prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — I etl delprojekt inom HS 90 avsåg man nämligen attvåren 1983 presentera ytteriigare prognoser vad gäller den långsiktigaefterfrågan pä läkararbelskraft. Motbakgrund härav anförde jag budgetproposition att jag avsåg att lillnästa återkomma med en samlad prövning av läkarlinjensdimensionering. Dessvärre föreligger inte det ytteriigare prognosmaterial frånHS 90-arbetet som planerats föreligga . Jag vill stryka underatt del krävs lång framförhållning när del gäller all bedöma dimensioneringenav läkariinjen. Det tar innan en ändradutbildningsdimensionering ger effekt pä arbetsmarknaden. Ett beslut om ändratantal platser på läkarlinjen påverkar således tillgången pä läkare först årenefter 1992. Erfarenheternavisar alt del är svårt att göra hållbara prognoser bl. a. på vårdområdet.Prognoserna är beroende dels av befolkningens faktiska behov av medicinsk värd,dels av landets totala ekonomiska utveckling och av vilket ekonomiskt utrymmesjukvårdshuvudmännen kommer att disponera för hälso- och sjukvärden. Enligt minuppfattning måste åtgärder redan nu vidtas för att minska riskerna för etlläkaröverskolt. Motdenna bakgrund anser jag att det är motiverat all planeringsramen för läkariinjenminskas med 90 platser budgelårel 1984/85. UHÄföreslår i sin anslagsframställning för budgelårel 1984/85 att en 1983/84:40 15 sådan minskning bör genomföras vid ilikhet med vad som föreslogs budgetproposition. Enligt min mening gäller i frågan om valet av ort för enminskning delvis andra förutsättningar än . Jag får härerinra om vad jag har anfört om behovel av att få ut största möjligaspareffekt av aktuella kapacitetsminskningar. Detta uppnås genom att, där så ärmöjligt, hela verksamheten inom en utbildning på en ort läggs ned. Mot dennabakgrund förordar jag att antalet nyböijarplatser på läkarlinjen viduniver-silelet i minskas med 90 platser - frän 190 till 100 - /85. Minskningen bör i princip genomföras så att den kliniskautbildningen vid läggs ned. Enligt gällandeläkarutbildningsavtal utgår till kommun ca 55 milj. kr. per är somersättning för läkarutbildning och medicinsk forskning vid nämnda sjukhus. Mittförslag syftar till att motsvarande ersättning inte längre skall utgå. Dennärmare fördelningen av resurser på berörda sjukhus i och bör dockkunna bli föremål för särskilda överläggningar mellan och de bådasjukvårdshuvudmännen. Därvid bör regionsjukvårdens speciella krav beaktas. Jagräknar med att resultatet av eventuella sådana överläggningar skall ingå sometl underiag för den avvecklingsplan som jag har aviserat. Jag är medveten om att ett förverkligande av det förslagsom jag nu lägger fram bidrar till en mindre väl avvägd geografisk fördelningav den samlade utbildningskapaciteten på läkariinjen. Jag vill därför redan nuklargöra att eventuella fortsatta minskningar av antalet platser på läkarlinjenenligt min mening bör koncentreras till mellan-Sverige. Vid bifall till mina förslag rörande läkarutbildningenuppgår besparingen under huvudtitel avseende helaavvecklingsperioden lill ca 20 milj. kr. Det framtida tandvårdsbehovet och dimensioneringen avtandvårdspersonal, främst tandläkare och tandhygienister, har utretts under desenaste åren. lade fram sin slutrapport ijuni 1979. har därefter reviderat bedömningarna av denlångsiktiga fillgången och efterfrågan på tandvårdspersonal med utgångspunkt idenna rapport. presenterade tandvårdsutredning sitt betänkande(SOU 1982:4) Tandvården . Ett överskott av tandläkare finns redan i nuläget.Effekterna härav kan märkas på arbetsmarknaden. Köerna ull folktandvården har i stort sett försvunnit. Med nuvarande prognostiserad efterfrågan påtandläkare inom folktandvården beräknas att 100-175 nylegifimerade tandläkarevid inte kommer att kunna beredas anställning i folktandvården. 