prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — I nedanstående tabellredovisas omfattningen av de statliga insatserna pä de olikavägkategorierna, väglängder m.m. Medlenredovisas i resp. års prisnivå. 1983/84:100 Bilaga 8 23 - drift (inkl. invesl. 2573** 2814 (VV regi) Kommunala vägar och gator: * Beräknat för är 1983 ** Inns har samhällets transportberoende vuxit oavbrutet. Standardförbättringar i samhället under denna periodhar bl.a. kunnat ske lack vare utvecklingenav landets väg- och gatunät. Vägtrafikenkännetecknas av alt den lättare än andra trafikgrenar kan anpassas till de varierande förutsättningarna och kraven i samhället.Denna förmåga till anpassning kommeratt spela en stor roll även . bedömer att vägtrafikens dominerande ställningkommer att bestå under överskådlig framtid. Väg- och gatunätetär vårt största transportsystem. Praktiskt taget varje hushåll kan nås aven vägtransport. Även om annat transportmedel som järnväg, flyg ellersjötransport används sker oftast den slutliga transporten pä väg för aft nä målet. En god standardpä väg- och gatunätet är av väsentligbetydelse för landets näringsliv och för de människor som individuellt eller kollektivt måste färdas pävägarna. Landets befolkning har sin bosättning och utkomst spridd över en stor ytamed långa transportavstånd.Samhällets utveckling liksom industrins omvandling förändrar hela lidentransportbehoven. Godstransportarbetet ökar, vilket bl.a. sammanhänger med enkoncentration fill färre produktionsställen 1983/84:100 Bilaga 8 24 och en distributionsteknik med effektivare lagerhantering.Denna omvandling ställer i sin tur krav på god framkomlighet pä vägnätet underalla tider pä dygnet. Väghållarnasuppgift är att möta de förändringar i transportbehoven som uppstår. Den allmännaekonomiska politiken i landet syftar till en ökning av industrisektorns relativa ande! Ett flertal åtgärder harvidtagits i detta avseende. I sammanhanget har också pekats påbetydelsen av åtgärder i samhälletsinfrastruktur, bl. a. vägarna, så att dessa förnyas och utvecklas i en riktning som främjar näringslivetstillväxt och förutsättningarna härför. En starkare tilltro lill vägbyggandels värde för den ekonomiska tillväxten har också kommit till uttryck i den av regeringen utfärdade förordningen om flerårs- och fördelningsplaner. 1 denna förordning ges vägbyggande som har som mål att främjanäringslivets transporter högsta prioritet.Förordningen gäller visserligen enbart vägbyggandet, men den ökade vikt regeringen här lagt vidnäringslivstransporterna bör enligt mening också avse drift- och underhållsverksamhelen. En viktigförutsättning för att landels anläggningsentreprenörer och konsulter ifortsättningen effektivt skall kunna delta i konkurrensen om vägbyggnadsobjekt iutlandet är tillgång till referensobjekt i det egna landet.Exportmarknaden för entreprenörer och konsulter är väsentlig för landels totala export och måste därför främjas.Detsamma gäller den verkstadsindustri som inom landet behöver utveckla nyaprodukter för anläggningsbranschen. Ytterligare en viktig faktor för verksamheten ärallmänhetens krav och förväntningar på väghållningen. har därförgenomfört en undersökning av allmänhetens attityder till vägar ochväghållning . Resultaten visar bl.a. alt allmänheten anser att de storavägarna har god standard, bra barmarksunderhåll och god vinterväghållning.Däremot anser många att de minsta vägarna är dåliga och att de inle skötstillfredsställande. De tillfrågade fick vidare rangordna ett antal olika målför väghållningen. Därvid framkom att de flesta anser bättre trafiksäkerhet varadet viktigaste målet. Det totala vägnäteti landet omfattar . Statsvägnätet har en längd av , kommunala vägar ochgalor och enskilda vägar ca279000km. Av de kommunala vägarna erhåller statligt bidrag och av de enskilda vägarna ca69000 km. Trafikarbetet påstatsvägnätet uppgick är . Pä det statskommunala vägnätetberäknas trafikarbetet lill och på övriga kommunalagator och vägar till mellan 2 och 5miljarder fordonskilometer. Trafikarbetet