prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Källor: FN samtberäkningar och bedömningar inom . Världsmarknadsprisetför bearbetade varor har bedömts öka med 1984 i nationella valutor.Till gmnd för denna bedömning ligger en beräknad ökning avarbetskraftskostnaden per producerad enhet på 1984 inom OECD-områdetsamt anlaganden om oförändrat nominellt råoljepris och endast måttliga ökningarav övriga råvampriser. Uttryckt i svenska kronor kalkyleras världsexportprisetför bearbetade varor likaså öka med .' Det gjorda antagandel om ensvensk lönekostnadsökning på och en kalkylerad produkfivitetsutveckling på6% implicerar en ökning av arbetskraftskostnaden per producerad enhet påknappt 1984. De svenska producentema torde även få vidkännasnågot högre prisutveckling på importerade insatsvaror än sina utländskakonkurtenter som en fördröjd effekt av devalveringen 1982. Ett visst påslag påexportprisena fill följd av höjda vinstmarginaler har bedömts ske även 1984,men avsevärt mindre än . Sammantaget har dessa faktorerbedömts leda tiU en uppgång av de svenska exportpriserna på drygt 5 1/1984,dvs. en relativprisökning på 1 1/meUan helåren 1983 och 1984.1 bedömningenligger således att den antagna relativprisförsämringen 19831984 tiU en delhärrör från fortsall höjda vinstmarginaler. har marknadsandelvinstema inom OECD-området beräknats uppgå till5% vUket liksom är mer än vad relativprisförändringarna19821984 kan beräknas ge upphov tiU. Till viss del bedöms samma faktorer somgav upphov till extra marknadsandels-vinster även inverka positivtpå marknadsandelama 1984, som t. ex. effekter av ökade investeringar imarknadsföring. Dessutom tUlkom-mer en positiv vamsammansättningseffekt, dåinvesteringskonjunkturen utomlands ser ut att förstärkas . Meddenna utveckling av marknadstillväxt och marknadsandelar skulle den svenskaexporten av bearbetade varor tiU OECD-området stiga med 11 1/1984.Samtidigt beräknas marknadsandelsvinstema för länderområdena utanför OECDliksom bli något lägre än inom OECD- 'Vid valutaomräkningen har antagits en genomsnittskurs för dollam på 7,84 kr.1984, innebärande att kursen den 28/2 pä . skulle bli rådande underåterstoden av 1984. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget området - omkring 3 1/. Därmed skulle exporten tilldessa länder komma att öka med i volym. Totala exporten av bearbetadevaror beräknas öka i volym 1984 varav 4 1/kan återföras påförväntade marknadsandelsvinster. Den ufiändska efterfrågan på svenska råvaror bedömsfortsätta stiga om än i avsevärt lugnare takt än - främstsom en följd av en avtagande takt i råvamlagemppbyggnaden utomlands. Totaltsett väntas råvamexporten stiga med 3 1/i volym 1984. Mest påtaglig bedömsökningen av massaexporten bli, vilken väntas växa med 8 1/. Trävamexportenbedöms till viss del komma att begränsas av otiUräcklig produkfionskapacitetoch volymökningen har kalkylerats fill endasl . Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19821984 -24,5 -0,7 -13,6 -25,4 -3,0 -4,0 -2,0 -15,7 -4,8 -1,4 -41,6 Total export enligt NR" ' Prisutvecklingen anges enligt "hybridindex" avtyp Paasche. Denna index används även som deflator för Volymutvecklingen blir därmed återgiven i enlighetmed volymindex typ Laspeyres. Papper och papp, jäm och stål, verkstadsprodukter exkl.fartyg samt övriga industriprodukter utom ' Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämndavarugrupperna. " I uppgiftema för handelsbalansen (tabell 3:7) harNR:s exportvärden använts. Anm. 1982 och exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgiftema är prognoser. Varugrupperna ärdefinierade i SN I-termer. Detta är skälet till att uppgiftema för exporten avbearbetade varor i denna tabell skiljer sig frän uppgifterna i tabell 3:2 därdenna varugrupp är definierad i SITC-termer. Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 45 Råvarupriserna har bedömts öka med i genomsnitt 9 1/2%1984, varvid prishöjningar i storleksordningen fömtses för trävaru- ochmassapriserna. En närmare genomgång av utvecklingen inom olika delbranscheråterfinns i kapitel 4. Den totala svenska varuexporten exkl. fartyg skulle dårmedstiga med 8 1/1984. Fartygsexporten bedöms minska med så mycket som 40%efter de exceptionellt stora fartygsleveranser som ägde mm . Räknatinklusive fartygen skulle därmed exportvolymen stiga med 6 1/1984. Utvecklingen av varuimporten 1983 Varuimporten ökade med i volym mellan 1982 och1983. Detla är ungefär I procentenhet mer än vad som uppskattningsvis angavs iden preliminära nationalbudgeten. En betydande del av importökningen 1983 inträffade Qärdekvartalet då fillväxllakten för införseln av bearbetade varor ökade starkt. Efterall ha minskal och ökat endasl blygsamt tredje kvartalet, stegimporten av dessa varor med fjärde kvartalet, säsongrensal sett. Somframgår av diagram 3:2 sammanhänger den starka tillväxten med enbetydande ökning av den inhemska efterfrågan. Efter en minskning förstahalvåret, ökade den import vägda efterfrågan med . Importvolymen föll tillbaka i knappt samma takt som den importvägdaefterfrågan men imporltillväxten blev väsentligt lägre änefterfrågans ökning. Den liUbaka-hållande effekten på importen avrelafivprissänkningarna för hemmaproduktionen och första delen av1983 (se diagram 3:2) synes ha varit kraftig . Att någon tillbakahållandeeffekt inte kan spåras torde sammanhänga med en tillfäUigt högefterfrå-geandel för särskilt importtunga investeringsvaror såsom datorer,kontorsmaskiner och personbilar. ' Importen av bearbetade varor består av i tabell 3:5redovisade varugruppema verksladsprodukter exkl. fartyg, övrigaindustriprodukter, järn och stål samt papper och papp. Tillsammans utgörverksladsprodukter exkl. fartyg och övriga industriprodukter av värdetav bearbetade varor. Bearbetade varor utgör av värdet av Sverigestotala varuimport. Den samlade råvaruimporten, som utgör av värdet avden totala varuimporten, består till mellan av råolja ochpetroleumprodukter. För en redogörelse av varugruppema ingående i övriga industriprodukter,se avsnitt 4.2. De komponenter av efterfrågan för konsumtion, fastainvesteringar, lagerinvesteringar och export som till en del tillgodoses avimport av bearbetade varor, har vägts samman under beaktande av respektiveefterfrågekomponenters genomsnittliga importinnehåll av bearbetade varorenligt SCB:s inpul- och output-tabeller . Utvecklingen av den på så viserhållna serien skulle sammanfalla med utvecklingen av den faktiska importen omdet genomsnittliga importinnehållet hos delkomponenterna förblev oförändratfrån period till period. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3: 2 Utvecklingen av importvolym, importvägd efterfrågan och relativpris för bearbetade varor 1972-1984 /-'w' 1980 or, priiei 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 ' Enligt handelsstatistiken, priser, cif. Importvägd efterfrågan till mottagarpris. ' Relativpris för importen: producentprisindex för svenskamarknaden i förhållande till importprisindex (HMPI/). Anm. Uppgiftema för 1984:1 och 1984: II är prognoser. Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 47 beräknas den importvägda efterfrågan haökat med drygt 1 1/. (I PNB räknades med en minskning med drygt I %). Med entrendmässig ökning på och en kalkyleradimportbegränsningseffekt från relativprissänkningarna på ,"skulle importvolymen ha ökal med knappt 1 1/. Att den i stället ökade med 2%torde bero på det tidigare nämnda inslaget i importen av importtungainvesteringsvaror. Av den efterfrågan som genererade importen av bearbetadevaror 1983 var det i själva verket endasl inhemska maskininvesteringar ochexport av bearbetade varor som beräknas ha lämnat ett positivt bidrag tillimportvolymen. Maskininvesteringarna (exkl. direktimport av fartyg) ökadeknappt 31/, medan exporten ökade . Lagerförändringar samt privat ochoffentlig konsumtion verkade i importminskande riktning. Så var fallet även medbygginvesteringama. Som framgår av tabell 3:5, var det främst importen avverkstadsprodukter som ökade inom gmppen