1983/84:40 16 Riksdag och regering har, i takt med all prognosmalerialelom tillgäng och efterfrågan på tandvårdspersonal presenterats, vidtagitåtgärder för att motverka ett överskott på landläkare. I minskadesutbildningskapaciteten på tandläkarlinjen med 100 platser genom riksdagensbeslut " om nedläggning av enhet vidHolländargatan. beslutades om en uppbyggnad av tandläkarutbildningeni Urneä med sikte på 100 nybörjarplatser per är. Planeringsramen förlandläkarlinjen minskades vidare /83 från 420 platser lill 380platser genom att antalet nybörjarplatser i minskades till 60 platser.Samtidigt markerades all en ulbyggnad från 80 platser till de planerade 100vid i skulle anstå tills en samlad bedömning av tandläkarutbildningensdimensionering med anledning av tandvärdsulredningens förslag kunde göras. UHÄ föreslär i sin anslagsframställning för budgetåret1984/85 all planeringsramen för tandläkariinjen minskas. Ämbetet utgår i sinaförslag från alt odonlologisk grundutbildning och forskning ävenfortsättningsvis skall bedrivas vid fyra högskoleenheter. Ämbetet menar att desamhällsekonomiska konsekvenserna av en total nedläggning av hela verksamhetenpå området vid en högskoleenhet kräver en mer ingående analys än vad man harkunnat presentera i detta sammanhang, även om en sådan nedläggning teoretisktmedför en större ekonomisk besparing. Mol bakgrund härav förordar UHÄ att kapacitelsminskningensprids pä flera enheter. Ämbetet föreslår för budgelårel 1984/85 tre olikaalternativ för en sådan minskning. I första hand förordas att enkapacitetsminskning görs vid i - med 40 alternativt 60nybörjarplatser. Därutöver aktualiserar UHÄ en minskning vid iUmeå med 20 platser. Samtliga remissinstanser har i yttranden över 1978 årstandvårdsulred-nings förslag förordat att antalet platser på tandläkarlinjenminskas. Av yttrandena framgår vidare alt flera landstingskommuner genom etteffektivt utnyttjande av de samlade resurserna kan ge en god tandhälsa medendast marginella utbyggnader av tandvården. Statsrådet avser attföreslå regeringen att senare under delta lägga fram en propositionom den framtida tandvården i . Tandhälsan har blivit bättre, särskilt hos barn ochungdom. finns dock otillfredsställda tandvårdsbehov t.ex. hoshandikappade och äldre. Mot bakgrund av dagens samhällsekonomiska läge bördessa behov tillgodoses genom en omfördelning av tillgängliga resurser. Del ärdärför naturligt att nu aktualisera en minskning av de samlade resurserna förlandläkarutbildning. På kan man inte heller räkna med alllandvården kommer all få la i anspråk en större del av samhällsresurserna än f.n. Den rådande arbetsmarknadssituationen ochprognosmaterialet i fråga om den framlida efterfrågan på landläkare harövertygat mig om att antalet 1983/84:40 17 utbildningsplatser måste minskas kraftigare än vad UHÄföreslår. Med hänsyn till vad jag har anfört aktualiseras därmed iförsta hand nedläggning av utbildningen på en av de fyra berörda orterna. Vidbedömningen av på vilken ort landläkarutbildningen bör läggas ner har jagutgått från kravet på en god geografisk balans av fördelningen av de samladeresurserna saml från omfattningen av den nödvändiga kapacitelsminskningen. Jagförordar mot denna bakgrund alt tandläkarutbildningen vid iGöteborg avvecklas fr. o. m. /85. Som en följd av delta kommerockså den statliga landsköterskeulbildning som f. n. bedrivs i anslutning lilldenna tandläkarutbildning att avvecklas. Jag vill i delta sammanhang erinra om all vid1978/har beslutat all den landvård som stålen bedriver ianslutning till odonlologisk utbildning och forskning skall föras över lillkommunalt/ landstingskommunall huvudmannaskap (prop. 1978/79:41, UbU 23, rskr205). Som en följd av detta beslut har regeringen uppdragit åt statensförhandlingsnämnd att förhandla i denna fråga, bl.a. om inordnande avspecialistutbildningen för landläkare i folktandvårdsorganisationen. Planeringsramenför