prop · G70364 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad som föreskrivits iföregående stycke gäller även i det fall då den skattskyldige ingår i en grupp näringsidkaremellan vilka intressegemenskap råder (moder-och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning) och något av dessa företagyrkat avdrag för avsättning till resultatutjämningsfond.En sådan avsättning skall dock beaktas endast om den hänför sig tillverksamhet i förvärvskälla som har sådant samband med verksamheten i den skattskyldiges förvärvskälla att verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla om dehade bedrivits av ett enda företag. Utan hinder av vad som föreskrivits ovan i denna anvisningspunkt om den lägsta värdesättning pålagret, som kan godtas vid inkomstberäkningen,får det lägre värde på lagret godtas som den skattskyldige med hänsyn till föreligganderisk för prisfall visar vara påkallat. Nedskrivning av värdetpå rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt(kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångarav samma slag på balansdagen understiger det kontraheradepriset, eller det görs sannolikt att sådant prisfall kommer att inträffa innan tillgångarnalevereras eller säljs vidare av den skattskyldige ioförändrat eller förädlat skick. Beträffande värdet pårättigheter till leverans av maskineroch andra för stadigvarande bruk avseddainventarier enligt ej fullgjorda köpekontraktkan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännasendast i den mån den skattskyldige visar, att inköpspriset förtillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset,eller det görs sannolikt att sådant prisfall kommer Prop.1983/84:64 26 att inträffa innan tillgångarnalevereras. Denna lag träderi kraft och tillämpasförsta gången vid 1985 årstaxering. Äldre bestämmelser skall dock alltjämt tillämpasi fråga om beskattningsår som har påbörjats föreingången av . 1983/84:64 27 Lag om ändring ilagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 a § lagen (1947:576) om statlig inkomstskattl skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För nedan angivna skattskyl- För nedan angivna skattskyl diga utgör grundbeloppet: diga utgör grundbeloppet: a) för svenska aktiebolag, a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas sä- sparbanker, sparbankernas sä- kerhetskassa, ekonomiska för- kerhetskassa, andraekonomiska eningar som ingår i jordbruks- föreningar änsambruksförening kasse rörels en, svenska aktie- ar,svenska aktiefonder, sven- fonder, svenska försäkringsan- ska försäkringsanstalter som stalter som inte är aktiebolag inte är aktiebolag, sådana samt sådana utländska juridiska utländska juridiska personer personer som ej beskattas en- som inte beskattas enligt ligt 10 § 1 mom.j_ 10 § 1 mom., allmänna av den be- hypoteksbank.Konungariket skattningsbara inkomsten, i den stadshypotekskassa, mån skatten inte skall beräknas hypoteksföreningarsamt sådana enligt c) här nedan; juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats föratt förvalta samfällighet och som skall erlägga skatt förin-komst: avden beskattningsbara inkomsten, i den månskatten inte skall beräknas enligt b) ISenaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. relsen, och sambruksföreningarävensom för cillmännahypoteksbank, stadshypotekskassa, hypoteksföreningar samt sådanajuridiska personer som enligt författningeller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvaltasamfällighet och som skall erlägga skatt fc'r inkomst: avden beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsan stalter såvitt angår försäk ringsrörelsen: av den beskattningsbara inkomsten; samt d) för andraskattskyldiga än dem som avses i 10 § 1 mom. eller under a), b) eller c)_ här ovan: femton procent av den beskattningsbara inkomsten. b) för livförsäkringsan stalter såvitt angår försäk ringsrörelsen: tioprocent av den beskattningsbara inkomsten; samt c) för andra skattskyldiga än dem som avses i 10 § 1 mom. eller under a) eller b) här ovan: femton procent av den beskattningsbara inkomsten. Denna lag träderi kraft och tillämpasförsta gången vid 1985 årstaxering. Äldre bestämmelser skall dock alltjämt tillämpasi fråga om beskattningsår som har påbörjats föreingången av . 