prop · G703141 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:141 med förslag till ändringar i förköpslagen (1967:868) m. m.; Regeringen föreslår alt anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen läggs fram förslag som förbättrarmöjligheterna till kommunala förköp enligt förköpslagen. Två nya förköpsgrunder föreslås. Dels skall förköpsrällenomfatta egendom som bör bevaras därför att den är värdefull frånkulturhistorisk eller miljömässig synpunkt. Dels skall förköp kunna ske för atlsäkerställa bostäder (småhus) åt permanenlboende inom områden där det råder enavsevärd efterfrågan på fritidshus. Till det sist nämnda förslaget har kopplatsett förslag om statliga lån. För att underlätta för kommunerna all ta sitt ansvar förbostadsförsörjning och stadsförnyelse föreslås också att fastigheter sombehöver byggas om för att tillgodose bostadsförsörjningen eller något ändamålsom anknyter till den skall omfattas av förköpsrällen. Förslaget innebär enutvidgning av den nuvarande möjligheten att förköpa fastigheter som behöverrustas upp. Möjligheterna till förköp inom detaljplaneområdenutvidgas. Förköp skall enligt förslaget få ske dels av tomtmark som inte ärbebyggd i huvudsaklig överensstämmelse med planen, dels av mark som är avseddför något annat ändamål än enskilt bebyggande. Även möjligheterna till förköp för all tillgodosefriluftslivet förbättras. Förköp skall enligt förslaget få ske av fast egendomsom behövs för att tillgodose ett väsentligt behov av mark eller anläggning föridrott eller friluftsliv. Slutligen stärks genom en ändring i lagen om rätl till faslighelsförvärvför ombildning till bostadsrätt kommunernas ställning i förhållande tillbostadsrättsföreningar som har bildats av hyresgäster. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli1984. 1 1983/84. Lag om ändring i förköpslagen (1967:868) Härigenom föreskrivs i fråga om förköpslagen (1967:868)' dels att 1, 3 och 9 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atttill lagen skall fogas en bilaga av nedan angivna lydelse. Kommun har förköpsrätl enligt denna lag vid försäljning omfattande sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingen kräves för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Kommun har även förköpsrätt vid försäljning omfattande sådan fast egendom som behöver rustas upp. Kommun har förköpsrätt enhgt denna lag vid försäljning somomfattar 1. fast egendomsom med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse ellerdärmed sammanhängande anordning, 2. fastegendom som behöver mstas upp eller som behöver byggas om för att tillgodosebostadsförsörjningen eller något ändamål som anknyter till den, 3. fastegendom som behövs för att tillgodose ett väsentligt behov av mark elleranläggning för idrott eller frUuftsliv, 4. fastegendom med byggnad som bör bevaras därför atl den är värdefull frånkulturhistorisk eller miljömässig synpunkt, 5. fastegendom som är bebyggd med hus som behöver användas som bostad för permanentbruk och som är belägen inom ett område där det råder en avsevärd efterfråganpå fritidsbosläder. Förköpsrättföreligger även vid försäljning av tomträtt i sådan egendom som avses i förstastycket. Vad i lagen sägs om fast egendom eller faslighet skall, om ej annal ärföreskrivet, i tillämpliga delar gälla även tomträll. Vad som sägs om lagfartskall, när försäljning omfattar tomträtt, i stället avse inskrivning av förvärvav tomträtt. Lagen omtryckt 1974:815. Förköpsrätlenligt första stycket 5 föreligger inom de kommuner som anges i bilaga tilldenna lag. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om inom vilka områden avkommunerna som förköpsrätten jördigger. 