prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidarebör nämnas alt, i likhet med tidigare oljelagringsprogram, en post föroåtkomliga kvantiteter tillkommer i form av bottensats i lagringsutrymmen samteventuellt spill vid distributionen för avspärrnings- och krigsfallensamt för fredskrisfallet. Jag har inga erinringar mot K 83: s förslagatt bibehålla detta beräkningssätl. Jagvill i detta sammanhang också nämna att ÖEF i sin anslagsframställning /85 har anmält behovet av en planerad utförsäljning av lagrenav tjock eldningsolja och drygt hälften av kohagret. Vid lagring av tjockeldningsolja i vissa bergrum har lagringstekniska problem uppstått. Sålunda harkonstaterats atl metangas bildas, alt vaxutfällning förekommer saml att oljan ivissa fall lar upp vatten. Prop.1983/84:110 67 beror främst på det av fattade principbeslutetom införande av tvångslagring av kol saml på att ÖEF har blivit uppsagd frånvissa lagringsplatser. I den försörjningsplan som har utarbetats har dessautförsäljningar beaktats. Med tanke på de stora svårigheterna att lagra tjockeldningsolja och på atl jag avser återkomma medlagförslag om tvångslagring av kol saml att utförsäljningen inte inverkar påvår försörjningsberedskap har jag inga erinringar. Jag återkommer tillutförsäljningen av tjock eldningsolja i avsnitt 8.3.3 om beredskapslagrensförändring. Frågan om lagring av kol och ÖEF:s fortsatta uppgifter i dettasammanhang kommer atl behandlas närmare i höstens proposition. Jag vill i detta sammanhang ta upp en särskildlagringsfråga. Försörjningsplanen förutsätter att eldningsoljalagras av innehavarna av de större kondenskraftverken. Denna post är avseddför elproduktion i krig. Eftersom oljekondensverken f. n. utnyttjas endast somreserv och detla förfarande kan väntas beslå under återstoden av löpandeoljelagringsprogram, blir lagringsplikten enligt LOL: s vanliga regler obetydlig.Det synes påkallat att frågan om lagringsskyldighet för dem löses påmotsvarande sätt som gäller enligt 6 b § för vissa gasturbinanläggningar somockså endasl används som topp- och reservkraftverk. Denna fråga behandlasvidare i avsnitt 8.4. 8.3 Beredskapslagring av olja Somjag nämnde inledningsvis ansluter jag mig tillförslaget att lagringsårel ändras till alt omfatta perioden den - den30 juni. Denna fråga behandlas närmare i avsnitt 8.5. Det innebär att delförslag till reviderat oljelagringsprogram,som jag lägger fram i det följande,gäller lagringsåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87. 8.3.1 Behov av beredskapslager Jag beräknar i likhet med K 83 det totala behovet avberedskapslager för /87 till 15,2 miljoner m\ Då har de s.k.avdragsposlerna och oljeersättning med ved och el frånräknats. I volymen ingårde tidigare nämnda posterna för oåtkomliga kvantiteter. Behoven avberedskapslager för /85 beräknar jag på motsvarande sätt till16,3 miljoner m För /86 beräknar jag ett lagerbehov på 15,7miljoner m Dessa behov motsvarar de totala lagringsmål som bör gällai det reviderade oljelagringsprogram som jag nu föreslår. De kan ställas mollagringsmålet enligt gällande plan som är 22,4 miljoner m' ochbefintliga lager som är 18,8 miljoner m. Sammanställningen nedan redovisar beredskapsbehovet för åren Prop.1983/84:110 68 1984/85,1985/86 och 1986/87 fördelade på fredskrislager och på avspärrnings- ochkrigslager. Vidare framgår befintliga lager samt planerade lagringsmålför enligt gällande försörjningsplan (miljoner m'). Vad gällerfördelningen mellan fredskris- resp. avspärrnings- och krigslager föreslår jagi del följande (avsnitt 8.3.5) att dessa i planeringshänseende skall förassamman till ell lager, benämnt försörjningsberedskapsreserv. ;nligt försörjningsplan 1985/86 1986/87 Lagringsmål 1987 enligt gällande plan Lagerbehovet1986/87 är som framgår av sammanställningen 7,2 miljoner m' lägre än enligtgällande försörjningsplan. Vid ingången av /85 överstigerlagren behovet med 2,5 miljoner m. Det pågående arbetet inom energiområdet medsparande och oljeersättning har således gett och kommer att ge till resultatett väsentligt lägre behov av beredskapslager 1986/87 än som harberäknats. 