prop · G70339 · 1983-12-31 00:00:00 — Logiken har ansetts tala för atl säkerhetsfonden, som regleras inuvarande 34 §, anges först och all det särskilda kravet för vissa lån kommerdärefter. Rätlen alt göra avsättningar till en kapitaltäckningsfondregleras för kassan i 15 § och för föreningarna i 33 § (omnumrerade 34 §).Möjligheterna att ta medel ur kapitaltäckningsfonden i anspråk för att läckaföriuster eller av andra skäl regleras i två nya paragrafer, 16 a § resp. 35 a §. Mindre följdändringar krävs i 17, 36 och 37 §§. 1983/84:39 25 Härsamlas bestämmelserna om den särskilda kapilaltäckning som krävs för de lån somlämnas mol de nya säkerhelstyperna (pantbrev i lägen mellan och resp.panträtt i bostadsrätt). På ställs långtgående krav på atlsäkerheten för obligationsuppläningen skall vara betryggande. Mot dennabakgrund har en lämplig nivå på kapilaltäckning-en för den första av de nyalänekalegorierna ansetts vara fyra procenl. Detta motsvarar också den nästhögsta riskklassen enligt banklagen. Ifråga om bostadsrältslånen anges kapitaltäckningskravet till älta procent,vilket är detsamma som gäller för finansbolagen och för den högsta riskklassenenligt banklagen. Det bör emellertid noteras all stadshypoteksinstitutionenhar ett grundläggande krav på minst en procents avsättning till kassansreservfond resp. till föreningarnas säkerhetsfonder. Dessa krav skall inleändras, vilket gör att den toiala kapilaltäckningen blir ytterligare högre änsom angivits även för "risklånen". Pågrund av sladshypoteksinslilutionens uppbyggnad har i andra stycket införts ensupplemenlärregd av samma slag som gäller i fråga om reserv- ochsäkerhetsfonderna (omnumrerade 33 § tredje stycket). Innebörden är att kravetpå kapitaltäckningsfonden i första hand gäller den långivande föreningen själv.Om denna emellertid inte själv kan uppfylla kravet kan detta likväl anses tillgodosettom den erforderliga täckningen är uppnådd för institutionen som helhet. Gällerdet ny utlåning fär alltså kassan lämna besked till föreningar som inte självahar tillräckliga medel avsatta i sin kapitaltäckningsfond om utrymme finns inominstitutionen. Skulle kapilaltäckningen av någon anledning, t.ex. omfattandeförluster, nedgå under minimigränsen i förhållande till befintliga lån ankommerdet också på kassan all lämna anvisningar om hur kapilaltäckningen snarastskall återställas. 15§ resp. 33 § I15 § finns för kassans del beslämmelser om reservfondsavsällningar. Enligtandra stycket skall reservfonden uppgå till lägst ett belopp motsvarande enprocent av kassans skulder. När denna nivå har nåtts får "koncernbidrag"lämnas till föreningarna ur årsvinsten. När reservfonden nätt avskulderna fär enligt tredje stycket vinstmedel användas för syfte somsammanhänger med kassans ändamål. Det förefaller mot denna bakgrund naturiigtalt föra in möjligheten till avsättning till en särskild kapitaltäckningsfond iandra slyckel, parallellt med bestämmelsen om bidrag till föreningarna.Avsättning till kapitaltäckningsfonden innebär ju inte en användning avvinstmedlen i den bemärkelse som avses i tredje stycket. Någon skyldighet all alltid göra avsättningar tillkapitaltäckningsfond skall inle gälla, ulan den tvingande regeln följer av 34 §och den supplementärregel som där beskrivits; om föreningarna har uteståendelån av den Prop.1983/84:39 26 nya risktypen i större omfattning än som balanseras avderas egna kapitaltäckningsfonder måste kassan ha tillräckligt slor fond föratt fylla upp vad som felas. Del bör noteras alt avsättningarnatill kapitaltäckningsfond måste göras med beskattade medel. Enligt 29 § 3 mom.kommunalskatlelagen har kassan avdragsrätl för sådana avsättningar tillreservfonden som krävs för atl denna skall nå tvåprocentsnivän, men någonavdragsrätl för avsättningar till kapitaltäckningsfonden blir inte aktuell. Isjälva verket kommer därför kapitaltäckningsfonden atl bli mer lik enreservfond i aktiebolagslagens mening än vad nuvarande reservfond är. I 33 § (nuvarande 34 §) finnsbeslämmelserna om föreningarnas avsättningar till säkerhetsfonder, och där införspä liknande sätt som för kassan möjligheten till avsättning också till enkapitaltäckningsfond. Även här skall gälla alt sådan avsättning får göras förstnär säkerhetsfonden uppnått miniminivån om en procent av skulderna. Inle heller för föreningarnas delblir del fråga om en direkt tvingande avsättningsregel, men del följer avkonstruktionen i 34 § alt kapitaltäckningskravet för föreningens utlåning av"risktyp" i första hand är tänkt att uppfyllas av föreningen själv.Förening med utlåning av detla slag bör alltså normall ha medel avsatta tillkapitaltäckningsfonden och sträva