prop · G703160 · 1983-12-31 00:00:00 — Naturvårdsverketoch gör bedömningen att omoch tillbyggnaderna bör komma tillstånd även utan Ammeråns överiedning. BÅKABsom äger fallrättigheten i Ammerån anför att de berörda kraftföretagen harframme det ekonomiska underlag som behövs för att ta ställning till det samladeprojektet. BÅKAB anser att inverkan kan minskas om minimivattenföringen utformaspå ett sådant sätt vad gäller såväl kvantitet som säsongsvariation att fisk kanreproduceras och ges näring för tillväxt. Detta torde enligt bolaget kräva enså stor vattenföring att hänsynen tiU landskapets utseende tillgodoses och attlandskapsvårdande åtgärder endast behöver vidtas i mindre omfattning. BÅKABframhåller vidare att det till beredningen redovisade förslaget till minimitappningpå älvsträckan nedströms bortledningspunkten i Överammer, och5 mVs , utformades i samband med redovisningen tillSehlstedtutredningen. Med dagens synsätt på landskapsvård och fiskefrågor finnsdet enligt företaget anledning a« omarbeta detta minimitappningsförslag. Fråganom Ammeråns överledning och effektutbyggnaderna i har varitföremål för överläggningar mellan företrädare för industridepartementet, Ragundakommun, och de berörda kraftföretagen. Med utgångspunkt fråndessa överläggningar kan konstateras att det inte föreligger något ekonomisktalternativ fill Ammeråns överledning för att få stånd effektutbyggnaderna. Efteröverläggningarna har de berörda kraftföretagen i yttrande till departementet utfästsig att genomföra utbyggnaderna i , genom utbyggnad av stationernapå sträckan till en utbyggnads vattenföring om ,om överiedningen av Ammerån kan Prop.1983/84:160 22 genomföras.Ragunda kommun har sedermera i ett förnyat yttrande över vattenkraftberedningensförslag tagit ställning mot en utbyggnad av en överledning och för att Ammeråni sin helhet undantas från utbyggnad. För egen del förordar jag efter en sammanvägdbedömning av redovisade förhållanden att projektet överledning börföras till planen. Jag vill i detta sammanhang särskUt betona att en fömtsättningför att överledningen skall få genomföras bör vara att om- och tillbyggnadernai de fem kraftstationerna nedströms sjön verkligen kommer ståndunder planperioden och att projekten genomförs på ett sådant sätt att sysselsättningenkan utsträckas i ungefär . Långan,som är ett btflöde till , har två störte källflöden som förenas iYttre . Därifrån rinner Långan genom och och mynnari inom Litsselet som ingår i dämningsområdet för Midskogskraftverk. Från och med och uppströms finns sammanlagt sju regleringar.Nedre Långan omfattar en sträcka av mellan och Indalsälvenmed en fallhöjd av ca 68 m. På sträckan finns i strömriktningen följandeströmfall, nämligen Kvarnforsen, Djupeforsen, Långforsen, Liltforsen, Gråmäraforsen,Holmforsen, Bötels-forsen, Sladderforsen och Klöstaforsarna. Av dessa ärLångforsen utbyggd i Långfors kraftstation. avgavJämtbygdens tingsrätt yttrande avseende ansökan från StensjönsKraftaktiebolag om uppförande av två kraftverk. Långforsens och Litsnäsetskraftverk, på 95 resp. 114 GWh/ år inom den aktuella älvsträckan. Samtidigtavsågs den gamla kraftstationen i Långforsen rivas. ansåg attföretagen uppfyller kraven på tillåtlighet jämlikt 2 kap. 3 § första och andrastyckena samt 12 § första stycket den då gällande vattenlagen (1918:523).Vattendomstolen gjorde bedömningen att företagen var ekonomiskt tillåtliga, attfiskerinäring av större betydenhet eller rennäringen inom sameby intelider väsentligt förfång genom företagen, att levnadsförhållandena för befolkningeninte försämras väsentligt samt att väsentligt minskad trevnad inte uppkommerför personer bosatta vid eller i närheten av Nedre Långan, eftersombefolkningen i hittUls inte utnyttjat Nedre Långan inämnvärd grad. Det fanns dock, enligt , viss risk att även dennu diskuterade modifierade utformningen av projektet kan vara oacceptabel frånrennäringssynpunkt. När det gäller naturskyddet ansåg att ävenom företagen orsakar en bestående ändring av