prop · G70339 · 1983-12-31 00:00:00 — utan inteckningssäkerhet eller panlsäkerhet ibostadsrätt, om staten, kommuner m.fl. svarar som gäldenärer eller på grund avborgen. Bestämmelserna i paragrafen ersätter de nuvarande bestämmelserna i 30 a § och 31 § och innebär, som angetts i den allmänna motiveringen, utvidgad rätt för föreningarnaatt lämna lån ulan panlsäkerhet. Prop.1983/84:39 13 Denna paragraf som motsvarar den nuvarande 34 §innehåller bestämmelser om sladshypoteksföreningarnas säkerhetsfonder ochbeslämmelser om kapitaltäckningsfonder motsvarande dem som gäller för kassanenligt 15 §. Denna paragraf vars innehåll är nytt (jfr vid 33 §)uppställer ett särskilt kapitaltäckningskrav för föreningarnas fordringar medinteckningssäkerhel av uppskatlningsvärdel och för derasfordringar med panlsäkerhet i bosladsräller. Kapitaltäckningskravet har utformats så all delenbart gäller för kassans och föreningarnas kapitaltäckningsfonder tillsammans.Enligt den här föreslagna regeln, som innebär en förenkling jämfört medkassastyrelsens förslag, skall kassans och föreningarnas sammanlagdakapitaltäckningsfonder motsvara av föreningarnas fordringar med denangivna inleckningssäkerhelen och av föreningarnas fordringar medpantsäkerhet i bostadsrätt. Skulle kompletterande säkerhet ha ställts jämtepantsäkerhet i en bostadsrätt, bör detta bl. a. av praktiska skäl inte fämedföra någon lindring i kapitaltäckningskravet. För del fall att t.ex. enkommun ställt borgen för ett bosladsrällslån bör delta normalt kunna anses halämnats med stöd av 31 §. Denna paragraf som är ny innehåller bestämmelser omanvändningen av föreningarnas kapitaltäckningsfonder. Bestämmelserna motsvararde bestämmelser som enligt 16a § första stycket gäller för kassans kapitaltäckningsfond. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1984. Avsättning till kapitaltäckningsfond föreslås få göras första gången vidbokslutet för . För att stadshypoteksföreningarna skallkunna lämna bl.a. de nya underhållslånen redan från årsskiftet 1983/84 föreslåsen särskild regel som möjliggör delta. Det bör ankomma på kassaslyrdsen attbedöma i vilken omfattning föreningarna får lämna de nya lånen. Regeln hardärför utformats så att en förutsättning är, att det skall vara uppenbart altkapitaltäckningskravet enligt 34 § kommer alt kunna uppfyllas genomavsättningar ur kassans årsvinst . 1983/84:39 14 Till väsentlig del är de föreslagna lagändringarnaavsedda all redan i inledningsskedet möjliggöra en tillfredsställandefinansiering av de åtgärder för underhåll, reparationer m. m. som enligt vadstatsrådet och chefen för kommer att föreslå senare dennadag skall starta /84. Det är därför av vikl attlagändringarna också träder i kraft . Skulle lagrådet höras iärendet, försenas ikraftträdandet. Enligt min mening skulle därför lagrådetshörande fördröja lagstiftningsfrågans behandling sä att avsevärt men skulleuppkomma. Något yttrande av lagrådet bör således inle inhämtas. Jaghemställer atl regeringen föreslär attanta inom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå alt anta det förslagföredraganden har lagt fram. 1983/84:39 15 Framställningom ändringar av stadganden i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar I siadsförnydsegruppens belänkande (DsBo 1983:2)Bättre bosläder läggs fram förslag till nya underhållslån. Lånen förutsätts lämnasav de bostadsinslilul som verkar på den opriorilerade sektorn. Stadshypoteksinstitutionenspelar här en viktig roll. Som framhålls i betänkandet och även i del yttrandesom kassaslyrdsen avgivit över betänkandet förutsätter en medverkan frånstadshypoteks sida i denna nya långivning ändringar i stadshypotekslagen. Avhänsyn till frågans betydelse har inom sladshypotekskassan skyndsamt tagilsfram förslag till sådana ändringar. Kassan vill i sammanhanget också aktualisera enannan från boendesyn-punkt angelägen lagändring. Finansieringen av förvärv avbostadsrätter har varit förenad med problem. Under den senaste liden har