efter alt öka dessa i takt med den aktuellautlåningens expansion. Del bör understrykas i sammanhangetatt varken kassans reservfond eller föreningarnas säkerhetsfonder fär minskasav annat skäl än för atl på ett eller annat sätt täcka föriuster som uppkommit.Någon överföring av tidigare fonderade medel till de nyakapitaltäckningsfonderna kan alltså inte förekomma, vilket också förhindrar ettkringgående av avdragsförbudet vad gäller avsättningar tillkapitaltäckningsfonderna. Del förtjänar å andra sidan också alt framhållas altde nya fonderna, trots att avsättning dit inte blir avdragsgill, kan medföravissa skattemässiga effekter. Med dagens regler uppkommer nämligen i vissa fallden situationen atl kassan eller en förening inte effektivt kan utnyttjabestämmelsen om avdrag enligt 29 § 3 mom. kommunalskattelagen på grund avtidigare "överavsältning-ar". Avsättningen tillkapitaltäckningsfonderna kan då innebära all bättre kan utnyttjaskatteavdraget i takt med rörelsens expansion, så som också övrigakredilmarknadsinstitutioner kan göra. 16 a § resp. 35 a § I dessa paragrafer reglerasförutsättningarna för all medel som har avsatts till kapitaltäckningsfond skallkunna fä tas i anspråk för annat ändamål. I första hand måste så givelvis kunnaske om del är nödvändigt för att täcka en förlusl i rörelsen och reservfondresp. säkerhetsfonder inte föreslår för detta. För kassans del har det ocksåansetts lämpligt atl kravet på atl reservfonden skall innehålla minst enprocent får företräde, så atl en överföring frän kapitaltäckningsfonden allfidfår ske om reservfonden sjunkit under denna nivå. 1983/84:39 27 Bortsett frän dessatvångssituationer bör kapitaltäckningsfonderna givelvis aldrig få minskas omdetta leder till att det särskilda kapitaltäckningskravet i 34 § äruppfyllt. 1 och för sig skulle det kunna tänkas den regeln att ålerföring avmedel ur dessa fonder aldrig är möjlig annat än just för förlusttäckning, mendetta har ansetts alltför stelt. Om t.ex. riskutlåningens omfattning blirbetydligt mindre än som tidigare förväntats, förefaller det onödigt hårt attöverskjutande utrymme inte skall kunna få tas i anspråk för att i stället låtasäkerhetsfonder eller reservfond växa i takt med den allmänna rörelsen. I 16 § tredje stycket finns enbestämmelse som ålägger kassan att åter fylla på reservfonden om dennasjunkit under miniminivån. För kapitaltäckningsfondens del införs en parallellbestämmelse som ett andra stycke i 16 a §. 17 § resp. 36 och 37 §§ I 17 § resp. 37 § stadgas omförenings resp. låntagares skyldighet atl erlägga förvaltnings- och fondbidragi den utsträckning som krävs för atl täcka förvaltningskostnader ochfondavsättning. Det bör införas en bestämmelse som likställer avsättning tillkapitaltäckningsfond med avsättning till reservfond resp. säkerhetsfond. I 36 § slutligen regleras frågan omvad som skall ske med medel-i säkerhetsfonden för det fall atl en del avförenings verksamhetsområde förs över till en annan förening. Där bör nuinföras motsvarande bestämmelse i fråga om kapitaltäckningsfonden. De nya underhållslänen skall kunnalämnas med början från . De därav föranledda lagändringarnaskall alltså kunna tillämpas från detta datum och med riksdagsbeslut under höstenbör ikraftträdandet kunna fastställas till . Konstruktionen av det särskildakapitaltäckningskravet i 34 § är emellertid sådan alt avsättning skall hagjorts innan lån av aktuellt slag fär lämnas, och fondavsättningar kan formelltendast göras i bokslutet. Första avsättning kan alltså göras i bokslutet , vilket formellt fastställs först eller juni 1984.För alt möjliggöra utlåning krävs alltså en särskildbestämmelse. Eftersom en bedömning av det till buds stående utrymmet för olikafondavsättningar kan göras med betydande säkerhet efler delatt räkenskapsåret avslutats, bör det inte möta något hinder alt föreskrivaalt kassans resp. föreningarnas styrelser fär göra denna bedömning och initieralångivningen av är 1984 i avvaktan på alt deformella avsättningarna senare bekräftas. Det bör därvid observeras attbestämmelserna om kapilaltäckningen blir tvingande för ombudsslämma resp. föreningsstämmor.Minst de avsättningar som är föranledda av redan lämna- 1983/84:39 28 de"risklån" måste alltså göras om del över huvud tagel finns utrymmeför dem ur årsvinsten. Den senare bedömningen skall då resp. styrelse ha gjort. 