prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Demedel som överförs till fondstyrelsens förvaltning får uppgå lill högst I 850miljoner kronor. 27 §Riksförsäkringsverket skall till varje lönlagarfondstyrelses förvall- ning överföra de medel som styrelsen rekvirerar hos verket. 1983/84:50 24 naspå de medel som enligt 2 § första stycket 1 -4 skallöverföra till första, andra och tredje fondstyrelserna med lika fördelningmellan dessa styrelser. får överföras dels en femtedel avvinslskallen och av vinstdelningsskalten, dels av lilläggspensionsavgif-ternaett belopp molsvarande 0,04 enheter av procentsatsen för uttag avtilläggspensionsavgifi. Summan av de medel som överförs till en lönlagarfondstyrelsesförvaltning får dock inte överskrida den medelsram som anges i fjärde stycket. skall också, med den begränsning somföljer av 28 §, hänföras avkastningen av de medel som styrelsen förvallar. Förvarje lönlagarfondslyrelse är medelsramen och ökardärefter till och med med ett belopp molsvarande 20000basbelopp enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring. 28 §Fjärde fondstyrelsen och lönlagarfondstyrelserna skall före utgången av maj månad lill första, andra och tredje fondstyrelsernas för valtning överföra en avkaslning för närmast föregående räkenskapsår be räknad till av nuvärdet av förvaltade medel. Med nuvärdet av förvaltade medel avses summan av de medel som styrelsen intill räken skapsårets slut rekvirerat hos , omräknad efter de förändringar av konsumentprisindex som skett från det medlen tillställdes styrelsen och fram till räkenskapsårets slut. Förmedel som en fondstyrelse förvallat under endast en del av räkenskapsåretskall den enligl första stycket beräknade avkastningen minskas i motsvarandemån. Avkastningenfrån fjärde fondstyrelsen skall fördelas mellan första, andra och tredjefondstyrelserna i förhållande till de avräkningar som har skett enligt 26 §första stycket lill och med det år som avkastningen avser. Avkastningen frånlönlagarfondstyrelserna skall fördelas lika mellan första, andra och tredjefondstyrelserna. 29 8Envar av fjärde fondstyrelsen och lönlagarfondstyrelserna skall med de medel som styrelsen förvallar belala kostnaderna för dess verk samhet och för revisionen av dess förvaltning. 30 §Fjärde fondstyrelsen skall bestå av tolv ledamöter som förordnas av regeringen. Av ledamöterna utses tvä efler förslag av sammanslutningar som företräder kommunerna, tre efler förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare och fem efter förslag av rikssammanslulningar av arbetstaga re. Omförslag inte avges, förordnar regeringen ledamöter ändå. För varje ledamotutses i samma ordning en suppleant. Ledamöter och suppleanter skall varamyndiga och här i riket bosalla svenska medborgare. 31 8Varje löntagarfondstyrelse skall bestå av nio ledamöter. För leda möterna skall finnas fyra suppleanter. Regeringenförordnar ledamöter och suppleanter. Prop.1983/84:50 25 Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och bosattahär i riket. Av ledamöterna skall minsl fem och av suppleanterna minst tväföreträda lönlagarintressen. Vid utseendet av ledamöter och suppleanter skalldet tillses att löntagarfondslyrelserna fåren regional anknytning. 32 8 Ledamöter och suppleanter i fjärde fondstyrelsenförordnas för liden intill dess balansräkning har fastställts under tredje året efter del dä förordnandet meddelades. Ledamöter och suppleanter i löntagarfondslyrelsernaförordnas för liden infill dess balansräkning har faslslällls efterdel då förordnandel meddelades. Om en ledamol eller suppleanl entledigas eller avlidereller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den lid för vilken han blivitförordnad, skall för den återstående liden i hans ställe en ny ledamotrespektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 30 och 31 8§. 