande av . Jag tar först upp några försöksom bör övergå i reguljär verksamhet, därefter ett försök som bör utvidgas. Jagavslutar denna del med bl. a. ett par förslag om nya försök. Gymnasiallärlingsutbildning, som f. n. bedrivs som försöksverksamhet, behandlar jag i ett senare sammanhang(avsnitt6). 3.2.1 Försök som bör övergå i reguljär verksamhet Kombination av ramtimplaner och friareresurstilldelning i årskurs 4 av Utifrån den viktjag redan tidigare lagt vid frågan om utvecklandet av nya tekniska utbildningarvilljag motivera detta förslag relativt utförligt. I årskurs 4 avT-linjen pågår f. n. försök med ramtimplaner i kombination med ett friareresurstilldelningssystem, baserat på antalet grenar och antalet elever vidresp. Fr.o.m. /83 deltar samtliga 39 skolor med årskurs4 av T-linjen i försöket. Försöksperioden löper ut . SÖ har inkommit med enrapport om erfarenheterna av försöket. Systemet medramtimplaner har särskild betydelse genom att vissa teknikområden inte tillgodoses inom decentralt styrda tim- och kursplanerna för de fyra grenarna och två varianterna.Genom ramtimplaner kan nämligen behovet av specialiseringar fillgodoses inombefintliga grenar. Ramtimplanerna är såkonstruerade att en tredjedel av innehållet i årskurs 4 kan få en meralokal prägel. Det friareresurstilldelningssystemet gör det möjligt för varje skola atl organisera sina grupper helt efter egetbehov inom givna ekonomiska ramar, baserade pä det totala elevantalet i årskurs4 pä skolan. SÖ föreslär nu attsystemet med kombination av ramtimplaner och friare resurstilldelning blirreguljärt. Därvid bör enligt SÖ formeln för resurstilldelning ändras till1=13 x n+l,50 x e. (I formeln är t del totala antaletlärarveckotimmar, n antalet grenar och e antalet elever i T4.) Inom sammatotalram uppnås sä en bättre fördelning av resursen mellan små och storaskolor. Därvid reduceras också de kostnadsökningar som nyinrättande av T4-skolormedför. Det är av intresseatt konstatera att enligt SÖ:s rapport en klar majoritet av skolledare påskolor med flera linjer än T-linjen anser att T-linjens resurstilldelningssystemborde kunna tillämpas även pä andra studievägar. Med ramtimplaner ikombination med friare resurstilldelning har sålunda en betydande del av beslutsfattandetförts ner pä lokal nivå och därmed ökatmöjligheterna för berörda - skolledare, lärare, elever och näringslivsföreträdare- att påverka utbildningens innehåll och undervisningens genomförande. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 127 Jag delar SÖ;suppfattning att det är viktigt att denna påbörjade process fär fortsätta sä atten övergäng successivt kan ske frän detaljstyrning till målstyrning av den tekniskagymnasieutbildningen. Jag föreslårsåledes att ett reguljärt system med ramfimplaner och friare resurstilldelning i årskurs 4 av T-linjeninförs fr.o.m. /85. Därvid börformeln för resurstilldelning ändras i huvudsaklig överensstämmelse medSÖ:s förslag. VVS- och materialtekniska utbildningar i årskurs 4av T-linjen Jag har nyssbeskrivit hur behovet av inriktningar och specialiseringar kan rymmas inom desex grenarna och varianterna i årskurs 4 av T-linjen med hjälp avramtimplaner. Tvä undantag finns dock enligt SÖ, nämligen materialtekniskspecialgren, som funnits på försök i över tio är, och VVS-teknisk specialisering, som funnitssom ettårig högre specialkurs . Dessa utbildningarhar en högre specialiseringsgrad än de reguljära grenarna och kan inte rymmasinom dem. Båda utbildningarna är nu etablerade och fyller ett dokumenterat behov och bördärför enligt SÖ bli reguljära. Med den djupare specialisering som kännetecknardessa båda utbildningar finner SÖ dock att de liksom nu bör begränsas fill en resp.sex skolenheter. Jag ansluter migfill SÖ:s förslag om en övergång till ett reguljärt system. Båda utbildningarnabör därvid bli grenar i årskurs 4 och inrymmas i systemet med ramfimplaner och friareresurstilldelning. Det bör fä ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att avgöra eventuella begränsningar av antalet skolenheter meddessa grenar. Transporttekniskgren i årskurs 2 av Fo-linjen (FoTs) Försöksverksamhet med transportteknisk gren av fordonsteknisk linje -som innefattar bl.a. körkortsutbildning avseende tung lastbil - har bedrivits /78. beslutmed anledning av prop. 1981/82:81 om riktlinjer för det framtidatrafiksäkerhetsarbetel m.m. (, rskr231) har enligt SÖ förändrat förutsättningarna för utbildningens genomförandepå transportteknisk gren av fordonsteknisk linje. För atl klara säkerhetskrav och undervisning för körkortgenom övningskörning på väg med tung lastbil erfordras enligl SÖ:s bedömningytterligare en lärare av utbildningen. SÖ har därför i sinanslagsframställning lämnai vissa förslag om annan organisation av undervisningen på grenen.Kort uttryckt innebär SÖ:s förslag att denförsta terminen på grenen görs helt skolförlagd och att ytterligare enlärartjänst inrättas. Den ökade lärarkostnaden motsvaras av en minskning av kostnaderna för bidrag lillinbyggd utbildning. SÖ föreslår vidareatt grenen blir reguljär och att en ökning fär ske med fem klasser (till35). Prop.1983/84:100 Bilaga 10 128 Jag förordar att transportteknisk gren avfordonsteknisk linje fr.o.m. läsåret1984/85 blir en reguljär gren med den modifierade organisation avundervisningen som SÖ föreslagit. Det bör få ankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen utser att bestämma dimensioneringen. Jag villupplysningsvis nämna att jag av finansiella skäl inte är beredd att föreslå en ökningav antalet platser. En sådan skulle enligt SÖ innebära en ökad kostnad med . på detta anslag och enökning med 4,5 rnilj. på anslaget för utrustning. Regeringen börinhämta godkännande av vad jag förordat om att transporttekniskgren av fordonsleknisk linje får ingå i del reguljära utbudet av studievägar. 3.2.2 Försök som bör utvidgas Estetisk variant av So-linjen (SoEs) Försöksverksamhet med estetisk variant avSo-linjen har bedrivits sedan läsåret1972/73. Försöket har varit begränsat till totalt tre klasser i och . De estetiska ämnenahar i utbyte mot andra ämnen sammanlagt i årskurs 1 och fem iårskurs 2.