8.3.2Fördelning mellan statlig lagring och näringslivets tvångslagring Enligtgällande oljelagringsprogram skall staten vid utgången av ha ettstatligt beredskapslager på 6,5 miljoner m råolja. Härtill kommer ett visstlager av oljeprodukter. Vid utgången av innevarande budgetår kommerråoljelagret alt uppgå till 3,9 miljoner m. K 83föreslår att den möjliga neddragningen av beredskapslagren genomförs på såsätt att den statliga upphandlingen av råolja upphör fr. o. m. den 1 juli 1984och alt råoljelagren behålls på nuvarande nivå, dvs. 3,9 miljoner m'. Destatliga produkllagren förutsätts bibehållas i oförändrad omfattning medundantag av den tidigare nämnda utförsäljningen av tjock eldningsolja och kol.Därmed lämnas enligt K 83 ett utrymme för en sänkning av näringslivetstvångslager till /87 med ca 2,5 miljoner m' till ett värde avca års prisläge. Föregen del vill jag anföra följande. Väsenfiigadelar av näringslivets tvångslager har byggts upp genom statliga ränte- ochamorteringsfria lån. Medel för upphandling och inlagring av resterande delar avtvångslagren har anskaffats genom att avgifter har tagits ut av konsumenternagenom att oljeförelagen 1977 hade rätt att lägga en avstaten godkänd avgift på konsumentpriset. Medborgarna har således dels somkonsumenter vid köp av bensin, eldningsolja osv., dels som skattebetalarefinansierat huvuddelen av näringslivets tvångslager. 1983/84:110 69 Inomstaiens pris- och kartellnämnd (SPK) har på uppdrag av K 83 gjorts en särskildundersökning rörande vissa ekonomiska aspekter på beredskapslagringen av olja.Av undersökningen framgår bl. a. att var av 1983 årstvångslagringsvolym uppbyggd. eller årel innan den senasteoljeprishöjningen skedde var av lagringsvolym uppbyggd. Detframgår vidare all anskaffningsvärdet av näringslivets totala tvångslager harberäknats till medan återanskaffningsvärdel kanberäknas till . Enligt min mening är detla elt tungt vägandeskäl för att ingen ytterligare lageruppbyggnad skall finansieras överstatsbudgeten. I sammanhanget bör dock uppmärksammas att vissa under senare årnyetablerade företag som t. ex. Svenska har fått bygga upp sinaberedskapslager utan statliga subventioner. Statenslager och näringslivets tvångslager bör ses som en för samhällets behovgemensam tillgång. När det nu visar sig atl tillgångarna är större änlagringsbehovet bör i största möjliga utsträckning staten tillgodoräkna sigöverskottet, med hänsyn till att staten har finansierat väsentligadelar av tvångslagren. Mitt förslag till lagringsprogram innebär emellertid altockså de tvångslagringsskyldiga får tillgodoräkna sig en viss del av detminskade beredskapsbehovet. Enviktig fråga är hur de som upphör med eller minskar sin oljeförsäljning elleroljeförbmkning snabbare skall kunna anpassa sin lagringsskyldighel tillaktuell förbrukning. Därigenom underiällas den angelägna övergången till andraenergislag. Denna lättnad för de tvångslagringsskyldiga bör enligt min meningtillgodoses genom det förslag till ändring av reglerna om lagringsskyldighetoch om basmängdsberäkning -dvs. den beräkning som bestämmer storleken påtvångslagren somjag strax tar upp (avsnitt 8.5). Å andra sidan bör beaktasatl den ändrade metoden för basmängdsberäkning leder till alt den som ökar sinförsäljning eller förbrukning snabbare får en ökad tvångslagringsskyldighet. De föreslagnaförändringarna medför att drygt hälften av de lagringsskyldiga sannoliktkommer att få öka sina tvångslager av eldningsolja 3-5. Det kan inte uteslutasatt den ökade lagringsskyldigheten i elt fåtal fall kan leda fill ekonomiskaproblem för berörda industriförelag. Jag vill därför särskilt erinra om ÖEF:s möjlighetenligt LOL 9§ att, när skäl finns, efter ansökan helt eller delvis medgedispens från lagringsskyldighelen. Sådana skäl kan enligt min mening vara närl. ex. industri- eller regionalpolitiskt angelägen produktion ocb/dlersysselsättning skulle