på de enskilda vägarna uppgår till . Det sammanlagda trafikarbetet pä vägar och gator i landet bedömsdärmed uppgå till mellan 45och . Ca88% av det inrikes persontransportarbetet sker på gator och 1983/84:100 Bilaga 8 25 vägar medan sker påjärnväg eller medtunnelbana och med flyg. utarbetade under är 1980 en prognosöver utvecklingen av antalet personbilar saml deras trafikarbete. Prognosenavser liden fram och förutsätter atl balans uppnäs i den svenskaekonomin under 1980-lalet. Enligt prognosen kommer antalet personbilar, som år1980 uppgick till ca 2,9 miljoner, att öka till3,5 miljoner vid periodens slut. Antalet bilar per 1 000 invånare kommer undersamma lid atl öka från 350 lill ca 415. Personbilarnas trafikarbete, som år1980 uppgick till 42 miljarder fordonskilomeler, bedöms öka till 47 miljarderfordonskilomeler. Trafikmälningarna visar en trafikutveckling något under denupprättade prognosens. Såväl prognoserna som den hittillsvarande utvecklingenpekar dock mot atl såväl antalet personbilar som trafikarbetet kommer alt ökafram lill , men alt ökningen kommer all ske i långsammare takt änvad som framgått av tidigare prognoser. I jämförelse med motsvarandebedömningar i andra länder ligger vägverkels antaganden något lägre. Linjetrafiken med buss pålandsbygden har ökat från 3,1 lill 4,2 miljarderpassagerarkilomeler. Av det inrikesgodslransportarheiet .år 1982 skedde med lastbil, med järnvägoch med sjöfart. Godstransportarbetels omfattning varierar mycketstarkare än personlransporiarbelets och är nära beroende av konjunkturen ochnäringslivets strukturrationaliseringar. Enligt en prognos som harfärdigställts av transporträdet tillsammans med bl.a. bedömslastbilstransportarbetct öka från nuvarande per årlill mellan 29 och 34 miljarder tonkilomeler . Av godsslagen ökarhögvärdiga industriprodukter på länga avstånd mest, särskilt pä export, dvs. ihuvudsak lätt gods som ställer stora krav på snabbhet, regularitet och frihetfrån skador. Även rundvirke och skogsindustriprodukter bedöms öka, menexportmöjligheterna är naturligtvis starkt konjunkturberoende. Byggandetväntas återhämta sig något, men dess transportalstring är svårbedömd, dåombyggnader är mindre transportalstrande än nybyggnader. Oljetransporternabedöms minska och i någon mån ersättas med transporter av kol, torv och ved. Itransportrådels prognos antas att en omfördelning sker frän sjöfart tilljärnväg och bil. Fördelningen mellan de senare bedöms lotall sett blioförändrad, men rymmer stora förändringar för enskilda godsflöden med hänsynlill bland annat förväntad utveckling av kombinerade tåg-bil-lös-ningar.Prognoser av denna typ baseras på ett antal faktorer som är svårbedömbara.Vägverket kommer därför att noga följa utvecklingen. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 26 Med utgångspunkt fränriksdagens trafikpolitiska och regionalpoliliska beslut har vägverketformulerat generella mål för den slatliga väghållningen. Följande huvudmål gäller: Medborgarna och näringslivet i landels olikadelar skall erbjudas en tillfredssiällande vägtransportslandard till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad. "Tillfredsställandevägtransportslandard" är ett relativt begrepp som måste preciseras medhänsyn lill vägnätets nuvarande standard och en bedömning av det troligaframlida ekonomiska utrymmet. Väghållningens generella mål har. för atl kunnaligga lill grund för samlade verksamhet, preciserats i älta delmålenligt följande: - antalettrafikolyckor skall minskas på mest effektiva sätt - tillgänglighetentill arbete och service bör utjämnas genom minskad restid - kostnadernaför vägtransport av gods och personer bör minskas särskilt i områden där dessahämmar näringslivels utveckling - väghållningsåtgärderbör medverka till en förbättradsamhällsutbyggnad och markanvändning - väghållningsålgärderbör medverka lill en förbättrad trafikmiljö - väghållningsåtgärderbör medverka lill en god kollekiivtrafikstandard saml främja gång- ochcykellrafiken - väghållningsåtgärdermed god