prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Projeklel har en koslnadsram på1250 milj. kr. i prisnivån och genomförs i samarbele med ochFinland. Syftet med projektet är all ge svensk och övrig nordisk induslrierfarenheler av utveckling och lillverkning av avancerade teleutrustningar isatelliten och på marken, samt att ge användarna, främst de nordiska televerken,erfarenheter av ulnyttjandel av sådana system. Delta har bedömts som mycketviktigl i av explosiv ulveckling på telekommunikationsområdet. Dennordiska satelliten har gett anledning till omfattande nya konlaktermed olika förelag, som dellar i utvecklingsarbete och produktion. Satellitenkommer alt UtnytQas dels som TV-sändare och dels för överföring av data ochvideo. Arbelel medflygplanssyslemet 39 JAS-Gripen, det s. k. , utgör den störstastatliga teknikupphandling som genomförs i . Genom all ulnylQa en nyteknologi skall man ulveckla och producera ell flygplan med en vikt omkringhälften av , men med samma eller bättre prestanda. Detta skall ske bl.a. genom utnytQandet av kompositma-lerial i skrov, ny motorteknik samt nyelektronik i styrsystem, radar och presentationsulrustning. Projektet innebären stor utmaning för svensk flyginduslri. har utfäst sigatl skapa 800 nya arbetstillfällen, främsl i sysselsältningssvaga regioner, attulnylQa svenska underleverantörer när dessa är konkurrenskraftiga saml altaktivi verka för spridning av ny leknik. Vidare har och 15andra utländska underleverantörer utfäst sig alt under sin kontraktslid läggaut beställningar i , till motsvarande belopp som värdel av deras leveranserlill JAS. knyls nya konlakter mellan svensk industri och dessaunderieverantörer. En av regeringen tillkallad särskild utredare rapporterarfortlöpande om utvecklingen av och de övriga affärer som kommertill stånd som följd av detta. Föratl stärka den svenska produktions- och konstrukliönsförmågan avmikroelektronikkomponenter påbörjas detta budgetår ett nationelltmik-roeleklronikprogram (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130). 1983/84; 135 38 fattarinsalser rörande utbildning, grundforskning, tillämpad forskning ochutvecklingsarbete inom mikroelektronikområdet. Jag återkommer i det följandetill denna fråga. Offshoreområdeihar blivit ell område, där slora insatser görs inom avancerade teknikområden.De förslag som har lagts i prop. 1983/84:10 om svenskhavsresursverksamhet bör kunna bidra till att förstärka den svenskahavsindustriella kompetensen. Dessa förslag innebär bl.a. atl inom STU:sverksamhet havsteknikområdet ges stor prioritel . SINDfår särskilda medel för atl samordna och kompletteraövriga insalser på det havsindustriella området. Ålgärderför att främja tekniskt utvecklingsarbete, industriellt samarbele ochutveckling kan vara avgörande faklorer för alt bereda svensk industri möjlighetatl delta i betydelsefulla offshoreprojekt. Det är därför viktigl att SIND ochSTU planerar sina insatser så att industrins konkurrenskraft i dessa avseendenförstärks så mycket som möjligt. Beslutet om en kommandeavveckling av kärnkraften får inle hindra ett forlsall utvecklingsarbete inomkärnkraftstekniken. Detta arbele är nödvändigl för att på bäsla sättunderhålla de redan befintliga anläggningarna samt lösa säkerhets- ochavfallshanteringsfrågorna. Det kunnande som finns i måsle också lastill vara för atl vi skall kunna tillgodogöra oss de exportmöjligheler somfinns inom detta område. Kapilalvaruexporlen är ettexpansivt inslag i svensk export. I många länder råder f.n. låginvesteringsaklivitel och många köparländer tvekar alt skuldsätta sig i sambandmed kapitalvaruimport. Den för svensk industri så vitala kapitalvaruexportenhar fått känna på krympande marknader i många och siatshandelsländer,inte minsl beroende på köparlän-dernas skuldsiiuation. De projekt somfinansieras genom olika multilateralt finansierade organ, t.ex. ,har därigenom fått en ökande betydelse för denna export. () kan under vissa förutsättningar lämna exporlkredilgarantier för exportlill