bearbetade varor. Övrigaindustriprodukter, där inslaget av konsumtionsvaror är betydande, ökademindre. Införselnav råvaror steg svagare än införseln av bearbetade varor 1982-1983.Volymtillväxten blev . För vissa råvamgrupper registrerades dockbetydande ökningar, (se tabell 3:5). I samband med en produktionsökning hossvenska raffinaderier, steg t. ex. importen av råolja ; föllimporten av färdiga petroleumprodukter med . Som framgår av tabell 3:6föll nettoimporten av råolja och petroleumprodukter medknappt priser. Den negativa förbrukningsutvecklingen ledde tillatt nettoimportvärdet 1982-1983 för råolja och petroleumprodukter minskade medett belopp motsvarande 1/av BNP i löpande priser. ' prognoser för Importvolymen avbearbetade varor (M) har gjorts med ledning av en regressionsberäkning. Utöverden tidigare nämnda importvägda efterfrågan (), ingår en tidstrend (T) ochsäsongdummies (S, och Sj) i importfunktionen som förklaringsvariabler. Följandeekvation har estimerats på icke säsongrensade halvårsdata från perioden 1972till 1983:11: ln M = 1,28 In MEF-(- 0,0062 T -3,29 S, -3,37 S, (8,5) (3,9) (-2,0) (-2,1) R = 0,97; D-W= 1,9. Relativpriset finns ej medtaget som förklaringsvariabel iekvationen ovan. Im-portpriselasticiteten har för bearbetade varor skattats -som summan av elasticite-tema för mindre varuaggregat - till 0,25 för det årsom relativprisförändringen sker, 0,55 därefter och 0,25 undertredje året. Importvärdet för datamaskiner ökade och utgjorde ca 31/av det totala importvärdet för bearbetade varor. Import värdet för personbilarökade . Totalt ökade import värdet för investeringsvaror medanimportvärdet för konsumtionsvaror ökade med . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 3:5 Importutvecklingen för olika varugrupper19821984 Importvärde, milj. kr 1 Jordbruks-, skogsbruks- -37,5 -20,1 -12,4 -23,4 -11,9 -57,5 5 Import exkl. fartyg -27,8 10 Total import enl. ' Importprisema anges enligt en hybridindex av Paaschetyp.Genom att importvärdet deflaleras med denna index erhålls en volymutveckling uttryckt i enlighet medLaspeyres' indexformel. Import exkl. fartyg minus bearbetade varor. ' I tabell 3:7 redovisas importen enligt NR. Anm. 1982 och importvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgiftema avser prognoser. Varugruppema är definierade i SNl-termer. Källor: och . Andra varugmpper där en förhållandevis stark tUlväxttaktför importen registrerades 1983 är ickejämmetaller - som ökade med 5 1/ivolym och fartyg, där importen växte med . Även importen av elströmvisade en kraftig tillväxt. Importprisökningen blev ungefär 1/2procentenhet lägre än vad som räknades med i PNB. För den totala importen stegprisema , medan ökningen för bearbetade varor blev ca 14 1/2%.Importpriserna för råvaror ökade med då både list-och spotprisernaför råolja och petroleumprodukter föll med , som US-dollamaskurs gentemot den svenska kronan steg , (se diagram 3:3). Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 Tabell 3:6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter1974-1984' 1976 1977 1978 1979, 1980 1981 1982 1983 1984 Löpande priser, milj. kr. Import av råolja, netto 3405 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19108 19726 23704 25081 8705 7944 8323 8805 7421 16012 15244 15887 20742 20586 18 157 Export 700 919 1031 1.303 1662 3261 5421 5922 8578 12979 13582 Nettoimport 8005 7025 7292 7502 5759 12751 9823 9965 12164 7607 4607 ochpetroleumprodukter 11410 11425 12944 13976 12965 22790 27708 29073 31890 31311 29688 i procent av BNP' 4,5 3,8 3,8 3,8 3,1 4,9 5,3 5,1 5,1 4,5 3,9 priser'' Nettoimport av råolja och petroleumprodukter 31006 31894 31543 31114 28226 31500 27708 22493 21309 19012 17971 Volymindex (1980= 100) 111,90 115,11 113,84 112.29 101,87 113,69 100,00 81,18 76,91 68,82 64,86 ' Uppgifterna för 1974-1982 är hämtade frånutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är prel; 1984 Samtliga uppgifter redovisas iSNl-termer. - Export av råolja förekom endast 1974 (8 milj. ), 