1983/84:64 29 Lag om ändring ilagen (1982:1185) om inbetalning påsärskilt Härigenom föreskrivs att 1-3 §§lagen (1982:1185) om inbetalning påsärskilt investeringskonto skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank skall, om företagets huvudsakliga verksamhet avser jordbruk,skogsbruk, fastighetsförvaltning eller rörelse, betala in medel på ett räntelöst konto i (särskilt investeringskonto) enligt bestämmelserna i denna lag. Regeringen får,om det finns synnerliga skäl, medge befrielse helt ellerdelvis från skyldigheten att betala in medelpå särskilt investeringskonto. Företag, som avses i första stycket och som betalar in medel på särskiltinvesteringskonto, har rätt till avdrag enligt bestämmelserna i 4 §för det belopp som i räkenskaperna har avsatts till en särskild fond (särskildinvesteringsfond). Aktiebolag eller ekonomisk Aktiebolag eller ekonomisk förening, som avses i förening, som avses i 24 § 3 mom. kommunalskattelagen 24 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370), behöver inte betala (1928:370), får inte betala in in medel på särskilt investe- medel påsärskilt investe ringskonto, ringskonto. Inbetalning påsärskilt in- Inbetalning på särskilt in vesteringskonto skall göras med vesteringskonto skall göras med ett belopp som motsvarar 20 ett belopp som motsvarar av företagets justerade procent av företagets justerade 1983/84:64 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse årsvinstunder det beskatt- årsvinst under d£ beskattnings- ningsår för vilket tSixering i årför vilka taxering i första första instans sker instans sker eller - om företaget på grund eller - om företaget pågrund av förlängning av räkenskaps- av förlängning av räkenskaps året inte skall taxeras inte skall taxeras ett av år - . Understiger den dessa år- närmast följande år. justerade årsvinsten 1 miljon Understigerden justerade års- kronor behöver inbeteilning på vinsten behöver särskilt investeringsikonto inte inbetalning på särskilt inves- göras. teringskonto inte göras. Med justerad årsvinstavses årsvinsten enligt fastställd balansräkningsedan årsvinsiten, i den mån den påverkatsav nedan angivna poster, a) ökats med erlagda eller beräknade allmännasvenska skatter, b) ökats med belopp som har avsattstill allmän investeringsfond enligt lagen(1979:609) om allmän investeringsfond och annan liknandefond, c) ökats med belopp som har doneratstill allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål, d) minskats med restituerade allmänna svenska skatter, e) minskats med belopp som enligt 6 § lagen om allmäninveste ringsfond har återförts från lagerinvesteringskonto jämte tillägg på sådant belopp, f) justerats med belopp som har föranlett ändringav årsvinsten på grund av överföring av allmän investeringsfond och annan lik nande fond samt g) ökats medbelopp som har tagits i anspråk för av- eller ned skrivningar eller koncernbidrag utövervad som kan godtas vid inkomsttaxeringen. Omfattar beskattningsåretkortare eller än tolv månaderskall den justerade årsvinsten jämkas med hänsyntill detta. Skall företaget taxeras för tvåbeskattningsår skall årsvinsten 1983/84:64 31 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för de båda beskattningsårenläggas samman, varefter vinsten jämkas med hänsyntill de båda beskattningsårens sammanlagda längd. vidtagit några åtgärder som kan antas ha tillkommit i syfte att helt eller delvis undgå skyldighet att betala in medel på särskiltinvesteringskonto skall vid bestämmande av underlagetför insättningsskyldigheten bortses frånsådana åtgärder . Inbetalning till särskiltinvesteringskonto skall ha kommit ett riksbankskontor till hända senast den dag, då företaget enligt 34 § 1 eller 2 mom. taxeringslagen (1956:623) skall haavlämnat allmän självdeklarationför beskattningsåret. Inbetalning som har gjorts senare än i första stycketsägs men undertaxeringsåret skall också godtas. I dessa fall skall företaget betala en särskild avgift till statsverket. Avgiften är av det för sent inbetalade beloppet förden kalendermånad då beloppet rätteligen senast skulle ha betalatsin och därefter av beloppet för varje påbörjad kalendermånadtill dess inbetalning sker. Den särskilda avgiften skall betalas inomden tid som bestämmer. Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgårrestavgift enligt 58 § 1 mom. första stycket uppbördslagen(1953: 272) på avgiftsbeloppet. Den särskilda avgiften och restavgiften får drivas in i samma ordning som gäller förindrivning av skatt enligt uppbördslagen. Avgifterna är inteavdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skall företaget intetaxeras Skall företaget inte taxeras år1984 är företaget skyldigt eller år1985 är före- att göra en preliminär inbetal- taget skyldigt att göraen ning till med belopp preliminär inbetalning till andra-fjärde styckena gäller även företag som avses i detta stycke. skall lämna bevis till företaget om inbetalning till särskilt investerings.konto. skall till och översända sådana uppgifter angående de för beskattningsåret gjorda sommotsvarar av den justerade årsvinsteneller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten,beräknad enligt 2 §, som hänför sig till det eller de beskattningsår för vilket taxeringsker . Inbetalningen skall hakommit ett riksbankskontor till händasenast . ,vid avlämnandet av sin allmänna självdeklarationtill taxering, att ett större belopp skall betalas in till särskilt investeringskonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företagetbetala in vad som fattas senast den dag, dåföretaget enligt 34 § 1 eller 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra-fjärde styckena gäller även företag som avses i detta stycke. riksbankenmed belopp som motsvarar av den justerade årsvinsten eller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten, beräknadenligt 2 §, som hänför sig tilldet eller de beskattningsår för vilket taxering sker år 1983respektive . Inbetalningen skall hakommit ett riksbankskontor till händasenast respektive . , vid avlämnandetav sin allmänna självdeklaration till 1985 respektive taxering, att ett större belopp skall betalas in till särskilt investeringskonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företagetbetala in vad som fattas senast den dag, dåföretaget enligt 34 § 1 eller 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat deklarationen. Prop.1983/84:64 33 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse inbetalningarna till särskiltinvesteringskonto under taxeringsåret eller, om beloppet har betalats in vid senaretidpunkt, därefter. Denna lag träderi kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i . 3 1983/84. Prop.1983/84:64 34 I fråga om jordbruksfastighet eller rörelse gällerenligt 41 § kommunalskattelagen (1928:370),KL, att inkomsten skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder i den mån dessa grunder inte står i strid med särskildai KL givna bestämmelser. Även inkomst av annan fastighet får i vissa fall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Detta innebär att hänsynskall tas inte bara till inkomster och utgifter i verksamheten utan även till lager, fordringar och skulder vidbeskattningsårets ingång resp. utgång.Hänvisningen till bokföringsmässigagrunder medför vidare att den skattemässiga inkomstberäkningenskall ske på grundval av de redovisningsreglersom finns i bcikföringslagen (1976:125, BFL) ochannan civilrättslig lagstiftning samt ijordbruksbokföringslagen (1979:141). En grundläggande regel i denna lagstiftning är att bokföringsskyldighetenskall fullgöras på sätt som överensstämmermed god redovisningssed. Syftet med bokföringslagensbestämmelser om värdering av tillgångaroch skulder ar i första hand att förhindra över-resp.undervärdering. Någon gränsför undervärdering