prop · G703115 · 1983-12-31 00:00:00 — omgäststuderande i högskolan; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår av föredragandenshemställan. I proposifionenföreslås att utomnordiska gästsluderande skall antas till såväl preparandutbildningi svenska m. m. som grundläggande högskoleutbildning före inresan till Sverigeoch att denna antagning skall göras med alt den studerandes ansökanom uppehållstillstånd prövas. Prepa-randutbildningen föreslås ersätta nuvarandekurser i svenska för ufiändska studerande. Utbildningen föreslås ha högskolansom huvudman och i princip stå öppen endast för utomnordiska gäststuderande. Vidareföreslås att högst av det totala antalet utomnordiskagäststuderande som antas till grundläggande högskoleutbildning farkomma från ett och samma land. Deföreslagna förändringarna avses träda i kraft . 1 1983/84. Prop.1983/84:115 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , . om gäststuderande i högskolan Kurseri svenska för ufiändska studerande, avsedda att ge behörighet förhögskolestudier, har /69 anordnats vid universiteten. Regeringenuppdrog åt () att i samråd med dåvarande universilelskanslersämbetel(UKÄ) utarbeta förslag om vägar för studerande med utländsk förutbildning attinhämta kunskaper i svenska och engelska motsvarande vad som krävs för allmän behörighettill högskolan. SÖ och UKÄ fillsatte en arbetsgrupp för att utreda frågan. Deav UKÄ utsedda ledamöterna i gruppen avgav gemensam reservation. SÖöverlämnade såsom sitt förslag arbetsgruppens rapport - Behörighetsgivandeförutbildning för utländska studerande till regeringen. överiämnade UKÄ en skrivelse om bl. a. det organisatoriska ansvaretför anordnande av behörighetsgivande förutbildning. Efterbemyndigande av regeringen tillkallade min företrädare en kommittéför att utreda vissa frågor rörande utländska studerande. Den antog namnet gäststuderandekommittén.Kommittén avlämnade siu betänkande (DsU 1981:8) Utländsk studerandei . med betänkandet överiämnade kommittén en bilaga (DsU1981:9) Utvärderingsrapport från försöksverksamhet med behörighetsgivande förutbildningför utländska studerande /80. Genombeslut uppdrog regeringen åt universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ) all utreda hur prövning av behörighet och Prop.1983/84:115 3 uppehållstillståndför studier kan samordnas med antagning fill grundläggande högskoleutbildning.Med skrivelse redovisade UHÄ resultatet av sittutredningsarbete. UHÄ:s förslag grundades på rapporten (1981:29)Antagning av utomnordiska gästsluderande. Förslag till samordning avhögskoleantagning och upphållstillstånd. Gäststuderandekommitténhade i sitt betänkande utgått från förslagen i . Gäststuderandekommitténsbetänkande och UHÄ:s förslag har remissbehandlats . Yttranden haravgivits av . , , stafistiskacentralbyrån (SCB), riksskatteverkel, UHÄ efter hörande av berördahögskoleenheter, centrala studieslöds-nämnden (CSN), SÖ efter hörande avberörda länsskolnämnder, (), statens invandrarverk(), (), komvuxutredningen (U 1978:04), invandrarpoli-tiskakommittén (A 1980:04), Tjänstemännens centralorganisafion (TCO), CentralorganisationenSACO/SR, i (LO), samt Sverigesförenade studentkårer (SFS). Ensammanfattning av gäststuderandekommitténs betänkande och UHÄ:s förslag samt avremissyttrandena över dessa bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Efterbemyndigande av regeringen tillkallade jag en kommiué meduppgift att se över reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning(tillträdesutredningen, U 1983:03). I direktiven har jag anfört att kommitténbör avvakta resultatet av beredningen av gäststuderandekommitténs förslaginnan den behandlar urvalsfrågor som rör sökande med utländsk förutbildning. Jagvill inledningsvis klargöra att jag nu kommer att behandla följande grupper avstuderande: Utomnordiska gäststuderande.Medborgare i andra än nordiska länder som kommer till för alt bedrivastudier och inte har för avsikt all bosätta sig här efter avslutad utbildning.Sådana studerande måsle ha uppehållstillstånd. Nordiska gäststuderande.Medborgare i de nordiska länderna som kommer till för att bedrivastudier och som avser att lämna efter studietiden. Till skillnad från utomnordiskagästsluderande har nordiska gästsluderande dock rält att stanna kvar i landetefter avslutad utbildning. Utländskamedborgare som kommer till för alt bosätta sig här huvudsakligen i annalsyfte än aU bedriva studier. Nordiska medborgare behöver inleuppehållstillstånd. Andra behöver sådant. Jagkommer också alt behandla svenska studerande med utländsk förutbildning. 