naturförhållandena främst genominverkan på landskapsbilden är likväl betydande förlust frånnaturskyddssynpunkt inte att befara. ansåg vidare att allmännaintressen, bl. a. kulturminnesvården, inte kan anses påverkas i sådan nämnvärdmån genom fillkomslen av de ansökta företagen att tillåtlighetshinderföreligger i ifrågavarande hänseende. Såvitt kunde finnaföreligger inte heller hinder mot företagen från allmänna planeringssynpunkter. Prop.1983/84:160 23 Vidregeringens prövning inkom remissyttranden från bl. a. kammarkollegiet,, lantbruksstyrelsen, , ,, , statens planverk, statensindustriverk, i , och kommunersamt från flera organisationer och föreningar. Lantbmksstyrelsen,, , statens industriverk, länsstyrelsenoch kommun tillstyrkte företagen. Kammarkollegiet,, , , planverket ochKrokoms kommun och de organisationer och föreningar som yttrat sig avstyrkteföretagen. Enligtfiskeristyrelsen skulle ett strömvatten som från fiskesynpunkt ärriksintressant totalskadas. framhöll att visseriigen blir fisket totalförstört,men att det f n. inte har någon större omfattning. I yttrande till domstolenangav fiskeriintendenten i Nedre norra distriktet att fiskerinäring avbetydenhet i vattenlagens mening inte berörs av företagen. Naturvårdsverketframhöll det stora värdet från fiske- och friluftssyn-punkt och'det mycket högavärdet för faunan, bl.a. för älg och utter. Vidare ansåg naturvårdsverkettillsammans med planverket och kammarkollegiet att ett stort värde ligger inärheten till Östersundsregionen med ca 50000 invånare och det därmedförhållandevis lättillgängliga läget. anförde att området ärmycket svårtillgängligt och har i vart fall ej i nämnvärd omfattningutnyttjats som rekreationsområde. ,kammarkollegiet och planverket ansåg att betydande kulturvärden i form avfångstgropar och stenåldersboplatser skulle försämras om utbyggnaden genomförs. Dendåvarande regeringen ansåg i sitt beslut att företagensverkningar på naturförhållandena i området var så betydande att de fick ansesutgöra hinder mot företagen enligt 2 kap. 3 § andra stycket VL (1918:523). Enutbyggnad skulle enligt regeringen också leda till intrång för rennäringen. Denskulle vidare medföra en sådan onödig förstörelse av miljövärden att hinderäven möter mot företagen från allmänna planeringssynpunkter. På gmnd häravförklarade regeringen att hinder enligt 4 kap. 18 § andra stycket vattenlagenförelåg mot företaget. Sökandenhar nu omarbetat projekten. Omarbetningen innebär att i stället för de tvåkraftverken byggs fyra kraftverk. Den areal som berörs av damning minskardärmed ha skogsmark och impediment till I 800 ha. Enligtlänsstyrelsen bör alternativet med fyra kraftverk i Nedre Långan väsentligtreducera de invändningar som lämnades mot de tidigare företagen och projektenbör därför kunna ges tillstånd för utbyggnad. Liknande synpunkter förs fram avÖstersunds kommun, medan avstyrker. Medhänsyn till vad som anförts bör Nedre Långan enligt min mening föras tillplanen. Utöverde nu nämnda projekten bör ett projekt i tas med i en Prop.1983/84:160 24 planför utbyggnaden av vattenkraften till /år. Det gäller projektet som av beredningen ansågs vara för dyrt för att kunna komma tillstånd. Projektet var dock dåligt känt. har fallrättsäga-ren studeratprojektet grundligare och kommit fram till att det kan byggas ut tillacceptabla kostnader. Projekteteni Långan skulle väl kunna samordnas sysselsättningsmässigt med andra projekt.Det bör vara möjligt att bygga ut Högfors, Nedre Långan, Yttre , Rönnöforsenoch Storsjötunneln i följd. Eftersom projekten ligger bara någon eller några mUfrån varandra skulle en geografiskt samlad, i sex till varaktig,sysselsättning kunna skapas. Energimässigt tillförs planen på detta sätt ca200 GWh/år. Det finns i detta sammanhang skäl att beakta kommuns ochlänsstyrelsens klara prioritering av Nedre Långan framför Hotagsströmmen och Edsoxforsen.Då dessa projekt enligt min mening inte bör tas med i planen blir nettotillskottetav Nedre Långan ca 90 GWh/år. Voxnanär