länder som, även om de har en besvärande skuldbörda , harlångsikliga utvecklingsmöjligheter. De ökade resurser för u-kreditgivning, somregeringen föreslagit, innebär ökade möjligheter för svensk kapitalvaruindustrioch för byggexporien. De statsstödda krediler, som lämnals genomAB (), har i stor utsträckning varit en motåtgärd motandra länders kreditsubventioner. De statsstödda krediterna innebär ettbelydande stöd, särskilt för störte projekt och bygg-export, där långakreditlider och slora belopp är vanligi. Tillsammans innebär SEK-systemel,EKN-garaniierna och u-krediterna ett belydande statligt åtagande till stöd förkapitalvaruexporten, ett område där svensk induslri hävdat sig väl. börsubventionsinslagen i exportkrediterna minskas. För att ulveckla industrinsgoda förutsättningar pågår inom exportråd en aktivering av den s. k.projektbevakningen. 1983/84:135 39 Sedan regeringsskiftet har lagts fram program för två s.k. krisbranscher, tekoindustrin och varvsindustrin. Båda dessa branscher haråtnjutit omfattande statliga stödinsatser . Huvuddelen avdessa insatser har varil olika former av stöd till upprätthällande avproduktionen, dvs. ett passivt krisstöd. Den nya tekopolitiken innebär en markerad omläggning avslödprofilen genom en kraftig satsning på effektivilelsfrämjande ochmarknadsslödjande ålgärder som förbättrar branschens konkurtenskraft. Deeffektivilelsfrämjande åtgärderna inom tekoområdet har härmed ökat fräntidigare till . Även den nya varvspolitiken har denna inriktning. Enomläggning har skett från uppehållande driftstöd lill offensiva insatsersyftande lill ulveckling av förelagens långsiktigt bärkraftiga delar. Det kankomma att betyda både neddragningar och avveckling av verksamhet. Men detbetyder alt tillgängliga resurser i stället salsas på investerings-och utvecklingsprojekt, som kan ge produktion och sysselsättning inom nyaområden. 4.2.2 Tillvaratagande av utvecklingsmöjligheterna inombasindustrin Skogsindustrin kunde inle till fulloulnylQa den internationella avsätlningssitualionen på grund av enotillfredsställande virkesförsörjning. Detta medförde ett bortfall avexportinkomster av betydande omfattning. Beräkningar av slorieken påproduklionsbortfallel visar alt det är fråga om miljardbelopp. Med den slora betydelse, som skogsindustrin har förlandets ekonomi och sysselsättning och med tanke på de ekonomiskabalansproblemen, är det utomordentligt viktigl att försörjningen medvirkesråvara kan tryggas. På förslag av regeringen har under våren 1983fattat beslut om åtgärder i syfte atl förbättra skogsindustrinsvirkesförsöijning (prop. 1982/83:145, JoU 34, rskr 360). Riksdagsbeslutetinnebär au det i skogsvårdslagen införs en allmän skyldighel för markägare altavverka en del av den skog som är sluiavverkningsmogen, samt alt gallra yngreskog. Åtgärden syftar till alt förmå de passiva skogsägarna alt avverka.Vidare föreskrivs, alt det skall finnas en skogsbruksplan för allaskogsfastigheter. Genom planen får skogsägaren god kännedom om förhållandena påsin skogsfastighet och om de skogsbruksåtgärder som behöver vidlas. De nyabestämmelserna i skogsvårdslagen irädde i kraft . Inom skogsindustrin har avsätlningssiluationen utvecklatsgynnsamt och branschens kapacitetsutnylQande har ökat med bl.a.förbättrad lönsamhel som följd. Devalveringen och dollarkursensuppgång har starkt bidragit till den gynnsamma utvecklingen i branschen. Detotala avverkningarna har också ökat och företagen i branschen ser f.n. medtillförsikt på sin virkesförsörjning. 