prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Bestämmelser om jäv vidröstning pä bolagsstämma finns i 9 kap. 3 8 andra stycket aktiebolagslagen.Enligt lagrådsremissen föreslås den utvidgningen av jävsregeln atl detröslförbud som gäller för aktieägare skall smitta av sig sä att, om enfondslyrelse är jävig, röstrält inte heller får utövas för övriga styrelsersaktier. Även om förslaget i denna del innebär en avvikelse från grundsynen attvarje fondstyrelse är atl betrakta som självständig aktieägare, finner lagrådelstadgandet sakligt motiverat. Del bör emellertid redaktionellt överarbetas såall det bättre stämmer överens med den föreslagna lydelsen av 9 kap. 2 8 sistaslyckel. Lagrådet förordar följande formulering. Omtvå eller flera styrelser i allmänna pensionsfonden förvaltar aklier i ettvisst aktiebolag, anses varje styrelse för sig som aktieägare vid tillämpningav första och tredje styckena. Förslagenlämnas ulan erinran. Iredaktionellt hänseende har lagrådet utöver vad som tidigare föreslagitvissa ändringar i de remitterade lagtexterna. Prop.1983/84:50 151 Närvarande: statsministern , ordförande, ochslalsråden , , , , Föredragande: slalsrädd Feldl Föredraganden anmäler lagrådels yttrande' över förslaglill 1. lag omvinstdelningsskall, 2. lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 3. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 4. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomslskall, 5. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 6. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 7. lag om ändringi skatlebrollslagen (1971 ;69), 8. lag medreglemente för allmänna pensionsfonden såvitt avser 17, 27, 28, 31 samt 34-3988, 9. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. 1 De remitterade förslagen Lagrådet har riktal vissa anmärkningar mol det sätt varpåärendet beretts. För det första kritiseras att de utredningar som ligger tillgrund för lagrådsremissen inte varit förutsättningslösa i den meningen att desakkunniga haft alt ta ställning till om dt löntagarfondsystem bör införaseller inle. För del andra riktar lagrådet kritik mot alt remissinstanserna intevaril i lillfälle att yttra sig över ett samlat förslag till löntagarfonder ochför det tredje synes lagrådet instämma i flera remissinstansers uppfattning attremisstiden varil alltför kort. För egen del vill jag med anledning av dessa synpunkteranföra följande. Frågan om löntagarfonder har under de senaste tio årenvaril föremål för en intensiv debatt och ett omfattande utredningsarbete. statlig utredning arbetade och presenterade elt tiotaldelbdänkan- ' Beslul om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1983/84:50 152 den.Samtliga större näringslivs- och löntagarorganisationer har behandlat frågan irapporter, på kongresser, i studiecirklar och i rådslag. Många av landets mestframstående vetenskapsmän bland ekonomer, sociologer, statsvetare och juristerhar bidragit med vetenskapliga avhandlingar och en lång rad av debattinlägg.Det torde i själva verket vara få, om ens någon ekonomisk politisk fråga, somblivit föremål för en så omfattande och förutsättningslös prövning och debattsom frågan om löntagarfonder. Jagdelar inle heller lagrådets uppfattning rörande brislen pä samlat förslag vidremissbehandlingen. Fondgruppens rapport innehåller ell komplett förslag till etl löntagarfondsyslem.Vad gäller den närmare motiveringen för och utformningen av systemetsfinansiering hänvisas i rapporten till den tidigare remitterade rapporten . När remissinstanserna hade atl ta ställning tillfondgruppens förslag kunde de göra det med utgångspunkt i ett fullständigt ochi detalj utformat lagförslag. Delta bekräftas också av att åtskilligaremissinslanser till mycket stor del uppehåller sig vid övergripande synpunkteravseende löniagarfondsyslemet som helhet. I flera remissvar, bl.a. LO;s ochSAF:s, fastslås också explicit att man kunnat ta ställning till ett sammanlagdförslag till löntagarfonder. Vad beträffar remisstidenslängd är jag ense med