1983/84:39 29 Ärendet avser lagändring i syfte alt beredasladshypotekskassan likartade förutsättningar i fråga om opriorileradkreditgivning som gäller för de kreditakliebolag som bedriver sådankreditgivning. Det gäller möjligheten alt sträcka belåningen längre än till av belåningsobjektets uppskattade värde och all godta viss borgen såsomsäkerhet. Man vill också kunna belåna bostadsrätter. Inspektionendelar uppfattningen att det i fråga om belåning av bostadsrätter kan varakomplicerat inom sladshypoteksinstitutionen alt på liknande sätt som eljestskett institutionellt avskilja långivningen, även om en parallellorganisationinte skulle erfordras. centralt institut till vilket denna långivningkoncentrerades skulle, såvitt gäller kontakterna med allmänheten, kunna byggapå den regionala organisation som finns. En sådan lösning skulle emellertidbehöva särskilt utredas. Man har från kassans sida valt en lösning som innebäratt belåning av bostadsrätter förenas med den realbelåning somstadshypoteksinstilufionen av tradition bedriver. Med tanke på säkerheten fördem som förvärvar kassans obligationer och andra skuldförbindelser har dennautvidgning av verksamheten knappast säkerhelsmässig betydelse, efiersom kassansupplåning är begränsad till tio gånger beloppet av den av slalensgarantiförbindelse beslående grundfonden. Detta innebär en förhållandeviskraftig täckning av upplåningen, även om man beaktar bostadsrätlsbelåningen ochden tilltänkta utsträckta belåningen av fasligheter och tomträtter tillförmånsläget . Denökade konsolideringen av kassan och föreningarna som föreslås ske genominförande av kapitaltäckningsfonder är emellertid ägnad att reducera riskenför att grundfonden och därmed statens garanti skall behöva las i anspråk ochär från den synpunkten välbetänkt. Del innebär bl. a. alt den vidgadekredilgivningen måsle ge de ytterligare intäkter som erfordras med hänsyn tillatt risktäckning skall ske även i fonderade medel. Enligt föreslagen ändring i 28 § stadshypotekslagenfår stadshypoteksförening lämna lån mot säkerhet i bostadsrätt. Vidareföreskrivs i paragrafen att låntagaren därjämte skall ställa annan säkerhet omdel krävs för att säkerheten skall anses betryggande. Vad som i sammanhangetkan vara "annan säkerhet" är inle närmare angivet. Inspektionenuppfattar den sistnämnda bestämmelsen så att man velat skapa en möjlighet atlmed annan säkerhet förslärka säkerheten om den belånade bostadsrätten underkrediniden inle längre kan betraktas såsom betryggande säkerhet. Enligtinspektionens uppfattning bör i princip kredit inle lämnas till större beloppän som svarar mol bostadsrättens självständiga säkerhelsvärde. Institutionenbör inte bedriva en kreditgivning som i väsentliga delar bygger på 1983/84:39 30 pantförskrivenbostadsrätt jämte de övriga säkerheter av olika slag som kredittagaren har haftmöjlighet att ställa. Med andra ord bör bostadsrättens värde vara avgörandeför om lån skall lämnas eller ej. En annan sak är att annan säkerhet kan fägodtas som kompletterande säkerhet om det visar sigerforderligt på grund av bostadsrättens värdeutveckling. Möjligheten är emellertid inle utesluten atlkompletterande säkerhet i form av pantbrev i fast egendom kommer att ställasbeträffande lån avseende bostadsrätt. Därvid kan fråga uppkomma huruvidakapilaltäckningen skall bestämmas med hänsyn till själva bdåningsobjektelsbeskaffenhet (bostadsrätt) eller till att panträtt i fast egendom inom visstförmånsrättsläge också föreligger. Ett klarläggande på den punkten kan varalämpligt. Praktiska skäl kan anföras för att kapitaltäckningen belräffande bostadsrättalllid sker oavsett förekomsten av kompletterande säkerhet. Av sakensnalur synes vidare följa att för det fall pantbrev i fast egendom ellertomträtt undantagsvis ställs som kompletterande säkerhet de krav på pantbrevsom ställs i 30 § inte behöver gälla. Vad förslaget i övrigt innehåller ger ej anledningtill kommentarer av inspektionen. Inspektionen vill dock förutskicka att efterriksdagens beslut viss översyn av reglementet (1968:654) för KonungariketSveriges stadshypotekskassa och för stadshypoteksföreningar kan behöva ske.Exempelvis gäller detla styrelsens bevakning av kredit under låneliden (21 §),värdering av bostadsrätt (32 §), handlingar som bör avlämnas av låntagare (34§) samt åtgärder som skall vidtas när belånad egendom övergår till ny ägare (43§). I sammanhanget förtjänar erinras om att det iregeringens beslut beträffande banks förvärv av aktier i finansbolag förfinansiering av bostadsrätt förutsatts att styrkan och stadgan i denifrågavarande bostadsrättsföreningens administration skall beaktas vidkreditgivningen. Erfarenheten hade givit vid handen att brister i det avseendetibland förekom. Förenings förvaltning har belydelse bl.a. med hänsyn tillfullgörandet av rapporteringsskyldigheten enligt 37 § tredje stycket bostadsrättslagen(1971:479) avseende brister i bosladsrättshavares betalning av avgifter tillföreningen.