1975(2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58 milj. 1981 (4 milj. ), Den uppgick till ca 90 milj.kr. och beräknas den till ca 2 milj. kr. ' BNP till marknadspris. " Deflatering enligt hybridindex. Källor: och . Effekterna av devalveringen 1982 på importprisnivån förbearbetade varor beräknas uppskattningsvis ha slagit igenom till vidutgången av 1983. av devalveringens kalkyleradeimportprisef-fekler skulle däremot ha varil outtagna vid böijan av 1984. Utsikterna för varuimporten 1984 En fortsatt kraftig ökning av importefterfrågan väntas förbåda halvåren 1984, (se diagram 3:2). förutses den importvägdainhemska efterfrågan växa med ,' vilket, bortsett frånrelativprisförändringar, kunde förväntas leda till en ökning av importvolymenför bearbetade varor med , inkl. det autonoma inslag i importefterfrågansom trenden utvisar. Som framgår av diagram 3:2 vände utvecklingen av relativprisernalUl hemmaproduklionens nackdel . En fortsatt försämringförutses . Effekterna på importvolymen av relativprisförändringarinträffar emellertid med lång eftersläpning och ännu beräknasrelativprisutvecklingen få en återhållande inverkan på importvolymen, härskattad till 1 1/för . Därtill kommer att enåtergång från det extraordinärt höga import-innehåUet i efterfrågan 1983inträffar 1984. Importen av bearbetade varor väntas därför komma att öka med10% i volym 1983-1984. ' I PNB angavs motsvarande tal till . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:3 Importpris- och volymutvecklingen 19781984totalt och för vissa varugrupper Bearbetaue varor exKi, rariyg i ISOOOO 140000 130000 120000 110000 100000 90000 80000 70000 kr., 1980ärs priser ::::. '"*.' r'"" *'--- ''"''\~. 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Anm. Importvärden i löpande priser enligtutrikeshandelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex. Uppgiftema för 1984avser prognoser. Källor: och . Denförutsedda ökningen 1984 av den importgenererade efterfrågan kan främståterföras på en stark tillväxt av maskininvesteringarna och en kraftig ökningav exporten av bearbetade varor. Importen av verkstadsprodukter beräknas ökamed . För övriga industriprodukter, där konsumtionsvaror väger tungt,fömtses importen öka med . Påråvarusidan fömtses en smärte minskning av importvolymen, en utveckling som ärhänförlig främst till en sänkt import av petroleumprodukter. Denna minskadeinförsel kan återföras på en förväntad fortsatt reducering av förbrukning avtunga oljeprodukter, en ökad inhemsk produktion av bensin och effekterna avföreslagna ändringar av oljelagringsprogrammet. Dessa ändringar, som väntasträda i kraft , kommer att medföra en avveckling av vissaberedskapslager motsvarande över 1 milj. m eldningsoljor. Denna lageravvecklingberäknas leda till 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 51 Diagram 3:4 Utvecklingen av importens andel av förbrukningav bearbetade varor samt relativprisutvecklingen 19731984 IMPORTANDEL, 1973:1 = 100 RELATIVPRIS, 1973:1 = 100 (HMPI/lMPl) IIIIII' \ IIIII 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Anm. Importvägning av förbmkning enligt 1980 årsinput-outputtabeller. cif-termer, förbmkning till mottagarpris. 1984:1 och 1984: II avser Källor: och . såväl en minskad import som en ökad export avpetroleumprodukter, (se tabeU 3:6). För den totala varuimporten 1984 förutses en volymökningpå , en uppdragning med drygt 2 1/jämfört med vad somfömtsågs i PNB. Importprisutvecklingen1983-1984 väntas bli tämligen måttlig och något lägre än vad som fömtsågs iPNB. För bearbetade varor fömtses en prisstegring på , medan förråvaror sammanlagt väntas en ökning på . Den låga prisstegringslaktenför råvaror år ulöver vad som antagils om dollarkursen (se avsnitt 3.1)hänförlig främst till ett förväntat oförändrat nominellt pris i dollar räknatför råolja och petroleumprodukter på världsmarknaden, (se diagram 3:3 ochtabell 3:5). Uppgiftema för ger vid handen attimportprisökningen för såväl råvaror som bearbetade varor har varitförhållandevis blygsam.' Underskottet i bytesbalansen 1983 beräknas nu till drygt 8miljarder kr. Detta är elt par miljarder mer än vad kalkylerna i denpreliminära nationalbudgeten visade. saknas dock fullständiginformation om före- ' Av den "outtagna" delen ay devalveringen 1982väntas (dvs motsvarande ) slå igenom på importprisnivånför bearbetade varor . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 52 tagens tjänsteulbyte med utlandet. Bylesbalansutfallet för1983 kan därför komma att revideras när SCB:s statistik över förelagensIjänstehandel blir tillgänglig framåt sensommaren. Nedrevideringen med ca . hänför sig bl. a.till oväntal stora turistutgifter och en opåräknat stor import av tjänster frånföretagens sida mot slutet av Qolårel enligt löpandebetalningsslatistik. Även handelsbalansens saldo blev någol sämre än väntat. Som framgår av följande tablå väntas bytesbalansen 1984visa ett relativt blygsamt underskott. Handelsbalans - 7092 9559 15 270 Tjänstebalans 1330 1733 4080 Transfereringsbalans -16714 -19533 -20920 Bytesbalans -22476 - 8 241 - 1570 Såväl handelsbalansen som tjänslebalansen förbättraskraftigt enligt prognosen medan försämringen av iransferingsbalansen bromsasupp. Netto-upplåningsbehovel för all täcka underskottet i bytesbalansen minskarkraftigt och ökningen av ränteutgifterna blir 1983-1984 av rätl måttlig omfattningtrots en kalkylerad högre räntenivå för utlandsupplåningen . Den sjöburna världshandeln beräknas ha sjunkit med 2,ivolym 1983, vilket uttryckt i lon-miles motsvarar en minskning av transportprestationenpå . Den djupa internalionella sjöfartskrisen består således, även om ennoterbar förändring i positiv riktning inträdde . Detupplagda tonnagel - sorn uppgick till rekordnoteringen 80 miljoner tondödvikt - reducerades något 1983, liksom även den totala väridshandelsfiottan.Sammanlaget innebär delta alt uppskattningsvis hälften av världshandelsflottanskapacitet förmodas ha blivit outnyttjad detla år. Det internalionellafraklmarknadsläget förblev i sin helhet ytterst svagt 1983, men efler ennedgång följde en viss förbättring under återstoden av årel. Denökade råoljekonsumtionen gav det oljebärande tonnaget,däribland främst stortank, förbättrad sysselsättning och högre fraktsatservilket i vissa fall gjorde del möjligl all läcka både drift- ochkapitalkostnader. Tortlaslmarknaderna har, en liltfällig fraktförbätlring underårel till trots, utvecklats ofillfredsslällande. Uppläggningarna minskadeemellertid successivt och ett ökat antal fartyg fördes tillskrotning. Även för linjefarten syntes ha inneburit en positivomsvängning. Volymförbätlringen kan i hög grad fillskrivas den ökade handelntill . Den internationella fraktuppgången, förstärkt avdollarns kursuppgång, har för svensk del medfört en ökning av sjöfartsnettotvilken preliminärt beräknas 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 53 uppgåtill i värde molsvarande . Torr- och malmlrans-portersvarade för av de totala intjänade intäkterna till denna post.Utförsäljningen av fartyg ur den svenskflaggade handelsflottan minskade underåret som inköpen från utlandet ökade kraftigt i jämförelse medgenomsnittet . Delta bidrog till att nettoresultatethärigenom endast blev en mindre reduktion av handelsflottans bruttodräk-tighet.Det finns även anledning att här uppmärksamma det s.k.inlerna-tionaliseringsavtalet mellan sjöarbetsmarknadens parter som trädde ikraft . Avtalet innebär alt svenskägda fartyg framgent undervissa förutsättningar kan registreras under utländsk flagg (s. k. utflaggning)och härigenom sänka sina driftkostnader. Ännu har dock ej den ändring avskattereglerna som utgör en väsentlig gmnd för denna uppgörelse kommit fillstånd, och del är vanskligt att bedöma avtalels betydelse försvensk sjöfart. Den förväntade tillväxteni världshandeln på i volym innevarande år är sannolikt otillräckligför alt påtagligt förbättra sjöfartskonjunkturen. Utbudsöverskottet påfrakttonage minskade visserligen någol 1983 men är fortfarande så betydande attett större nivålyft