lagrådet all det hade varit önskvärt med en något längreremisstid. Å andra sidan vill jag erinra om atl löntagarfonderna ulgör enväsentlig del i den samlade ekonomiska politiken för atl rekonstruera ochstabilisera den svenska ekonomin. En längre remisslid skulle ha medfört enettårig försening av löntagarfondsreformen vilket allvariigt kunde haförsvagat denna politik. Mot bakgrund av den både långa och intensiva debatt-och utredningsperiod som föregått förslagel är min slutsals atl den valdaremisstiden - omkring kan betecknas som godtagbar. Lagrådethar i sitt yttrande inte framfört någon erinran mot den föreslagna lagen omvinstdelningsskatl eller de därav föranledda ändringar i annan lagstiftning påskatteområdet (lagarna 1-7 i del remitterade förslaget). Enligt min meningfinns del inte heller någon anledning att frångå de remitterade lagförslagen.Jag föreslår dock - i anslutning till synpunkter som under hand framförts avlagrådet - atl 2 8 första stycket, 68 andra stycket 4 saml 10 8 första ochandra styckena lagen om vinstdelningsskall justeras i språkligt hänseende. Iförtydligande syfte bör vidare en uttrycklig definition av begreppetomräkningstal tas in i 78 första slyckel. föranleder i sin tur vissaredaktionella ändringar i 4 8 första och fjärde styckena samt 7 8 andra ochtredje styckena. För alt undanröja missförstånd vill jag slutligen påpeka attregeln i 8 8 andra stycket om avrundning av öretal blir tillämplig endast omvinstdelningsskatlen skall räknas av mot utländsk skall. Prop.1983/84:50 153 Förslaget lill lag med reglemente för allmännapensionsfonden (APR) I anslutning lill vad lagrådet har anfört omfondstyrelsernas ställning i förhällande lill den statliga förvaltningsorganisationenvill jag påpeka all den personal som behövs i löntagarfondstyrelsernas kanslierarbelsrältsligl kommer alt inta samma ställning som AP-fondens övrigaanslällda. Del innebär bl.a. att arbets- och anställningsvillkoren fastställsulan medverkan av någon slallig myndighet. Jag föreslär - med anledning av påpekanden som lagrådetgjort - att vissa ändringar av redaktionell art görs i APR. Sålunda bör bl.a.den ändringen göras all till en ny paragraf. 42 8. överförs beslämmelserna i17§ om all och riksrevisionsverkel ärligen skall avgeutlåtande över fjärde fondslyrelsens och lönlagarfondslyrelsernas förvaliningav medel och au utlåtandena skall överlämnas lill regeringen. Till följd häravbör 42 8 i det remitterade förslagel betecknas som 43 8. Vidare bör som enkonsekvens av lagrådets förslag beträffande 9 kap. 2 8 aktiebolagslagen -vilkel förslag jag. som jag strax återkommer lill, anser böra godtas - vissaändringar fördas i 38 8 APR. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 9 kap. 28 anfört är den rättsliga utgångspunkten all AP-fonden är ägare tillsamtliga aktier som fjärde fondstyrelsen och lönlagarfondstyrelserna skallförvalta, men atl varje fondslyrelse är all anse som ställföreträdare förAP-fonden såvitt avser de aktier slyrelsen förvallar. Jag har sammaprincipiella uppfattning som lagrådel om hur fondstyrelserna därför börbetraktas i olika akliebolagsrättsliga sammanhang. I de fall där det ärnödvändigt för att en fondstyrelse skall kunna uppträda som självständigställföreträdare för AP-fonden bör styrelsen således betraktas som aktieägare. Jag kan instämma i vad lagrådel har anfört om överförandeav rösträtt på fackliga organisationer och biträder lagrådets förslag lilllydelse av tredje stycket andra meningen. Begränsningen lill fackligaorganisationer som har medlemmar anställda vid bolaget eller dess dotterbolagbör dock kvarstå. 