totalavkastning bör ulföras. Vägälgärder, såväl drift som byggande, geri de flesta fall effekter pä flera delmål, även om något kan vara huvudmotiv.En åtgärd avsedd att förbättra framkomligheten för den lunga trafiken medfördärför oftast även positiva effekter för bl. a. trafiksäkerheten. Tilldelningen av anslagför driftverksamheten innebar lill följd av stora prisstegringar under åren1980 och 1981 en minskning av verksamheten med . För är 1982 blevdriftverksamheten kompenserad för inträffade prisstegringar. Anslagen för åren1983 och 1984 ger kompensation för prisstegringarna samt möjliggör smärrevolymökningar. Nuvarande medelstilldelning leder emellertid till en fortsattförsämring av främst de lågtrafikerade vägarnas tillstånd, risk för flertrafikolyckor samt i jämförelse med vidmakthållandenivän ökade restids- ochfordonskostnäder för trafikanterna. Medelstilldelningentill driftverksamheten för åren 19801984 räcker inte för att utföra nödvändigadriftåtgärder sä att vägarna kan hållas i sådan standard som anges i dettrafikpolitiska beslutet och som utgör vidmakthållandenivän i femårsplan driftför åren 1982- 1986. 1983/84:100 Bilaga 8 27 repade tillfällen varnat för atl konsekvensernapä sikt av eftersatt underhåll av vägarna kommer atl bli allvariiga, främstbeträffande beläggningar och broar. Det medför vidare stor risk för atl dengynnsamma utvecklingen av trafiksäkerheten inle kommer all beslå och allframkomligheten för trafiken blir sämre med ökad energiåtgång m.m. som följd. Den ökade tilldelningenav medel till vägbyggandet kan till en del förklarasav sysselsällningspolitiska skäl men ses också från sida som ullryckför den vikt statsmakterna ger investeringar i samhällets infrastruktur. Deramar som regeringen anvisat för upprättande av flerärs-planerna åren 1984-1993visar också all regeringen är beredd lill en fortsatt satsning på vägbyggandel. Trots denna satsning kommer åtskilligasamhällsekonomiskt motiverade objekt inte att kunna inrymmas i planerna. I de nya flerårs- ochfördelningsplanerna för väginvesteringarna har objekt tagits uppsom främst motiveras av kraven på ökad trafiksäkerhet, bättre tillgänglighet,lägre koslnader för näringslivels transporter samt kraven pä en godsamhällsutbyggnad och markanvändning. De väginvesleringar som återfinns iplanerna har mycket goda samhällsekonomiska effekter. Uteblivnaväginvesleringar fär negativa följder för landets ekonomi och utgör på siklinga reala besparingar. Dessutom är angivna investeringar en förutsättning föratl åstadkomma en god hushållning med samhällets resurser och främjaförhållandena inle minst för den korikur-rensutsatta sektorn i samhällsekonomin. Nedanstående figur visarutveckligen under 1970-ialel och början av 1980-lalel för trafikarbete ochväglängd pä del statliga vägnätet saml antal anställda pä ochordinarie anslag till (exklusive bidragsanslag). Figuren illustrerardel tidigare förda resonemanget med minskade anslag och ökad trafik pä detstatliga vägnätet. Utgångspunkten för jämförelsen är läget . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 28 "-X;::................. *»» . Trafikarbete, väglängd, anställda vidvägverket och ordinarie anslag till 1970-1984. Som framgår av figurenhar trafikarbetet ökat medan våglängden i stort varitoförändrad. Ordinarie anslag och antal anställda har minskat i stort settparallellt. Gapet mellan trafikarbete och anslag har ökat under hela perioden.Det är enligt mening inte acceptabelt om vägarna ska kunna hällas isådant skick som anser erforderligt för att transporter ska kunnaske säkert och snabbt. Underhållet av vägarna har under en följd av år varitmindre än den årliga förslitningen, varför vägnätet har stora brister päbärighet, beläggningar, profil m.m. Nuvarande inriktning avdrifiåtgärderna mot det högtrafikerade vägnätet gör att vägar med mer än 4000fordon per ärsdygn i stort har kunnat vidmakthållas. Det lågtrafikeradevägnätet har krackeleringsskador som indikerar skador på själva vägkroppen,ojämnheter och spärbildning i en omfattning som