1983/84:135 40 Enviktig utvecklingsmöjlighet för sågverksindustrin är enligt min uppfattningatt ta lill vara del marknadsutrymme för vidareförädlade svenska trävaror somfinns på exportmarknaderna. I syfte att underlätta en ökad vidareförädling harbranschfrämjande åtgärder omfattat även sågverksindustrin. Sågverksbranschenhar sålunda införlivats i branschprogrammet för den träbearbetande industrinfr. o. m. innevarande budgetår . Gruv-och mineralindustrin är en belydelsefull basindustri. Den är en grund för fleravidareförädlingsinduslrier samt också viklig som avnämare och samarbetspart förden svenska gruvutrustningsindustrin. har goda förutsättningar attvidareulveckla både gruvnäringen och gruvutrustningsindustrin.Förutsättningarna alt göra nya fynd av basmetaller, legeringsmetaller ochindustrimineral är goda. Utvecklingen och konkurrensen på världsmarknaden harinneburit stora svårigheter för svensk järnmalms-industri. En ökad satsning påandra blir därmed betydelsefull. Mot bakgrund av derelativt gynnsamma geologiska förutsättningarna i och gruv- ochmineralindustrins betydelse har beslutat om ett program för attstimulera ytterligare prospektering. 300 milj. kr. har anslagits för ändamålet(prop. 1982/83:50, NU 18, rskr 111). Olika prospekleringsprojekt har påbörjalsoch beviljats stöd. Bl.a. har medel beviljats i samarbete med nämnden förstatens gruvegendom för prospektering och objektundersökning i nordöstraNorrbotten samt för guldprospeklering i Skelleftefället ochi Enåsen. har ca 120 milj. kr. Denförsta fasen slutförs och kan då utvärderas. Därefter påbörjasnästa steg, där lovande projekt följs upp och eventuella nya projekt påbörjas.Del är ännu för tidigt att uttala sig om resullalen av påbörjadeprojekt, liksom om vilka eventuella framtida utvecklingsmöjligheter de kanleda till. Uppenbart är emellertid att de av anslagna medlen lillutökad prospektering m.m. har ökat aktivilelen och framtidssatsningarna inomgruv- och mineralinduslrin. Specialstålindustrinhar inom sektorn för rostfritt stål fått vidkännas betydandeöverkapacilelsproblem och därmed sammanhängande förluster. Under år 1982uppgick de sammanlagda förlusterna i branschen till ca 400 milj. kr. Samtidigtdrabbades av en akut finansiell kris. slod delklart alt en strukturomvandling i branschen var angelägen. Regeringentillkallade därför en särskild specialslålkommission meduppgift alt utarbeta förslag i syfte att främja en ändamålsenlig struktur inomsektorn för rostfritt stål. Specialstålkommissionenöverlämnade sitt slutbetänkande, vari konstaterades att detkrävs kraftfulla strukturåtgärder för alt effeklivisera sektorn för rostfrittstål och därmed säkra dess överlevnad. Dessa strukturåtgärder måsle omfattasåväl produklion som distribution och marknadsföring. Strukturåtgärderna börgenomföras snabbi på grund av berörda företags dåliga resultat. Prop.1983/84:135 41 diskussioner och förhandlingar mellanberörda förelag träffade dessa en uppgörelse om ensirukluriösning för svensk produklion av rostfritt slål. Industrin för rostfritt slål grupperas under tvåmoderbolag, och . förvärvar aktier iNyby och Fagerslas verksamhet rörande rostfritt slål. Dessulom bildarAvesta och gemensamt ett bolag för svetsade rör, där äger 75%och av aktierna, saml ell bolag för metallurgi och varmvals-ning iFagersla, vilket ägs 50/50 av de båda företagen. Övrig verksamhel samlas iAvesta . Tillverkningen av roslfria sömlösa rör koncenlreras lillSandvik. För altmöjliggöra den planerade strukturlösningen har regeringen för avsikt attefterge slalliga lånefordringar om sammanlagl 450 milj. kr., varav 330 milj.kr. ingår i den lidigare träffade överenskommelsen om underhandsackord för altrekonstruera . Vidare avser regeringen alt förelägga riksdagenförslag om vissa ändringar av villkoren för det lidigare beviljadevillkorslånet till . som iräffals mellan ägarna lill de svenska specialstålföretageninnebär en helhetslösning för industrin för rostfritt stål med ägare som taransvar för branschens långsikliga utveckling. Det stämmer därför väl med dekrav regeringen ställt för en statlig medverkan i omstruktureringen. Grundenär därmed lagd för en bättre specialstålstruktur med överlevnadskraftigaförelag och slörre trygghet för de anslällda . 