av tillgångarfinns inte i den civilrättsliga lagstiftningen. Det finns således inte någotsom enligt denna lagstiftning förhindrar attföretaget i sitt bokslut värderar sina tillgångar till ett värde som väsentligt understiger anskaffningsvärdet eller det verkliga värdet. Därmedskapas reserver i företaget. Redovisas reserven inte öppet i balansräkningentalar man om dold reserv. Av konkurrensskäleller andra skäl kan företag ha intresse av att dölja sina reserver. Beträffande aktiebolag krävs enligt 11 kap. 5 §aktiebolagslagen Prop.1983/84:64 35 (1975:1385)öppenredovisning av lagerreserv i balansräkning och resultaträkning endast i bolag som ärskyldiga att ha auktoriserad revisor. Genomatt dolda reserver bildas blir företagets öppet redovisade egna kapital lägre än vad detverkligen är. Den dolda reserven - liksom givetvis även en öppetredovisad lagerreserv - tillhör dock inte i sin helhet det egna kapitalet. Upplösning avreserven medför ökning av vinsten med samma belopp. Eftersom vinstenpå t.ex. varulager i sin helhet är skattepliktig utgör lagerreserven - till större ellermindre del - en skatteskuld. Skatteskuldens storlek ärberoende bl.a. av företagets skattesituation under de beskattningsår då reservenupplöses. Om upplösningen sker under ett förlustår harreservbildningen fungerat som en resultatutjämnings-mekanism mellan olikabeskattningsår. Somnyss nämnts finns i civilrättsligt hänseende inte någon undre gräns för värdering av tillgångar. För attmotverka en alltför kraftig undervärdering av omsättningstillgångar, vilketskulle medföra en från beskattningssynpunkt oacceptabel tidsförskjutningav intäktsredovisningen, finns i skattehänseende vissa minimivärderingsreglerför lager och pågående arbeten. Idet följande lämnas först en redogörelse för KL:s allmänna regler om nedskrivning av varulager. Därefterbehandlas de särskilda regler som gäller förfastigheter och värdepapper. Vidare behandlas i ett särskiltavsnitt bestämmelserna om pågående arbeten. Slutligen sammanfattas resultatet aven i en bilaga intagen undersökning av konsekvenserna av ändrade procentsatserför nedskrivning av varulager. Prop.1983/84:64 36 De generella reglerna om lagernedskrivning finns i punkt 2av anvisningarna till 41 § KL. Av anvisningspunktens första stycke framgåratt den i räkenskaperna gjorda värdesättningen på tillgångaravsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall frångås vidinkomstberäkningen endast om värderingen ståri strid mot uttryckliga regler i KL. Denna bestämmelse, som har funnits sedan KL:s tillkomst, uppfattades tidigare somen vidsträckt rätt att genom nedvärdering av varulagret begränsa den vinst som annars skulle beskattas. Medundantag för lager av värdepapper synes man först i praxis ha ansett att bestämmelserna möjliggjordebegränsning av nedskrivningsrätten. I betänkandet (SOU 1954:19) Ändrad företagsbeskattninganförde företagsbeskattningskommitténatt den lämpligaste metoden att tillskapastriktare värderingsregler var att ange ett lägsta värdetill vilket varulagret skulle få upptas. Även en sådanregel kunde dock enligt kommittén medföra inte önskvärda effekter. Som exempel nämndes att företagenblev tvungna att ta fram reserver vid lagerminskning om lagret vid föregående bokslutvar nedskrivet till det lägsta värdet. Vid stigande priser skulle vidare - även om lagervolymen var - ett lager, som vid årets ingångvar nedskrivet till lägsta värdet, inte kunna redovisas till detta värde i den utgåendebalansen. Företaget skulle alltså komma att beskattas för även inte realiserade vinster. För att komma till rätta med problemet vid lagerminskning föreslogs nedskrivning på grundval avde tre senaste beskattningsårensgenomsnittliga lagervärde med möjlighet att redovisa ett negativt: värde. Vad gällerproblemet att behöva ta fram orealiserade vinster vidprisstegringar föreslog kommittén bl.a. en specialregel, som i princip innebar att Prop.1983/84:64 37 företagen skulle - oberoende avprisstegringar - få redovisa ett normallager till oförändrat värde. För att en lägsta gränsför varulagervärderingen skulle bli effektiv ansåg kommitténdet nödvändigt att avdraget för inkuransredovisades öppet. Inkuransavdraget borde enligtkoimnittén motsvara lika stor procent av detverkliga anskaffningsvärdet som nedsättningen utgjorde av utförsäljningsprisetför kuranta varor. För att undvika utredningsproblem i alltför många fall föreslogs ett relativt högt schablonavdrag, . Dådenna procentsats kunde befaras vara otillräckligför vissa modebetonade branscher föreslogs dessutom att dåvarande riksskattenämnden i samråd med berördabranschorganisationer skulle kunna fastställahögre procentsatser. Vid avvägningen avnedskrivningsprocenten skulle enligt kommittén hänsyn tas till att de permanenta värderingsreglerna visserligen borde vara liberala menav konjunkturpolitiska skäl mer restriktiva än de dågällande. Då det kunde tänkasatt företagen skulle komma att sträva efter att hållalagren värderade till den lägsta gränsenansågs det motiverat att gränsen inte sattes för lågt. Mot en för låg gräns talade ocksåatt de kunde föranleda företagen att behållalagret även i tider då det var bättreatt minska på lagerhållningen. Vidare skulle beaktas att öppen resultatutjämning(investeringsfonder) föreslagits för juridiska personer och att nedskrivningen vidlagerminskning skulle kunna beräknas på ett medeltalsvärde.A andra sidan borde enligt kommitténmöjligheten till nedvärdering vara såstor att en säker garanti vid prisfall erhölls och att därutöver viss möjlighettill skattefri konsolidering lämnades. På grundval av bl.a. dessa överväganden fannkommitténs majoritet att den lägsta gränsenför varulagervärdering borde sättastill . Kommittén föreslog vidare en alternativ värderingsregelför rå- och Prop.1983/84:64 38 Dessa varor skulle få tas upp till lägsta marknadspris . Nedskrivning av detta värde skulledärefter få ske. För bl.a.banker och försäkringsföretag och deras lager av värdepapperoch lånefordringar samt byggnadsföretag med lager av fastigheter ansågs nedvärderingenligt huvudregeln inte kunna tillåtas. Någon fixerad gräns borde inte införas i lagtexten utan detfick överlåtas till praxis att fastställa lägsta tillåtna gräns. Somnorm för nedvärderingen borde gälla att denna skulle ge säker täckning för de risker,som var förenade med lagerhållningen men i övrigtinte ge större utrymme för en konsolidering än vad som kom i fråga för övriga företag. (1955:100) uttalade föredragande departementschefen att det fanns mycketsom talade för företagsbeskattningskommitténs förslag attbegränsa nedskrivningen till , bl.a. det förhållandetatt företagens möjlighet att genom vinstreglerande åtgärder öka sinlikviditet - vilket i vissa fall inte var önskvärt - blev mindre. I enstaka fall kunde dock dennaprocentsats befaras inte medge en fullt betryggande nedskrivning förprisfall. Med hänsyn till detta och då svårigheternai samband med övergången till de nya reglerna skulle minska betydligtom nedskrivning fick ske till föreslogs i proposit;Lonen - om än medviss tvekan - denna procentsats. biföll propositionen i dennadel. Huvudregelninnebär isåledes att lagret vid beskattningsårets utgång inte får tas upptill lägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde elleråteranskaffningsvärde efteravdrag för inkurans. Inkuransavdragfår enligt anvisningspunktens tredje stycke inte medges med störrebelopp än vad som motsvarar den kon- Prop.1983/84:64 39 staterade värdenedgången pålagret på balansdagen. Befarad risk för framtida prisfall berättigar inte till inkuransavdrag. Sådan risk förprisfall får täckas genom den lagernedskrivning som är tillåten enligt de allmänna nedskrivningsreglerna. Oavsett storleken avverklig eller befarad förlust medges dock inkuransavdragschablonmässigt av det lägsta av lagrets anskaffnings- eller återanskaffningsvärde,såvida avdraget inte framstår som uppenbart opåkallat, eller med det högstaprocenttal som kan ha angett för lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper avskattskyldiga. För lager av djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelsegäller att det inte får tas upp till lägrebelopp än av den genomsnittliga prodoktijnskostnadenför djur av det slag och den ålderssammansättningvarom fråga är. () fastställerför föreskrifter för beräkning avproduktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t.ex. i frågaom särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av det lägsta avanskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Till huvudregeln har fogats en särskild spärregelför de skattskyldiga som tillämpar den års taxering gällande möjligheten till lönebaseradreservering. Denna bas för bildande av skattekrediter infördes påförslag av företagsskatteberedningen (prop. 1978/79:210, SkU1978/79:57, rskr 1978/79:389, SFS 1979:612) . Syftet med resultatutjämningsfonden äri första hand att öka konsolideringsmöjligheterna i företag med begränsad lagerhållning.Reserveringen innebär att den som redovisar inkomst avrörelse eller jordbruk kan få avdrag förbelopp som avsätts till en s.k. resultatutjämningsfond. Avsättningenfår uppgå till högst20 % av beskattningsårets lönesumma. I frågaom fysiska personer som har inkomst av rörelseeller jordbruk får avsättning göras Prop.1983/84:64 40 med- förutom av lönen till anställda - högst av den skattskyldiges inkomst förefondavsättningen. Bestämmelserna om resultatutjämningsfondfinns i 41 d § KL. skattskyldige vid beräkning av inkomst av viss förvärvskälla yrkatavdrag för avsättning till resultatutjämningsfondfår lagret enligt punkt 2 tionde stycket av anvisningarna till 41 § KL intetas upp till lägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde elleråteranskaffningsvärde efteravdrag för inkurans. Huvudregelnhar kompletterats med tre regler, nämligen de s.k. supplementärreglernaI och II samt regel om rätt till nedskrivning förprisfallsrisk. Supplementärregel I är avseddatt förhindra att en tillfällig lagerminskning framtvingar en upplösning ochdärmed beskattning av den dolda reserven i lagret. Regeln innebär att lagernedskrivningfår göras med utgångspunkt i lagrets medelvärde vidutgången av de två föregående beskattningsåren. Nedskrivning får ske medhögst av nämnda medeltalsvärde . På förslag avföretagsskatteberedningen kompletterades supplementärregel Imed en särskild skatteflyktsregel. Regeln innebär iprincip att en skattskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellan vilka intressegemenskap råder, får utnyttjasupplementär regel I endast under förutsättningatt regeln tillämpas av samtliga skattskyldiga som tillhör gruppen. Supplementärregel II är avsedd att tillämpas på rå- och stapelvaror.Dessa varor får enligt regeln tas upp till lägst 70 %av lägsta marknadspris under beskattningsåret eller under något av denärmast föregående nio beskattningsåren. 1983/84:64 41 Något kravpå att rörelsen skall ha bedrivits under föreliggerinte, utan tidsrymden har valts med avsikt att inrymma prisfluktuationer underen konjunkturcykels faser. Vidtillämpning av supplementärregel II medges inkuransavdrag endastundantagsvis. Ingenting hindrar dock att de ordinarie avskrivningsreglernaeller supplementärregel I tillämpas även på lager av rå- och stapelvaror, varvid de ordinarie reglerna för inkuransavdragblir tillämpliga. Medan supplementärregel II får tillämpas för vissdel av varulagret som lagret av andra produkter värderasenligt huvudregeln, får de båda supplementärreglerna inte användas . Detkan inträffa att tillämpning av huvudregeln eller de två supplementärreglernainte ger ett betryggande lågt värde med hänsyn till prisfallsrisk. Enligt en särskildundantagsbestämmelse kan en skattskyldig i ett sådant fallmedges ytterligare nedskrivning. Bestämmelsen skall tillämpas på helavarulagret. Stapelvaror får exempelvis inte brytas ut och nedskrivas separatenligt supplementärregel II. 2.1.3 Nedskrivning av omsättningsfastigheter Deallmänna nedskrivningsreglerna är inte tillämpliga på omsättningsfastigheter.