hotas vid tillämpning av reglerna. Medgivande omreducering av lagringsskyldigheten bör lämnas med stor restriktivitet. Imitt förslag till reviderat oljelagringsprogram har utgångspunkten varit att sålångt möjligt tillgodoräkna staten det minskade lagringsbehovet på grund delsav det ansträngda statsfinansiella läget, dels att näringslivets tvångslagerhuvudsakligen har byggts upp med hjälp av statsmedel eller Prop.1983/84:110 70 genom avgifter som har tagits ut av konsumenterna. Minaförslag kan sammanfattas i följande punkter: - totalalagringsmål för lagringsåren 1984/85 - 1986/87 om 16,3, 15,7 resp. 15,2miljoner m olja, - statensråoljelager sänks successivt till 2,7 miljoner m, - Ivångslagringenanpassas med hänsyn härtill och till förändringarna på marknaden.Lagringsvolymen har för beräknats till ca 10,1 miljoner m'och för ca 10,4 miljoner m Fr. o. m. den 1 juli 1985uppgår lagringsvolymen till ca 9,8 miljoner m - övergång tillettårig basperiod från . 8.3.3 Beredskapslagrens förändring lagringsåren 1984185 1986187 I syfte att anpassa beredskapslagren av olja till deberäknade behoven föreslår jag följande inriktning av den totala förändringenav sammansättningen av lagren i förhållande till befintliga lager den Ijanuari 1984. Förändringen avses vara genomförd per den . - motorbensin ökar med 905000 m - fotogen minskar med 13000 m' - motorbrännolja/tunn eldningsolja minskar med 976000 m' - tjock eldningsolja minskar med 1627000 m - gasol ökar med - råolja minskarmed 1 200000 m' - flygfotogenökar med 16000 m - motorbrännolja/tunneldningsolja minskar med 474000 m - tjockeldningsolja minskar med 670000 m Beträffande förändringarna i statens lager vill jag påpekaatt minskningen av lagret av råolja med 1,2 miljoner m utgår från en befintligvolym på 3,9 miljoner m vid utgången av /84. Vad gäller staienslager av tjock eldningsolja vill jag erinra om alt ÖEF på grund avlagrings-tekniska problem har påbörjat utförsäljning av dessa lager samt attdetta har beaktats vid utarbetandet av försörjningsplanen. En statlig råoljelagring på 2,7 miljoner m leder till ettlagerökningsbe-hov under ÖEF: s kemiprogram om 100000 m gasbensin. Jag harerfarit all medel och lagringsutrymmen finns tillgängliga härför. Jag vill också något kommentera den ändradesammansättningen av ivångslagren och då först behandla ett par särskildafrågor, nämligen sammanslagning av produkterna tunn eldningsolja ochmotorbrännolja i 1983/84:110 71 lagringshänseende,frågan om vinterdispensen samt lagerökningen av främst bensin. Eftersom det i principinte är någon skillnad från kvalitetssynpunkt mellan produkterna motorbrännoljaoch tunn eldningsolja, vilka också går under den gemensamma benämningengasolja, föreslår jag all dessa gmp-per av olja slås ihop och behandlas som enprodukt vad gäller lagring och lagringsskyldighet. Detta föranleder en ändringi LOL somjag återkommer till i avsnitt 8.9. De skillnader i köldegenskaper somkan vara särskiljande mellan de båda produkterna fömtsälls beaktasinom ramen för oljehandelns normala verksamhet. Jag är medveten om attsammanslagningen kan medföra vissa administrativa problem för ÖEFinledningsvis, men jag anser att dessa inte är större än att de bör kunna lösaspå . Enannan fråga som är av både administrativ och praktisk betydelse i dettasammanhang är den s.k. vinterdispensen. Vinterdispensen, som infördes ,innebär att de lagringsskyldiga och med vissa volymer fårminska den mängd eldningsolja som skall lagras. Fr. o. m. utgörvinterdispensen för månaderna febmari, oktober, saml20% för månaderna . Det är således endast somIvångslagren måste uppgå till . Reglerna om vinterdispens ingår i de gmnderför lagringsskyldighelen som vid olika fillfällen godkänt och somomtalas i 4 § LOL. Formellt meddelar regeringen beslut om vinterdispens med stödav 4 § LOL på samma sätt som fastställandet sker av lagringsmängden i övrigt. Vid vinterdispensensinförande ingick i oljelagringsprogrammet en krigsreserv och enförsörjningsberedskapsreserv. Den senare avsågs