33 § Av de utan förslag utsedda ledamöterna i fjärdefondstyrelsen för ordnar regeringen en till ordförande och en till vice ordförande. För varje lönlagarfondslyrelse förordnär regeringen avledamöterna en lill ordförande och en till vice ordförande. 34 § Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnarförsäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska polifiken samt med beaktande av kredilmarknadens funktionssätt, förvalla anför trodda medel genom placeringar på riskkapilalmarknaden. Placeringarna skall syfta till all förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så alt kraven pä god avkaslning,långsiktighet och riskspridning tillgodoses. 35 8 Fjärde fondstyrelsen får placera de medel somstyrelsen förvaltar 1. i aklier isvenska aktiebolag med undanlag av aktiebolag som driver bank- ellerförsäkringsrörelse, 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har utfärdals av aktiebolag som avses i I saml 3. i aktier iutländska aktiebolag saml i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av utländskaaktiebolag. Fondstyrelsen får inte förvärva värdepapper enligt förstastycket 3 i sådan omfattning atl värdepapperens sammanlagda värde kommer atlöversliga en procent av värdet av de medel som styrelsen förvallar. 36 § En lönlagarfondslyrelse får placera de medel somstyrelsen förval lar 1. i aktier i svenska aktiebolag, 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt Ullnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i I saml 3. som riskkapitali svenska ekonomiska föreningar. 37 8 Fjärde fondstyrelsen får inte förvärva mer än tioprocent av aktierna i ett aktiebolag, om aktierna är inregistrerade vid . Har aktierna olika röstvärde, får fondstyrelsen inte förvärva siörre anlal än Prop.1983/84:50 26 att röstetalet för aktierna ulgör högst avröstetalet för samtliga aktier i bolaget. Enlönlagarfondslyrelse får inte förvärva så många vid fondbörsen inregistreradeaklier i ett aktiebolag alt dessa uppgår till eller mer avsamtliga aklier i bolagel eller, om aktierna har olika röstvärde, altröstetalet för aktierna uppgår lill eller mer av röstetalet församtliga aktier i bolaget. 38 8 skall på begäran av en lokalfacklig organi sation vid ell aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aklier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolag överlåta ät organisationen atl för högst ett är i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal. Om fleralokala fackliga organisationer vid ett bolag eller inom en koncern begär attfå utöva rösträtt för aktier skall löntagarfondstyrelsen överlåta ätorganisationerna att var för sig för högst i sänder utöva rösträtt försammanlagt hälften av aktiernas röstetal. Styrelsen skall därvid fördelarösträtten i enlighet med vad som överenskommits mellan organisationerna. Omnågon överenskommelse inte har träffals, skall styrelsen fördela rösträtten medledning av det antal medlemmar i respektive organisation som är anställda ibolaget och dess svenska dotterbolag. 39 § Om del behövs för en tillfredsställandebetalningsberedskap eller för all tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedel pla ceras hos , annan bank eller postgirot. I samma syfte får fond medel placeras i sialsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikal och förelagscertifikat. 40 § För Qärde fondstyrelsen förordnar regeringen fyrarevisorer atl granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar som enligl 30 § får föreslå ledamöter i fondstyrelsen. Om ordförandeoch om rätt att anlita biträde gäller vad som föreskrivs i 21 §. 41 8 För varje lönlagarfondslyrelse förordnar regeringentre revisorer atl granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna ulses en på förslag av bankinspeklionen. Revisorer får vara gemensamma för fjärde fondstyrel sen och en eller flera löntagarfondstyrelser. För varjelönlagarfondslyrelse utser regeringen en av de ulan förslag utsedda revisorernaatt som ordförande leda revisionen. 