pä sikt leder till skador sominte kan genom normala underhållsinsatser. Behovet av mer genomgripandeiståndsättningsät-gärder kommer att successivt öka för vägar i trafikklassernaunder 4000 fordon per ärsdygn och med stigande andel nedåt i trafikklassernaoch den eftersläpning som kan beräknas tillca 500 milj. kr. kommer att växa. För aftdenna ökning inte ska inträffa och för att av ta igenrådande eftersläpning krävs en ytterligare satsning utöver dagens anslagsnivåpå ca 150200 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 8 29 Verkets strävanden attrationalisera och effektivisera verksamheten har inte varit tillräckliga föralt uppväga den minskning av ordinarie anslag som skett i förhållande tillbl.a. ökat trafikarbete och ökad belastning. mening måste därför anslagen till vägväsendet höjas kraftigt för att i vägarna nedlagt kapital inte skafurstöras och för att satsningar ska kunna ske på vägobjekt som är vitala förlandets framtida transportsystem. De redovisade målen förväghållningen måste, för att ge underlag för olika åtgärder, ställas motgällande vägtransportslandard. har därför utarbetat beskrivningar avvägtransporislandarden på riks- och länsnivå. Dessa tillståndsbeskrivningarillustrerar bl.a. målen trafiksäkerhet, tillgänglighet/reshaslighel samtvägiransporlstandard/bärighei. Totalaantalet polisrapporterade olyckor på statsvägnätet var 27460 stycken.Dödsolyckorna uppgick till 462 och personskadeolyckorna exkl. dödsolyckornatill 6600. Samhällets koslnader för olyckorna pä det statliga vägnätetuppskattas till ca . /v -"' I I I I I I I I I I I I I 1970 71 72 73 lU 75 76 77 78 79 80 81 82 Figur 2 Trafikolyckornas utveckling päslaisvägnätel åren 1970- 1982 Prop.1983/84:100 Bilaga 8 30 Av figur 2 framgårförändringen i trafikarbete, antal polisrapporterade olyckor och dödsolyckorunder på det statliga vägnätet. Totala antalet olyckor har ökatungefär lika myckel som trafikarbetet, dödsolyckorna ökade mellan åren1970-1975 men har därefter minskat markant medan antalet villolyckor ökat frånca 2 1970 till ca 11 1982. Praktiskt tagel hela riksvägnäiei ochöver av länsvägnäiet är upplåtet för 10 lons axel- och 16 tonsboggitryck. Ökningen av det tillåtna axel- och boggitrycket från 8/lill10/16 föregicks endast i en del fall av att bärigheten höjdes genom tekniskaåtgärder. Uppräkningen kunde i stället genomföras bl.a. mot bakgrund av skärptabestämmelser mot överlaster och ell utökat samarbete mellan transportörerna ochvägverket. Det är väsentligt all polisen utrustas med modern utrustning så altkontrollen av överlaster kan ske på mest elfekliva sätt och därmed förhindraden ökade förslitning av vägnätet som överlaster innebär. ochrikspolisstyrelsen avser all göra en översyn av platser där koniroll-vägningkan ske. Underhållskostnaderna ökar på grund av det högre axel-ochhoggitiycket. Dessa kostnader har från samhällsekonomisk synpunkt ansetts vägasupp av de minskningar av transportkostnaderna som följer av del högre tillåtna axel-/boggilryckei. Länsvägarnas bärighelstillstånd är sådant all ca35% motsvarande av länsvägnälel måste bli föremål förbärighctsrestriklioner (dvs. del högsta tillåtnaaxel-/boggitryckel är lägre än 10/), antingen temporärt lill följd avtjällossning eller permanent, vilketofta beror på broarnas bärighet. av det totala trafikarbetet pälänsvägnälel berörs av sädana. Stora länsvisavariationer föreligger kring dessa riksgenomsnitt. De mest omfattandebärigheisreslriklionerna förekommer i skogslänen och drabbar de tungatransporterna som är av stor betydelse för inte minst den lokala och regionalatransportförsörjningen. Beläggningar och broar.De belagda vägarnas tillstånd vadgäller jämnhet, spårdjup, krackeleringar m.m. har kartlagts genom enbeläggningsinveniering . Inventeringen pekar mot atl vid enirafikviklad tillständsvärdering, vilken innebär all lägre standard accepteraspå mindre vägar, är del angelägel alt åtgärda eller ca 10 %av det belagda vägnätet. Ätgärder är därutöver angelägna på ytteriigare 8 %eller väg. har förell