prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår alt anta de förslag som hartagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föresläs all fem nya fondslyrelser,benämnda lönlagar-fondstyrelser, inrättas inom ramen för allmännapensionsfonden. Styrelsernas uppgift blir att förvalta en del av den allmännapensionsfondens medel. Lönlagarfondstyrelserna, var och en beslående av nioledamöter och fyra suppleanter, tillsätts av regeringen. Av ledamöterna skallminst fem företräda lönlagarintressen. Styrelsernas sammansättning skallåterspegla en regional förankring. Styrelserna skall vara av varandra oberoendeoch var och en ha eget kansli. Enligl förslagel skall lönlagarfondstyrelserna i förstahand placera pensionsmedlen på aktiemarknaden. Möjlighet skapas dock förfondstyrelserna att tillskjuta riskkapital även lill ekonomiska föreningar. De fem lönlagarfondstyrelserna skall enligl propositionendela lika på de medel som inflyter dels från vinstdelning (inkl. dentillfälliga vinslskallen), dels från en särskild del avtilläggspensionsavgifien. Denna avgift höjs därför fr. o. m. med 0,2procentenheter. För varje styrelse finns etl övre tak för medelstilldelningen.Takel är för salt lill 400 milj. kr. och justeras sedan upp med 20000basbelopp, molsvarande f.n. ca 400 milj. kr., fram t. o. m. . Lönlagarfondstyrelserna skall varje är överföra avkaslningpä del förvallade kapitalel lill de pensionsutbetalande fondstyrelserna(första -tredje styrelserna). Avkastningen skall motsvara real förräntning,vilkel innebär all löntagarfondstyrelserna skall överföra räknat på detförvaltade kapitalel sedan detta uppräknats med hänsyn lill inflationen. I 1983/84. Prop.1983/84:50 2 En lönlagarfondslyrelse får inle förvärva aktier i etlbörsnoterat aktiebolag om förvärvet medför alt fonden får ell röstinflytande ibolaget som uppgår lill eller mer. Om de lokala fackliga organisationerna i ett aktiebolagbegär det, skall en lönlagarfondslyrelse till organisationerna överföra avrösträtten för de aktier i bolaget som styrelsen förvaltar. De tre pensionsutbetalande fondstyrelserna får enliglförslagel i uppgift alt ärligen göra en sammanställning avlönlagarfondslyrelsernas verksamhet. ochriksrevisionsverket åläggs alt var för sig göra en utvärdering. Denföreslagna vinstdelningen är utformad som en särskild skatt och omfattaraktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaskadeförsäkringsanstalter. Underiagel för vinstdelningsskalten beräknas förvarje förelag för sig och bestäms av taxeringsnämnden i samband med den åriigainkomsttaxeringen. Vid beräkningen av underlaget för vinstdelningsskalten tashänsyn lill inflationen. Avdrag medges för årets inkomstskatt och föravsättning lill investeringsfond men inte för ökning av lagerreserv ochliknande reserveringar. I propositionen föreslås atl mindre vinster skall undantasfrån vinstdelningen. Vid fastställande av underlaget för vinstdelningen medgesdärför ett avdrag (fribelopp) på antingen . eller av förelagelslönesumma. Företaget får självt välja mellan del fasta och del lönebaseradefribeloppel. förelag som tillhör samma koncern,betraktas som ett företag vid beräkning av det fasta fribeloppet. Vinstdelningsskalten utgör av underlaget. Skatten äravdragsgill vid nästa års inkomsttaxering. De föreslagna reglerna om löntagarfonderna skall i principträda i kraft den . Vinstdelningsskallen kommer enligt förslagelalt las ut fr. o.m. taxering eller - såvitt gäller företag med brutnaräkenskapsår - fr. o. m. 1983/84:50 3 1 §Svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, svenska spar banker och svenska ömsesidiga skadeförsäkringsanstaller skall erlägga vinstdelningsskalt enligt denna lag. Skall skall dock inte erläggas av livför säkringsanstalter och inle heller av bostadsföretag som avses i 24 § 3 mom. kommunalskatlelagen (1928; 370) eller av företag som avses i 53 § I mom. första stycket d nämnda lag. Skallenlillfaller slalen och förs till allmänna pensionsfonden. 