prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Den privata tjänstesektorn är den sysselsättningsmässigtmest expansiva sektorn. Ökningen 1984 beräknas till 20000 personer och torde iförsta Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 81 handgälla de induslriberoende delbranscherna såsom uppdragsverksamhet etc. För1984 väntas en fortsatt ökning av den offentliga sysselsättningen. Ökningenberor huvudsakligen på atl ca 20000 ungdomar bereds arbete i kommunerna genomden s.k. ungdomslagen. Antalet sysselsatta i beredskapsarbeten i stat ochkommun väntas dock minska. Statligt sysselsatta, totalt därav: huvudmannaskapsförändr. Kommunall sysselsatta, totalt därav: huvudmannaskapsförändr. m. m. -1000 -1000 Dentotala produktionen beräknas öka 1984. Produktiviteten, dvs.produktionen per arbetad timme, i hela ekonomin förutsätts öka , vilketger en ökad efterfrågan på arbetskraft mätt i timmar med I %. Genom attarbetstiden i genomsnitt förutses öka någol motsvarar detta en ökning avantalet sysselsatta med ca 35000 personer. Eftersom utbudet av arbetskraftendast väntas öka med hälften så många personer innebär denna kalkyl alt denöppna arbetslösheten i genomsnitt skulle reduceras med ca 15000personer, från 150000 till ca 135000 personer. Dennabedömning innebär att antalel sysselsatta i olika typer av arbelsmarknadspolitiskaåtgärder väntas öka . De traditionella beredskapsarbetena fömtsesbli färre mol slutet av årel men nedgången ersätts av sysselsättning genomungdomslag och rekryteringsstöd. Ikompletteringspropositionen föresläs ytterligare åtgärder för en effektivarearbetsförmedling och för att aktivera arbetssökande till atl utbilda sig,fiytla, byta jobb eUer starta egel företag. Förslagen gäller särskildadatakurser, yrkespraktik inom försvaret, vuxenutbildning förarbetslösa, glesbygdsstöd, rekryteringsstöd för medflyttande etc. Därtillfömtses som nämnts, stimulansåtgärder i form av bl. a. tidigareläggning avstatliga byggen att förbättra sysselsättningsläget hösten 1984-vinlern 1985.1kalkylen har hänsyn tagils till beräknade effekter av dessa åtgärder.Arbetsmarknadsutbildningen väntas härigenom få ungefär samma omfattning som1983 och sysselsättningen inom industri-, bygg- och tjänstesektorerna att fåett tillskott . 6 1983/84. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 6 Hushållens ekonomi' Hushållens disponibla inkomster steg mellan 1982och 1983 (se tabell 6:1). Prisökningslalet för privat konsumtion (enligtimplicilprisin-dex) uppgick till 10,. 1983 minskade således den realaköpkraften . Konsumtionsvolymen sjönk en halv procentenhetmindre än köpkraften, dvs. med 1,. Sparandets andel av disponibelinkomsten,som gått ned från 1980tiU3,1981 och0,1982, föU alltså tiU noU 1983 (sediagram 6:1). Något nettosparande skulle således överhuvudtaget inte haförekommit inom hushållsseklorn förra årel. Utvecklingen kännetecknas avfortsatt negativt finansieUt sparande och ytterligare nedgång i det realasparandet i form av investeringar i småhus och personliga företag. Den utbetalade lönesumman ökade 1983 med nominellt 7,8%före skatt. Därav svarade avlalsmässiga lönehöjningar för ochlöneglidningen för 1 1/2. TiU följd av ökad sysselsättning - mätt i arbetadetimmar - steg lönesumman drygt I %. Realt sjönk lönesumman med 21/eflerskalt (se tabell 6:2). Reallönen per fimme skulle därmed ha fallit med 3 1/2%mellan 1982 och 1983. Tabell 6:1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 19821984 -3,4 -0,5 -0,2 -2,3 -2,1 -1,6 konsumtion (1980 =100) ' Inkl. försäkringssparande. Detta uppgick till 4850milj. kr., 1983 till 7300 och beräknas uppgå till 8400 milj. kr. Förändring mätt i procentenheter. Anm. Postema i hushållens disponibla inkomsl redovisas idetalj i tabell 6:4-7. Källor: och . ' Kapitlet är utarbetat inom . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 83 Sparandeti procent av disponibel inkomst. Helårsdala (enligt kvartalsräkenska-pema) _j I I I I i_ 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 19801981 1982 1983 1984 och . Inkomstöverföringarnafill hushållen ökade realt 1983 med 1 1/till följd av höjda barnbidrag,ökade pensionsutbelalningar och ökningar av socialbidrag och framför allt aversättningar i samband med arbetslöshet. Prognosernaför 1984 utgår från ett antagande om en total lönekostnadsökning (inkl.löneglidning) exkl. sociala avgifter på 7,. Antagandel ligger i linje med dei kända avtalsuppgörelserna. Då de sociala kostnadema beräknassjunka , skulle den genomsnittliga timkostnaden för samtliga löntagarestiga 7,. Inkomstöverföringamafill hushållen väntas realt sjunka 1984. Tillväxttakten förpensionsutbetalningarna hålls tillbaka, bl. a. därför alt basbeloppet minskals4% för devalveringseffekter. Ett förväntat bättre arbetsmarknadsläge minskarbehovet av direkt arbetslöshetsstöd. Inbetalningama av skatter och avgtftertill det ofTentliga bedöms fortsätta öka. För1984 fömtses en svag höjning av hushållens disponibla realinkomster efter detre föregående årens minskningar på . Den utbetalda lönesummanväntas stiga med 3/före och 11/efter skatt. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6: 2 Hushållens köpkraftsförandring Inkomster, skatter och avgifter -3,7 -2,1 -2,4 -2,9 -3,9 -2,2 -1,4 -0,7 -0,7 Direkta skatter och avgifter -0,6 -0,3 -0,5 -1,8 -2,3 -2,1 Inkomster efter skatter och -3,0 -2,5 -3,2 -2,0 -5,3 -2,6 -2,0 -2,5 -2,4 -1,4 -1,8 -2,3 -2,1 ' Förändring som sänker disponibelinkonist anges medminustecken. ' Inkl. räntor och utdelningar, netto (post 5 i tabell6:4). ' Inkl. privata inkomstöverföringar, netto (post 6 itabell 6:4). Sysselsättningen för löntagarna väntas öka , mätt itimmar. Nedgången i reallönen efter skatl, som ägt rum under åren1980-1983, skulle därmed upphöra . Den reala inkomstutvecklingen har kalkylerats med den s.k.implicita prisindexen för total privat konsumtion (IPI). Prisstegringen mellan1983 och 1984 enligt IPI beräknas till , vilkel är en något större uppgångän för årsgenomsnittet av konsumentprisindex (KPI). Uppgången i KPI under loppet av 1984 skattas till 5,',dvs. lägre än prisökningen . Prisnivån i december1983 låg 3,över årsgenomsnittet delta år och innebar därmed elt kraftigtöverhäng för genomsnittet 1984. Ökningstakten mellan årsgenomsnitten 1983 och1984 beräknas bli 7,. Som framgår av tablå 1 är detla endasl 1,6procentenheter lägre än ökningen 1982-1983. dras ner 1984främst av ändringar inom ramen för den internationella prisfaklorn. Avklingandeeffekter års devalvering väger tyngre än den höjning avimportpriserna som förutses i övrigt. ' Prognosema förutsätter oförändrat diskonto och attvalutaindex - vid en fast dollarkurs pä - stiger till 131,5 fram tillapril 1984 och därefter ligger oförändrat . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 85 Tablå I Konsumentprisindex uppgång, årsgenomsnitt 1981 1984 Ändrade indirekta skatter och livsmedelssubventioner Ändring av internationella priser Övriga kostnadsfaktorer -0,2 4,4 4,4 Tablån är härledd ur tabell 6:9. Automatiska effekterav indirekta värdeskatter har förts till "Ändring av internationellapriser" resp. "Övriga kostnadsfaktorer". Ändradelivsmedelssubventioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter. 1 tabell6:9 ingår ändrade livsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriser". I prognosen för konsumlionsulvecklingen 1983-1984 harbeaktats all prisstegringen enligt IPI blir lägre 1984 än 1983 somköpkrafien förväntas öka någol. Det troliga sambandet meUan fallandeinflationstakt och sänkt sparkvot samt hushållens strävan att höjakonsumtionsstandarden efter neddragningen förta året talar för en fortsattsänkt sparkvot trots den låga sparnivån. har valt att räkna med en svag nedgång i sparkvoten. Konsumtionsvolymen skulledärmed öka ca 1/. Den utbetalda lönesumman för samfiiga anslällda ökadeenligt national-räkenskapema med 7,8%1982-1983. Till följd av prisutvecklingsgarantin avtalutbetalades retroaktivt vissa lönebelopp avseendelönehöjningar . Omplaceras dessa lönebelopp tillkostnadsmässigt rätl period erhålls den s.k. kostnadslönesumman (se tablå 2).Denna steg med 7,1982-1983. Den avlalsmässiga löneökningen uppgick mellandessa år fill 4,, löneglidningen fill 1,och sysselsätlningskomponentenfill 1,. Lönekostnaden exkl. sociala avgifter steg således 6,(se tabell6:3). De löneökningar som blir följden av avtalsförhandlingamabmkar anges som andel av nivålönesumma, dvs. koslnadslönesumman reducerad medicke nivåhöjande engångsbelopp. Räknat på detta vis var den avlalsmässigalöneökningen . har lönesummeberäkningarna utgått från ettantagande om en lönekostnadsökning inkl. löneglidning men exkl. socialaavgifter på 7 1/. Då avtal beräknas medföra en kostnadsökning omdrygt 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Milj. kr.,löpande priser Totallönesumma Utbetald lönesumma' Kostnadslönesumma Nivålönesumma 265 391 281192 303 204 328 597 6,0 7,8 8,4 265275 281734302662 328597 6,2 7,4 8,6 263715 280928 302431 328597 6,6 7,7 8,7 265391 280239 299010 320841 5,6 6,7 7,3 265 275 280779 298473 320841 5,8 6,3 7,5 263717 279976 298245 320841 6,2 6,5 7,6 ' Avser löner utbetalda av inhemska producenter. I tabell6:4 redovisas löner till inhemska hushåll, dvs. lönesumma utbetald av inhemskaproducenter med avdrag för löner till arbetskraft stadigvarande bosatt iutlandet och tillägg för löner från utländska producenter till arbetskraftstadigvarande bosatt i . Total lönesumma omräknad till totalasysselsättning. Anm. Utbetald lönesumma omfattar de lönebeloppsom utbetalas (före skatt) oavsett om de utgör ersättning förarbetsinsatser eller för arbetsinsatser under annan period.Koslnadslönesumman för innefattar de lönebelopp som utgörersättning för arbetsinsatser oavsett om utbetalning sker underperioden eller ej. Med nivålönesumma avses kostnadslönesumman reducerad medsådana löneelement om vilka råder överenskommelse att de inte ska beaktas somingående i beräkningsbas för nya avtalslöner. 11/2%skulle således antagandet vara förenligt med en kostnadsökning till följd av1984 års avtal och löneglidning på knappt 6,. Sysselsättningskomponentenberäknas 1984 ge elt bidrag om 1,tiU lönesummeutvecklingen. Enligtstatisfiska centralbyråns förtjänststafistik, vilken ej innefaftarengångsbelopp, steg industriarbetarnas timförtjänst med 7,1983. Inkluderasde engångsbelopp som till följd av prisutvecklingsgarantin avtalutbetalats erhålls en förtjänstökning om6,1983. Härav utgörs av avlalsmässiga löneökningar och2,av löneglidning. Desociala kostnadema steg med 2,i förhållande tiU totala lönekostnadvarför timkostnadshöjningen 1983 kalkyleras till 9,. För industriarbetare ochindustriljänslernän sammantagna beräknas timkostnadsökningen, inkl. socialaavgifter, tUl . För1984 antas den avlalsmässiga höjningen av industriarbetariönerna bli drygt51/inkl. höjningar års avtal på . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 87 Tabell 6:3 Lonekostnadsutvecklingen 19691984 samtarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (l + 2) 6 = (4-1-5) -0,7 10,7' 7 1/2 5 1/2 2 1/2 -0,1 1-3 baserar sig på lönesummestatistik. Uppgiftemaför industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på Förtjänststatistiken har iförekommande fall kompletterats med engångsbelopp som ej ingår i SCB:s stafistik. Timförtjänsten och de sociala kostnadema i indexformmultiplicerade med varandra. ' Inkl. effekten av införandet av femte semesterveckan. Källor: och . löneglidningen skattas tiU 2,erhåUs en förljänslökningom . Genom minskade sociala kostnader dras timkostnaden ned med 0,1%.Industrins totala timkostnadsökning för arbetare och tjänstemän sammantagnaberäknas uppgå till . 6.3 Hushållens disponibla inkomster HushåUens disponibla inkomster ökade 19821983 ilöpande priser räknat. Prisstegringen enligt implicitprisindex uppgick till10,. Realt sjönk således disponibelinkomsten . Faktorinkomsterna (exkl. räntenetto, se tabell 6:4) ökadenominellt med 7,1983, vUket realt innebar ett fall på närmare 2 1/2%.Faktorinkomsterna består till av löner, och den utbetalda lönesummanberäknas ha ökat med nomineUt 7,före skatt (se avsnitt 6.2 för detaljeradredovisning av lönesummeförändringen). Lönesumman sjönk realt med 21/4%.Beträffande inkomsterna från personliga företag är det endast skogsin-komstemasom beräknas ha stigit. Jordbmksinkomsterna uppskattas ha sjunkit kraftigt frånden höga nivån 1982 även i löpande priser räknat, tiU följd av sämre skörd ochökade exportkoslnader. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget Tabell 6:4 Hushällssektorns' disponibla inkomster1982-1984 Tillräknat driftsöverskott från egna hem 24 111 Tilläggspost till disponibel inkomst 2 Nettoinbetalningar till det -21,4 -26,7 Inkomstöverföringar till hushåll från Direkta skatter, avgifter m. m. -10,9 -10,6 3 Räntor och utdelningar, netto'' 4 Övriga transfereringar, netto -2,1 7 Implicitprisindex för privat konsumtion (1980= 100) ' Hushållsseklorn inkluderar, fömtom hushållen, de s. k.ideella organisationema som betjänar hushållen och som inte helt eller huvudsakligenfinansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknas arbetstagarorganisationer,folkbildningsverksamhet, , idrottsorganisationer. m. samt ej statsbidragsberättigade sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushåll ingär hushåll som äger personliga företag dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. Förändring som sänkerdisponibelinkomsten anges med minustecken. ' Arbetsgivaravgifter är ej medtagnasom löneförmån i denna post. * Inkl. uttag från handelsbolag samt räntor påhushållens livförsäkringssparande. Källor: och statistiskacentralbyrån. Prognoserna utgår från ett antagande om attföretagens arbetskostnader exkl. sociala avgifter stiger med 7,. Medfortsatt uppgång i antalet arbetade timmar kalkyleras den utbetalda lönesummanöka 8,. Prisstegringen enligt implicitprisindex skattas till 7,5%.Reallönesumman före skatt skulle under dessa förutsättningar öka 3/i årefter med sänkt reallönesumma. De enskilda förelagarnas inkomsterförväntas utvecklas något bättre än förra årel. Real inkomstökningförutses emellertid endast för skogsbmket. Sammantaget ger prognoserna entillväxt i faktorinkomsterna , alltså nominellt ungefär sammaökning som föregående år. Med hänsyn fiU alt prisstegringstakten förväntas blilägre innebär detta en viss real förstärkning. Inkomstöverföringama från den offentliga sektorn tillhushållen beräknas ha ökat . Jämfört medutvecklingen är detta en betydligt högre ökningslakt och den geromräknat till prisnivå en höjning med 1,totalt sett (se tabell6:5). Höjda barnbidrag och utvidgat flerbarnstillägg 1983 ledde till att detotala 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget barnbidragsulbelalningarnaökade något realt minskningar på sammanlagt närmare 15%.Folkpensionsbeloppet per pensionär förstärktes svagt realt sett 1983 och ökningstaktenför ATP-pensionerna före skall återhämtades efter den engångsvisa svackan 1982p.g.a. Kraftiga ökningstal visade 1983 deutbetalningar till hushållen som varierar med arbetsmarknadsläget. Utvecklingenmellan 1983 och 1984 har skattats med utgångspunkt från löneaiilagandet ochbeslutade ändringar i bidragsregler. I löpande priser förutses halveradtillväxttakt för de offentliga transfereringarna till hushållen. Med realamått innebär detla - trots avsaklad prisstegring - en nedgång med 1 1/. Ettväntat bättre arbetsmarknadsläge medför att ökningstakten faller förutbetalningarna av arbetslöshetsersättning m.m. De samladepensionsutbetalningarna sjunker räknat i fasta priser p. g. a. atl basbeloppetrensals fördevalveringseffekleroch att antalel delpensionärer fortsätter attminska. Tabell6:5 Inkomstöverföringar till hushåll från offentliga sektorn -12,1 -10,2 -28,3 -17,8 Folkpension, kommunalt bostadstillägg -15,2 -16,6 -21,6 Pensioner till f. d. anställda -0,2 Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. -5,9 , , ochstatistiska centralbyrån. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Hushållens inbetalningar av skatter, avgifter m.m. tilldet offentliga ökade 1983 med 101/. Detta innebar att inbetalningarna realtsett var obetydligt högre än 1982 (se tabell 6:6). Inbetalningarna avpreliminär A-skatt beräknas ha ökat 91/. Nominellt steg därmed skatten isamma takt som det beräknade skatteunderiaget i form av löner, pensioner ochandra beskattade inkomster. För den preliminära B-skalten registrerades enuppgång . Denna kraftiga ökning beror fill stor del på ändrade debiteringsregler. Enligt prognoserna skulle de totala skatte- ochavgiftsinbetalningarna öka i löpande priser och därmed realt höjas någotöver 1982 och nivåer. Totala skatteunderiaget för preliminär A-skall beräknasöka . I kalkylerna för slafiig skall har effekten av indexregleringenav skalleskalan beräknats till . och övriga förändringar i skatteskalanfill 2,9 miljarder. Totalt skulle alltså A-skatten 1984 sänkas med omkring 5,2miljarder jämfört med ett beräknat utfall enligt regler. Tabell 6:6 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m. -13,8 -11,3 Avgår: Indirekta skatter Övriga direkta skatter, netto -50,5 Avgifter m. m. Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel Egenavgifter och frivilliga social- Summa direkta skatter, avgifter m. m. ' Förändring som sänker skatteinbetalningarna anges medminustecken. Allmän löneavgift (tidigare allmän arbetsgivaravgift) ochbamomsorgsavgift (egenavgifter), fastighetsskatt Kvarstående skatt avser inkomster ,medan fyllnadsinbetalningarna och överskjutande skatt avser inkomster . Källor: , ,och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 91 Den kommunala utdebiteringen ökar med . harfömtsätts ett något lägre marginellt uttag av preliminär A-skatt än 1983(bortsett från ändringar i skatteregler och utdebitering) på andrainkomstökningar än pensioner. B-skalteinbetalningarna 1984 har kalkylerats medutgångspunkt från den slufiiga skatten 1982, eftersom det är denna skatl somligger till gmnd för debiteringen. Slutskalteregleringen blir enligt härredovisade kalkyler betydligt mer positiv för hushållen än tidigare prognoser.' Prognoserna för utvecklingen 19831984 av hushållensinkomster och transfereringsutgifter resulterar sammantagna i en nominellökning av de disponibla inkomsterna med 7,. Genomsnittliga prisstegringenenligt implicitprisindex skattas tUl 7,och den realt disponibla inkomstenskulle alltså stiga med 0,1984. Delta innebär en uppjustering jämfört medprognosen i den preliminära nationalbudgeten , vilkelfrämst beror på det högre lönesummeantagandet. Utvecklingen av de olika posterna i den realt disponiblainkomsten efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp. inkomsttypredovisas i tabell 6:7\ Reallönen efter skatt räknat skulle enligt dessakalkyler ha fallit med ca 3 1/1982-1983. Den negativa utvecklingen avreallönesumman skulle enligt prognoserna brytas 1984. Eftersom sysselsättningenför löntagarna beräknas öka med skulle en svag uppgång av reallönenefter skall vara att vänta . Genom alt basbeloppet fr. o. m. 1982 inte längre löpandeutan endast en gång om årel anpassas till prisstegringen, minskadeökningstakten för pensionsutbelalningarna detta år. Nedgången förstärktes av dehöjda skatteavdrag på pensioner som redovisats av pensions- ochförsäkringsinslitu-ten. 1983 steg pensionsutbetalningarna åter även i fastapriser räknat. De totala pensionerna före skatl beräknas falla något realtsett och kalkylema ger en nedgång med 1 1/efter skatt.' ' Kontrolluppgiftmaterialet visade på ca 1miljard kr. högre preliminär A-skatt 1983 än tidigare uppskattningar. Prognosenöver slutlig skatt 1983 bygger nu på framskrivningar avett urval deklarationer ur taxeringsstatistiken 1983 (avseende 1982). Den gerca 1 miljard lägre slutskatt än tidigare prognoser, bl.a. på grund av attpensionäremas extra avdrag ökat mer än väntat. Summan av hushållensfyllnadsinbetalningar och kvarskatt 1984 förutses nu överstiga återbetalningarnaav överskjutande skatt med 840 milj. kr. (2400 milj. kr. enligt den preliminäranationalbudgeten). Det bör understrykas att de statistiska bristfallighetemaoch de principiella svårigheterna i kalkylema gör att redovisningen i tabell6:7 endast ger en grov indikation på den reala utvecklingen för olikainkomsttyper efter skatt och på inkomstposternas relativa betydelse för dentotala ökningen av realinkomslen. I Konjunkturlägel (Revideradnationalbudget ) kommenteras beräkningarna i en exkurs i kapitel 6,avsnitt 6:3. ' Som nämnts i tidigare not visar prognosema en opåräknathög ökning av pensionäremas extra avdrag 1983. Delta kan tyda på att pensionärernafår en skatteåterbäring 1984 som inte har kunnat beaktas i här presenteradegrova kalkyler. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:7 Realinkomstutveckling efter skatt -5,3 -1,1 -3,0 -1,4 -0,8 -0,8 -0,1 -12,9 -1,3 -1,0 -0,1 -0,4 Räntor och utdelningar, netto' -12,5 -0,3 -2,4 -1,4 -0,5 -0,3 -2,0 -0,1 -0,1 Övriga inkomstöverföringar, netto -4,3 -8,1 -0,2 -0,2 -0,3 -2,4 -0,6 -34,5 -0,3 -1,2 Disponibel inkomst (7-1-8) -2,3 -1,8 -2,3 -2,1 ' Räntor och utdelningar har i tabellen inle korrigeratsför den faktiska skattebelastningen. Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningarfrån arbetslöshels- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissabidrag i samband med arbetsmarknadsutbildning. Källor: ,och . Eftersom lönesumman efter skatt utgör mer än hälften avdisponibelin-komslen har givetvis förändringarna i lönesumman stor belydelseför utvecklingen av den totala realinkomslen. Som framgår av tabell 6:7 kannedgången i den disponibla realinkomslen 1981 -1983 till stor del återföras påköpkraftsförsvagningen i lönesumman efler skalt. Pensionsinkomstema gerpositiva bidrag till hushållens reala köpkraft och 1983. 1982 var bidragetdock negativt och beräknas bli det även 1984. Det negativa bidraget 1983 frånenskilda företagares inkomster sammanhänger delvis med den höjdaB-skattedebiteringen. 1983 stegkonsumentpriserna (KPI) med 9,(tabell 6:8). Priserna drogs upp kraftigt avhöjda indirekta skatter, höjda arbetsgivaravgifter, minskadelivsmedelssubventioner samt eftersläpande effekter av devalveringen i oktober1982. Effekten av dessa prishöjningar i huvudsak av engångskaraktär böravräknas från KPI-ök-ningen för atl ge en rimligare skattning av denunderliggande inflationstakten. De indirekta skatter som höjdes varmervärdeskatten saml skatterna på tobak, alkohol, el, olja och video. För attfinansiera skaltereformens första steg infördes en allmän löneavgift på fr.o. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget giftsuttagethöjdes tillfälligt till 3%.Livsmedelssubventionerna höjdes först med 660 milj. kr. för alt sedanminska 850 milj. kr. Om dessa skatte-, avgifts- och subventionsändringarexkluderas från KPI erhålls prisökningen mätt enligt nelloprisindex (NPI). NPIökade under loppet av 1983 med 5,. Dessutom har devalveringen i oktober 1982höjt konsumentpriserna enbart med uppskattningsvis drygt 2,. Omäven denna prishöjning frånräknas skulle den återstående prisstegringen under1983 endast vara 3,. Delta tal bör emellertid korrigeras även för effekten avvissa tillfälliga prissänkningar. Diskontot sjönk med 1,5 procentenhetervilkel sänkte konsumentpriserna . P. g. a. devalveringensänkte de utländska exportörerna av bearbetade varor sina marginaler på Sverigeför atl inle förlora marknadsandelar. Det är troligt alt denna marginalsänkningtillfälligt dragit ned importpriserna något. KPI-bidraget kan skattas till eltpar tiondels procentenheter. Med även dessa korrigeringar skulle denunderiiggande prisstegringen uppskattas till ungefär 4,. 1 tabell6:8 redovisas prisutvecklingen för delgrupper i konsumentprisindex. Livsmedelsprisernasteg med trots alt jordbmksavtalen var de lägsta . Attprisökningarna ändå blev så pass höga beror på momshöjningen, minskadelivsmedelssubventioner och den stigande dollarkursen som dragit uppimportpriserna på frukt och kaffe. Diskontosänkningarna under årel medfördeatl egnahemskonstnaderna sjönk . Hyrorna i flerfamiljshus steg med 9,. Totalt steg bostadspriserna (kaUhyrorna) , vilket endast gav ettKPI-iillskolt på . Detla är det minsta bidrag bostadspostengivit till KPI .