kunna trygga försörjningenunder vintrar med svåra isförhållanden och skulle motsvara behoven under ennormal vinter. Med hänsyn härtill framstod ordningen med vinlerdispens somnaturlig. övergickförsörjningsreserven fill att vara en avspärrningsreserv och utökades betydligt.Avspärrningsreserven hade en säker-hetspolifisk motivering. Vinterdispensenbehölls trots detta oförändrad. Efter hand har reglerna skärpts så alt de nuhar den innebörd jag har nämnt. K 83 tar också upp fråganom vinterdispens i sitt delbetänkande och framhåller att denna senast år 1983begränsades, sä att tvångslagren inle någon månad får utgöra avlagringsskyldighelen. K 83 anser atl en ytterligare begränsning inle börövervägas , utan atl en sådan prövning kan ske inför statsmakternas beslut omberedskapslagringen efter det nu löpande oljelagringsprogrammet. Föregen del vill jag anföra följande. Denplaneringsteknik för det ekonomiska försvaret som tilllämpas fr. o. m. år 1977innebar att krisfasen blev längre, eller . Därmed ingår i krisernaalltid en högkonsumtionsperiod. Om en kris skulle inledas 1983/84:110 72 närtvångslagren av eldningsolja är av det fastställda behovet ärdet troligt atl planerad standard och uthållighet inte kan förverkligas. Gällanderegler för vinterdispensen är enligt min mening inte tillfredsställande. Ihändelse av en kris bör vi vara försäkrade om att ha den beredskap som enligtde gmndläggande planeringsfömtsättningarna skall gälla. Gällande vinterdispensmedför, enligt min mening, risk för att vi kan få onödiga svårigheter med alttillgodose den försörjningstrygghet, som vi har planerat för. Detta är särskiltfallet om inledningen av krisen kommer då lagren är som lägst. Motbakgmnd av vad jag har sagt anser jag tiden nu mogen att fr. o. m. den Ijanuari 1985 helt slopa vinterdispensen för tunn eldningsolja. Det finns flerskäl till detta än vad jag har sagt om försörjningslryggheten. Del av migföreslagna oljelagringsprogrammet innebär atl ivångslagren av tunn eldningsoljasjunker fr.o.m. den . En neddragning med vissa procenl skullesåledes för det första ge avsevärt lägre dispensvolymer. För det andra har jagnyss föreslagit ett gemensamt lagringsmål för tunn eldningsolja och motorbrännoljafr. o. m. /85. Det är därför lämpligt att slopavinterdispensen för tunn eldningsolja från samma lidpunkt. Det tredje skälet äratt beredskapen på det viktiga uppvärmningsområdet bör förbättras.Vinterdispensen för tjock eldningsolja bör däremot behållas tills vidare. Behovetav lagerökning av bensin är stort och kan komma att medföra vissa praktiskaproblem vad gäller tillgången på lagringsutrymmen. Motsvarande gäller förlagerökningen av gasol. Jag utgår ifrån att ÖEF i samråd med branschen skallkunna lösa denna fråga. Innanjag går över till att redovisa vilka förändringar som bör genomföras i lagrenssammansättning under /85 vill jag också kommentera i vilkentakt de totala förändringarna bör genomföras . Jag villemellertid betona att dessa överväganden bör ses som preliminära och atl delkan finnas anledning för mig att återkomma med förslag till justeringar ianslutning till behandlingen av del samlade lagförslaget på områdetoch av K 83: s överväganden och förslag i dess slutrapport. Enligtförslaget till övergångsbestämmelser med anledning av förkortningen avbasperioden till , för vilkel jag redogör närmare i avsniu 8.5, skallingen lagringsskyldig åläggas större lagringsskyldighet under uden den 1 juli1984 - än vad han blev ålagd den 1 januari 1984.Lagerökningen av bensin bör därför påbörjas först och utökasden och . Motsvarande gäller för lagerökningen avgasol. Då oljehandeln svarar för tvångslagren av både motorbensin, gasol ochhuvuddelen av tunn eldningsolja bör utförsäljning av tunn eldningsolja få skeredan från för att underlätta uppbyggnaden av lagren avmotorbensin och gasol från . Prop.1983/84:110 73 Minskningen av tvångslagren av fotogen sker underlagringsåren 1985/86 och 1986/87, medan utförsäljningen av tjock eldningsoljasker fördelat över de tre