2 §Vinstdelningsskalten är av vinsldelningsunderlaget. underlag är förelagets reala vinst till den del vinsten överstiger fribeloppel. Fribeloppel är 6 procentav förelagets lönekostnader (lönebaserat fribelopp) eller - om företagel såönskar - (fasl fribelopp). Förelag mellan vilka intressegemenskapråder (moder- och dotterföretag eller förelag under i huvudsak gemensamledning) får dock tillsammans tillgodoräknas högst etl fasl fribelopp. Delfasta fribeloppet skall i första hand tillgodoräknas del företag inom gruppensom har den största reala vinslen såvida inte yrkande framställs om atl fördelningenskall ske pä annat sätt. Har det lönebaserade fribeloppet utnyttjats bortfallerrätlen till fast fribelopp för övriga förelag inom gruppen. Med real vinst avsesförelagets nominella resultat sedan detta minskals med inflalionsavdrag förföretagels inventarier, byggnader, markanläggningar och lager enligl 4 och 5§§ samt justerats med hänsyn till inflationseffekter på förelagels monetäratillgångar och skulder enligl 6 §. Vid tillämpning av andraoch tredje styckena skall, såvitt gäller företag som redovisar inkomst avhandelsbolag, hänsyn tas till så stor andel av handelsbolagets lönekostnader,tillgångar och skulder som motsvarar företagets andel av handelsbolagetsinkomst. 3 §Det nominella resultatet är företagels beskattningsbara inkomst eller beräknade förlust vid laxeringen lill stailig inkomstskatt sedan delta be lopp minskals med beskattningsårets inkomstskall samt, i den mån in komsten eller förlusten påverkats av nedan angivna poster, 1. ökats med påförd kommunalskatt. 2. minskals med restituerad, avkortad eller avskrivenkommunalskatt, 3. ökats med avdrag förlust, 4. ökats med avdrag för aklieuldelning, 5. ökats med invesieringsavdrag, särskiltforskningsavdrag och exportkreditavdrag, 6. ökats med belopp varmed lagerreserv,resullaluljämningsfond eller annan liknande reserv ökal samt 7. minskats med belopp varmed lagerreserv,resullaluljämningsfond eller annan liknande reserv minskal. Med beskattningsårelsinkomslskall avses summan av av förelagels till statlig inkomslskallbeskattningsbara inkomst och av förelagels lill kommunalinkomstskatt beskattningsbara inkomst. 4 § Inflalionsavdraget för invenlarier är inventariernas skatlemässiga Prop.1983/84:50 4 restvärde vid beskattningsårets ingång multiplicerat meddel enligt 7 § fastställda inflalionslalel för beskattningsåret. Medinvenlarier avses till-gängar som behandlas enligl bestämmelserna i punkterna3-6 av anvisningarna lill 29 § kommunalskallelagen (1928: 370). Inflalionsavdragetför byggnader ulgör skillnaden mellan reall beräknade värdeminsknings- ochutrangeringsavdrag och de avdrag för byggnader som förelaget tillgodoräknatsenligt punkterna 3 och 6 av anvisningarna till 22 §, punkterna 2 a och 4 avanvisningarna lill 25 § och punkt 7 av anvisningarna lill 29 §kommunalskatlelagen. Inflationsavdragetför markanläggningar utgör skillnaden mellan realt beräknade värdeminsknings-och utrangeringsavdrag och de avdrag för markanläggningar som företagellillgodoräknals enligt punkterna 4 och 6 av anvisningarna till 22 § och punkt16 av anvisningarna lill 29 § kommunalskattelagen. De reala avdragen beräknas genom att tillgodoräknadeavdrag multipliceras med det enligt 7 § faslställda omräkningstalet avseendedel beskattningsår då byggnaden eller markanläggningen anskaffades. Inflalionsavdrag enligt denna paragraf medges inte i frågaom egendom som ulgör omsältningslillgäng i rörelse. 5 § Inflalionsavdraget för lager utgör lagrets värde vidbeskattningsårets ingång multiplicerat med beskattningsårets inflationstal. Med lagrets värde avses del belopp varmed lagret och liknande omsättningstillgångar tagils upp i räkenskaperna före avsättning till lagerreserv och liknande reserv. Inflalionsavdrag enligl första slyckel medges inte i frågaom lager av obligationer, lånefordringar och andra monetära tillgångar. Sädanatillgångar skall, oavsett om de utgör omsättningslillgångar eller inle,beaktas vid tillämpningen av 6 §. 