42 8 och skallårligen avge ut låtande över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvalt ning av medel. Utlåtandena skall överlämnas lill regeringen före den I april året efter räkenskapsåret. 43 8 Föreskrifterna i 5 8 andra slyckel, 7-10 och 14-16 §§samt 22- 25 §§ gäller också i fråga om fjärde fondstyrelsen och löntagarfondslyrel serna. 1983/84:50 27 Denna lag träder i kraft . Genomlagen upphävs reglementet (1959; 293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning. Om det i lag eller annan författning hänvisas föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i lagen (1983:000) medreglemente för allmänna pensionsfonden, tillämpas i stället den nyabestämmelsen. I samband med att regeringen utser ledamöter ochsuppleanter i en löntagarfondstyrelse beslämmer regeringen vid vilken lidpunktunder som styrelsen skall starta sin verksamhet. I fråga om äterlån, som avser avgifter betalda föreden eller som har beviljats före , och låntill kreditinrättning som har beviljat äterlånel gäller fortfarande 14-16 8§reglementel (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning i sinnärmast före den gällande lydelse. I fråga om lån som kredilinrällninghar erhållit enligt nu angivna 15 8 första stycket får dock avtal träffas omtillämpning av 19 8 andra stycket i den nya lagen. I fråga om sådana lån från en fondstyrelse till enkreditinrättning, som hänför sig till ålerlån beviljade före ,gäller fortfarande 15 8 andra stycket första meningen reglementet (1959:293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast före den 1 april1981 gällande lydelse. I andra fall än som avses i 4 och 5 gällerbeslämmelserna i den nya lagen i fråga om ålerlån och lån lill kreditinrättningpå grund av ålerlån som har beviljals eller sökts före ikraftträdandet. Summan av de medel som enligl 27 § andra slyckelförsta meningen får överföras lill en löntagarfondstyrelses förvaltning skallför är 1984 minskas med ett belopp om . Bestämmelserna i 28 § skall tillämpas första gångenför . Vid tillämpningen av 28 § skall de medel somtidigare överförts till fjärde fondstyrelsens förvaltning beräknas lill etlnuvärde för av . Innehar fjärdefondstyrelsen aktier i något eller några aktiebolag utöver vad som medges i 37 §, får fondstyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna. 1983/84:50 28 Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall införas en nyparagraf, 19 kap. 3 a 8, av nedan angivna lydelse. Försäkringenför tilläggspension finansieras, förutom genom avgifter som avses i 1 §, avvinslskatl enligt lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt samtvinstdelningsskalt enligl lagen (1983:000) om vinstdelningsskatt. Dennalag träder i kraft . Prop.1983/84:50 29 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 9 kap. 2 och 3 §8aktiebolagslagen (1975: 1385)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 28 Akfieägares rätt vid bolagsslämma utövas avaktieägaren personligen eller genom ombud med skriftlig, daglecknad fullmakt.Fullmakt gäller högst ell är frän utfärdandet. Aktieägare kan vid bolagsslämmamedföra ett biträde. Innehar i enlighet med reglemen- Om två eller fiera styrelser i all- tet(1959:293) angående allmänna manna pensionsfonden förvaltar pensionsfondens förvaltning fiärde aktier i ett visst aktiebolag får varje fondstyrelsen aktier i visst aktiebo- styrelse för sig utöva rösträtt för de lag, får efter fondstyrelsens bemyn- aktier styrelsen förvaltar. En fond- digande rösträtt för aktieinnehavet styrelse får för högst ell år i sänder utövas genom ett eller fiera ombud, överlåta åt en eller fiera fackliga som föreslagits av facklig organisa- organisationer med medlemmar tion med medlemmar anställda hos anställda hos bolagel och, om bo bolaget, laget är moderbolag i en koncern, hos dess dotterbolag atl varför sig utöva rösträtt föraklier som styrelsen förvaltar. Ingen kan rösta för egna och andras aklier för sammanlagtmer än en femtedel av de på stämman företrädda aktierna, om ej annat följer avbolagsordningen. Aktieägare får icke själv eller genom ombud rösta i frågaom 1. talan mol honom. 