flertal broar betydande och kostsamma reparationer av betongfarbanornavisat sig nödvändiga. Skadorna döljer sig under brobanans beläggning ochorsakas av frost och vägsalt. Framför allt äldre broar drabbas, vars betongsaknar salt-frosl-besländighei. har inlett en stor'studie, sottiskall omfatta ca 6000 broar, för att närmare kartlägga skadornas karaktär ochomfattning. Det kan redan nu sägas, att en ökning av underhålls- ochreparationsinsatserna för broarna Prop.1983/84:100 Bilaga 8 31 kommer att bli erforderlig. En preliminäruppskattning pekar pä kostnader på ca 200 milj. kr/år, vilket motsvarar avbroarnas återanskaffnings-värde på ca . medelsberäkning för budgetåret1984/85 m. m. verksamhet äruppdelad pä nio programinrikiade anslag på statsbudgeten, nämligen Vägverket:Ämbetsverksuppgifler, Drift av statliga vägar. Byggande av statliga vägar,Bidrag tiil drift av kommunala vägar och gator. Bidrag till byggande avkommunala vägar och galor. Bidrag lill drift av enskilda vägar m.m.. Bidrag till byggande av enskildavägar, Tjänsler till utomstående samt : Försvarsuppgifter. För samtliga anslag utom anslaget Tjänsler lillutomstående redovisar två planeringsnivåer, A och B, där A är denhögsta nivån och B utgör besparingsallernaliv enligl regeringens anvisningarför myndigheternas anslagsframställningar. De redovisade planeringsnivåerna utgör underlagför olika verksamhets-alternativ med beskrivning av konsekvenserna för denframlida verksamheten inorn väghållningen. Denna redovisning avser underlättastatsmakternas budgetprövning. Mot bakgrund av planeringsnivåerna saml medutgångspunkt från de överväganden och bedömningar som gör anges ettalternativ för , som äskar medel för.Verksamhetsalternativet grundar sig härvid på de redovisade planeringsnivåernasom i det högsta fallet svarar mot en verksamhelsvolym i enlighet medriksdagens trafikpolitiska beslut. Den lägsta nivån svarar mot kraven päbesparingar i statens ulgifter. Anslagen 1984 ärberäknade så atl de ger kompensation för prisstegringarna saml därutövermöjliggör smärre volymökningar. Denna anslagsberäkning och del beslut riksdagoch regering härvid tog uppfattar som atl statsmakterna är bereddaatl prioritera driftverksamheten i den slatliga budgeten. Med hänsyn lill redovisade brister och deeffekter dessa har för bl.a samhället och trafikanterna anser verket allanslagen för drifiprogrammen under skall komma upp lill ennivä som bättre än motsvarar del trafikpolitiska beslutet är 1979.Vägverkets äskande innebär atl ell avgörande steg las för att pä sikl nå dennanivå på driftverksamheten. Verksamhetsallernativ 1 för samtliga drifiprogram underskriderdock vidmakthällandeprogrammen med 250 milj. kr. Delta innebär alt vägverketför de statliga vägarna inle kan uppfylla målen all förbättra framkomlighetenoch tillgängligheten på delar av glesbygdsväg-nälei saml förbättratrafikmiljön. Däremot kommer möjligheterna all vidmakthålla investeringarna ivägar och broar all förbättras betydligt i jämförelse med dagens situation.Åtgärder som leder till högre trafiksäkerhet Prop.1983/84:100 Bilaga 8 32 kommer även alt kunna ökas. föreslåratl anslaget Drift av statliga vägar får uppgå lill 4 200 milj. kr., vilketskulle innebära en anslagshöjning med 675 milj. kr. Anslaget Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator ligger i verkets förslag 70 milj. kr. underden nivå vid vilken ' bidrag kan utgå. Anslaget uppgår i delta alternativtill 725 milj. kr. och innebär atl endast av beräknad driftkostnad kantäckas av del statliga bidraget. Anslaget Bidrag lill drift av enskilda vägarm. m. föreslår uppräknat med 46,5 milj. kr. till 290 milj. kr. vilketligger ca 20 milj. kr. under vidmakthållandenivän innebärande alt bl.a.förnyelsen av beläggningar begränsas. För byggandeverksamheten är verksamhetsåret 1984första året i de nya flerårs- och fördelningsplanerna. Med hänvisning lilllönsamheten av väginvesteringar finner det nödvändigt atl kraftigthöja de ordinarie anslagen till vägbyggande. begär därför medel förbyggandeverksamheten