ellantal av de bankägda kreditaktiebolagen fått tillstånd atl bilda särskildainsfitul med uppgifi att bedriva sådan verksamhet. Också inomstadshypoteksinstitutionen har det konstaterats att detta länebehov bordekunna tillgodoses inom ramen för sladshypoteksföreningarnas verksamhet. Det ärfrån konkurrenssynpunkt väsentligt atl stadshypoteksinstitutionen såsom delstörsta bosladsinslilulet kan verka på detla område. Inom kassan har därförutarbetats förslag till ändringar i stadshypotekslagen för alt göra det möjligtall la upp denna verksamhet. Kassastyrelsens förslag framgår av bilagdahandlingar. I den första bilagan har tagits upp de lagändringar som föreslås. andra bilagan motiveras ändringsförslagen. Styrelsen hemställer attändringarna kommer fill stånd. I behandlingen av detta ärende har deltagitstyrelsens ordförande , ledamölerna , , , , , ochEsbjörn samt suppleanterna och . Prop.1983/84:39 16 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kassans behållna årsvinst skallavsällas till en reservfond om ej annat följer av tredje eller fjärde stycket. Reservfonden skall uppgå till lägst elt belopp som svararmol en procent av kassans skulder. Uppgår reservfonden till belopp Uppgår reservfonden till belopp som anges i andra stycket, får för- som anges i andrastycket, får för ening av kassans årsvinst beviljas ening av kassans årsvinst beviljas bidrag utan återbetalningsskyl- bidrag utan återbetalningsskyl dighet, dighet. får också avsättning göras till en kapitaltäckningsfond. Uppgår reservfonden till tvåprocent av kassans skulder, får vinstmedel användas för syfte som hänger sammanmed kassans ändamål. Medel som har avsatts till kapitaltäckningsfondenfår. utom när det är påkallat på grund av föreskriften i 16 § tredje stycket,överföras till reservfonden endast i den mån som det kan ske utan att eftersättadet i 34 § angivna särskilda kapitaltäckningskravet för viss långivning frånsladshypoteksföreningarnas sida. Om kapitaltäckningsfonden, på grundav överföring till reservfonden eller av annat skäl, har blivit otillräckligmed hänsyn till föreskriften i 34 §, skall den ökas till den storlek.som är erforderlig. 17 § Förening skall erlägga förvalt- Förening skall eriägga förvalt- nings- och fondbidrag till kassan nings- och fondbidragtill kassan enligt kassans närmare föreskrifter, enligt kassans närmare föreskrifter. Bidraget utgår med belopp som Bidraget utgår med belopp som fordras för kassans förvaltnings- fordras för kassans förvaltnings kostnader och för avsättning till re- kostnader och för avsättning till re servfonden, servfonden eUer kapitaltäcknings fonden. 1983/84:39 17 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Ändamål 19 § har till har till ändamål all inom sill verksamhets- ändamål att inom sittverksamhetsområde utöva låneverksamhel av- område utöva låneverksamhet avseende fast egendom eller med seende tomträtl upplåten fastighet som be- /. fast egendom eller med tomt- byggs för all användas huvudsakli- rätt upplåtenfastighet som begyggs gen till bostäder eller affärslokaler. för att användas huvudsakligen till Långivningen får avse även annan bostäder eller affärslokaler, bebyggelse, om den finansieras 2. annan bebyggelse, om denna med stöd av statligt bostadslån eller finansieras medstöd av statligt bo- stalligt lån för anordnande av all- sladslän eller statligt lån för anord- män samlingslokal. Förening får nande av allmän samlingslokal, d- även driva annan verksamhet som ler har samband med långivningen. 