1983/84:115 4 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna utgångspunkter Attstärka de internationella inslagen i den grundläggande högskoleutbildningen ärsedan slutet av en viktig del i det fortlöpande förnyelsearbetet.Dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ) lade fram etthandlingsprogram för internationalisering av högskolans verksamhet. Genom beslut1975 anslöt sig regering och riksdag till huvudlinjerna i programmet (prop.1975/76:100 bil 10, UbU:20, rksr:245). Särskilda medel har anvisatsför ändamålet; /84 uppgår de till ca 4 milj. kr. I högskolelagen(1977:218) anges som ett allmänt mål för utbildningen att den skall främjaförståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) anmälde i sin anslagsframställning för budgetåret1981/82 elt reviderat handlingsprogram för internationaliseringsarbetet. Detavsåg åtgärder inom i huvudsak två områden, nämligen dels utbildningensinnehåll och uppläggning, dels utbyte i skilda former av studerande och lärare.Min företrädare anslöt sig i allt väsentligt till det reviderade programmet (prop.1980/81:100 bil 12). Dengrundläggande tanken bakom strävandena atl internafionalisera den högreutbildningen har varit, och är, att som ett litet land i hög grad ärberoende av utlandet i bl. a. ekonomiskt och kulturellt hänseende. Syftet medde nämnda handlingsprogrammen har varit att ge internafiona-liseringen störregenomslag i högskolans verksamhet. Jag vill för egen del stryka under attvitaliteten i svensk högre utbildning och forskning till inte ringa del ärberoende av att internationaliseringen av högskolan vidmakthålls och stärks.Jag erinrar om alt regeringen i propositionen om forskning (prop1983/84:107) har föreslagit medelsförstärkningar avseende internationelllforskarutbyte. Studerandeutbytetmellan ocb andra länder bör ses i det perspektiv jag nu har angett.Sådant utbyte förekommer i olika former, både organiserat och mer"spontant". En strävan är att öka det organiserade utbytet genom attuniversiteten och högskolorna i träffar avtal med läroanstalter i andraländer om utbyte av studerande, lärare och forskare. Inte sällan ingårutbildning i annat land i den studerandes reguljära studieprogram. Jag villhär särskilt nämna den planerade försöksverksamhet med s.k. integrerad utlandsutbildningsom Svenska insfitutel och UHÄ ansvarar för. Utbildningen avses starta hösten1984. Ocksåi fråga om utländska studerandes utbildning i finns flera former. Omman ser till studiernas längd kan två huvudgrupper av studerande urskiljas.Dels kan studierna gälla kortare program, ofta på engelska; som exempel kannämnas de s. k. Scandinavian Studies vid i . Dels kanstudierna avse en längre lids högskoleutbildning i 1983/84:115 5 ,omfattande också undervisning i svenska språket. Mina förslag i det följandeavser i första hand denna senare typ av studier. Sverigesänder, som jag har berört, i växande utsträckning sina egna studerandeutomlands, särskilt för kortare studieperioder. Det är bl. a därför självklart aUSverige också skall ta emot utländska studerande. Att ta emot studerande förkortare studieperioder är en smidig och effektiv form, särskilt om studiernakan räknas in i den enskildes reguljära utbildning. Språket utgör emellertiden försvårande omständighet när det gäller alt organisera sådana studier. Mankan givetvis inte begära av en utländsk studerande att han eller hon skall lärasig svenska om