9 kap. 3 8 Även om 9 kap. 2 8 tredje stycket andra meningen ges denav lagrådet föreslagna lydelsen, skall fortfarande gälla all en fondslyrelse,som har överlåtit rösträtt pä fackliga organisationer, inte får tillsammans medorganisationerna rösta för mer än en femtedel av de på bolagsstämman företräddaaktierna. Jag delar lagrådets uppfallning om hur en rösträttsbegränsning börgöras om en fondstyrelse själv röstar för en de) av sina aktier och fleraorganisationer utövar rösträtten för återstoden. Prop.1983/84:50 154 Om en fondstyrelse är jävig enligl andra slyckelförevarande paragraf, kommer enligt förslaget även andra fondslyrelser somförvallar aklier i del berörda bolagel alt vara jäviga. Lagrådet har ingeninvändning mot en sådan regel men menar all den knappast är följdriktig, omvarje fondslyrelse i övrigt är all betrakta som aktieägare. Även om jag somframgått delar lagrådets principiella uppfattning om hur fondstyrelsernaaktiebo-lagsrältsligl är atl betrakta, anser jag att detta synsäll inle äroförenligt med att jävsregeln tillämpas i den angivna situationen. En sådantillämpning är enligt min mening motiverad av att de lillgångar som de olikafondstyrelserna förvallar lillhör en gemensam förmögenhetsmassa. Jag föreslår slutligen all del nya stycket i paragrafenomformuleras på det sätt lagrådet förordat. I lagrädsremissen upptas - förulom de lill lagrådetremitterade förslagen och resterande del av förslaget till lag med reglementeför allmänna pensionsfonden - förslag till 10. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 11. lag om ändringi lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift under åren 1980-1984lill försäkringen för allmän tilläggspension. Även dessa förslag bör nu föreläggas . Jag hemställer all regeringen föreslär all anla dels de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagnaändringar och resterande del av förslagel lill lag med reglemente för allmännapensionsfonden, dels övriga lagförslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå atl anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1983/84:50 155 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ..... I Lagförslag .............. ...................................................... 3; Lag om vinstdelningsskalt ......................................... .... 3 2, Lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond , 7 3, Lag om ändringi kommunalskattelagen (1928; 370) 9 4, Lag om ändringi lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt II 5, Lag om ändringi uppbördslagen (1953: 272) '............ 13 6, Lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623) ........... 15 7, Lag om ändringi skatlebrottslagen (1971:69) ........... 18 8, Lag medreglemente för allmänna pensionsfonden ., 19 9, Lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring 28 10,.................................................................................... Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) 29 11, Lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift under åren 1980- 1984 lill försäkringen för tilläggspension, 30 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 6 oktober1983 31 1 Inledning ...................................................................... 31 2 Allmänmotivering ....................................................... 32 2.1 Bakgrund och utgångspunkter ............................... 32 2,l,r Inledning ........................................................ 32 2.1.2 Ekonomiskbakgrund .................................... 33 2.1.3 Löntagarfondsfrågansutveckling .................. 35 2.1.4 Allmännaöverväganden .............................. ... 47 2.1.5 Avslutning ..................................................... 53 2.2 Vinsldelningen ...................................................... 56 2.2.1 Inledning ....................................................... 56 2.2.2 Grunddragen ivinsldelningen .................. ,, , 57 2.2.3 Särskildafrågor ............................................ 64 2.3 Organisalionen ..................................................... 71 2.3.1 AP-fondenstillkomst och juridiska slalus ..... ... 71 2.3.2 AP-fondensreglemente ................................ 71 2.3.3 Lönlagarfondslyrelseri ATP-systemet .......... ... 73 2.3.4 Reformenslåsning i tiden ............................ ... 74 2.3.5 Kapitalförsörjning .......................................... 