1983/84:141 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förköpsrätt får ej utövas, om 1. försäljningen endaslavser fastighet, som har en ägovidd understigande och ärbebyggd med friliggande småhus eller rad-dier kedjehus om huset är inrättat tillpermanent bostad eller bostad för fritidsändamål för högst två familjer, 2. staten ärsäljare, 3. staten ellerlandstingskommun är köpare, 4. köparen ärsäljarens make och ej heller om köparen eller, när makar förvärvar gemensamt,någon av dem är säljarens avkomling, 5. försäljningensker på exekutiv auktion, 6. försäljningenavser endast andel av fastighet saml köparen redan äger annan andel ifastigheten och denna andel förvärvats på annal sätt än genom gåva. Första stycket I äger motsvarande tillämpning omförsäljningen avser del av fastighet. Frågan huruvida förköpsrätt får utövasskall därvid bedömas som om köpet avsett den odelade fastigheten. Sökeslagfart innan förköpsrätt utövas, bedömes frågan i stället med hänsyn tilldelen, om denna är utbruten, eller, när försäljningen avser område avfaslighet, fastighetsbildningsbeslut meddelats. Första stycket 1 gäller inte inom sådana områden som avsesi 1 § tredje stycket. Förköp i strid med bestämmelserna i denna paragraf är utanverkan. 9 § Kommun som utövat förköpsrätl är skyldig att sökatillstånd till förköpet, om säljaren eller köparen bestrider förköpsrätten påsätt och inom tid som anges i andra stycket. Frågan om tillstånd till förköpprövas av regeringen. Tillstånd skall vägras, om 1. egendom som avses i 1 § ej ingår i försäljningeneller ingår däri men ej är belägen inom kommunens eget område, 2. förköpsrällenhar utövats enUgt 1 § första stycket 14 samt försäljningen endasl avseregendom som anges i 3 § första stycket I, 3. förköpsrättenhar utövats enligt I § första stycket 5 samt förvärvaren gör sannolikt attegendomen kommer att användas som permanentbostad, 2. det är obilligi att förköp sker 4. det är oskäligtall förköp sker med hänsyn till förhållandet mellan med hänsyn till förhållandet mellan säljare och köpare eller villkoren säljare och köpare eller villkoren för eller omständigheterna vid för- för eller omständigheterna vid för säljningen, säljningen. Senaste lydelse 1979:895. Senaste lyddse 1979:895. 1983/84:141 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestridande enligt första stycket anmäles hosinskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsboken sist på deninskrivningsdag som infaller närmast från det förköpsrällenutövades. skall ofördröjligen underrätta kommunen ombestridandet. Kommunens ansökan om tillstånd till förköpet skall ha inkommittill regeringen inom en månad från del bestridandel antecknades. Sökestillstånd ej i rält tid, är förköpet ulan verkan. När en kommun utövar förköpsrätt i fråga om egendom iannan kommun, äger den kommun där egendomen är belägen påkalla atl regeringenprövar frågan om tillstånd till förköpet. Ansökan om sådan prövning skall hainkommit till regeringen inom en månad från det förköpsrätten utövades.Tillstånd till förköpet skall vägras, om förköpsrätt ej får utövas enligt 2§. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984.1 fråga om köpeller byte som har skett före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. kommun Mörbylångakommun Omstskommun kommun Tjörns kommun Uddevallakommun kommun Åre kommun Prop.1983/84:141 5 Lagom ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1982: 352) om rätl till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt skall ha nedan angivna lydelse. Fastegendom, som utgör en hyreshusenhet och för vilken en intresseanmälan gäller,får inte överlåtas helt eller delvis genom köp eller byte utan att denbostadsrättsförening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärvahela hyreshusenheten. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Enöveriåtelse får ske utan hembud till bostadsrättsföreningen, 1. ombostadsrättsföreningen godkänner överiåtelsen, 2. om staten förvärvar egendo- 2. omstaten eller en kommunmen, förvärvar egendomen, 3. om förvärvaren är gift med överiåtareneller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är överiåtarensavkomling, 4. om förvärvet sker genom inroppå exekutiv auktion eller offentlig auktion enligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderält. Hembudbehövs inle heller, om elt förvärv av bostadsrättsföreningen skulle varaoskäligt med hänsyn till förhållandel mellan överlåtaren och en annan förvärvareän bostadsrättsföreningen eller villkoren för eller omständigheterna vid ensådan överiåtelse. Frågan om hembud behövs prövas av hyresnämnden på begäranav fastighetsägaren. Dennalag träder i kraft . 1983/84:141 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , Thunborg Lagrådsremissmed förslag till ändringar i förköpslagen (1967:868) m. m. Inomjustilie- och bostadsdepartementen har gjorts en översyn av förköpslagen(1967:868). Resultatet av översynen, som också berör expropriationslagen(1972:719) och lagen (1982:352) om rätl till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt, har redovisats i promemorian (Ds Ju 1983:11) Förbättrademöjligheter till kommunala förköp. Promemorian har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av promemorian sombilaga 1, dels promemorians lagförslag som bilaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena hargjorts inom justiliedepartemenlet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(Dnr 1546-83). Underden senare delen av 1960-lalel kännetecknades samhällsbyggan-det i åtskilligatätorter och tätortsregioner av en stark expansion. Detta ledde till atl markprisernasteg kraftigt. Förköpslagen,som trädde i kraft (prop. 1967:90, 3LU 54, rskr 362),utgjorde ett led i elt reformarbete vars huvudsyfte var att dämpa markprisslegringenoch all tillgodose önskemålet atl dra in oförtjänt värdestegring till detallmänna. Genom förköpslagen vidgades kommunernas möjligheter all föra enaktiv markpolitik. Förköpsrätten är ett av instrumenten för alt åstadkomma etterforderligt samhällsinflylande över markanvändningen. 1983/84:141 7 Förköpsrätten enligt förköpslagen innebär att kommunen fårförvärva den egendom som köpet avser från säljaren på de villkor som haravtalats mellan denne och köparen. Från expropriation skiljer sig förköpetgenom att förvärvet alllid sker först när ägaren är beredd att avhända sigegendomen och till del pris som säljare och köpare har kommit överens om. Förköpslagenvar till en början främst inriktad på mark som behövdes för nyexploatering (se prop.1967:90 s. 73). Förköpsrätt förelåg ursprungligen endast vid sådanaförsäljningar som omfattade fast egendom som med hänsyn till den framtidautvecklingen krävdes för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning.Därefter har förköpsrätten utvidgats till all omfatta även försäljningar delsav tomträtt (prop. 1973: 22, CU 18, rskr 207, SFS 1973:544), dels av sådanegendom som behöver rustas upp (prop. 1974: 152, CU 36, rskr 372, SFS1974:815). År 1970inträffade en nedgång i bostadsproduktionen och denna har därefter ytterligaresjunkit och hållit sig på en betydligt lägre nivå än senasteår. Detta beror bl.a. på att den kvantitativa bostadsbristen i stort sett haravvecklats. har vidare en allt större del av byggandet kommitatt ske inom den befintliga bebyggelsemiljön och en allt mindre del genom nyexploatering.Intresset av att bevara den befintliga bebyggelsemiljön har också ökat. 1 motiven till lagändring underströks allförköpslagen skulle bygga på kommunens obetingade företrädesrätt till mark somavses för ny eller förändrad tätbebyggelse. Den principiella utgångspunkten förförköpslagstiftningen angavs vara den att förköpsrätl skulle kunna ulövasnärhelst del behövs för att en kommun skall kunna genomföra sina markpolitiskaintentioner (prop. 1974: 152 s. 28 och CU 1974: 36 s. 26). Enligt promemorian bör den nämnda målsättningen förförköpslagstiftningen fortfarande gälla. Mot bakgrund av det ökade intressetatt bevara befintlig bebyggelsemiljö bör vidare, framhålls del, målsättningenvidgas så atl även bevarandeintressena kan tillgodoses inom ramen för förköpslagstiftningen.I promemorian har därför föreslagits alt förköp skall kunna ske för atttillgodose bevarandeinlressena. tpromemorian har vidare föreslagits att förköpslagen justeras i vissa avseendenför alt den bättre skall svara mot de målsättningar som statsmakterna angav ianslutning till lagstiftning. bör enligt promemorianbli mer användbart i stadsförnyelsearbetet. Möjligheterna till förköp inomdetaljplaneområden och för atl tillgodose det rörliga friluftslivets intressenanses också böra förbättras. Promemorianinnehåller även ett förslag om en särskild förköpsrätt för att ge kommunernamöjligheter att säkerställa bosläder åt permament-boende i områden där detråder en avsevärd efterfrågan på fritidshus. Förslaget i den delen hartillkommit mot bakgrund av fritidsboendekommitténs belänkande (Ds Bo 1981:3)Fritidshus eller permanentbostad? och remissinstansernas synpunkter påbetänkandet. Till detta förslag har kopp- Prop.1983/84:141 8 latsett förslag om förbättrade finansieringsmöjligheter vid förvärv för permanenlboendeav fastigheter som har förköpts inom områden med stor efterfrågan påfritidshus. Förslageni promemorian har fåll elt blandat mottagande hos remissinstanserna. Flertaletremissinstanser är dock positiva till att förköpsinstitutet förbättras i enlighelmed intentionerna i promemorian. a. är länsstyrelserna med några undanlagpositiva till förslagen. De negativa remissinstanserna är i allmänhet emotsamtliga de förslag som har lagts fram. Jagdelar den uppfattning som har kommit till ultryck i promemorian att denprincipiella utgångspunkten för förköpslagstiftningen alltjämt måste vara denatt förköpsrällen skall kunna utövas när det behövs för att en kommun skallkunna genomföra sina markpolitiska intentioner. Förköpsrätten är ett viktigtinstrument för den kommunala markpolitiken. Av utredningen framgår altförköpslagstiftningen inte till alla delar svarar mot den nämndamålsättningen. Bl.a. är möjligheterna till förköp inom den befintligabebyggelsemiljön alltför begränsade. Jag anser därför att det finns skäl allvidga kommunernas förköpsmöjligheler. Jag förordar attförköpslagen ändras i huvudsak på det sätt som har föreslagits i promemorian.Vissa jämkningar och förtydliganden av förslagen bör dock göras med anledningav remissinstansernas synpunkter. Bl.a. av rättssäkerhetsskäl är det viktigtalt man så tydligt som möjligt anger de förutsättningar under vilka förköpsrällenfår utövas. Expropriationslagen kan här utgöra en förebild. Det finns dockinte skäl alt hell begränsa förköpsmöjlighelerna till sådana fall därexpropriation eller annan inlösen får ske. Vid den avvägning av olikaintressen som del här är fråga om måste beaktas atl elt förköp utgör eltväsentligt mindre intrång i enskildas rättsförhållanden än t.ex. enexpropriation. Jagkommer i fortsättningen att närmare redogöra för mina förslag. Frågan omförbättrade finansieringsmöjligheter vid förvärv av fastigheter som förköptsför all bevara permanentbostäder avser jag att anmäla sena- 2.2Förköp för att genomföra en detaljplan Mittförslag: Förköpsrätten utvidgas inom områden med stads- eller byggnadsplan såatt förköp får ske dels av tomtmark som inle är bebyggd i huvudsakligöverensstämmelse med planen, dels av mark som är avsedd för något annal ändamålän enskilt bebyggande. Lagtekniskt innebär förslaget endast smärre ändringar inuvarande I § första stycket första meningen förköpslagen. 1983/84:141 9 Promemorieförslaget: Överensstämmer i sak med mitt förslag.Lagtekniskt innebar promemorieförslaget en omarbetning av I § första stycketförsta meningen förköpslagen och 2 kap. I S första stycket expropriationslagen (sepromemorian s. 2526). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. istort sett samtliga länsstyrelser samt kommunförbundet, är positiva tillpromemorieförslaget. Många remissinstanser avstyrker dock lagstiftning. Så t.ex. anser att man inte bör genomföra deföreslagna ändringarna innan man vet vilka förändringar som en ny plan- ochbygglag kommer atl medföra. Flera remissinstanser, bland dem hovrätten förNedre , är kritiska till den valda lagstiftningstekniken och anser bl.a. atl expropriationslagen inle bör ändras. Skäl för mitt förslag: Som jag har nämnt har enkommun förköpsrätt vid försäljningar som omfattar sådan fast egendom som medhänsyn till den framlida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning (se den nu gällande lydelsen av 1 § första stycketförsta meningen förköpslagen). Regeln har en motsvarighet på expropria-tionsområdet(se 2 kap. I § första stycket expropriationslagen). Trots att de ifrågavarande bestämmelserna stämmer överenstill ordalagen, anses i praxis att expropriation men inte förköp kan användasför att genomföra en stadsplan. Den rådande situationen har bl.a. uppmärksammatsi (se CU 1981/82: 14). Praxis på förköpsområdel har sin grund i ett uttalande iförarbetena, där det sägs att mark, beträffande vilken någon förändring avanvändningen inte kan förväntas, faller utanför förköpsrätten (prop. Genomförandet av en plan har inte ansetts som en förändring av markanvändningenulan endast som ett fullföljande av den markanvändning som medges i planen.Förköp har mot bakgrund av det sagda inte ansetts kunna ske t.ex. för attobebyggd mark skall bli bebyggd i enlighet med planen. Inte heller har undersenare år förköp ansetts kunna ske för att i kommunens ägo överföra mark somenligt en stadsplan är avsedd för något annat ändamål än enskilt bebyggande, t.ex. för allmän plats. Praxis på exproprialionsområdel har sin grund j bl. a. atl2 kap. 1 § expropriationslagen ersatte bestämmelser som gav kommunen rätt attinlösa mark som inte var bebyggd i huvudsaklig överensstämmelse med enstadsplan (se prop. 1971: 122 s. 159). Inomtätbebyggt område får enligt 2 kap. I § tredje stycket expropriationslagenexpropriation för tätbebyggelse ske endast om det med skäl kan antas atl markeninom överskådlig tid kommer att beröras av byggnads-dier anläggningsätgärd, somär av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, eller om det till främjande avett planmässigt byggnadsskick eller av annan därmed jämförlig orsak ärangelägel att kommunen får rådighet över Prop.1983/84:141 10 Någon motsvarighet till den bestämmelsen finnsinte i förköpslagen. Enligt den nu gällande byggnadslagstiftningen har kommuneni princip rätt och i vissa fall t. o. m. skyldighet att lösa mark som enligt enstadsplan är avsedd för något annat än enskilt bebyggande (se 41 och 48 §§ byggnadslagen,1947:385). Inom byggnadsplaneområden har kommunen inte någon motsvarandelösningsrätt. I en beslutad lagrådsremiss med förslag tillny plan- och bygglag m. m. föreslås all dagens stadsplan och byggnadsplanersätts av en enda planform, som kallas detaljplan. För detaljplaner skallbestämmas en genomförandetid som i liden begränsar markägarnas rätt att bygga ienlighet med planen. Olika regler föreslås som ger kommunen räll att lösa markinom detaljplan. Bl.a. föreslås en rält att efter genomförandetidens utgånglösa mark som inte bar bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse meddetaljplanen. Den nya plan-och bygglagen föreslås träda i kraft den 1 januari1987. I likhet med flertalet remissinstanser ansluter jag migtill förslaget i promemorian att förköpsrätten inom områden med stadsplan ellerbyggnadsplan skall vidgas. Förköp bör kunna ske dels för alt få till stånd en planenligbebyggelse av tomtmark som inte är bebyggd i huvudsaklig överensstämmelse medplanen, dels för att i kommunens ägo överföra mark som är avsedd för någotannat ändamål än enskilt bebyggande. En sådan utvidgning av förköpsrätten ärmotiverad med hänsyn till det starka kommunala intresset av all antagna planerverkligen blir genomförda. En utvidgad förköpsrätl innebär också den fördelenalt expropriation eller inlösen kan undvikas i vissa fall. Enligt min mening finns det inte några bärande skäl altavvakta med den ifrågavarande utvidgningen av förköpsrällen till dess att dennya har fått sin slutliga utformning. Jag anser inte hellerall det är befogal all i förköpslagen införa en motsvarighet till 2 kap. 1 §tredje stycket expropriationslagen. Den föreslagna förköpsrällen torde i första hand komma attfå belydelse inom stadsplaneområden. Del finns dock inget som hindrar altförköpsrätten används även för all t. ex. genomföra en byggnadsplan. 1 vissafall kan förhållandena också vara sådana atl kommunen bör äga mark som enligten byggnadsplan är avsedd för allmän plats. I sådant fall bör kommunen kunnautöva sin förköpsrätt om marken säljs. I ett ärende om tillstånd till förköp av mark som inte ärbebyggd i huvudsaklig överensstämmelse med en stadsplan eller en byggnadsplanbör det inte ske någon avvägning mellan kommunens och den enskildefastighetsägarens möjligheter alt genomföra planen. Det bör vara tillräckligtatt planen inle är genomförd och att kommunen gör gällande sin förköpsrätl.Däremot kan kommunen givetvis vid sitt avgörande av frågan om förköpsrätl skallulövas eller inte bl.a. la hänsyn till om ett genomfö- Prop.1983/84:141 11 randekan garanteras utan ingripande av kommunen (jfr prop. 1967:90 s. 75 och1974:152 s. 29). Denutvidgning av förköpsrätten som jag nu har förordat medför vissa lagtekniskaproblem. Utvidgningen ryms således i och för sig redan inom den nu gällandeordalydelsen av 1 § första stycket första meningen förköpslagen, men sirider molden praxis som har utvecklats mot bakgrund av motiven till bestämmelsen. Denlämpligaste utvägen är enligt min mening all byta orden "kräves"respektive "anordning" i den nuvarande lydelsen mol orden"behövs" respektive "anordningar" samt alt låta vad jag nuanfört utgöra motiv till dessa ändringar. Jag är alltså inte beredd alt förordaatt den ifrågavarande bestämmelsen omarbetas i så stor utsträckning som harföreslagits i promemorian. Jagär då inle heller beredd atl följa promemorieförslagel alt nu ändra 2 kap. I §expropriationslagen. Frågan om en samordning av ordalydelsen av deifrågavarande bestämmelserna i expropriationslagen och förköpslagen får tasupp i annat sammanhang. En omarbetning av bestämmelserna kan behöva övervägas iarbetet med följdlagstiftning till den nya . Mittförslag: Den nuvarande förköpsrätten beträffande fast egendom som behöverrustas upp utvidgas så all den omfattar även egendom som behöver byggas om föratt tillgodose bostadsförsörjningen eller något ändamål som anknyter till den. Promemorieförslaget:Förköpsrätten utvidgas så att den omfattar även egendom som behöver byggas om(se promemorian s. 28-29). Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstanserna, bl.a. flertalet länsstyrelser, tillstyrkerförslaget i promemorian. Del finns dock en stor grupp remissinstanser somavstyrker. I den ingår och Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC). Många instanser anser attförutsättningarna för förköp måsie anges tydligare. Enligt dessa instanser äruttrycket "byggas om" inle tillräckligt preciserat. Skälför mitt förslag: Som jag har nämnt var förköpslagen till en börjanfrämst inriktad på mark som behövdes för nyexploatering. infördesemellertid en möjlighet för kommunerna atl förköpa även sådan fast egendom sombehöver mstas upp (se den nu gällande lydelsen av I § första stycket andrameningen förköpslagen). Denna utvidgning av förköpsrällen bygger på attkommunerna har ansvar för saneringsverksamhe- 1983/84:141 12 ten.Förköpsrällen, som kan göras gällande även beträffande andra fastigheter änbostadsfastigheter, får inte utövas om uppmstningsbehovel är obetydligt frånkvalitativ och kvantitativ synpunkt (se prop. 1974:152 s. 29). Vidstadsförnyelse är det inte fråga om att ändra markanvändningeneller atl rusta upp bostadshus till lägsta godtagbara standard. Det kan istället vara fråga om att sanera gårdar eller atl lillskapa anläggningar förgemensamma behov eller atl ändra lägenhetsindelningen i en fastighet. Detsistnämnda kan vara av stor betydelse ur bostadsförsörjningssynpunkt. I vissa av de nu nämndafallen har det visat sig atl tillstånd till förköp inte har kunnat erhållas. Bl.a.har förköp inle ansetts kunna ske för alt man skall få till stånd en ändring avlägenhetsinddningen i en fastighet. Denna fråga har också diskuterats iriksdagen (se senast CU 1981/82: 14).