3. bostadsrätt i bebyggelse som avses under I. eller 2. Föreningfår även driva annan verksamhetsom har samband med , 28 § Förening får, om ej annat följer För de ändamål som anges i 19 § av denna lag, lämna län endasl mot /. och 2. får förening,om ej annat betryggande säkerhet i form av följer av denna lag, lämna lån en- panträtt i fastighet eller tomträtt dast mot betryggande säkerhet i (inteckningssäkerhet). form av panträtt i fastighet eller tomträtt (inteckningssäkerhel). För att läcka kostnader under tidenför uppförande av byggnad på fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighetfår förening lämna lån i form av byggnadskredifiv. Byggnadskreditiv får docklämnas endast om låntagaren ulöver säkerhet, som föreskrivs i första stycket,ställer annan betryggande säkerhet för lånet. För det ändamål som anges i 19 § 3.får förening lämna lån mot säkerhet i bostadsrätten. Om det krävs för altbetryggande säkerhet för lånet skall anses föreligga skall låntagaren därjämteställa annan säkerhet. 30 § Pantbrev i fast egendom eller Pantbrev i fast egendom eller tomträtt skall lyda pä minst det be- tomträtt skall lydapå minst del belopp, till vilket lån beviljas, och lig- lopp, till vilket lånbeviljas, och ligga inom tre fiärdeddar av uppskatt- ga inom : avuppskattningsvär-ningsvärdet av den fasla egendo- del av den fastaegendomen eller av men eller av byggnad, som hör till tomträtlen. byggnad, som hör till tomträtten, eUer, om det särskildakapitaltäckningskrav som anges i 34 § är uppfyUt, inom ) av detta värde. Pantbrev, som utgör säkerhet förbyggnadskreditiv, skall lyda på minst del belopp med vilket kredilivel tages ianspråk. Uppskatlningsvärdel bestämmes avden långivande föreningen på grundval av särskild värdering. Har enligtgällande beslämmelser om lån av statsmedel till främjande av bostadsbyggandetsådanl lån beviljats till uppförande av viss byggnad, bör till grund förbedömandet i stället för uppskatlningsvärdel läggas det enligt nämndabestämmelser fastställda pantvärdet för byggnaden eller den fastighet, därdenna uppföres, om ej särskilda skäl föranleder annat. , somförvaltar gemensamhetsanläggning, förmånsrätt för fordran i länesökandens fastaegendom eller tomträtt, skall vid beviljande av lån mot inteckningssäkerhetanses som om lånesökanden till belopp, molsvarande den del av kostnaden förutförande av anläggningen som belöper på hans fasta egendom eller tomträtt,erhållit lån mol säkerhet i form av panträtt på grund av inteckning med bästaförmånsrätt. 30 a § För bebyggelse som har finansierats med stöd avstatligt bostadslån får förening i särskilda fall lämna lån mot säkerhet iform av horgen. Till kommun, landstingskommun ochsådan församling eller samfällighet som avses i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse får stadshypoteksförening lämna lån utan inteckningssäkerhet.Sådant lån får dock lämnas endast 1. förbebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lånför anordnande av allmän samlingslokal eller 2. föromsättning av lån som tidigare lämnats mot inteckningssäkerhet. Lån enligt första stycket I får ejbeviljas liU högre belopp än som hade kunnat utgå om lånet hade lämnats motinteckningssäkerhet med företräde framför det statliga lånet. Lån får lämnas även i form av byggnadskreditiv. Åvendärvid skall första och andra styckena tiUämpas. Utan inleckningssäkerhet får förening lämna lån förvilkel slaten, kommun, landstingskommun, sådan församling som avses i lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfäUigheter, rikshanken,, bankaktiebolag, sparbank eller centralkassa förjordbrukskredit ansvarar som gäldenär eller borgensman. Prop.1983/84:39 19 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 § 33 § Förenings behållna årsvinst skall Förenings behållna årsvinst skall avsättastill en säkerhetsfond. avsättastill en säkerhetsfond / den mån ej annat följer av fiärde slyckel. Säkerhetsfonden skall uppgå tilllägst ett belopp som svarar mot en procent av föreningens skulder. Om förening ej kan uppfylla i andrastycket angivet krav, skall säkerhetsfonden sammanlagd med övriga föreningarssäkerhetsfonder och kassans reservfond uppgå till lägst elt belopp som svararmol två procenl av kassans skulder. Kassan meddelar anvisningar omtillämpningen av denna bestämmelse. Om del i andra stycket angivnakravet är uppfyllt får ur årsvinsten avsättning göras till en kapitaltäckningsfond. I den mån förenings medel ej behövsi rörelsen får