75 2.3.6 Antaletlönlagarfondslyrelser ....................... 76 2.3.7 Placering avmedel ...................................... ... 77 2.3.7.1 Löntagarfondslyrelserna....................... ... 77 2.3.7.2 Fjärdefondslyrelsen ........................... 78 2.3.7.3 Särskildaplaceringsregler .................. 79 2.3.7.4 Avkastningskravel ............................. 80 2.3.8.1 Löntagartondslyrelsernassammansättning ,,, 80 2.3.8.2 Regionalanknytning ........................... 81 2.3.8.3 Överföring avrösträtt .......................... 82 2.3.8.4 Utvärderingen .................................... 82 3 Upprättadelagförslag .................................................. 83 4 Specialmotivering ........................................................ 84 4.1 Lagen omvinstdelningsskalt ................................ 84 4.2 Ändringarna ilagen om allmän investeringsfond .. 102 4.3 Ändringarna ikommunalskallelagen .................... 103 4.4 Ändringarna ilagen om slallig inkomstskatt ........... . 105 4.5 Ändringarna iuppbördslagen m.m.......................... 106 Prop.1983/84:50 156 4.6 Ändringarna itaxeringslagen ............................... . 107 4.7 Ändringeni skatlebrollslagen ............................. 109 4.8 Lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden 110 4.9 Ändringen ilagen om allmän försäkring ............... . 125 4.10 Ändringarnai akfiebolagslagen .......................... . 126 5 Hemställan ................................................................... . 127 6 Beslut............................................................................. . 127 Bilaga 10 De remitterade förslagen ........................... . 128 Utdrag av lagrådets protokoll .. . 142 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 4november 1983 151 Noistedts Tryckeri, 1983 SAMMANFATTNINGAV VINSTDELNINGSGRUPPENS BETÄNKANDE (DS FI 1983:13) Vihar haft till uppgift att utarbeta en modell för delning av vinster över enviss nivå. Vårt arbetehar i första hand inriktats på att bestämma det underlag som vinstdelningen skall beräknas på. våraslutsatser bör vara av intresse vid utformningen av bådefrivilliga och obligatoriska system för vinstdelning. Direktiventar sikte på ett obligatoriskt vinst-' delningssystem. Vi harfunnit att ett sådant system bör omfatta aktiebolag, ekonomiska föreningar,sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter.Underlaget för vinstdelningen bör bestämmas avtaxeringsnämnden i samband med den årligainkomsttaxeringen. Vimenar att det vinstmått som används i vinstdelningssystemet skall spegla det"verkliga" resultatet av verksamheten efter det att inkomstskatten är betald.Vi har dock ansett det rimligt att företagen får göra avsättning till investeringsfond innanvinstdelningsberäkningen görs. Vinstdelningenskall endast träffa vinster över en viss nivå. I vårt förslagundantas därför mindre vinster genom ett fribelopp. eller av den utbetalda lönesumman.Företaget får alltså välja mellan det fasta och det lönebaseradefribeloppet. 1 det här sammanhanget betraktas närstående företag(inom en koncern e.d.) som ett företag. 1 1983/84. Denprincipiella uppbyggnaden" av vinstdelningsunderlaget är alltså '/.avsättning till investeringsfond Vihar utgått från att vinstdelningsavgiften skall vara avunderlaget och att avgiften skall vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen. För attkomma fram till företagets "verkliga ' vinst" föreslår vi enberäkning i två steg. I det första steget definierasett nominellt resultat. I detandra steget rensar vi detta resultat från inflationseffekter och kommer.fram till ett realtresultat. De£öj:sta_ste£e 2_ nomiriellt. £S£U_ltt_ Utgångspunktenför vinstberäkningen är företagets deklaration. Av praktiska skäl är detinte möjligt att utgå från företagets vinst före skatte-mässigaavdrag. Därför måste man starta med den statligt beskattningsbarainkomsten och lägga till de poster som skall ingå i detnominella resultatet. Följande justeringar görs: Företagen får vid den statliga taxeringen