2. hans befrielsefrän skadeståndsansvar eller annan förpliktelse gentemot bolagel, eller 3. talan ellerbefrielse som avses i 1 och 2 beiräffande annan, om aktieägaren i frågan barettväsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Bestämmelserna i första och andra styckena om aktieägareäger molsvarande tillämpning på ombud för aktieägare. Om två eller flera styrelser i allmänna pensionsfondenförvaltar aktier i ett visst aktiebolag, anses varje styrelse för sig somaktieägare vid tillämpning av första och tredje styckena. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982:739. Lagom ändring i lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgiftunder åren 19801984 till försäkringen för tilläggspension Härigenomföreskrivs alt lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift under åren1980-1984 till försäkringen för tilläggspension' skall ha nedan angivnalydelse. Enliglriksdagens beslut föreskrivs, all procentsatsen för uttag avlilläggspensionsavgifl skall utgöra för , 12,25 procentför , förär 1982, förär 1983 och 9,80 procentför är 1984, Enliglriksdagens beslut föreskrivs, alt procentsatsen för uttag avlilläggspensionsavgifl skall utgöra för , 12,25 procentför , förär 1982, förär 1983 och 10.00 procentför . Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstalsråden I, , , , , , ,, , , , , . R. Carlsson.Holmberg, , Thunborg Föredragande: statsrådet omlöntagarfonder Ulredningen (Fi 1975:03) om lönlagarna och kapitaltillväxtenavslutade sitt arbete med en slutrapport (SOU 1981:44). Rapporten innehöll intenågot färdigt förslag lill löntagarfonder. Vid sidan av slutrapporten överlämnadeutredningen ell antal expertrapporter, där frågor med anknytning lilllöntagarfonder behandlades. I slulel av tillkallades en expertgrupp (B1982:08) med uppdrag all utarbeta ett förslag lill vinstdelning. Gruppen, somantog namnet vinsl-delningsgruppen', lade fram belänkandel (Ds Fi1983: 13) En modell för vinsldelning. Sammanfaltningen ochförfaltningsförslagen i belänkandet bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1 och 2. Vidare tillkallades en expertgrupp (Fi 1983:01) meduppgift atl arbeta fram underlag för en placeringspolitik för löntagarfonder. Gruppen,som antog namnet placeringsulredningen", avlämnade belänkandel(SOU 1983:44) Kapitalplaceringar på aktiemarknaden. Sammanfattningen ibetänkandet och ell däri inlaget underlag för placeringsreglemente bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 3 och 4. Vissa frågor angående löntagarfondernas organisation m,m,samt vissa ändringar i reglementet angående AP-fondens förvaltning harbehandlats i ' Ledamöter: fil, kand, . ordförande,direktören , ekonomen , departementsrådet vonBahr. ,utredningssekreteraren och skatle-direktören . " Ledamöter: riksbankschefen ,ordförande, docenten , fil. direktörenNils-Axel , ekonomen . ombudsmannen ,direktören och direktören . Prop.1983/84:50 32 en interdepartemenlal arbelsgrupp, fondgruppen. Gruppenhar redovisat sina överväganden i promemorian (Ds Fi 1983:20) Löntagarfonder iATP-systemel, Sammanfaltningen och författningsförslagen i promemorian börfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 5 och 6. Betänkandenaoch promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av remissyttrandena såvitt angår betänkandet En modell förvinsldelning bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 7.Vinstdelningsgruppens betänkande bygger pä förslag som framlagls av realbeskaltningsutredningen(B 1978:07) i betänkandet (SOU 1982; 1) Real beskattning. Även dettabelänkande har remissbehandlats. Med hänsyn till detta bör - såvitt gällerinflalionskorrigerad företagsbeskattning - en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena i dessa delarfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena såvitt avser belänkandelKapitalplaceringar på aktiemarknaden och promemorian Löntagarfonder iATP-syslemet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 9. 