åren varav större delen fär utförsäljas /86. Jag avser återkomma med förslag omfördelningen av tvångslagren för lagringsåren 1985/86 och 1986/87. Till följd av den ändrade basperioden och att ökadtvångslagring inte skall ske blir konsekvensen att det underhösten 1984 kommer atl uppstå viss brist av produkter i tvångslagren. För alttill viss del kompensera för detta föreslår jag atl utförsäljningen på 1,2miljoner m' av slalens råoljelager fördelas överlagringsåren 1984/85 och1985/86. ÖEF bör vidare ges i uppdrag att fördela utförsäljningen av staienslager av motorbrännolja och tunn eldningsolja saml av tjock eldningsolja överde tre lagringsåren på så sätt atl den av mig förordadeproduklsammansätt-ningen i del totala lagringsmålet upprätthålls. Ökningen av statens lager av flygfologen med 16000 m börgenomföras successivt . Mot bakgrund av att ÖEF tidigarehar anvisats medel för flygfotogenlagring föreligger inte , enligt vad jaghar erfarit, något medelsbehov för denna lagring. 8.3.4 Lagerförändringar /85 Av vad jag har anfört kan man i stort utläsalagerförändringarna /85. Mina förslag innebär följandebeträffande tvångslagringen. - Lagren avmotorbrännolja/tunn eldningsolja minskar med 1071000 m-' från den Ijuli 1984. - Lagren av tjockeldningsolja minskar med 298000 m' från den . - Lagren avmotorbensin ökar med 300000 m från . - Lagren av gasolökar med från den . För den statliga lagringen innebär mina förslag attråoljelagret minskar med 600000 m' från den samt atl ÖEF säljer uttunn och tjock eldningsolja i den takt jag har förordat. Den revidering av löpande oljelagringsprogram, somjag harföreslagit, uppfyller enligt min mening den beredskap på energiområdet somenligt gällande planeringsfömtsättningar bör finnas i händelse av krig och avspärrning.Programmet uppfyller också målsättningen om ett lager för fredskrisändamålmotsvarande 90 dagars nettoimport. Beträffande nu gällande uppdelning i en krigsreserv, enavspärrningsre-serv och en fredskrisreserv vill jag anföra följande. 1983/84:110 74 Planeringsteknisklskiljer man mellan å ena sidan lagren för krigs- och avspärrningsfallen och åandra sidan fredskrisreserven. Som nämnts får enligt LOL tvångslagren endastanvändas för avspärrnings- och krigsfallen. Riskenför förstöring av raffinaderierna har uteslutit alt försörjningen förkrigssituationer fill någon del baseras på råolja. Hela krigsreserven bestårdärför av konsumtionsfärdiga produkter, vilka - vad avser drivmedel och tillbegränsad del eldningsolja - skall lagras i skyddade och särskilt lokaliseradeutrymmen. Jag anser, i likhet med K 83, alt detta förhållande inte bör ändras. Motbakgmnd av försörjningsplanerna för lagringsåren 1984/85 och 1986/87 har K 83presenterat ett förslag till krigsreservens storlek. Jag har inga erinringar. Avspärrningsreservenbestår till övervägande del av oljeprodukterna i näringslivets tvångslager samtdärutöver av en viss del av . Resterande del av statensråoljelager ingår i fredskrisreserven. Detreviderade oljelagringsprogram som jag har föreslagit innebär att relationenmellan andelen tvångslager och råoljelager förskjuts på så sätt allIvångslagren relativt kommer att utgöra en större andel av lagren. Det finnsenligt min mening inle längre anledning att planeringstekniskl särskilja enfredskrisreserv. De olika lagren bör planeringstekniskl slås samman till enenda beredskapsreserv benämnd försörjningsberedskapsreserv. Jag vill framhållaatt mitt förslag innebär att vi alltjämt har särskilda regler för hur den delsom gäller krigsfallen skall vara lagrad och att ianspråktagande av lagren fårske endast när den situation inträder för vilken resp. del av lagret harberäknats. Förslaget innebär vidare atl vi fortfarande uppfyllerförsörjningsberedskapen i händelse av avspärrning samt därutöver har enberedskap på 90 dagars netto-import i enlighet med lEP-avtalet. Förslagetinnebär i denna del atl tvångslagringen får ett något vidare syfte i och medatt ivångslagrad olja kan tas i anspråk också under