de göras räntebärande på betryggande sätt. 34 § Ett särskiltkapitaltäckningskrav föreligger i fråga om utlåning där säkerheten utgörs av 1. panträtt i fast egendom eller tomträtt med företrädesrätt mellan ) och ) av del uppskalt ningsvärde som åsatts egendomen, eller 2. panträtt i bostadsrätt. skall uppgå Iill lägst ett bdopp som motsvarar sammanlagt av föreningens fordringarmed säkerhet enligt första stycket I., och av föreningens fordringarmed säkerhet enligt första stycket 2.. Om förening ej kan uppfylla det iandra stycket angivna kravet, skall kapitaltäckningskravet likväl anses varatUlgodosett om motsvarande kapitaltäckningskrav är uppfyUt när det sammanlagdabeloppet av samtliga föreningars fordringar med angiven säkerhet ställs i relationtill det sammanlagda beloppet av kassans och samtliga förening- Kassan meddelar anvisningarom till-lämpningen av denna bestämmelse. 35 a § Medel som har avsatts till kapitaltäckningsfonden får,utom när det krävs för att täcka förlust, återföras endast i den mån som föreskrifteni 34 § andra stycket är uppfylld. I samband med beslut, varigenom del av föreningsverksamhetsområde överföres till annan förenings område, kan regeringen efterhörande av kassan och de berörda föreningarna bestämma om överförande av medelsom tillhör säkerhetsfonden. I samband med beslut, varigenom del av föreningsverksamhetsområde överföres fill annan förenings område, kan regeringen eflerhörande av kassan och de berörda föreningarna bestämma om överförande av medelsom tillhör säkerhetsfonden eUer kapitaltäckningsfonden. Låntagare skall erlägga förvaltnings- och fondbidrag tillsin förening. Bidraget utgår med belopp som fodras för föreningens förvaltningskostnaderoch för avsättning till säkerhetsfonden. Låntagare skall erlägga förvaltnings- och fondbidrag tillsin förening. Bidraget ulgår med belopp som fordras för föreningens förvaltningskostnaderoch för avsättning till säkerhetsfonden eUer kapitaltäckningsfonden . Denna lag träder i kraft den . Avsättning tillkapitaltäckningsfond får göras första gången vid bokslutet för räkenskapsåret1983. Lån för vilka det särskilda kapitalläckningskravet i 34 § gäller fårlämnas fram till dess i den omfattning som föreningarnas och kassans styrelserkan bedöma att nödvändiga avsättningar kommer att kunna göras ur årsvinsten förår 1983. Prop.1983/84:39 21 Sladshypotekskassans promemoria om ifrågasatta ändringar i stadshypotekslagen I yttrandet över betänkandet (Ds Bo 1983: 2) Bättrebostäder har sladshypotekskassans styrelse framhållit att en medverkan frånstadshypoteks sida i det program för nya underhållslån som framlagtsförutsätter ändringar i stadshypotekslagen. De nya lånen måste kunna lämnasäven i fall där fastighetsägaren inte kan erbjuda säkerhet av det slag somtraditionellt kunnat godtas, nämligen pantbrev liggande inom av uppskatlningsvärdel.Styrelsen pekade i del sammanhanget på de vidare möjligheter som stårkreditaktiebolagen till buds att acceptera även andra säkerheter, främstpantbrev med förmånsrätt mellan och eller borgen av stal, kommun ochbanker. Ettutkast till de lagändringar som behövs har utarbetats inom kassan. Isamband därmed har det också ansetts lämpligt alt ta med en ändring somdiskuterats en längre lid inom institutionen, nämligen ett införande avmöjligheten all belåna även bostadsrätter. Förslaget att vidga möjligheten för stadshypotekatt lämna lån mot borgenssäkerhet är okomplicerat. Möjligheten alt lämna lånmol borgen finns redan, men den är inskränkt till bebyggelse somfinansierats med statligt bostadslån. Någon sådan inskränkning finns inte förkreditaktiebolagen, som dessutom kan acceptera borgen (garanti) från staten,affärsbanker, sparbanker m.fl. liknande institutioner på samma sätt som frånkommun. Att i stadshypotekslagen införa motsvarande bestämmelse i dessaavseenden som redan finns i bolagsordningarna för kreditaktiebolagen möter ingasvårigheter. Utlåning mot sådan säkerhet får också ulan vidare anses tillhörasamma