av fraktsatserna ej är atl vänta. Innebörden av dettautbudsöverskott är dock ej helt klart då merparten härav beslår av äldre fartygsom till stor del troligtvis aldrig kommer alt reakliveras. Även förekomsten avde statssubventionerade varv världen över med lediga resurser och betydandeleveransförmåga utgör en svårbestämbar faktor. Oljefrakttonnaget skulle vid enhögre råol-jekonsumtion normalt kunna räkna med en ökad efterfrågan. Successivtgenomförda energibesparingar och övergång till allernafiva energikällor ivästväridens industrinationer kan emellertid enligt vissa bedömare föra med sigatt en konjunkturuppgång ej nämnvärt skulle öka denna efterfrågan. Vad gällertorrlastmarknaderna förutses en ökning av främst koltransporterna. Även förjärnmalmsfrakterna väntas en uppgång till följd av en antagen tillväxt avvärldsstålproduktionen med . Linjesjöfartens struktur kommer under åretatt förändras då helt nya jorden-mnt trader tas i bmk. Konsekvensema av dennanydaning är dock ej möjliga att fömtse. På de traditionellalinjerna har bolagen aviserat fraktprishöjningar . Försvenskt vidkommande kan den redan inträffade och troligtvis inte heltupphörande fraktprisuppgången tillsammans med en måttlig volymökning ge enbetydande ökning av sjöfartsnettol även . I tabell 3:7 har införts enökning om i löpande priser eller ca . Antalelcharterresenärer från till utlandet minskade 1983 som en följdav hushållens sjunkande reala disponibelinkomster i kombination med den svenskakrondevalveringen. Brulloutflödel av resevaluta reducerades härvid ivolym. I löpande priser motsvarar detta en ökning på . Relativprisförändringentill följd av devalveringen har även bidragit till Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 54 ökad turism i . Antalet utländska gästnätter stegmed 1,3 milj. eller 1983. Inflödet av resevaluta ökade ivolym, vilket innebär en ökning i nominella termer . Härav förklaras 15procentenheter av ökade inkomster frän övriga nordiska länder. Totalt settledde detta till att del negativa resevalutanettot kom att uppgå till 4,3 milj.kr. 1983, en förbättring av saidoposten med 1,3 milj. kr. jämfört medföregående år. Ökningen av antalel charterresenärer 1984 har uppskattatstill av resebyråföretagen. Denna volymtillväxt beräknas blineutraliserad av en ökad sparsamhet från resenärerna på destinationsortenvarför någon volymförändring av turistutgifterna ej är att vänta. Ökningen ilöpande priser bedöms bli . Inflödet antas fortsätta all växa i positivriktning , bl.a. till följd av en ökad marknadsföring av somturistland. Detta skuUe medföra att det negativa resevalutanetlot 1984reduceras med ca 700 milj. kr. Posten övriga tjänster, netto som bl.a. representerarbetalningar för entreprenader, lekniska tjänster, försäljningstjänster ochkostnader för diplomatisk representation - visar ett ringa överskott 1983. För1984 förväntas en viss uppgång. Nettot av avkastningen på kapilal har beräknatstill -14,, vilket är lika med en försvagning på ca 2,3 miljarderkr. i förhållande till 1982. Försämringen beror hell på en ökning avunderskottet i räntenettot föranledd av bytesbalansunderskottets finansieringoch av devalveringen 1982, som höjde räntekostnaderna i svenska kronor räknat.En lägre internationell räntenivå har dock begränsat effekterna av störreutlandsskuld och stigande doUarkurs på räntebetalningarna till utlandet under1983. väntas fortsatt försvagning om -1,2 miljarderkr., vilket skulle ge ett netto pä -. Prognosen fömtsätter delslägre netloupplåning 1984 om ca . - dels en rörlig räntesats pådrygt . I jämförelse med 1983 innebär detta en högre räntenivå på igenomsnitt 0,. Nettot av övriga transfereringar visar ett ökat underskottsåväl 1983 som 1984. Det offenfiiga u-bislåndel - som utgör merparten av postenövriga transfereringar netto - ökade fiU 4,5 miljarder kr.För 1984 är en oförändrad ökningstakt prognostiserad. har det skett en betydande förstärkning av denreala svenska handelsbalansen. Från att ha visat underskott första halvåret1980 med .