4.2.3 Utnyttjandet av den offentliga verksamhelen som endrivkraft Offentliga investeringar är somjag nämnl ett väsentligtinslag i regeringens politik mol den ekonomiska krisen. Dessa har slorbelydelse både genom sin direkta sysselsättningseffekt och genom denefterfrågan, som investeringsarbetena indirekt ger upphov till i fleraindustribranscher, i transportsektorn och på andra håll. Många av investeringsobjektenär dessutom sådana, atl de när de blir klara medför stora förbättringar förindustrin, I.ex. i form av bättre infrastruktur. Merpartenav de arbeten som tidigarelagts av sysselsällningspolitiska skäl har gälllvägar och järnvägar. Sålunda har fått möjlighel alt genomföra ettslort anlal förbätlringar på vägar som har belydelse för skogsindustrinsråvaruförsörjning. () har påbörjat flera relativt storaanläggningsprojekt. I ingår dessulom en satsning påbättre service åt sådana industriföretag som behöver egna stickspår. Televerkels investeringsprogram för de närmaste årenpräglas av en successiv konvertering av telefonnätet lill digilal teknik(AXE-systemet) och en omfattande ulbyggnad av verkels Qänster i fråga omdatakommunikation. Dessa förändringar utgör viktiga bidrag tillmoderniseringen av infrastrukturen här i landet och till en ökad spridning avny teknik. Prop.1983/84:135 42 underlätta finansieringen av framtida verksamhethar regeringen i årets budgelproposilion föreslagil nya riktlinjer, som bl. a.innebär ett generellt bemyndigande alt la upp lån på den allmännakredilmarknaden. Utvecklingen på energiområdet är också av intresse i dettasammanhang. Energipolitiken syftar lill alt minska oljeberoendel och främja engod hushållning med energi, som nya arbetstillfällen skapas. Delpågående investeringsprogrammet ger svensk industri tillfälle atl förnya sittlekniska kunnande och sill prpduktsortiment på flera olika områden, såsomdistribution av elkraft, hantering och förbränning av fasla bränslen,värmeväxlare osv. Inom induslridepartementet har sedan regeringsskiftettagits flera initiativ för att utveckla utnytQandet av offentlig upphandlingsom medel för atl stimulera industriell utveckling. Ett sådant initiativ är inrällandet avenergiupphandlingsdelegationen. Delegationen, som tillkom efter ett förslag iden ekonomisk-politiska propositionen , har lill uppgift atlunderlätta en samordning av kommunernas upphandling av energiulrustning ochdärigenom ge svensk induslri möjlighel atl svara för försörjningen med sådanutrustning. Delegationen har alt fördela 300 milj. kr. för slöd tillinvesteringar i Qärrvärme och 700 milj. kr. för åtgärder i samband medupphandling inom energiområdet. har också gjorts en förändring iupphandlingsförordningen med syftet att stimulera den offentligateknikupphandlingen. Ändringen innebär atl myndigheterna uppmanas att särskillbeakta atl möjligheterna lill leknikupphandling prövas vid långsiktigt syftandeanskaffningar. Teknikupphandlingsfrågorna har behandlats i ett stortantal konlakter, som induslridepartementet initierat . Iverksamhelen har bl.a. dellagil andra depariement och slatliga myndigheler medansvar för upphandlingsfrågor, liksom ansvariga inom de primär- ochlandstingskommunala sekiorerna. Företrädare för fackliga organisationer harockså deltagit. Särskilda överläggningar har hållils med ett antal storaindustrikoncerner - främst i verkstadssektorn. Dessa överläggningar följs nuupp genom individuella konlakter med företagen. Departementets verksamhet på bl.a.teknikupphandlingsomrädet tas upp i del följande (kap. 8). Där kommer atlföreslås medel för en fortsättning och utveckling av verksamhelen. 4.2.4 Stimulans av de små och medelstora företagen I finns ca 460000 småföretag med sammanlagt ca 1,1miljoner sysselsatta. Småföretagen har inom olika områden mycket slor belydelsenär det gäller att ulveckla näringslivel. Inom tillverkningsindustrin finns ca 41 000 småförelag medsammanlagt ca 300000 sysselsatta, vilkel motsvarar ungefär en tredjedel avinduslrisysselsättningen. Industrins småförelag har flera vikliga roller. Prop.1983/84:135 43 De s.k. innovationsföretagen har slor betydelse förindustrins förnyelse. Det utmärkande för dessa företag är att de står för nyaidéer, produklulveckling och affärsmässigt nytänkande. Även om de på kort siktsvarar bara för