låga riskklass som den traditionella långivningen mot inteckningar inom75-procentsgränsen. Några särskilda konsekvenser t. ex. med tanke på kassansobligationsupplåning blir det därför inle. Införandetav möjligheten till utlåning mot säkerhet i pantbrev med sämre förmånsrätt är iden meningen okomplicerat att det rör sig om verksamhet som ligger inom ramenför institutionens traditionella låneinriktning (realkredilgivning). Däremotinnebär den en avgörande förändring i så måtto att riskexponeringen ökar ibetydande grad. Säkerhetsmarginalen, dvs. utrymmet för värdefall hosfastigheten innan panten förlorar i värde, reduceras från till . Del kanockså konstateras atl långivning av denna typ hos kreditaktiebolagen ärförbunden med ett högre krav på egenkapital (konsolidering) än som gäller förlånen med bästa säkerhet. 1983/84:39 22 Ävenför sladshypoteksinstitutionen måsle därför särskilda krav ställas påkapitaltäckning för att lån av det aktuella, mer riskfyllda slaget skall kunnaaccepteras. Frågan om bör ha möjlighet atl lämnalån till bostadsrälts-havare har flera aspekter. Å ena sidan innebär en sådanrält ell principiellt avsteg från den traditionella inriktningen på att lämnaendast fastighetslån (län avseende fast egendom eller bebyggelse påtomträltsfastighel). Bo-stadsrättshavaren är inte någon fastighetsägare;fastigheten ägs av en förening, som i sig kan vara låntagare hos stadshypotek.Å andra sidan har utvecklingen allt mer visat på alt detföreligger ett reellt och legitimt behov av långivning för förvärv avbostadsrätter på rimliga villkor. Argumenten är här delvis desamma som gällerför de s. k. ägarskifteslånen i fråga om småhus, vilka ju numera är enetablerad låneform. Också en utveckling som leder till ombildning av hyresrätttill bostadsrätt i ökad omfattning ger argument för behovet av en lånemöjlighelinte bara för fastighetsägare utan också för bostadsrältshavare. För del kan det inte vara acceptabeltatl argument om en viss traditionell inriktning blir till ett avgörande hinderför institutionen när det gäller att utvecklas i takt med förändringarna påbostads- och kreditmarknaderna. Möjligheter till bostadsrättsfinansiering harunder senare tid öppnats för närmaste konkurrenter. Såväl inomsparbanksrörelsen som hos affärsbankerna har kreditaktiebolagen givils rältatt gå in på detta område genom särskilda bolag (finansbolag). Molden angivna bakgrunden får övervägande skäl nu sägas tala för att möjlighetenatt finansiera bostadsrätter bör öppnas också för . Hoskreditaktiebolagen har det skett formellt genom tillkomsten av nya bolag, ävenom dessa sedan administreras av samma personal. En motsvarande lösning ter sigemellertid mindre naturlig för del, med tanke på institutionenstraditionellt helt annorlunda uppbyggnad. Om delar av verksamheten skall drivasgenom särskilda aktiebolag lorde en tämligen grundläggande genomgäng avstadshypotekslagen behövas. En fullständig parallellorganisalion med separataföreningar just för bosladsrällslån kan å andra sidan inle motiveras med tankepå den begränsade lånevolym som det trots allt torde bli fråga om.Låneverksamhelen bör därför, i varje fall tills vidare, hållas inom dennuvarande organisationen, men där givetvis bokföringsmässigt hållas skild frånden prioriterade bo-stadslånegivningen. Särskilda kapitaltäckningskrav måsteockså ställas, så som gäller för finansbolagen. Idetla sammanhang finns del anledning att uppmärksamma den speciella formuleringenav stadshypotekslagens paragraf om medlemskap (21 §). Enligt denna kan nämligenendast fastighetsägare, tomträttshavare eller samfällighelsförening blimedlemmar i stadshypoteksföreningarna. Om nu en helt ny kategori låntagaretillkommer, aktualiseras frågan om en översyn av paragrafen. En sådan översynhar emellertid samband även 1983/84:39 23 med flera andra frågor som behöver övervägas och intelämpligen kan tas upp i delta sammanhang. Frågan om en ev. ändring i 21 § bördärför anstå i avvaktan på den mer systematiska