6 § Vid beräkning av den reala vinsten skall delnominella resultatet 1. ökas med etl belopp motsvarandeförelagels monetära skulder vid beskattningsårels ingång multiplicerat medbeskattningsårets inflaiionslal och 2. minskas med ettbelopp motsvarande förelagels monetära tillgångar vid beskattningsårels ingångmultiplicerat med beskattningsårets inflaiionslal. De monelära skulderna är 1. växel-,leverantörs- och skalleskulder, 2. upplupnakostnader och förulbelalda intäkter, 3. förskott frånkunder, 4. avsättningarlill pensioner, 5. avsättningartill investeringsfond enligl lagen (1979:609) om allmän investeringsfond ochannan liknande fond saml 6. övriga skulder. Som monelära skulder räknas belopp som underbeskaltningsårel ulskif-lals till företagels ägare. De monelära tillgångarna är 1. kassa- ochbanktillgodohavanden, 2. obligationer,lånefordringar och liknande tillgångar, 3. växelfordringaroch kundfordringar, 4. förulbelaldakostnader och upplupna inläkler, 5. förskott lillleverantörer, 6. värdel av inlefärdigställda byggnader, markanläggningar och invenlarier som inle ulgöromsällningsiillgångar i rörelse samt 1983/84:50 5 Som monelära tillgångarräknas beskattningsårets nominella resultat om det är positivt samt vadförelaget uppburit under beskattningsåret för aktier som ulgelts i samband medökning av förelagets aktiekapital. Råder intressegemenskap mellan ett företagsom erlagt betalning för utgivna aktier och det förelag som ökat sillakliekapilal skall del erlagda beloppet dock inte räknas som monetär tillgäng.Vad nu sagts om vad som uppburits vid ökning äv aktiekapital gäller också ifråga om ökning av insatskapital i ekonomisk förening. Demonetära skulderna får inte tas upp till lägre värde och de moneläralillgångarna får inle tas upp lill högre värde än vad de tagits upp till vidräkenskapsårets ingång. 7 §Med beskattningsårets inflaiionslal avses del tal som uttrycker den allmänna prisutvecklingen sedan föregående år. Omräkningstalet anger förhållandet mellan beskaltningsärels prisläge och prisläget under tidigare beskattningsår. Beräkningenav den allmänna prisutvecklingen skall göras med ledning av en påkonsumentprisindex grundad indexserie. Regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer fastställer inflationstal och omräkningstal. Vidberäkning av inflationstal och omräkningstal skall även ell brutet räkenskapsåranses sammanfalla med året närmast före laxeringsåret. Omfattarbeskattningsåret annan lid än lolv månader eller laxeras förelaget för mer änett beskattningsår skall dock inflationstalet justeras sä atl del per månadmotsvarar en tolftedel av del för helår faslställda talet. Motsvarandejustering skall göras vid beräkning av fast fribelopp. 8 §Vinstdelningsunderlaget avrundas nedåt lill helt tusental kronor. Vinstdelningsskalt utgår i helt antal kronor, varvid örelal bortfaller. Beteckningar som används i kommunalskallelagen (1928: 370) och lagen (1947:576)om stailig inkomslskall har samma betydelse i denna lag om inte annat angeseller framgår av sammanhanget. 9 §Ett förelag som enligl I § skall eriägga vinstdelningsskall är skyldigt atl i sin självdeklaration lämna uppgifter till ledning för beräkning av vinstdelningsunderlag. Uppgifterna skall lämnas på blankell enligl formu lär som fastslälls av riksskatleverket. 