för motsvarande de i regeringens direktiv förflerärs-och fördelningsplanearbetel angivna planeringsramarna, dvs. förstatligt byggande milj. kr. och för kommunalt byggande 450 milj. kr. Ävenom medlen för vägbyggandel ges som ordinarie anslag bör möjligheter enligtvägverkets uppfattning finnas att tillgodose sysselsällningspolitiskasträvanden. Fördelarna med denna konstruktion utgörs bl.a. av den ökadeeffektivitet i medelsanvändningen som följer av ökad framförhållning iprojektering och byggplanering. Dessutom förbättras möjligheterna altdimensionera byggandeorganisalionen genom all byggandeverksamhetens omfattningoch geografiska fördelning lättare kan förutses. För enskilt byggande äskas 55milj. för alt bl. a. kunna åtgärda objekt med väsentlig betydelse förnäringslivels iranporier. hemställer altslalsmakterna för budgelårel 1984/85 () för landelsväghållning godkänner verksamhetsallernati-vet I samt däremot svarandekoslnader. Sammanfattningsvisföreslår för /85 enligl sitt högsta alternativ, alt.I, en total ökning med I 565 milj. kr., till ca 7234 milj. kr. Enligt alt. II begär verket en ökningmed 567 milj. kr. Pris- och löneomiäkningen har beräknats lill 504 milj. kr.eller ca 8,av anslagen. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 33 Anvisat Föreslagenökning till Pris- och 1983/84 /85 löneom- Drift av statliga vägar B 3. Bidrag lill drift av kommunala vägar och gator B 5.Bidrag lill byggande av gator 8 6. Bidrag lill drift av enskilda vägar m. m. B7. Bidrag till byggande av enskilda vägar B8. Tjänster till utomstående B9. 54,7. »668,2 resurser, personal och organisation Regeringen har framhållitvikten av alt fortsätter den påbörjade översynen av verketsorganisation på lokal, regional och central nivå. Arbetet med översynen börinriktas på atl organisationsförändringar i rationaliseringssyfte skallgenomföras . har vid översynen av driftorganisationen utgåttfrån i stort sett oförändrat realt driftanslag. Beträffande verketsorganisation för byggandeverksamhelen har utgångspunkten vid organisationsöversynenvarit atl medelstilldelningen till statligt vägbyggande kommer alt följaplaneringsramarna för flerärs-planerna. Antalet anställda vidvägverket var 9121 personer den (motsvarar 9059 heltidstjänster)varav 4404 L-tjänstemän och 4717 R-tjän-stemän. har antaletL-ijänstemän minskat med 101 och antalet R-tjänstemän med 244. De anställdafördelas på centralförvaltningen m. m. 709, vägförvaltningarna 7275 ochbyggnadsdislriklen . Totalt var, inklusive anställda hos entreprenörer, ca.14000 personer engagerade i direkt produktion. Personalriktpunkterna förär 1986 uppgår totalt till 7570 tjänster varav ca 3610 tjänsler förL-ljänstemän och ca 3960 tjänsler för R-ljänsiemän. Riktpunkterna skall varauppnådda . till ochmed 1986 skall således personaliillgängen minskas med drygt 700 L-tjänslemänoch ca 750 R-ijänslemän. 3 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 34 Den minskning avpersonaltillgängen som ägt rum har skett med en aktiv tillämpning av detbefintliga personalrörlighetspaketei ochstor restriktivitet i samband med nyanställningar. Den pågåendeanpassningen av verkets personalresurser kommer att innebära fortsattaansträngningar för att öka den interna och externa rörligheten.Utjämning av regionala obalanser innebär att personal måste bytaarbetsuppgifter och verksamhetsområde inom verket i större utsträckning än . Verket har tilldelats konjukturpolitiska medel ibetydande omfattning i sysselsättningsfrämjande syfte för åren 1983 och 1984.Dessa medel genererar stora ansträngningar för den befintliga organisationen och medför betydandesvårigheter att planenligt följa riktlinjerna för resursanpassningen för den personal som berörs avextraanslagen. Ett avhuvudproblemen i resursanpassningen är att bibehålla en godtagbar ålder- ochkompetensstruktur. som resursanpassningen innebär en avvecklingav personal föreligger därför behov av att i begränsad omfattning rekryteravissa personalkategorier, främst R-tjänstemän och välutbildade L-tjänstemän.