ett biflöde till Ljusnan som rinner upp sydost om för att sedan frånsydväst flyta in i Ljusnan strax söder om . Älven är starkt påverkad avvattenkraftsutbyggnader, såväl uppströms som nedströms den nu aktuellaälvsträckan. I beredningens förslag ingår projektet om 26 GWh/år.Beredningen framhåller att uppgifterna för projektet baseras på att enreglering av uppströms kommer till stånd. Enligt fallrättsägarenkan inte genomföras utan Hylsjönsreglering. Beredningen tog inte med reglering med Hylströmmensutbyggnad i förslaget utan ansåg att projekten i borde utredas närmareinnan slutlig ställning tas. kommun och kammarkollegiet tillstyrker en utbyggnad av Hylströmmeni sina yttranden över beredningens förslag. Kammarkollegiet kommenterar i sittyttrande frågan huruvida kunskapsunderlaget i detta fall är tillräckligt.Enligt kollegiet finns i detta ärende som ligger hos regeringen avseendefrågan om tillåtligheten av reglering och Hylströmmens utbyggnadutförliga beskrivningar av företagets inverkan på allmänna och enskildaintressen inom hela det område som påverkas av företaget. Kammarkollegietframhåller att utredningsmaterialet är väl så gott som det som redovisats förandra vattenkraftsprojekt i betänkandena Vattenkraft och miljö. Kommunernabetonar projektets betydelse för att minska översvämningarna i tätorterna samtbetydelsen för sysselsättningen. Ovanåkerskommun framhåller att det sedan prövningen i vaUendomsto-len inte harframkommit något förhållande som motiverar en ändrad inställning i fråga omtillåtlighet och magasinsstorlek. Ärendet ligger f. n. i regeringen förprövning efter det att tillstyrkt en utbyggnad. Avhandlingarna i ärendet framgår bl. a. följande. Sökandenahar ansökt om två alternativ till reglering, ett alternativ med enmagasinsvolym om 100 miljoner m och ett med 80 miljoner Prop.1983/84:160 25 msamt om tillstånd att uppföra en kraftstation vid Hylströmmen. Vattendomstolenhar funnit företagen tillåtliga enligt 2 kap. 3 § första och andra styckena VL(1918:523). Hinder mot företagen föreligger enligt domstolens mening ej hellerenligt 2 kap. 11 och 12 §§. Domstolen har således funnit att den ekonomiskanyttan av företagen är större än det ekonomiska värdet av de skador somuppstår. Vidare medför företagen inte sådana återverkningar i fråga ombefolkningens bostäder, näringsfång, trevnad och levnadsförhållanden i övrigtsom skulle strida mot tillåtligheten. Företagen orsakar enligt domstolen inteheller sådan bestående ändring av naturförhållandena varigenom betydandeförlust från naturskyddssynpunkt är att befara. Företrädareför motstående intressen har yrkat på högre minimitappning än den sökandenaföreslagit samt föreslagit en begränsning till 80 miljoner m magasin. Vidarehar kammarkollegiet föreslagit att magasinsnivån 1 m under dämningsgränsenskall vara uppnådd . anser att värdet av enökad minimitappning icke tillnärmelsevis kan uppgå till värdet av den därmedorsakade energiförlusten. Domstolen finner kostnaden för det av statensnaturvårdsverk föreslagna magasinsalternativet oskäligt stor i förhållandetill värdet av de fördelar som därmed kan uppnås. anser ävenatt fördelarna med ett garanterat vattenstånd enligtkammarkollegiets förslag inte står i rimlig proportion till de därmedsammanhängande förlusterna från kraftproduk-Uonssynpunkt. Vidremissbehandlingen inför regeringens beslut i ärendet tillstyrker naturvårdsverketdet större vattenmagasinet. fillstyrker det störte vattenmagasinetoch anser att den av sökandena föreslagna minimi-tappningen kan föreskrivas.Kammarkollegiet vidhåller sin uppfattning om minimitappningen men tar inte pånytt upp frågan om magasinsfyllnadsgraden per . Kammarkollegietmenar att det nu finns erforderligt beslutsunderlag varförvattenkraftberedningens tveksamhet beträffande möjligheten att bedömaprojektens inverkan på älvsträckan nu kan anses undanröjd. Därför anserjag attdessa projekt bör föras till planen. Beredningensförslag till plan omfattade bl. a. projektet , som skulle innebärautbyggnad