10 SBeslämmelserna i taxeringslagen (1956:623) om taxering för in komst och förmögenhet skall gälla i fråga om bestämmande av vinsldel- ningsunderiaget. Bestämmelserna om särskilda avgifter i nämnda lag skal! dock inle tillämpas. Ändras taxeringen till statlig inkomstskatt genom dom av länsrätt, kammarrätt eller regeringsrätten skall domstolen även besluta om den ändring av vinstdelningsunderlaget som föranleds härav. Ifråga om debilering och uppbörd av skatten gäller beslämmelserna iuppbördslagen (1953:272). Vidare tillämpas 51 § lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter på vinstdelningsskallen.Riksförsäkringsverket får dock som förskott lillgodoföra sig avsumman av den vinstdelningsskatt som kan beräknas bli 1983/84:50 6 skall före utgången av juli månad lämnariksförsäkringsverket uppgift om den beräknade skatten. Dennalag träder i kraft den och tillämpas förslå gängen vid 1985 årstaxering. Därvid iakttas följande. Lagen tillämpas inle vid taxering förbeskattningsår som har börjat före ikraftträdandet. Vid omräkning enligl 4 § skall byggnader ochmarkanläggningar, som anskaffats före ingången av är 1973, anses anskaffade är1973. Lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond ' dels att i 16 § ordet "styrelsen" skall bytas utmol "verket", dels att 1 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 1 Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse enligt kommunalskatlelagen (1928: 370) och lagen (1947; 576) om statlig inkomstskatt har svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank rätt till avdrag enligt denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsfond. Sparbank får i balansräkningen ta upp allmän investeringsfond under benämningen investeringskonto. Vid beräkning av nettointäkt av fastighet eller av rörelseenligt kommunalskatlelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomslskallhar svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank och svenskömsesidig skadeförsäkringsanstall rätt lill avdrag enligl denna lag för beloppsom i räkenskaperna har avsalls lill allmän investeringsfond. Sparbank får ibalansräkningen ta upp allmän investeringsfond under benämningeninvesteringskonlo. Bostadsföretagsom avses i 24 § 3 mom. kommunalskatlelagen kan inte få avdrag för avsättningtill investeringsfond. kan för visst beskattningsår inte få avdragför avsättning till allmän investeringsfond i mer än en förvärvskälla. 4 §3 Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens industriverk kan besluta atlallmän investeringsfond skall eller får tas i anspråk för ändamål som avses i 5§ första stycket. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, statensindustriverk kan vidare besluta att belopp som avsätts till allmäninvesteringsfond får tas i anspråk. Beslut som sagts får avse endast den tidoch skall förses med de villkor i övrigt som läget på arbetsmarknaden ellerandra förhållanden motiverar. Beslut kan gälla samtliga företag, företag avviss beskaffenhet eller visst eller vissa förelag. Allmän investeringsfond som har avsalls i viss förvärvskälla får las i anspråk i samma förvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, statens Allmän investeringsfond som har avsatts i vissförvärvskälla får las i anspråk i samma förvärvskälla eller i annanförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens ' Senaste lydelse av 16 § 1983:668. - Senaste lydelse1981:299. ' Senasle lydelse 1983: 668, industriverk kan dock, om särskilda skäl föreligger, medge att allmän investeringsfond tas i anspråk i annan förvärvskälla än nu sagts. industriverkkan dock, om särskilda skäl föreligger, medge att allmän investeringsfond lasi anspråk i förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighet. Förelag,som ansöker om atl ta allmän investeringsfond i anspråk, skall ha berettberörda arbetstagarorganisationer lillfälle att avge yttrande över ansökningen.Saknas sådana organisationer, skall i stället de anställda på lämpligt sättberedas lillfälle alt avge yllrande. Yttrandena skall fogas till ansökningen. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. Prop.1983/84:50. Lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskatlelagen (1928:370) dels att 35 § I mom. skallha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas en ny bestämmelse, 46§ 5 mom., av nedan angivna lydelse. / mom. Till intäkt av tillfällig förvärvsverksamhethänförs 1) intäkt somskaltskyldig haft av annan förvärvskälla än förut har nämnts och som inteheller utgör intäkt av kapital, 2) sådanlotterivinsl som inte är frikallad från beskattning enligt 19 §, 3) resfiluerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, som inte utgör inläkt av jordbruksfastighet eller rörelse, i den mån avdrag har medgelts för avgifterna, och 4) vinst - i den omfattning som anges i 2-4 mom. - genom icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst). 3) restituerade,avkortade eller avskrivna egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter, som inle ulgör intäkt av jordbruksfastighet eller rörelse, iden män avdrag har medgelts för avgifterna, 4) restituerad,avkortad eller avskriven vinstdelningsskatt i den mån avdrag har medgelts förskallen, och 5) vinst - i denomfattning som anges i 2-4 mom. - genom icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst). Har sådan fusion mellan aktiebolag eller föreningar ägtrum, som avses i 28 § 3 mom., skall restituerad, avkortad eller avskrivenskatt, som enligl vad ovan sagts skulle ha utgjort skattepliktig intäkt fördotterbolaget eller den överlåtande föreningen, uigöra skattepliktig intäktför moderbolaget eller den övertagande föreningen. Vad nu sagts skall ägamolsvarande tillämpning vid fusion mellan sparbanker enligl 78 § lagen(1955:416) om sparbanker samt då etl bankaktiebolags hela bankrörelse övertagilsav ett annat bankbolag eller ett försäkringsbolags hela försäkringsbeståndövertagits av ett annat försäkringsbolag och beloppet i fråga icke uppgettstill beskattning hos del överlåtande bolaget. Senaste lydelse 1981: 1150, 5 mom. I hemortskommunen får skaltskyldig göra avdrag förvinstdelningsskalt som har påförts den skattskyldige företaxeringsåret. Bestämmelserna i 4 mom. gäller också i fråga om sådant avdrag. Har sådan fusion mellan aktiebolag eller föreningar ägtrum, som avses i28 §3 mom., äger moderbolaget eller den övertagande föreningenåtnjuta avdrag för sådan bolagets eller den överlåtande föreningens skatt somskulle ha varit avdragsgill för dotterbolaget eller den överlåtande föreningen.Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning vid fusion mellan sparbankerenligt 78 § lagen (1955:416) om sparbanker samt då ett bankaktiebolags helabankrörelse övertagits av ett annat bankbolag eller etl försäkringsbolags helaförsäkringsbestånd övertagits av ett annat försäkringsbolag och delöverlåtande bolaget avslår från att yrka avdraget ifråga. Denna lag träder i kraft och tillämpasförslå gången vid laxering. Prop.1983/84:50 11 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs atl 4 § I mom, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall hanedan angivna lydelse. 1) avdrag för realisationsförlust får göras endast från realisationsvinst eller lotterivinsl, 2) avdrag inle får göras för underskott av fastighet eller rörelse i utlandet, 3) avdrag inle får göras för underskott pä grund av avskrivning av skepp eller luftfartyg eller på köpekontrakt, som avser sådan tillgång, i vidare män än som följer av 46 § I mom. kommunalskallelagen (1928: 370), 4) avdrag inte får göras för underskott i den mån hänsyn lill del har tagils vid beräkning av sjömansskatt. Skaltskyldig, som har varit bosalt här i riket under hela beskattningsåret eller del av detta, får avdrag för periodiskt understöd, egenavgifter, försäkringspremier m. m. i den omfattning som anges i 46 § 2 mom. kommunalskallelagen. 