en liten andel av produktion och sysselsättning, har de pålängre sikl mycket viktiga uppgifter. Genom sin roll som underleverantör i lokala och nationella(i vissa fall även internationella) produktionssystem är småföretagen ofta enförutsättning för att storföretagen skall kunna hålla en hög och jämnproduklion. På sä sätt är de också en förutsättning för en effektivexportindustri även i sådana fall, där de själva inte är exportörer. Trots en fortgående specialisering av produkfionen finnsvikliga uppgifter för små hantverksföretag och lokala verkstäder. är "kombinationsföretag", som sysslar både med enklaretillverkning, service och reparation saml försäljning. Denna typ av företagspelar en stor roll i den lokala industriella miljön. Serviceföretagen är liksom underleverantörerna ochhantverksföretagen nödvändiga både för storföretagen och för den lokalaindustriella miljön. En utveckling pägår mol en ny lyp av småföretag, som ihuvudsak är serviceförelag men också innehåller moment av lillverkning ochhandel. Många nya dataförelag är av den typen. Myckel tyder på alt"mjukvaruin-slaget" i produkler och produktionsprocesser kommer allöka. Servicesektorn blir därför av alll större betydelse. För att varudistributionen skall fungera är förekomsten avett slort anlal små handelsföretag en nödvändig förutsättning. Det finns alltsåett starkt ömsesidigt beroende mellan handelsföretagen och de tillverkandeförelagen. En effektiv handelssektor kan bidra till ökad konkurrenskraft ocksåför de tillverkande förelagen. Utöver vad jag nu redovisat, spelar småföretagen en vikligroll i ekonomin i flera andra avseenden. Förekomsten av livskraftigasmåföretag är en förutsättning för sysselsättning och service på många orter.Småföretagen är därmed av stor belydelse för möjligheterna atl uppnå deregionalpolitiska målen. De mindre förelagen svarar också för en viklig del avdynamiken i ekonomin. Småförelag kan relativt lätt startas och läggas ned ochhar därmed slor betydelse för vitaliteten i näringslivet. Småföretagen möter dock också speciella hinder just därföralt de är små: - Brist påspecialistkunskaper i jämförelse med slörre förelag. - Svårigheler atlla del av och ulnylQa all den informalion, som krävs för att kunnafungera inom ramen för marknadsekonomin och uppfylla de krav, sombl. a. samhället släller på företagen. - En allmänt lågsoliditet, som innebär sårbarhet för finansiella påfrestningar och begränsadförmåga att ta risker. Utformningen av den allmänna ekonomiska politiken äravgörande för. 1983/84:135 44 deflesta småföretags möjligheler till framgång. Jag ser mot denna bakgrund denomläggning av den ekonomiska politiken som har skett sedan regeringsskiftet somett viktigt bidrag till att stimulera ulvecklingen av småförelagsseklorn. Vidareär den allmänna inställningen lill företagandet viklig. Jag vill kraftigtunderstryka atl småförelagen och småföretagarna gör en viktig samhällsinsats.När nya lagar och samhällsåtgärder i övrigl ulformas, bör särskilt beaktaseffekterna för småföretagen, så att de inte utsätts för onödiga och oavseddapåfrestningar. Den helt övervägande andelen småföretag är seriösa och följerde regler som finns uppställda. Den lilla gruppen oseriösa företag är tillskada både för samhällel i slort och för de seriösa förelagarna, som inle möterkonkurrens på lika villkor. Ålgärder för alt bekämpa den ekonomiskabrottsligheten är därför nödvändiga. Dessa åtgärder bör dock utformas så, attdén stora gruppen småföretag inte generellt möter hinder för sin verksamhet. Vadjag hu har sagt innebär, att jag fäster särskild vikt vid sådana åtgärder, somunderiältar för småföretagen atl fungera inom marknadsekonomin. Genom all sålångt som möjligt ge företagen 'fasta spelregler" underlättas försmåföretagen alt fungera på lika villkor med storföretagen. För småföretagen ären väl fungerande arbetsmarknad med lillgång på arbetskraft, som har bådeutbildning och erfarenhet inom skilda områden, av stor betydelse, eftersom desaknar många av storföretagens