fredskriser. Dettaföranleder en ändring i LOL, somjag återkommer till i avsnitt 8.7. Densammanslagna försörjningsberedskapsreserven kan således i viss mån las ianspråk i en fredskrissituafion. Med fredskris avses som nämnts ett läge dånormal fredsstandard inte kan upprätthållas i produktion, sysselsättning,export och konsumtion på gmnd av importbortfall utan att det är krig ellerkrigsfara i vår nära omvärld. Det normala sättet för ianspråktagande avtvångslagret i en krissituation är att regeringen med stöd av 11 § LOL medgeralt ägarna får utnyttja dessa. Om oljelager i övrigt behöver tas i anspråk i enkrissituafion finns möjlighet att göra detta genom beslut om förfogande enligtbestämmelser i förfogandelagen (1978:262) eller ransoneringslagen (1978:268). 1983/84:110 75 K83 har haft som deluppgift att utreda frågan om oljekondensverkenslagringsskyldighet. Bakgmnden är att den kraftigt minskade oljeförbrukningenför produktion av elkraft medfört all nuvarande regler leder till en minskadlagringsskyldighet, som står mindre väl överens med det ökade behovet avoljebaserad elkraft som kan föreligga i ett krigsläge då el frånkärnkraftverken inte är fillgänglig. Redannu gäller enligt LOL speciella regler för beräkning av lagringsmängderna förångturbinanläggningar (oljekondensverk) och gasturbinanläggningar. Regeringenfår sålunda enligt 7 § 2 mom. LOL förordna om andra grunder för beräkning avbasmängd för ångturbin- och gaslurbinanläggningar än som gäller enligt LOL:shuvudregel, som sätter lagringsskyldigheten i relation till förbrukningen underen . Till huvudregeln och förslag om ändring av m. m.återkommer jag i avsnitt 8.5. Regeringensbefogenheter att föreskriva om en särskild ordning för basmängdsberäkningen förvärmekraflverk tillkom är 1962 (prop. 1962:194, LU 45, rskr 420). Som motivtill införandet anförde departementschefen bl. a. följande: Genomden särskilda ordningen för basmängdsberäkningen erhålles möjlighet att dämpainverkan på lagringsskyldigheten av årssvängningarna i förbrukningen. Dessakraftverk är lagringsskyldiga i den mån de är storförbmkare av olja.Anläggningarnas karaktär av reservkraftverk för mötande av främst tillfälligatoppbelastningar samt vattenbrist vid vattenkraftverken gör det önskvärt attmeddförbmkningen av bränsle korrigeras med hänsyn tillvärmekraftverkens andel i landets totala kraftproduktion . Föroljekondensverken gäller enligt beslut av regeringen med stödav 7 § 2 mom. LOL följande föreskrifter om beräkning av basmängden. Denmängd olja som ett visst år har förbrukats vid ångturbinanläggning förprodukfion av annan elkraft än mottryckskraft skall vid beräkning av basmängdmultipliceras med en faktor som bestäms av förhållandet mellan å ena siden denandel, som nämnda kraftproduktion i genomsnitt har utgjorts av den totalakraftproduktionen i landet under basåret och de fyra närmast föregåendekalenderåren, och å andra sidan den andel som förstnämnda kraftproduktion harutgjort av landets totala kraftproduktion . Basmängden inom vissoljegmpp skall för företag med sådan anläggning i övrigt beräknas på sätt somanges i 7 § 2 mom. lagen (1957:343) om oljelagring m. m. Oljekondensverkenutnyttjas f.n. endast som reserv. Detta förhållande kan väntas bestå underåterstoden av del löpande oljelagringsprogrammet 1983/84:110 76 somavslutas vid utgången av . Kondenskraflverkens lagringspliktiga mängderolja torde därför bli obetydliga. Det är inle möjligt att uppskatta dem mednågon bestämdhet men det kan antas att de inte kommer au uppgå ens till 100000m\ 8.4.2 Oljebehovi krig för kondenskraftproduktion avspärrningssituation väntas landets behov av elkraft sjunka väsentligt.Hela kraftbehovel beräknas därför kunna bli tillgodosett med vattenkraft ochkärnkraft. Vidplaneringen för krigsfallet är utgångspunkten att kärnkraftverken måste ställasav på grund av säkerhetsskäl. Genom produktionsinskränkningar inom industrinoch ransoneringar inom uppvärmningen kan elbeho-vet väntas sjunka så att detblir betydligt lägre än under avspärrning.