av den nedersta forsen i Mellanljusnan. Detta projekt avvisas iremissbehandlingen såväl av fallrättsägaren som av bevarandeintressenterna.Projektet berörs av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Inom ramen fördessa kan endast en begränsad utbyggnad av det befintliga kraftverket kommatill stånd. Jag är inte beredd att nu föreslå en ändring av riktlinjerna vadavser denna del av Mellanljusnan. Om en sådan skall komma till stånd talar entotal avvägning för att det större projektet , som dämmer in såväl Edeforsensom den uppströms liggande Edängeforsen, bör förordas i stället för Edeforsen. Beredningensförslag omfattade också projekt i Galvån som är ett bi- Prop.1983/84:160 26 i har förordat en utbyggnad av Edängei Mellanljusnan i stället för . kommun är tveksam till Galvån.Innan ställning till bl. a. Edänge slutligen tagits är jag inte beredd attföreslå en utbyggnad i . Denav mig föreslagna planen för vattenkraftens utbyggnad innehåller två delar. Den ena delen består av projekt som i dagkan namngivas och som redovisas i efterföljande förteckning. Dessa projektmotsvarar ett produktionstillskott om ca 3000 GWh/ år. Därav bedöms dock ca 100GWh/år falla bort genom bl.a. projektmodifieringar och föreskrivna minimitappningar.För att uppnå en plan med projekt som kan ge ett produktionstillskott om ca3800 GWh måste således förteckningen utökas med ytterUgare ett antal projekt.Detta är den andra delen av planen. Denna del bör bestå av projekt som tillsammanskan ge ett produktionstillskott om ca 900 GWh/år. Minavsikt är att, om godkänner dessa utgångspunkter för planen, låtagenomföra en studie av möjliga projekt som skaU kunna ge sammanlagt ca 900 GWh/åroch utgöra den andra delen av planen. Förslag om detta bör enligt min meningkunna redovisas för i den proposition om energipolitiken som planerastill . Föratt snabbt kunna påbörja genomförandet av planen och skapa arbetstillfällen ärdet angeläget att ställning tas till dessa projekt. Hos regeringenligger f.n. ett antal ärenden för avgörande. När har tagit ställning tUlden av mig föreslagna planen förordar jag att regeringen fattar beslut somomfattar samfiiga dessa ärenden så att de projekt som regeringen kan ansetillåtliga genomförs. Jag har i denna fråga samrått med chefen för jordbmks-och . Mitt förslag till plan omfattar följande projekt. Plan för utbyggnad av vattenkraften under tioårsperioden19841993 kr/kWh, år m. fl. Båkab, Jämtlandskraft, Skand. (två åtgärder) tion GWh/år kr/kWh. -(- 20 tion GWh/år kostnad milj. kr. kr/kWh år I beredningens direktiv ingick att belysa envattenkraftsutbyggnads betydelse för sysselsättningen i berörda regioner.Beredningen bedömer att långsiktiga sysselsättningseffekter inte generellt kananföras som skäl för utbyggnad, såvida inte mera kraftfulla åtgärder änhittills görs för regional utveckling. Vid val mellan utbyggnadsprojekt anserberedningen att den temporära sysselsättningsstimulans som själva utbyggnadenger inte kan vara utslagsgivande eftersom i stort sett alla berörda regionerpräglas av en svår arbetsmarknadssituation. Flera kommuner och länsstyrelser har i sinaremissyttranden pekat på den allvarliga sysselsättningssituationen i deregioner som kan beröras av nu aktuell vattenkraftsutbyggnad. LO och pekar på den stora arbetslösheten i byggnadsarbetarkåren.Vattenfallsverket anför de problem som finns att behålla byggnadskåren inomverket. Jag delar den oro många känner förarbetsmarknadssituationen i berörda bygder. Till nedgången ivattenkraftsutbyggnaden skall läggas nedgången i byggnadsverksamhet över huvudtaget i landet och i synnerhet i glesbygden. Mot den bakgmnden kan den nuaktuella vattenkraftsutbyggnaden skapa ett värdefullt tillskott i en besvärligsysselsättningssituation. Prop.1983/84:160 30 därförviktigt att projekt som snabbt kan påbörjas finns med i planen. Det är ocksåviktigt att geografiskt någorlunda väl samlade projekt tas med för att skapaunderlag för sysselsättning under en följd av år. Imitt förslag för