dra av fjolåretskommunalskatt. Denna avdragspost skall återläggas. hänför sig till tidigare års förluster. Dessa avdrag medgesvid taxeringen och syftar till att stimulera företagens investeringar,forskning och anskaffning av riskkapital (investerings-, forsknings-, exportkredit-samt s.k. Annellavdrag och avdrag för aktieutdelning i icke börsnoteradeföretag). +Förändring av lagerresérv o.d. Företagenmedges under vissa förutsättningar avdrag för ökning avsin lagerreserv. Även sådana avdrag skall återläggas. Ikonsekvens härmed får företaget dra ifrån eventuell minskning avlagerreserven, på samma sätt behandlas förändringar av liknande reserver, t.ex. resultatutjämningsfond. Somnämnts återläggs däremot inte avsättning till investeringsfond (och andra liknandefonder). Det aj\åra_ £t£g£t_-_r£alt_r£sijltat. Vinstermäts normalt i nominella termer. Inflationens verkningar beaktas inte.Vårt förslag bygger på att endast reala vinster skall bli föremål förvinstdelning., Detta förutsätter att den nominella vinsten kan räknas omtill en real vinst. Omräkningen tar sikte på lager, anläggningar(byggnader, markanläggningar, maskiner och inventarier), monetära tillgångar(kassa, banktillgodohavanden, fordringar) samt skulder. Avpraktiska skäl görs omräkningen enligt vissa schabloner. I flertalet fall är dessaschabloner fördelaktiga för företaget. böljandejusteringar skall göras. Lager.I ett realt vinstdelningssystem bör en försäljning av lagertillgångar inte träffas avavgift om värdet av lagret bara har ökat itakt med inflationen. Därför medges ett avdrag som svarar mot åretsinflationseffekt på det ingående lagrets värde (inkl. lagerreserv). Anläggningar.Med ett realt synsätt blir avskrivningar som beräknas påhistoriska anskaffningsvärden för små. Därför medges ett extra avdrag som gör att desammantagna avskrivningarna svarar mot återanskaffningsvärdet. Förinventarier (inkl. maskiner) är avdraget schablonmässigt beräknat som åretsinflationseffekt på det ingående värdet av inventarier. i kassan inte lika mycket värda i slutetav året som i början. Företagen får alltså en real urholkning av sina monetära tillgångar. Därför medgesett avdrag som svarar mot årets inflationseffekt på de ingående monetära tillgångarna (åretsnyemissioner och positivt nominellt resultat räknas också in i demonetära tillgångarna). Skulder.Vid inflation är en skuld på . mindre betungande än vid årets början. Därför skall åretsinflationseffekt på de ingående skulderna läggas till. + Skattemässiga avdrag (kommunalskatte-, förlust-, investerings-, forsknings-, exportkredit-samt Anneli- och andra utdelningsavdrag). +Avsättning till lagerreserv, resultatutjämningsfond o.d. (minuspostom reserven minskats). Aretsberäknade skatt, statlig och . Arets inflationstalmultiplicerat med vissa tillgångar (monetära tillgångar, lager, maskiner och inventarier vid årets .början)samt årets nominella resultat och nyemitterat kapital. Extrainflationsavskrivning på byggnader och markanläggningar. Aretsinflationstal multiplicerat med skulderna vid årets början(inkl. investeringsfond). Fribelopp (av lönesummanalt. Vinstdelningsavgiftutgår av avgiftsunderlaget. Avgiften äravdragsgill vid nästa års inkomsttaxering Behandirig_aissa £P£ca_lp£obl£m_ Vihar ägnat särskild uppmärksamhet åt frågan om vinstutjämning mellan olika år ochmellan olika företag inom samma koncern. De administrativa skälen talarenligt vår uppfattning starkt mot att införa några särskildautjämningsregler. Vi, har därför avstått från nya regler av detta slag. I stället harvi tagit fasta på vissa av de möjligheter till utjämning som finns i dagens inkomstskattesystem.I vår modell godtas avsättningar till investeringsfond. Det avsatta beloppetskall alltså inte återföras vid beräkning av avgiftsunderlaget. Detsamma gäller för s.k. överavskrivningarpå inve'htarier. Genom att utnyttja investeringsfondssystemet ochvariera inventarieavskrivningarna kan företagen i stor utsträckning jämna utvinsterna över åren. Önskemålen om utjämning inom koncerner