genomgång av olikaförfallningsfrågor som redan har påbörjats inom . För delta talarockså det förhållandel att kooperalionsutredningen (I 1977:01), vars synpunkterkan vara av betydelse även för stadshypoteksinstitutionen, ännu inte avslutatsitt arbete med en genomgång av de ekonomiska föreningarnas arbetsvillkor. Tekniken för lagändringarna Debehövliga lagändringarna omfattar primärt 19 § Låneändamålen (bostadsrättläggas till) 28 § Pantlyperna (bostadsrätt läggas till) 30 § Belåningsgränsen (möjlighet att gå till ) 31 § Borgenssäkerhet i stället för pant (utvidgas). Kapitaltäckningskravet för denya mer riskfyllda lånelyperna motiverar en ny konstruktion med särskilda kapitaltäckningsfonder,såväl i kassan som hos föreningarna. All ha särskilda fonder för detta ändamålökar överskådligheten och markerar alt det är fråga om en ny kapitalbas för nyautlåningsrisker. En ren överföring, som minskar de belopp som finns i nuvarandereservfond resp. säkerhetsfonder bör av samma skäl inte komma i fråga, utanavsättningarna till kapitaltäckningsfonder skall avse nya medel. I det följande kommenteras deföreslagna lagändringarna i den skisserade ordningen. finns två låneändamål angivna och skall etttredje läggas till. För att nå ökad överskädlighel bör då en omredigeringgöras. Bostadsrätt kan avse inte bara bostadslägenheter utan också affärs-eller industri- och hantverkslokaler. En inskränkning i fräga ombostadsrätterna bör därför göras i fall där själva bebyggelsen inte skullekunna belånas. I denna paragraf anges huvudregeln om altstadshypotek lämnar lån endasl mol inteckningssäkerhet. Denna bör givetvisbibehållas i fråga om lån till fasligheter och tomträtlsbebyggelse. Möjlighetenalt lämna lån avseende bostadsrätt med säkerhet i själva bostadsrätten börläggas till i elt särskilt nytt stycke. Där bör, liksom gäller för detfall att lån lämnas i form av byggnadskreditiv, föreskrivas att kompletterandesäkerhet skall ställas om så erfordras för att lånesäkerheten skall blibetryggande. Prop.1983/84:39 24 1 denna paragraf föreskrivs alt pantbrev som skallkunna accepteras som länesäkerhet för permanenta lån (dvs. med undatag.förbyggnadskreditiv) skall ligga inom av uppskattningsvärdet. Här skall nuföras in också möjligheten att godta lägen med förmånsrätt mellan och 85%.Till den del lånen lämnas mot denna säkerhet är de emellertid mer riskfylldaoch förutsätter en särskild kapitaltäckning inom institutionen, utöver de normalakraven på avsättningar till reservfond och säkerhetsfond. För att särskiltframhäva detta införs i denna paragrafen påminnelse om kapitaltäckningskravet,som i sig finns angivet i 34 §. 30 a § och 31 § I 30 a § regleras den sedan infördamöjligheten alt i särskilda fall lämna lån mol borgen när fråga är omslatsbelånad bebyggelse. 1 31 § stadgas om möjligheten atl lämna län direkttill kommun (motsv.) utan inteckningssäkerhet; kommunen som fastighetsägare ärenligt uttryckligt förbud i kommunallagen förhindrad alt upplåta pant i sinegendom. Dessa tvä paragrafer skall nu ersättas av en endasom ger samma möjligheter alt lämna lån utan inteckningssäkerhetsom för kreditaktiebolagen redan har. Innebörden är primärt att lån mot borgen(garanti) av staten, kommun, bank m.fl. kan lämnas ulan prövning av särskildpantsäkerhet. För det fall att fräga uppkommer om att lämna lån i situafionerdär dessa uppräknade subjekt uppträder som låntagare själva skall inte hellernägon särskild pantsäkerhet krävas. Det förefaller inte rimligt alt ha en merinskränkt rält atl lämna län direkt till t. ex. kommunen som fastighetsägare änsom gäller för lån till andra ägare med kommunens borgen. De historisktbetingade inskränkningar som finns i 31 § bör därför nu las bort. Regleringen av det nya särskildakapitaltäckningskravet föranleder ändringar och tillägg i elt flertalparagrafer. Det centrala kravet pä kapilaltäckning anges i 34 §, varvid är atlobservera att nuvarande 34 § givits nummer 33, som är ledigt efter tidigarelagändring.