fortsatt vattenkraftsutbyggnad skapas möjligheter till enregionalt relativt väl samlad sysselsättning i ett flertal fall. Jag skall idet följande beröra några sådana projekt och den betydelse de kan få för sysselsättningen. Sysselsättningssituationenär särskilt svår i inland. I mitt förslag till plan finns iPiteälven, Flarkån i samt några projekt i . De aktuellaprojekten med början med och utbyggnad i under andra halvanav tioårsperioden bör kunna skapa underlag för en varaktig sysselsättning för75-100 personer och för ungefär 250 personerper år och . Det föreliggervidare långt framskridna planer på utbyggnad av minikraftverk i fleravattendrag i länet. Även dessa utbyggnader bör kunna få en positiv effekt försysselsättningen. ProjektetVojmå i ger en sysselsättning på ungefär 200 personer per årunder . Projekten i ger tillsammanssysselsättning för ungefär 200 personer . Projekteni och Nätraån har förutsättningar att ge sysselsättning för ungefär100 personer i fem ä och början av1990-talet. 1Ångermanälven med biflöden kan projekten , Flåsjöån, Sjougden, Korpåsamt Lilla bereda arbete för 50 till 100 personer undersenare delen av och . tillrinningsområde ligger mer än tio projekt som ingår i planen.Av särskild vikt i detta sammanhang är projekten i Nedre Långan och Ammerånsöverledning. Genom Ammeråns överiedning skapas förutsättningar för om- ochtillbyggnad i fem kraftstationer i , nämligen Krångede, Gammelänge,Hammarforsen, och . Härigenom kan ungefär 150 personerberedas sysselsättning genom att de olika projektensuccessivt avlöser varandra. Genom utbyggnaderna i Nedre Långan och projektenStorsjötunneln, Yttre , Rönnöforsen och Högfors kan närmare 100personer beredas sysselsättning . Dehär redovisade projekten medför således ett sysselsättningstillskott i Östersundsregionenmed 200-300 personer i bortåt . Ett lika stort sysselsättningstillskottkan inte skapas i denna region, som har svåra problem på arbetsmarknaden, utanmycket omfattande statliga stödinsatser. Tillden här redovisade sysselsättningen, som enligt vad jag har nämnt bör kunna bliförhållandevis varaktig i geografiskt sammanhållna områden, skall läggasungefär 3000 årsverken genom andra projekt i planen. Dessa blir dock meraspridda över landet. Prop.1983/84:160 31 Sammantagetinnebär detta att de förordade projekten kan ge ett direkt sysselsättningstillskottav storleksordningen 9000 årsverken i områdensom överlag har en mycket besvärlig arbetsmarknadssituation. Till detta kommeräven lokal sysselsättning inom servicenäringarna på de orter där utbyggnadergörs. 4.6Åtgärder för att upprätthålla kompetens och sysselsättning i tillverkningsindustrin,m. , som i sin utredning också har behandlat den utmst-ningstUlverkandeindustrins situation, framhåller att även om vattenkraftberedningens förslaggenomförs kommer vattenkraftsutbyggnaden i landet att minska kraftigt iförhållande till verksamhetens omfattning under de senaste decennierna.Eftersom också en kraftigt minskad export av vattenkraftsutrustning har ägtrum står enligt verket de industrier som tillverkar utmstningsom används i dessa sammanhang, dvs. främst turbiner och generatorer, inför enbesvärlig situation. I vissa fall står företag inför beslut huruvidatillverkning skall bedrivas även fortsättningsvis. Det är enligt verketangeläget att statsmakternas instäUning tUl fortsatt vattenkraftsutbyggnadklargörs för att korrekta beslut skall kunna fattas. Ettgenomförande av beredningens förslag innebär enligt verket anläggningskostnaderom sammanlagt . Antalet årsarbeten kan uppskattas till ca 8400.För utrustningsindustrin kan enligt verket leveranser om sammanlagt ca 1 400milj. Åven med en två till så storexportvolym och en betydande reinveste-ringsverksamhet innebär det attindustrin måste minska sin nuvarande kapacitet. Energiverketanser att en viktig fråga i detta sammanhang är i vUken utsträckningkraftindustrins upphandlingar och den tillverkande industrins produktionsmöjligheterkan fås att stämma överens. Företrädare för