tillgodoses i huvudsak genomatt skattereglerna om koncernbidrag accepteras också ivinstdelningssystemet. Idirektiven har förutsatts att särskild hänsyn skall tas till expanderande företag medliten kapitalbas. De expanderande företagens intressen tillgodoses också på flera sätt i förslaget.Det fasta fribeloppet om . är betydelsefullt liksom möjlighetenatt nedbringa underlaget för vinstdelningen genom investeringsfondsavsättningaroch överavskrivningar på inventarier. Det kan också nämnas attinflationskorrigeringen för inventarier har fått en generösutformning och att årets nominella resultat får räknas medvid inflationskorrigeringen för monetära tillgångar. Detmedför naturligtvis problem att introducera ett realt vinstmått. Även omprinciperna bakom förslaget omfattas av de flesta kan förslagetuppfattas som "annorlunda". detaljer kan förslaget framstå som svårtillgängligt. Vi har dock försökt utformareglerna så att den praktiska hanteringen inte skall leda tillett omfattande merarbete för företagen och skatteadministrationen. Denomständigheten att det kan vara svårt att förstå tekniken för att räkna om det nominella resultatet behöver inteinnebära att själva utförandet av inflationskorrigeringarna är besvärligt.Av det tiotal justeringsposter som normalt blir aktuella kan ungefär hälften hämtasdirekt ur deklarationen. Flertalet av de övriga kan fås genom att multiplicera en siffra i bokslutet meddet för året gällande inflationstalet. Därtillkommer att byggnadsavskrivningarna i deklarationen skall räknas uppmed index. Enligt vårt blankettförslag behöver dock flertalet företag inte utföra dennakorrigering. Vihar bedömt att vinstdelningsberäkningen i nästan alla små och medelstora företag skall kunna utföras inomen tidsram -. Vihar också bett att överslagsvisberäkna belastningen för skatteadministrationen. Enligt beräkningarnakommer ungefär 15 manår att krävas förgranskningsverksamheten. Beräkningarna bygger bl.a. på attungefär 5 000 företag kommer att påförasvinstdelningsavgift. Vadslutligen gäller den föreslagna lagen om vinstdelningsavgift har det intevarit möjligt att hålla den halt kort. Den har dock kunnat hållas inomrimliga gränser - 10 paragrafer och fem sidor - tack vare attvi utnyttjat nuvarande skattemässiga begrepp,och undvikit att införa något nyttreserverings- eller utjämningsinstrument . Prop.1983/84:50 9 Bilaga 2 VittaiDELWlNGSGRUPENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Härigenom föreskrivs följande. 1 § Svenskt aktiebolag, svenskekonomisk förening, svensk sparbank och svensk ömsesidigskadeförsäkringsanstalt skall erläggavinstdelningsavgift enligt denna lag. Avgift skall dock inte erläggas av livförsäkringsanstalt och inte heller av bostadsföretag som avses i 24, § 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller av företag som enligt 53 § 1 mom. första stycket d nämnda lag ärskattskyldiga endast för inkomst av fastighet. Vinstdelningsavgift som påförts ett företag åretföre taxeringsåret äravdragsgill vid taxeringen till statlig och -. 2_ § Vinstdelningsavgiften är av avgiftsunder laget. Avgiftsunderlaget är företagets reala vinst till den del vinsten överstiger fribeloppet. Fribeloppet av företagets lönekostnader eller - om företaget såönskar - (fastfribelopp). Företag mellan vilkaintressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller, företagunder i huvudsak gemensara ledning) fårdock tillsammans tillgodoräknas högst ett fast fribelopp. Det fasta fribeloppet skalli första hand tillgodoräknas det företaginom gruppen som har den största realavinsten såvida inte yrkande framställs om att fördelningenskall ske på annat sätt.. Har det lönebaseradefribeloppet, utnyttjats bortfaller rättentill fast fribelopp för övriga företag inom. Med realvinst avses företagets nominella resultat sedandetta minskats med inflationsavdrag förföretagets byggnader,' markanläggningar, inventarier och lager samt justerats med Prop.1983/84:50 10 hänsyn till inflationseffekter på företagetsmonetära tillgångar och skulder.