2.1 Bakgrund och utgångspunkter Som framgått av vad jag anfört harlöntagarfondsfrågan varit föremål för omfattande diskussion och åtskilligautredningar under de senasle åren, Pä grundval av överiämnade betänkanden,remissvaren samt de överläggningar om löntagarfonder som regeringen haft medde. politiska partierna och vissa andra organisationer har föreliggande förslagom löntagarfonder i ATP-syslemet arbetats fram. Del innebär i korthet alt femlönlagarfondslyrelser inrällas inom ATP-syslemet, De medel som dessafondstyrelser skall förvalla kommer från en speciell vinstdelningsskalt ochfrån en lönebaserad avgift. Medlen skall användas lill all köpa aklier isvenska företag, och avkastningen skall tillföras ATP-systemet, Placeringarnaskall vara sådana atl de ger längsikligl god avkastning. En lönlagarfondstyrelsesrösträtt i etl börsnoterat förelag skall vara lägre än ' av det lolalaröstetalet. Regeringen utser fondstyrelserna, i vilka en majorilel avledamöterna bör ha förankring pä löntagarsidan. Jag övergår nu till alt närmare redogöra för förslagel ochövervägandena bakom del, I de frågor som har samband med ATP-syslemel harförslagel utarbetats i samråd med chefen för . kand. samt statssekreterarna . 1983/84:50 33 Underde sista åren av 1960-lalet och i början av 1970-lalet försämrades deninlernalionella ekonomiska situationen i flera avseenden. Det stabiliserandesystemet med fasta växelkurser löstes upp. Inflationstakten tredubblades.Oljekrisen orsakade kraftiga balansrubbningar i betalningsströmmarna mellanländer och ländergrupper. Tillväxttakten i produktion och inlernalionell handelsjönk dramaliskt. Somen följd av dessa förändringar uppstod svåra slruklurella problem i flertaletländers ekonomier. Arbetslösheten ökade från för OECD-området som helhetunder 1960-lalel lill en nivå av f. n. . början betraktades störningarna av mänga som konjunklurbe-tingade eller somen följd av en serie olyckliga omständigheter - oljekriserna,inflalionsfinansieringen av , etc. - som råkat sammanfalla itiden. Efterhand som problemen visade sig inte bara kvarstå ulan t. o. m.fördjupas har del blivit uppenbart all orsakerna måste sökas i mer djupliggandefaktorer, som har all göra med de olika ekonomiernas själva funktionssätt och dåframför allt pris- och koslnadsbildningen. Ihög grad har intresset därvid kommit alt fokuseras pä det stabiliseringspoliUskaproblemet, dvs. hur den ekonomiska politiken skall utformas för att del skallbli möjligt atl förena en lugn kostnads- och prisutveckling med lågarbetslöshet. Mångaländer har stora underskott i bytesbalansen och nästan alla har lågtkapacitetsutnyttjande i sin ekonomi. En återställd balans förutsätter enbetydande tillväxt i industrisektorn och en hög vinstnivå i industriföretagen.Kraven på höjd lönsamhet för industriell produktion förslärks av altsparandeunderskotl och inflation höjt lönsamhelen i finansiella placeringar. Samtidigthar löntagarnas andel av det samladeproduktionsresultatet ökat och de samlade marginaleffekterna i beskattningenhöjts. En sådan utveckling riskerar emellertid all verka allmänt försvagandepä de ekonomiska drivkrafterna och riskerar därmed all yilerligare urholkatillväxten. Den gör det också svårare all öka lönsamhelen i näringslivet lillden erforderliga nivån och ställer därför den ekonomiska politiken införsvårare problem . Detstabiliseringspolitiska problemet är alltså mer konflikifyllt och merkomplicerat än del var under den snabba tillväxtens epok, tidigare underefterkrigstiden - och det kräver därför också, enligl min mening, nya medel föralt lösas. Kortfattat gäller uppgiften alt förena en stigande vinstnivå med enrättvis fördelning, en lugn pris- och kostnadsutveckling och en lågarbetslöshet. Deninternationella utvecklingen under det senasle decenniet kan ses som ettuttryck för en gradvis kapitulation inför den allt svårare stabiliseringspolitiskauppgiften - och som en ovilja att pröva nya medel för alt lösa upp motsättningarnai politiken. 