kraftindustrin har underutredningsarbetet till förklarat sig beredda att samråda medtillverkningsindustrin i avsikt att uppnå en sådan överensstämmelse. Verketsutredning visar att det finns en stor potential för reinvesteringar ivattenkraftverk. Denna skulle kunna få stor betydelse för möjligheterna attvidmakthålla kompetens och sysselsättning i industrin. För utrustningsindustrinsdel skulle dessa uppmstningsarbeten kunna vara av samma storleksordning somblir följden om nyinvesteringarna enligt beredningens förslag fullföljs. Enmodell för värdering av tidigareläggning av reinvesteringar som verket harlåtit utarbeta visar att det under vissa förutsättningar kan varasamhällsekonomiskt lönsamt att tidigarelägga sådana investeringar. Verketsanalys visar emellertid att ett ekonomiskt incitament erfordras för att upprustningsätgärdernaskall tidigareläggas. En naturlig åtgärd i Prop.1983/84:160 32 dettasammanhang skulle enligt vara att den skatt som utgår förproduktion i äldre vattenkraftverk sänks för produktion i anläggningar som harrenoverats. framhåller vidare att företagen f. n. kan utnyttja investeringsfonderfram till för byggnads- och markarbeten samt fram till den 31december 1984 för maskiner och inventarier. Enligt verket skapar dennabegränsning i tiden en osäkerhet. Verket föreslår att regeringen medger attinvesteringsfonder får utnyttjas för ny- eller reinvesteringar ivattenkraftverk fram . Vidare bör enligt verket, för projekt somfallrättsinnehavaren inte anser lönsamma, övervägas om arbetsmarknadspolitisktstöd skulle kunna utgå efter granskning i varje särskilt fall. Energiverkethar i enlighet med sitt uppdrag redovisat olika åtgärder för att upprätthållakompetens och sysselsättning inom tillverkningsindustrin. Jag anser att det ärav stor vikt att kompetensen och sysselsättningen kan upprätthållas hoskraftföretagen och den utrustningstillverkande industrin. Detta har varit en avutgångspunkterna vid mina överväganden om den plan för vattenkraftens utbyggnadsom jag har redogjort för. Jag finner det värdefullt att företrädare förkraftindustrin förklarat sig beredda att samråda med tillverkningsindustrin iavsikt att uppnå en överensstämmelse mellan kraftindustrins upphandlingar ochden tillverkande industrins produktionsmöjligheter. Jag avser att ta initiativ tillöveriäggningar med intressenterna i denna fråga. Härutöverfordras enligt min mening att åtgärder vidtas för att få till stånd upprustningoch ombyggnad av äldre vattenkraftverk. Härvid bör bl. a. klarläggas vilkaprojekt som kan tidigareläggas och vilka ekonomiska incitament som kan behövasför att få till stånd en tidigareläggning. Jag avser att ta initiativ tillöverläggningar i dessa frågor. Enligt utredning kan kostnadernaför förnyelsearbeten fram uppskattas till 3 370 milj. kr.Den direkta arbetsvolymen har uppskattats till 4220 årsarbeten. Energiverkethar föreslagit ekonomiska incitament för att få till stånd en tidigareläggningav reinvesteringarna. Motbakgrund av bl.a. den redovisning som har lämnat finns det skälatt närmare överväga förslaget att genom förändringar i skattesystemetstimulera tidigareläggning av reinvesteringar. Jag avser att senare återkommatill regeringen i denna fråga. Jagvill vidare, efter samråd med chefen för , anföra följandebeträffande förslag i fråga om utnyttjande av investeringsfonder.Regeringen har enligt 4 § lagen (1979:609) om allmän investeringsfond rätt attbesluta att allmän investeringsfond skall eller får tas i anspråk för ändamålsom avses i 5 § samma lag. Regeringen kan vidare besluta att belopp somframdeles avsätts till allmän investeringsfond får tas i anspråk. Beslut som nusagts får avse endast den tid och skall förses med de villkor i övrigt somläget på arbetsmarknaden eller andra förhållanden Prop.1983/84:160 33 motiverar.Regeringen har således rätt att medge att investeringsfond tas i anspråk underlängre tid än den som kan medges av statens industriverk enligt förordningen(1980:846) om frisläpp av investeringsfonder.