1 m om. Från sammanlagda beloppel av den skattskyldigesinkomster frän olika förvärvskällor får, med iakttagande av föreskriften i 22§, avdrag göras för underskott i förvärvskälla. Vidare får annan skattskyldigän fysisk person, dödsbo och familjestiftelse avdrag för allmän kommunalskattsom har påförts den skatlskyldige före laxeringsåret. I fråga omunderskott i förvärvskälla iakttas atl Frän sammanlagda be;-loppet av den skattskyldigesinkomster från olika förvärvskällor får, med iakttagande av föreskriften i 22§, avdrag göras för underskott i förvärvskälla. Vidare får annan skaltskyldigän fysisk person, dödsbo och familjestiftelse avdrag för allmän kommunalskalloch vinstdelningsskatt som har påförls den skallskyldige förelaxeringsåret. I fråga om underskott i förvärvskälla iakttas all Har sådan fusion mellan aktiebolag eller föreningar ägt rum, som avses i 28 § 3 mom. kommunalskatlelagen, äger moderbolaget eller den övertagande föreningen åtnjuta avdrag för sådan dotterbolagets eller den överlåtande föreningens skatt, vilken enligt första slyckel skulle ha varit avdragsgill för dotterbolaget eller den överlätande föreningen. Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning vid fusion mellan sparbanker enligl 78 § lagen (1955:416) om sparbanker saml då ett bankaktiebolags hela bankrö- Har sådan fusion mellan aktiebolag eller föreningar ägtrum, som i 28 § 3 mom. första eller andra stycket kommunalskattelagen avses,äger moderbolaget eller den överlagande föreningen åtnjuta avdrag för sådandotterbolagets eller den överiätande föreningens skall, vilken enligt förstastycket skulle hava varit avdragsgill för dotterbolaget eller den överlåtandeföreningen. Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning vid fusion mellansparbanker enligt 78 § lagen om sparbanker saml ' Senasle lydelse av lagens rubrik 1974: 770. - Senastelydelse 1979: 1150. relse övertagits av ell annat bankbolag eller ett försäkringsbolags hela försäkringsbestånd överlagils av ell annat försäkringsbolag och del överlåtande bolaget avstår från all yrka avdraget i fråga. dåett bankaktiebolags hela bankrörelse övertagils av ett annat bankboiag ellerett försäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagits av ett annatförsäkringsbolag och det överlåtande bolagel avstår från att yrka avdraget ifråga. Atlavdrag icke är medgivet för underskott som uppkommit före eller i samband medvissa företagsöveriåtelser framgår av punkt 6 av anvisningarna lill 20 §kommunalskattelagen. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs alt 1 §, 3 § 1 mom. och 27 § 1 mom. uppbördslagen (1953: 272)'skall ha nedan angivna lydelse. Med skatt förslås i denna lag, om inle annal anges, slallig inkomslskall, slallig förmögenhetsskatt, ulskiflningsskati, ersättningsskall, inkomslskall, skogsvårdsavgifi, vinstdelningsskalt, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, hyreshusavgift, skailelillägg och förseningsavgift enligl taxeringslagen (1956:623) samt annuitet på avdikningslän. Med skall förslås i denna lag, om inle annat anges,statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, ulskiflningsskalt,ersättningsskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgifi, egenavgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter, hyreshusavgifi, skaltelillägg ochförseningsavgift enligt taxeringslagen (1956:623) samt annuitetpäav-dikningslån. Regeringen får, om särskilda omständigheter föranlederdet, föreskriva att i samband med uppbörden av skall skall uppbäras även andraavgifter än sädana som anges i första stycket. Har sådan föreskrift meddelatsskall, om inte annat anges, vad i denna lag stadgas angående skall tillämpasbeträffande den avgift som avses med föreskriften. 1 m o m. omfallning nedan anges skall skaltskyldig betala preliminär skall medbelopp, vilkel sä nära som möjligt kan antas motsvara i den slutliga skalleningående statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, egenavgifter, kommunalinkomstskatt, skogsvårdsavgift och hyreshusavgifi. 1 mom. omfattning nedan anges skall skallskyldig betala preliminär skatt medbelopp, vilket sä nära som möjligt kan antas motsvara i den slutliga skatteningående statlig inkomstskall, statlig förmögenhetsskatt, vinstdelningsskalt,egenavgifter, inkomslskall, skogsvårdsavgifi och hyreshusavgift. / mom.' Vid debitering av slutlig skall skall iakttas: att inkomstskall uträknas med ledning av denskattesats som för inkomståret gäller i beskattningsorten;