möjligheler lill intern upplärning ochomplacering etc. Likaså är kapital- och kredit-marknadens funktionssättbetydelsefullt med hänsyn lill småföretagens behov av främmande kapital. Utformningenav skattepolitiken spelar en viktig roll, dels för att småföretagarna skall fåen rimlig avkastning på gjorda arbets- och kapitalinsatser, dels för atlsmåförelagens kapitalförsörjning skall kunna ordnas på ett tillfredsställandesätt. Enligt vad jag har erfaril pågår inom ettberedningsarbete med ett flerlal skattefrågor med inriktning främsl på små ochmedelstora företag. Avsikten är alt förslag skall föreläggas underär 1984. Efter samråd med chefen för villjag dock redan idetta sammanhang något beröra dessa frågor. Vadbelräffar förmögenhetsbeskattningen gäller f.n. lättnadsregler, som i huvudsakinnebär att en nedsättning sker lill av substansvärdet av den förmögenhetsom är bunden i ett småföretag. Dessa lätinadsregler är betydelsefulla för atlminska beskattningen av förmögenhet bunden i produktionskapital. Genom nyalyper av utvecklings- och investmentbolag har möjligheter skapals för en handelmed minoriletsposter i större familjeförelag. För en ägarfamilj öppnar deltamöjligheter atl minska del kapilal, som är bundet i företaget och frigöra medelför betalning av kapitalskatterna utan atl förlora del dominerandeägarinflylandet i företaget. Inte minst mot denna bakgrund finner jag detviktigt att skattepolitiken utformas så, att en fungerande riskkapitalmarknadför minoriletsposter i småförelag kan fortsätta att ulvecklas. Prop.1983/84:135 45 För småföretagen är, somjag nämnde, den allmänt lågasoliditeten ett expansionshinder. Jäg finner det därför angeläget atlförelagsbeskattningen utformas så, atl förelagen slimuleras alt höja det egnabeskattade kapitalet. Det kan oke genom att den kommunala beskattningen avjuridiska personer avskaffas. På så sätt minskas det höga skatteuttaget på marginellavinster, vilkel kan väntas öka företagens benägenhet alt ta fram eget beskattatkapital. Mol denna bakgrund talar skäl för att kommunal-beskatlningen avjuridiska personer slopas. En sådan åtgärd skulle också medföra påtagligaförenklingar av del prakliska laxeringsarbetet för såväl berörda förelag somtaxeringsmyndigheterna. I olika sammanhang har tankar förts fram på någon form avnyetableringskonto för personer som planerar atl starta ett eget företag. Enmodell för ett sådant konto som har diskuterats är följande. En person medQänsteinkomsl får med avdragsrätt mol inkomsten göra insättningar på ettsärskilt konto i bank eller eventuellt hos . När personen startarförelaget får medlen på kontot användas för att beslrida ulgifter i företaget.Medlen skall i princip beskattas när de las ul. Detta innebär alt den somstartar ett nytt företag kan finansiera eventuella förluster med obeskattademedel. Att systemet skulle behöva förses med spärrar mot missbruk är emellertidockså klart. Frågan ingår företagsskattekommittés utredningsuppdrag. Jag vill i delta sammanhang också beröra frågan omlåneförbudet i aktiebolagslagen. Sedan ett tiotal år är del i princip förbjudetför ell aktiebolag atl lämna lån lill aktieägare i bolaget. Möjlighel tilldispens från låneförbudel finns dock. Det kan I.ex. vara fråga om au finansierasitt förvärv i sariiband med generationsskiften eller i andra fall när ettsmåföretag byter ägare. Förslag om uppmjukning av villkoren för alt underlättagenerationsskiften har lagls fram av utredningen angående de små och medelstoraföretagens finansiella situation i betänkandet (SOU 1983:59) Kreativfinansiering. Remisstiden för betänkandet har gått ut. Detta och andraförslag som ulredningen lagt fram i syfle all underlälla generationsskiftenbereds i regeringskansliel. När del så gäller de mera riklade småförelagsinsatsernainom industripolitiken, kan de av resursskäl bara nå ell begränsat antalförelag. Det är därför vikligl alt de prioriteras så, alt de ger slörsl nyllaför samhällsekonomin. Jag återkommer i det följande (kap. 5) lill åtgärderinom tre områden: