prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 80-talets givarteknik - behov och möjligheter(STU STU-information nr 296-82) Styrelsen för teknisk utveckling (STU) ADB-beredningsgruppen (avslutad) Nationellt mikroelektronikprogram(STU-information ADB-projekt vid länsstyrelserna (lägesrapport) ADB m.m. för rationalisering inomlänsstyrelserna (Stkt. ADB-stöd och informationsbehov för samhällsplaneringeni länen (Ds C 1983; 5; slutbetänkande) Basregister över företag och andraorganisationer -ett principförslag (Stkt. rapport ; 11) Basregister överuppgifter om företag och andra organisationer - en lägesrapport (Stkt. rapport1982:42) Basregister över förelag och andra organisationer -förslag lillsyslem, organisation och författningsreglering (Stkt. rapport 1983:31:slutrapport) Gemensam personalslatistik - delrapport (Stkt. Gernensam personalstalislik (Stkt. rapport1982:17) SLÖR - effektivisering och uppgiftsfördelning (Stkt. Slalens löne- och pensionsverk (SPV) Huvudstudie gällande teknisk modernisering av syslemS SPV:s långsiktiga behov av datorkraft - en förstudie () Nya metoder för folk- och bostadsräkningar jan, -83 Planerade betänkanden, rapporter etc. Datalagsliflningskommillén (DALK) Särbarhelsberedningen (SARB) Massmediekommillén (DEU) Slalens industriverk (SIND) Utredningen om dataflöden över gränserRiksrevisionsverket Betänkandetom bred utbildning lill allmänheten, användning av dalateknik, programvaror m.m. Rapporter med bl. a. kompletterande material Slutbetänkande betr. engenerell personregisieriag-sliflning ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen (F.A.S 90) Optoelektronik(rapport) Rapport om vidareutveckling av system S m. m. 3 Riksda.uen 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 37 Användningen av ADB i statsförvaltningen I föreligganderedovisning, som utarbetats med hjälp av statskontoret, presenteras översiktliginformation om användningen av ADB i statsförvaltningen. Redovisningen bygger till stor del på densärredovisning av ADB-verksamheten som gjorts av myndigheterna enligl särskilda anvisningar. Annaninformation som utnyttjats är framför allt uppgifter tillgängliga hosstatskontoret. Redovisningen behandlar i huvudsak utnyttjandet av ADB föradministrativa ändamål. Den ADB-verksamhet som gäller reglering av processeroch förlopp av teknisk natur berörs därför inte. Den ADB-användning som avserrationalisering av kontorsarbetets olika basfunktioner, t. ex. ord- ochtextbehandling, är jämfört med tidigare redovisningar mer ulföriigt beskriveneftersom statskontoret genomförten särskild kartläggning. Redovisningeninleds med en översiktlig information i avsnitt 1 i syfte att ge en helhetsbildav statsförvaltningens ADB-användning. Därefter redovisas i avsnitt 2kostnaderna för ADB-verksamheten för varje ADB-använ-dande myndighetsamt dennas driftorganisation och ADB-verksamhetens huvudsakligainriktning. Planerade förändringar anges huvudsakligen som anskaffningsbehov avutrustning. Viktigare ADB-system beskrivs mer detaljerat. Avslutningsvis ges i avsnitt3 en redovisning av vissa statliga publikationerinom ADB-området. De fyra förstaavsnitten behandlar användningsområden, koslnader, organisation ochutrustning för ADB-verksamheten inom statsförvaltningen. Redovisning avpersonal har gjorts de två föregående åren. Redovisningen omfattarhuvudsakligen myndigheter inom den civila statsförvaltningen och försvaret men ävenaffärsverken ingår. Ett begränsat antalADB-tillämpningar svarar för merparten av statsförvaltningens ADB-kostnader.De större tillämpningarna inom den civila statsförvaltningen, affärsverken ochförsvaret återfinns inom de verksamhetsområden som är uppräknade i tabell 1. Redovisningenbaseras på uppgifter från huvudmännen inom resp. verksamhetsområde. En närmarebeskrivning av insamlingen och avgränsningen av kostnadsuppgifterna återfinns i avsnitt1.2. Uppräknade verksamhetsområden inom den civila statsförvaltningensvarade /83 för eller 729 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor de totala kostnaderna för ADB-tillämpningarna idenna sektor, vilka uppgick till 915 milj. kr. För affärsverken och försvaretuppgick de totala ADB-kostnaderna lill 566 milj. kr. resp. 147 milj. kr. Verksamhetsområden med de störreADB-tillämpningarna inom statsförvaltningen Andel {%) av de ADB-kostnader totala ADB-kost- imilj. naderna i re- budgetåret spektive sektor 1982/83 - Fastighetsregistreringoch inskrivning () - Administrationinom polisväsendet () - Administrationav allmän försäkring () - Bil-och körkortsregistrering (trafiksäkerhetsverket) - Statistikproduktion() - Administrationav skatter, folkbokföring saml exekutionsväsendet () (statens löne-och pensionsverk) - Ekonomiskredovisning () - Administrationav arbetsförmedlingsverksamhet () 54' 56' - Operativledning (överbefälhavaren) - Personal-och ekonomiadministration (försvarels civilförvaltning) - Malerieladministration() Inklusive personal- och utrustningskostnader förlänsstyrelsernas dataenheter. Inklusive myndigheternas kostnader för system S. Inklusive kostnader för den ADB-framslälldaplatslistan. Avser budgeterade kostnader för den centralaADB-enheten. Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för /83. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 39 Ett annat sätt attbetrakta statsförvaltningens ADB-verksamhet är att studera förekomsten avADB-tillämpningar för olika ändamål. 1 tabell 2, som fanns med även iföregående års redovisning, redovisas den procentuella andelen myndigheter somhar egna ADB-tillämpningar inom några användningsområden. Således räknas intet. ex. det statliga lönesystemet (SLÖR) som ett eget system för varje anslutenmyndighet utan endast för slalens löne- och pensionsverk (SPV). Valet av ochindelningen i olika användningsområden är inte entydig utan får ses som ettexempel på hur ADB-användningen kan beskrivas. De olika områdena utesluterheller inte varandra utan en myndighet kan använda ADB för olika ändamål. Områdenspecifika för i huvudsak en myndighet eller en förvaltningsseklor somskatteadministrationen eller administrationen av den allmänna försäkringen harinte medtagits. Redovisningen är hämtad från statskontorets rapport (1982:11)Statliga ADB-system. Rapporten omfattar ADB-system för administrativa ochstatistiska ändamål vid 125 myndigheter (motsv. Tabell 2.Användningsområden för ADB 1982 Användningsområde Andel(%) av myndigheterna med egna ADB-system inom användningsområdet Personal- ochlöneadministration innefattar personalplanering, personalregistrering,löneberäkning, löneregistrering m.m. De större tillämpningarna inom dettaområde är det statliga lönesystemet SLÖR (för försvaret F/SLÖR) samt delpersonaladministrativa systemet PI. För SLÖR och PI är statens löne- ochpensionsverk (SPV) huvudman. Ekonomiadministration innefattar ekonomiskredovisning, fakturering, kostnadsberäkningar m.m. Inom detta område finnsbl.a. det statliga redovisningssystemet (system S) för vilketriksrevisionsverket (RRV) är huvudman. Malerieladministrationavser administration av lager, förråd, materiel eller inventarier av olika slag.Exempel på större tillämpningar inom detta område återfinns bl. a. inomvägverket och . Dokument- ochärendehantering är en samlingsbeteckning för hantering av dokument i diarier,arkiv, bibliotek m. m. En av de större tillämpningarna inom detta område ärADB-system för forskningsbiblioteken (LIBRIS) med somhuvudman. Statistikproduktion avserADB-system vars huvud- eller delsyfte är att framställa statistik. De störstatillämpningarna inom detta område handhas av (). Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 40 Ett viktigt och snabbtväxande användningsområde för databehandlingen inom statsförvaltningen ärdatabehandlingsteknik för konlorsändamål. De senaste årens datorisering avolika kontorsfunktioner har i stort sett inneburit att ett relativt stort antalskrivmaskiner har ersatts av skrivautomater och alt införandel avpersondatorer ökat alltmer. fanns det ca 1 500arbetsplatser för skrivautomater och ca 2500 persondatorer. Uppgifterna omskrivautomater och persondatorer baserar sig på en enkätundersökning genomfördav statskontoret . Definitioner m. m. samt en närmare redogörelse förresultatet av enkätundersökningen framgår av avsnitt 1.4. Tabell 3 visar devanligaste användningsområdena för statsförvaltningens persondatorer. Andel avpersondatorerna' i statsförvaltningen som utnyttjades förolika användningsområden ' Se fotnoter till tabell 16. - Räknat exklusive 12 persondatorer. ' Räknatexklusive 577 persondatorer. *Räknat exklusive 34 persondatorer. ' Användningsområdetutbildning fanns inte som förtryckt svarsalternativ. Redovisad andel avserpersondatorer som uttryckligen enligt anmärkningskolumn uppgivits användas förutbildning. Den verkliga andelen är troligtvis större än den redovisade, specielltför universitet och högskolor. Skrivautomaterna används inte bara för ord- ochtextbehandling. Tabell 4 visar andelen arbetsplatser för skrivautomater somutnyttjas för andra ändamål. Andel avarbetsplatserna för skrivautomater' i statsförvaltningen somanvändes även förandra ändamål än ord- och textbehandling Kommunikation via tele linje med annan utrustning 24 32 19 4 20 Annan databehandling som t. ex. registerhantering 18 30 6 10 15 ' Se fotnoter till tabell 16. ' Räknat exklusive 57arbetsplatser för skrivautomater. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 41 Ett stort antal avstatsförvaltningens ADB-syslem omfattar register med personuppgifter,personregister. Enligt dalalagen (1973:289)definieras personregister som "register, förteckning eller andraanteckningar som föres med hjälp av automatisk dalabehandling och sominnehåller personuppgift som kan hänföras lill den som avses meduppgiften". För alt inrätta och föraett personregister krävs enligl dalalagen all den registeransvarige har licensoch i vissa fall tillstånd fråndatainspektionen (DI). Registeransvarig är "den för vars verksamhetregistret föres om han förfogar över registret". F.n. finns det ca 3000personregister i statsförvaltningen som beviljats tillstånd från Dl. Totalt i har del beviljats tillståndför ca 30000. Kostnadssammanslällningenbaseras i huvudsak på den redovisning av ADB-kostnaderna som myndigheternaredovisal enligl de särskilda anvisningarna för anslagsframställningarna för budgetåren1981/82, 1982/83. 1983/84 och 1984/85. Materialet har kompletterats genomförfrågningar hos myndigheterna. Affärsverkens kostnadsuppgifter bygger påsvaren på en speciell förfrågan från statskontoret. Sammanställningen omfattarden civila statsförvaltningen, affärsverken och försvaret men interegeringskansliet eller verk. Myndigheterna inom den civila statsförvaltningen och försvaret harhaft skilda anvisningar för redovisningen. De behandlas därför separat iframställningen. Eftersom ADB har karaktären av hjälpmedel ochdärmed är integrerad med övrig verksamhet är det svårt all särskilja ochidentifiera ADB-kostnaderna. Sättet att avgränsa dessa har därför varierat hosmyndigheterna. Allmänt kan sägas att man i anslagsframställningen vanligenendast redovisal särkostnader för ADB såsom servicebyråavgifter,utrustnings-kostnader och kostnader för personal som är direkt sysselsatt idatordriften eller i systemutvecklingen. Vidare har myndigheterna i huvudsakendast redovisat kostnaderna för den administrativa dalabehandlingen. Iallmänhet ingår inte kostnader för persondatorer och skrivautomater. Även närdet gäller att särskilja olika typer av ADB-koslnader har gränsdragningenmellan dessa visat sig svår för myndigheterna. Detta beror främst påsvårigheterna all avgränsa kostnader för drift och löpande underhäll avADB-system från systemulvecklingskoslnaderna. Enligl anvisningarna skallunderhållskostnaderna hänföras till driftkostnaderna. Med hänsyn till angivnabegränsningar och brister i underlaget bör del betonas att kostnadsuppgifternasom redovisas är osäkra. Totalkostnaderna för ADB inom den civila statsförvaltningen, affärsverken ochförsvaret har enligt myndigheternas uppgifter uppgått lill ca I 800 milj. kr.för /83. I beloppet ingår kostnader för drift och utveckling avADB-system. Däremot är kostnaderna för registrering bara delvis inräknade. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemen.samma frågor 1 del följande redovisashur kostnaderna fördelar sig på ADB-drift respektive systemutveckling samt på olika koslnadsslag. 1.2.1 ADB-kostnader för den civilastatsförvaltningen ADB-kostnaderna för den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken) har för /83 uppgått lill ca 1 100 milj. kr. För all undvikadubbelräkning har i tabell 5 intekostnader för de uppdragsfinansierade datacentralerna i den civila statsförvaltningen(dala-maskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA) ochuniversi-lelsdatacenlralerna) medräknats. Datacentralernas koslnader är istället delvis inräknade genom alt myndigheternas avgifter för erhållnaADB-ijänsler. som avser antingen utveckling ellerdrift av ADB-syslem, ingår. ADB-kostnader förden civila .statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade pä ADB-drift och systemutveckling 1979/80' 1980/81' 1981/82' 1982/83' 1984/85' ' Utfallna kostnader. - Budgeterade kostnader. ' Beräknade kostnader. Av tabellen framgår attADB-driften svarar för och systemutvecklingen för avADB-kostnaderna. Tabell 6 återgerADB-kostnaderna fördelade på olika koslnadsslag; Myndigheternas avgifter tillde slatliga datacentralerna motsvaras av personal- och utrustningskostnaderm.m. I tabellen har därför dalacentralernas kostnader medtagits. Föratt undvika dubbelräkning har i stället myndigheternas avgifter till destatliga datacentralerna frånräknats. Skälet lill att totalsummorna för tabell5 är lägre än för tabell 6 beror bl. a. på all universitetens och högskolornasavgifter lill universiletsdatacenlra-lerna inte framgått avanslagsframställningarna. Totalsummorna i tabell 6 motsvarar därför bäst deverkliga totalkostnaderna för ADB i den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken). Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 43 ADB-kostnader för den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade på olika koslnadsslag 1980/81' 1981/82' 1982/83' 1983/84- 1984/85' milj, kr. 7r milj. kr. 7r milj. kr.Vr milj. kr. 7' milj. kr. ADB-utrustning" Annan servicebyrå änstatlig Datorbearbetning' Konsulter" Övrigt Ej fördelade Totalt 926 100 1023 100 1090 100 1191 100 1278" 100 ' Utfallna kostnader. 'Beräknade kostnader. *Kapitalkostnader i form av avgifter lillstatskontoret m.m.. hyra till leverantörer och avgifter för tekniskt 'Kostnader för försöksdrifl vid systemutveckling som ej kan fördelas mellankostnader för ADB-utrustning ochavgifter till servicebyråer. "Konsulter i huvudsak utanför servicebyråavtal. Kostnaderför lokaler, avgifter till , förbrukningsmateriel m. m. "För universitetsdalacentralerna har kostnaderna för budgelårel 1984/85 framräknalsgenom alt anta samma kostnadsutvecklingsom från /83 till198.3/84. 1.2.2 ADB-kostnader för affärsverken ADB-kostnaderna föraffärsverken har för budgelårel 1982/83 uppgått till 566 milj. kr. ADB-kostnader' för affärsverkenfördelade på ADB-drift och systemutveck ling 1981/82 1982/83 % milj, kr. ADB-drift inkl. underhåll 389 76 406 72 Systemutveckling 117 23 148 26 Ej fördelade 6 I 12 2 Totalt 512 100 566 100 ' Kostnaderna omfattar huvudsakligen denadminislrativa databehandlingen vid de centrala ADB-funktionerna. ADB-kostnader' för affärsverkenfördelade på olika kostnadsslag 1981/82 1982/83 % milj. kr. ' Se fotnot tabell 7. 1.2.3 ADB-kostnader förförsvaret ADB-kostnaderna för försvaret har för /83 beräknats uppgå till ca 150 milj. kr. Prop.1983/84: 100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 44 ADB-kostnader för försvaret' fördeladepä drift och utveckling 1980/81- 1981/82' 1982/83-' 1983/84' 1984/85" % milj, kr, % milj, kr, % milj. kr. % milj,kr, % ADB-drift inkl, underhåll ' Exkl. fortifikationsförvaltningen ochcivilförsvarsstyrelsen. Budgetåren 1983/84 och 1984/85 är även försvarelsradioansiall exkliiderad. - Utfallna kostnader. För överbefälhavaren ocharmén budgeterade kostnader enligt anslagsframställningarna för budgelårel1981/82. För försvarels rationaliseringsinstitut, försvarets radioansiall ochmarinen budgeterade koslnader enligl överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraftplan (OpL I nr 310), Budgeterade kostnaderenligt anslagsframställningarna för /83, För , försvaretsradioanstalt och marinen beräknade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (OpL I nr 310), Beräknade koslnader enligtanslagsframställningarna för /83, För ,marinen och värnpliktsverket enligt överbefälhavarens programplan. Beräknade koslnader.enligl anslagsframställningurna för budgelårel 1983/84, " Beräknadekoslnader. För att undvikadubbelräkning har inte kostnaderna för försvarels datacentral (FDC) medräknatsvid beräkning av försvarels ADB-kostnader fördelade på drift ochsystemutveckling. Motsvarande gäller vid beräkningen av ADB-kostnadernafördelade på olika kostnadsslag, Försvars-myndighelernas redovisningssättmöjliggör inte motsvaranderedovisning som i tabell 6 för den civilastatsförvaltningen. Tabell 9 visar alldriftkostnaderna utgör och systemulvecklingskoslnaderna avtotalkostnaden. ADB-kostnader för försvaret'fördelade på olika kostnadsslag 1981/82' 1982/83-' 1983/84' 1984/85" milj, kr. milj, kr. milj, kr, % Personal (egen. Övrigt (lokaler, expenser m. ' Exkl. marinen, ,fortifikationsförvaltningen och . För överbefälhavaren och armén budgeterade kostnader enligtanslagsframställningarna för /82. För försvaretsrationaliseringsinstitut budgeterade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (OpL I nr 310). ' Budgeterade kostnader enliglanslagsframställningarna för /83, För försvarets rationaliseringsinstitutoch marinen beräknade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem-och datakraftplan (OpL 1 nr 310), '' Beräknade koslnader enligtanslagsframställningarna för /83, För värnpliklsverket enligtöverbefälhavarens programplan. ' Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för /84. " ' Vissa myndigheter har inkluderatkonsultkostnader i detta belopp, I beloppet för /84 ingår 10milj. som är ofördelat mellan konsulter och personal. " Utnyttjade personalresurser hos FDCbenämnt FDC resurspool har i varierande grad av myndigheterna inkluderats ikostnader för konsulter och kostnader för personal på annan myndighet.Identifierade kostnader för personal hos FDC har inkluderats i kostnaden förpersonal på annan myndighet. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 45 I avsnitt 1.3.1 och 1.3.2redovisas hur ADB-driften respektive systemutvecklingen är organiserad istatsförvaltningen. 1 anslutning lill beskrivningarna ges vissakostnadsuppgifter. 1.3.1 ADB-drift organisation m. m. Dalordriflen kan ipriiicip organiseras på två olika sätt i förhållande lill den . Del ena är all ombesörja daiordriften med egna resurser. Det andraär alt mot ersättning förlägga daiordriften till privat eller statligservicebyrå eller till andramyndigheters driftenheter. Tabell II, som fanns med även i föregående års redovisning,visar hur myndigheter med egna ADB-syslem har driften organiserad. Redovisningenär hämtad från statskontorets rapport (1982: 11) Statliga ADB-system. Totaltomfattas 125 myndigheter (molsv.). Som egen anläggning räknas även minidator. Datordriftens organisation i statsförvaltningen(exkl. affärsverken) 1982 Typ av datordrift Andel (%) av Annan statlig anläggning 35 Egen och annan statliganläggning 15 Egen anläggning och privat servicebyrå 2 Annan statliganläggning och prival servicebyrå 7 Egen anläggning,annan statlig anläggning och privatservicebyrå 6 Av tabellen kan utläsasalt av myndigheterna (molsv.) utnyttjar egen anläggning för hela ellerdelar av driften, andra statliga anläggningar och privatservicebyrå. Tabell 12 visar andelen myndigheter istatsförvaltningen som har persondatorer eller skrivautomater. Uppgifternabaserar sig på en enkätundersökning genomförd av statskontoret år 1983.Definitioner m. m. framgår av avsnitt 1.4. Andel avmyndigheterna' i statsförvaltningen som hade persondatorer eller skrivautomater den 30Januari 1983 Andel (%) av myndigheterna ' och högskola har räknats somen myndighet. För de verksamhetsområden som har både central och regionalmyndighelsorganisation har hela myndighetsorganisalionen räknats som enmyndighet. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor För den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken) var de ADB-användande myndigheternas avgifter lill servicebyråer ca 122 milj. kr. budgetåret.1982/83 enligt myndigheternas särskilda ADB-redovisningar för . Figur Ivisar hur dessa avgifter fördelar sig på statliga resp. övriga servicebyråer. Figur 1, Användningen avservicebyrå i den civila statsförvaltningen (exkl, affärsverken)fördelat pä statliga resp, övriga servicebyräer /83, räknat på redovisadeservicebyråavgifter. Flertalet myndigheter somhar en omfattande .ADB-verksamhet har driften förlagd lill egna anläggningar.Tabell 13 visar några ADB-användande myndigheter som har större driftenheter.Datordriften gäller huvudsakligen egna tillämpningar. Störredatordriftenheter inom myndigheter i den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) 1983 (milj, kr,) och utrustning (milj, kr,) I07',5' 62,9' ' Redovisade koslnader förADB-drift /83. Med utrustningskostnadermenas kapitalkostnader (avgifter tillstatskontoret m. )och hyra till leverantörsamt tekniskt underhåll. - Inkl. vägförvaltningarna.projekleringskontoren och byggnadsdistrikten, ' Inkl, kostnader för ADB-drift för riksskatteverketssystem hos länsstyrelserna, lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 47 Inom statsförvaltningenfinns flera datacentraler som erbjuder daior-driftljänster i huvudsak genomuppdragsfinansierad verksamhet lill övriga myndigheter. 1 den civila statsförvaltningen finnsdatamaskinceniralen för administrativ dalabehandling (DAFA) och universitetsdalacentralerna.DAFA består av två driftenheter förlagda lill respektive och Gävle.DAFA är uppdragsfinansierad och upptagen i statsbudgeten med ett formelltanslag på . Andelen intäkter från uppdrag från statsförvaltningenuppgick /83 till . Universitetsdalacentralernasuppgift är att tillgodose behovet av daiabe-handlingskapacitet för den högreutbildningen och forskningen men de åtar sig även uppdrag från kunder utanförhögskoleområdet. Verksamheten finansieras dels genom intäkter från uppdragen,dels genom avgifter från de samverkande myndigheterna, främst användare inomden egna högskoleregionen. Inom försvaret finnsförsvarels datacentral (FDC) vars verksamhet är uppdragsfinansierad ochupptagen i statsbudgeten med ett formellt anslag på 1 000 kr.Utrustningsinköpen finansieras dock via anslag. FDC beslår av tre driftenheterförlagda till , och saml två driftställen som finns iKristianstad och . Av intäkterna från uppdrag kommer frånorganisationer utanför försvarsdepartementels ansvarsområde. Tabell 14.Kostnadsfördelning för huvudsakligen uppdragsflnansierade datacentraler i /83 der (%) der (%) der(%) Göteborgsdatacentral (GD) högskolercgions datorcentral(UMDAC) iLinköping datacentral (LIDAC) 23 53 22 7,1 Totalt universitetsdala centralerna 42 40 18 141,1 Datamaskincentralen för administrativ databe handling (DAFA) 47 25 28 138,0 Försvarets datacentral (FDC) 51 34 16 89,0 Av tabellen framgår atttotalkostnaden för DAFA uppgick lill ca 138 milj. kr. för budgelårel 1982/83.Del är en ökning från /82 . Universitetsdalacentralernaskostnader uppgick till ca 141 milj. kr., en ökning med ca |. Kostnaderna förförsvarels datacentral uppgick till ca 89 milj. kr., en ökning med 24%.Totalkostnaden för denna grupp datacentraler var därmed omkring 368 milj. kr.för / 83, en ökning . 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 48 Tahell 15.Universitelsdatacentralernas intäktslördelning på olika användarkategorier budgelårel 1982/83 -t") ' Exkl. mervärdeskall ochprogramvaruförsäljning. Arbetet med all utvecklaoch införa ADB-system för adminislrativa ändamål i statsförvaltningen sker iolika organisatoriska former.