studierna i avser . Svenskauniversitet och högskolor visar emellertid växande intresse för att erbjudakortare utbildning på främmande språk, något somjag noterar med glädje. Utländskastuderande som kommer hit för en fullständig svensk utbildning befinner sig ien särskild situation. De måste lära sig svenska för att kunna följautbildningen. Den svenskundervisning som de studerande genomgår ger inte baranödvändiga kunskaper för att genomgå utbildningen. Den kan därfill geytterligare värden i den mån soin de berörda under sin framtida yrkesverksamhetbevarar och utnyttjar kunskaperna i svenska. Detta stärker rimligen bandenmellan och resp. hemland. Sammanfattningsvisanser jag aU bör ta emot utländska studerande dels för kortarestudier, dels för längre utbildning inkl. svenskundervisning. I elt längreperspektiv, med ökade möjligheter för högskoleenheterna att erbjuda utbildningpå främmande språk, anser jag det befogat att prioritet ges åt kortare studier.DeUa har bl. a. den fördelen aU de studerande kan få viss utbildning i Sverigemed en redan påbörjad högre utbildning som grund. Jag vill här nämna attEuroparådets organ för högskolefrågor, the Standing Conference on UniversityProblems (CCPU), ägnar frågan om studerandeutbyte betydande intresse. CCPUarbetar f.n. med en rekommendation av innebörd bl. a. atl medlemsländerna iförsta hand bör främja kortare studier i annat land. Härmed avses studier omhögst . Också inom Europeiska gemenskaperna (EG) har man lagt tonvikt vidatl främja studieperioder utomlands. Samtidigtvill jag slå fast, att har ett ansvar för att också framgent ta emotett visst antal gäststuderande för längre, fullständig utbildning. Isammanhanget vill jag erinra om aU regeringen godkänt en Unescokonvenfionom erkännande av studier, diplom och examina avseende högre utbildning istater som tillhör Europaregionen inom och lämnat tillfälleatt ta del av detta beslut (prop. 1983/84:108). Regeringen har också i 1984 årsbudgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil 10) uppmärksammat behovet av en bäUreordning för värdering av utländsk högre utbildning. Det är angeläget att desvenska utbildningsmyndigheterna bl. a. kan göra en räUvisande bedömning avden sökandes ti /84. Prop.1983/84:115 6 meriterfrån utländsk högskoleutbildning inför antagning till svensk högskoleutbildning.Regeringen har föreslagit särskilda medel för ändamålet. Deanordningar som har gällt och gäller för utomnordiska gäststuderande i Sverigebar inte till alla delar fungerat tillfredsställande. Detta var orsaken tillatt min företrädare tillkallade en kommitté, gäststuderandekommittén,med uppgift alt föreslå förbättringar av verksamheten. Jag vill redan här nämnaatt flera förändringar har inträffat sedan kommittén började arbeta. En sådanrör antalet utomnordiska gäststuderande, som har varit alltför stort iförhållande till resurserna. är antalet utomnordiska gästsluderande lägre . Kraftiga förskjutningarhar vidare inträffat inom denna grupp vad gäller nationstillhörighet. Tidigarekom flertalet gäststuderande från anglosaxiska länder. kommer de oftastfrån andra kulturkretsar än den västeuropeiska. Denna omständighet har medförtbetydande svårigheter för språkundervisningen. Antagningsordningen rymmerockså problem. Mina förslag till ändringar i denna del grundar sig bl. a. påresultaten av ett utredningsuppdrag som UHÄ har utfört. Idet följande kommer jag all föreslå förändringar i fråga om antagningsordningen,regleringen av antalel gästsluderande m. fl. och förutbildningen i svenska m.m.;jag kommer också att behandla frågan om gäslstipendier. Sammanlaget syftar minaförslag till att effektivisera ordningen med gäststuderande i . Försammanhangets och överblickens skull kommer jag också att redovisa frågor ivilka det ankommer på regeringen eller berörda myndigheter att besluta. Jag harsamrått med chefen för och statsrådet i frågor somrör deras resp. ansvarsområden. Utomnordiskagäststuderande skall enligt nu gällande regler ha beviljats uppehållstillståndför gäststudier före inresan till . För atl få uppehållstillstånd förgäststudier krävs bl. a. att den sökande har fyllt och har minst 11 årsfullständig skolgång bakom sig. Den sökande skall också uppfylla övrigaallmänna behörighetskrav för högskoleutbildning och de särskildaförkunskapskrav som gäller för den utbildning som den sökande avser all följa.Vidare skall den som inte fyller kravet på kunskaper i svenska ha antagits tillnågon av de särskilda kurser i svenska för utländska studerande som ges ihögskolans regi. Slutligen skall den sökande kunna styrka att han eller hon harsin försörjning tryggad genom egna medel, stipendier eller på annat sätt. Uppehållsfillståndför förberedande studier i svenska beviljas . Gästsluderandekan därutöver få uppehållstillstånd för förberedande studier i engelska underytterligare en termin. Prövningenav uppehållstillstånd för gästsludier är således samordnad Prop.1983/84:115 . delsmed behörighetsprövningen för högskolestudier, dels med antagningen till kursi svenska. Denna ordning gäller . Somjaghar nämnt inledningsvis har UHÄ på regeringens uppdrag utrett hur prövningen avbehörighet och uppehållstillstånd skall samordnas med antagning av utomnordiskagäststuderande till grundläggande högskoleutbildning. UHÄ:sförslag, som senare har kompletterats, innebär i korthet följande. Utomnordiskagäststuderande skall antas till preparandutbildning i svenska m. m.och efterföljande högskoleutbildning. Denna ordning innebär att antagning tillpreparandutbildning, antagning till grundläggande högskoleutbildning ochprövning av uppehållstillstånd samordnas och skall göras före inresan tillSverige. En förutsättning för aU uppehållstillstånd skall beviljas blir därmedenligt förslaget att den sökande har antagits såväl till preparandutbildningsom till efterföljande högskoleutbildning. Denna s. k. direklantagning innebäralt den sökande garanteras plats i högskolan på den linje eller den kurs/kurserantagningsbeskedet anger. Utbildningsplatsen föreslås emellertid endast blipreliminärt anvisad. Enligt förslaget skall platsen stå till förfogande endastom den sökande uppfyller behörighetskraven i svenska inom en sfipuleradtidsram. Antagningenbör enligt förslaget genomföras centralt genom UHÄ. För vissa utbildningar börantagningen dock vara lokal. UHÄ föreslår, av resursskäl, att gästsluderandeskall antas endast en gång . Remissinstansernaär överlag positiva till förslaget atl gästsluderande skall antas tillgrundläggande högskoleutbildning före ankomsten till . Sverigesförenade studentkårer (SFS) ifrågasätter emellertid atl antagning endast skallgöras en gång och befarar att ett sådant system kommer att leda till attantalet gästsluderande i minskar ytteriigare. anseratt ett system med antagning till högskolestudier före de gäststuderandesankomst till kan leda till att endast ett mycket litet antalgäststuderande kommer till . UHÄ har i sitt kompletterandeförslag förordat att antagning till enstaka kurser skall göras av mottagandehögskoleenhet. Enligt UHÄ är det inle möjligt all i ett tryckt informationsmateriallämna så ingående information om utbudet av enstaka kurser som är nödvändigt.Det är därför enklast för de sökande att kommunicera direkt med den aktuellahögskoleenheten. UHÄ menar vidare att det är önskvärt att antagning avgäststuderande görs men att detta inte kan genomföras inomramen för nuvarande resurser. Däremot understryker UHÄ att antagning fill preparandutbildningbör göras . För egen del vill jag anföra följande. Mångagäststuderande har haft otillfredsställande studieresultat. Detta skall ses motbakgrund av att många har rest hit utan atl vela om de kommer att antas tillönskad högskoleutbildning. De har inte heller känt till 1983/84:115 8 attdet förekommer urval till utbildningen. Följden har blivit att ett stort antalgäststuderande inte har antagits till den önskade utbildningen utan i ställethar fått påbörja en helt annan utbildning än de ursprungligen hade önskat. Mångahar i detta läge valt att följa enstaka kurser. Andra har tvingats attåtervända hem efter avslutad preparandutbildning. Alltförmånga byten av studieinriktning och förlängda studietider har blivit följden avdenna ordning. Förhållandena har förbättrats något sedan det samordnadeförfarandet med prövning av uppehållstillstånd, behörighetsprövning ochgaranterad plats i svenskutbildning infördes . kan dockingen gäststuderande vara säker på att antas fill önskad högskoleutbildning. Densituation jag nu har beskrivit är inte tillfredsställande. Jag anser därför attdet är angeläget att antagningsordningen ändras. I enlighet med föreliggandeförslag bör prövning av uppehållstillstånd, anvisande av plats i preparandutbildningoch preliminär antagning till grundläggande högskoleutbildning göras i ettsamordnat förfarande före den sökandes ankomst till . I ett system därockså antagning görs före inresan blir det naturligt och nödvändigt för de utomnordiskagäststuderande som önskar studera i att i förväg noggrant planera ochförbereda sina studier. Sammantaget bör detta skapa betydligt bättrestudieförutsättningar för de gäststuderande. Jag vill också fillägga att jaghar erfarit att flera länder har liknande anordningar för att anta utländskastuderande och att systemen där fungerar tillfredsställande. Jagförutsätter att utomnordiska gäststuderande skall antas till högskoleutbildningendast en gång . Med tanke på vad jag kommer atl anföra vad gällerreglering av antalet utomnordiska gäststuderande är det nödvändigt att lokalantagning görs i nära samverkan med UHÄ. Detbör ankomma på regeringen att besluta om en antagningsordning i enlighet medvad jag har anfört. F. n.gäller att även sökande med utländsk förutbildning, för alt antas fill högskoleutbildning,skall ha kunskaper i engelska motsvarande slutförd lärokurs om minst tvåårskurser på någon linje i gymnasieskolan. Elt stort antal utländska studerandeuppfyller inte delta allmänna behörighetsvillkor när de kommer till Sverige.Det innebär atl de måste inhämta kunskaper i engelska parallellt medundervisningen i svenska. Gäststuderandekommitténhar föreslagit att utomnordiska gäststuderande före inresan till skalluppfylla de behörighetskrav i engelska som gäller för tillträde till högskolan.Bakgrunden till förslaget är att det har visat sig vara svårt för de studerandeatt inhämta kunskaper i två främmande språk, engelska och svenska.Svårigheterna förstärks av att de studerande som har bristfälliga kunskaper iengelska till stor del 1983/84:115 9 kommerfrån länder som språkligt och kulturellt skiljer sig avsevärt från Sverige.Dessa studerande har därför, betonar kommittén, större svårigheter att lärasig svenska än studerande från länder som inte skiljer sig från i dessaavseenden. Det har också, bl. a. i den av kommittén initieradeförsöksverksamheten med preparandutbildning, visat sig alt den som saknarkunskaper i något germanskt språk har stora svårigheter att lära sig svenska. Samtligaremissinstanser tillstyrker kommitténs förslag att erforderliga kunskaper iengelska skall ha inhämtats före den studerandes ankomst till . UHÄframhåller att det är uppenbart atl många utländska studerande har storabrister i engelska trots atl de har bedrivit gymnasiala studier i ämnet. Jagdelar kommitténs oeh remissinstansernas uppfattning i denna fråga. För atl degäststuderande skall kunna använda sin tid i så effektivt som möjligtär det enligt min mening, både för dem själva och för de svenska ulbildningsanordnarna,en avgjord fördel om de har inhämtat erforderiiga kunskaper i engelska föreankomsten till . Jagansluter mig vidare till kommitténs uppfattning atl kunskaper i engelskanormall skall verifieras genom ett internationelll erkänt test. Därigenomundviks att studerande som formellt men inte reellt uppfyller behörighetskraveni engelska blir antagna till högskolestudier. Jag har erfarit alt UHÄ f. n.undersöker vilka test som är lämpliga i sammanhanget. Kommitténföreslår alt dispens från kravet på kunskaper i engelska i vissa fall skallkunna lämnas den som har motsvarande kunskaper i franska eller tyska. Eftersomkurslitteratur på engelska språket förekommer i så gott som alla ämnen är detför de flesta studerande nödvändigt all ha kunskaper i engelska för alt kunnatillgodogöra sig kurslitteraturen. Det kan emellertid finnas fall där en utomnordiskgäststuderande har kunskaper i franska eller tyska och där utbildningensinnehåll gör atl den engelskspråkiga kurslitteraturen kan ersättas avlitteratur på något av dessa andra språk. Jag anser därför att dispens från kravetpå kunskaper i engelska skall kunna ges i särskilda fall. Dispens böremellertid enligt min mening ges restriktivt. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag till ändrade bestämmelser ienlighet med vad jag har anfört. 2.4Reglering av antalet utomnordiska gäststuderande Fördel slora flertalet av högskolans allmänna utbildningslinjer gäller följande. Närantalet behöriga sökande till en linje på en ort är större än antalet platsergörs ett urval. En tredjedel av platserna avsätts till sökande som har gamla avgångsbetyg från gymnasieskolan. Därefter fördelas återståendeplatser på fyra olika kvolgrupper i förhållande till antalet 1983/84:115 10 kvarståendesökande inom dessa. Till kvotgrupperna I och II förssökande med utbildning från gymnasieskolan, till kvoigrupp III sökande med folkhögskoleutbildningoch till kvotgrupp IV sökande som har uppnått och varitverksamma i arbetslivet samt övriga behöriga sökande som inte harkunnat föras till de tre första grupperna. Somurvalsinstrumenl används i huvudsak betyg, högskoleprov ocharbetslivserfarenhet. Inom kvotgrupperna I och II görsurvalet på den sammanlagda poängen för betyg och arbetslivserfarenhet. Densammanlagda poängen för studieomdöme från folkhögskola och arbetslivserfarenhetligger till grund för urvalet inom kvotgrupp III. Urvalet i kvotgrupp IV görspå den sammanlagda poängen för högskoleprov och arbetslivserfarenhet. Till 50 procenlav utbildningsplatserna i kvoigrupp IV har sökande som ärbehöriga endasl i denna grupp företräde. Utanför kvotgrupperna avsätts en vissandel av platserna, normalt högst , för sökande med utländskförutbildning. Detta ansluter fill Europarådels rekommendation av (Equivalenceof Diplomas leading to Admission lo Universities). För den berörda gruppengäller enligt UHÄ:s föreskrifter såväl betyg som arbetslivserfarenhet som urvalsgrund. Gäststuderandehänförs alltid till den sistnämnda gruppen. Övriga sökande med utländskförutbildning blir, om de begär det, i stället placerade i kvotgrupp IV. Antaletutbildningsplatser som skall tillfalla sökande med ufiändsk förutbildningbestäms, inom den angivna ramen, av antagningsmyndigheten. För utbildningmed central antagning har UHÄ beslutat att också storleken på denna grupp skallfastställas proportionellt, dvs. den skall motsvara den andel som antaletbehöriga sökande med utländsk förutbildning utgör av totalantalet behörigasökande till resp. utbildningslinje. är del inle nödvändigt atl ha en bestämd övre gränsför hur många utomnordiska gästsluderande som totalt skall ta emot.Kommitténs förslag innebär att utomnordiska gästsluderande inte skallbehandlas tillsammans med dem som enligt nuvarande ordning omfattas av 10-procenlkvoten.När det gäller utomnordiska gäststuderande med behov av utbildning i svenskakommer emellertid, enligt förslaget, de resurser som kan avsättas för preparandutbildningatt styra hur många gäststuderande i den gruppen som vaije år skall antas tillhögskoleutbildning. Kommitténdiskuterar om lO-procentkvoten skall behållas för övriga studerande medutländsk förutbildning, dvs. för invandrarstuderande, nordiska gäststuderande samlsvenskar med utländsk förutbildning. I denna fråga redovisar kommittén tvåalternativ. Å ena sidan kan det, enligt kommittén, vara rimligt att dessagrupper får platser i högskolan på samma grunder som de som har svenskförutbildning och att 1 O-procentregeln inte längre skall gälla.