3 1983/84. 1983/84:50 34 Dennakapitulation kan schematiskt sägas äga rum i tre steg. I ett första skedekoncentreras politiken mer och mer pä all få upp vinsterna och hällatillbaka lönekostnaderna. I nästa skede uppges ambitionerna vad gällerarbelslöshelen och fördelningen; dessa får bli vad de blir när man skall skapabästa möjliga förulsällningar för låga kostnader och höga vinster. 1 del tredjeskedet används aktivt en hög arbetslöshet som medel för all få acceplans förhöga vinster och låga löneökningar. Med några få undanlag befinner sig samtligaOECD-länder i olika faser av denna utveckling. Jag anser del varaulomordenlligl angelägel atl undvika all också skulle slå in pä enutveckling, där den logiska slutstationen är atl arbetslösheten används som ettvapen mot inflationen. Del skulle skapa en växande arbetslöshet, med all densociala misär och del konfrontationskli-mal som följer med en sådan. Del skulleslå sönder hela den samförstånds-anda, som tidigare under så många decenniervarit en bidragande orsak till vårt välstånd. Och del skulle medföra ett lågtkapacitetsutnyttjande med omfattande kapilalförslörelse, vilket skulle innebäraetl väldigt slöseri med resurser. Delär därför nödvändigt all vi griper oss an uppgiften atl med nya medel lösa uppden stabiliseringspolitiska konflikten och finner vägar all göra en omfattandevinstökning förenlig med en jämn fördelning och en lugn kostnadsstegring. Delär desto mer nödvändigt som vi i har färska erfarenheter av de problemsom kan inträffa, då delta misslyckas. För svenskt vidkommande blev juåterverkningarna av den inlernalionella ekonomiska krisen i många avseendenkraftigare än för flertalet andra länder. Delta berodde i första hand på trefaktorer. - Eftersom är särskilt beroende av importeradolja fick oljeprishöjningarna starka negativa effekter på byiesbalansen, - Den försämrade tillväxlen och den svagaefterfrågeutvecklingen i den inlernalionella ekonomin slog särskilt hårt mol deindustriella basnäringarna. Eftersom hade stora delar av sinproduktion inom sektorerna gruv-, stål- och varvsindustri blevåterverkningarna här kraftigare än i flerlalel andra industriländer, I ell lägedå industrin borde ha växt för att klara de höjda oljepriserna,drabbades vi av en utslagning av ungefär samma storleksordning. - Den goda vinslkonjunkluren fördemed sig en mycket snabb löneglidning . Det löneavtalsom ingicks , höjningar av arbetsgivaravgiften och den svenska kronanskoppling till den stigande D-marken bidrog ytterligare lill atl försämra densvenska industrins konkurrensläge. Delta resulterade i stora förluster avmarknadsandelar, lägre kapacitetsutnyttjande och en långsammareproduktivitelstillväxl - vilket i sin lur höjde de relativa kostnadernaytteriigare. Våraproblem förstärktes och fördjupades således kraftigt av svårighe- Prop.1983/84:50 35 terna all lösa den slabiliseringspoliliska konfliktenunder 1970-talel. Då vi nu äter igen slår inför en situation dä vinsterna inäringslivet stiger, till följd bl.a. av den kraftigakonkurrenskraflförstärkning som gavs av devalveringen , är det avsynnerlig vikt all inte pris- och kostnadsslegringen i värt land på nyttskjuter fart så atl devalveringens effekter omintetgörs och vi hamnar i en nykostnadskris med skadliga verkningar på bytesbalans och sysselsättning. För allundvika en sådan utveckling, i denna konjunkturfas likaväl som på ,bör enligt min mening åtgärder vidtas som motverkar alt vinsluppgången medfören ytterligare koncentration av makt och ägande i näringslivet. I stället äruppgiften alt sprida maklen och ägandet, så all fler görs delaktiga iförmögenhetstillväxten.