landläkarlinjen minskas enligt mitt förslag med 120 platser lill 260platser (120, 60, 80) /85. Dennadimensionering innebär enligt prognoser att antaletyrkesverksamma landläkare kommer alt bli ca 400 fler jämfört med år1985. Jagförordar vidare all den planerade utbyggnaden med ytterligare 20 platser viduniversitetet i - frän 80 till 100 - inte förverkligas. Planeringen i Umeåbör inriktas på att finna ett lämpligt alternativt utnyttjande av de disponiblalokalerna. Vid bifall lill mina förslag rörande tandläkarutbildningenuppgår besparingen avseende hela avveckiingsperioden till ca 30 milj. kr. Jag övergår nu till all behandla högskoleutbildning inombarnomsorgs-området. Planeringsramarna är innevarande budgetår förfritidspedagoglinjen 1 078 och för förskollärarlinjen 3492 nybörjarplatser.Ramarna har sänkts . Budgelårel 1981/82 var antaletnybörjarplatser pä fritidspedagoglinjen 1 302 och på förskollärariinjen 4614. UHÄ föreslär för /85 en minskning med 12platser på fritidspedagoglinjen. För förskollärariinjen föreslås en minskningmed 240 platser fördelad på åtta av de 19 högskoleenheter utbildningen bedrivsvid. Såväl i frilidspedagogkåren som i förskollärarkåren har desenaste åren uppstått en betydande arbetslöshet. Vid del senaste mättillfället,, var drygt 700 fritidspedagoger och drygt 3 100 förskollärareanmälda som kvarstående sökande vid månadens slut. Enligt min mening motiverar Prop.1983/84:40 18 också den utveckling som kan förutses pä arbetsmarknadenalt planeringsramarna minskas med fler platser än vad UHÄ föreslår. Vissa högskoleenheter har prövat en ökadsamverkan mellan barnomsorgs- och klasslärarutbildningarna. Jag anser att detär angelägel att sådana strävanden kan fortsätta och utvecklas ytterligare.Minskningen av planeringsramarna för barnomsorgsutbildningarna bör därför iförsta hand göras vid enheter där klasslärarulbildning inte finns. Jag erinrarockså om vad jag har anfört om skälen för all förverkliga minskningengenom en avveckling av ulbildningarna i fråga på vissa orter. Mol dennabakgrund förordar jag all fritidspedagog- och förskollärariin-jerna vid dels universiteteti , dels högskolan i avvecklas fr. o. m. den . Dessutomförordar jag all utbildningen av förskollärare i , vilken anordnas avhögskolan för lärarutbildning i , läggs ner. Planeringsramarnaminskas därmed enligt mina förslag för fritidspedagoglinjen med 120 platser -90 i och 30 i - och för förskollärariinjen med 354 platser - r/4i , 120 i och 60 i . Jag beräknar besparingen avseende helaavvecklingsperioden till ca 20 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört under anslagen E 6.Utbildning för vårdyrken och E 7. Utbildning för undervisningsyrken hemställerjag att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat i fråga om minskningarav planeringsramar för lakar-, tandläkar-, förskollärar- ochfrilidspeda-goglinjerna. [6] Fl. Jag erinrar här om vad statsrådet anfört i delföregående om besparingar på område med särskild inriktning påUtbildningsradions verksamhet. [7] F 4. Bidrag till vuxenutbildning m. m. För vuxenutbildning (komvux) utgår f. n. ettschablontillägg till kommun som anordnar sådan utbildning. Schablontilläggelutgår för kostnader inom komvux för stödundervisning, studiehandledning,studie-och yrkesorientering saml kostnader som kommunen finner skäl att åtagasig för annan studie- och yrkesorientering för vuxna. Till grund för beräkningenav schablonlillägget ligger det högsta antalet lektioner enligt fim-planernaför de kurser som kommunen faktiskt anordnat. Schablontilläg-gels storlekberäknas utifrån en viss procent av timarvodet enligt en viss 1983/84:40 19 beteckning, en viss arvodesgrupp och en vissålderstilläggsklass. Denna procentsats är nu för 25, förgymnasieskolkurser i allmänna ämnen 13, för särskilda yrkesinriklade kurser 13samt för grundutbildning för vuxna 15. Även arvodesgrupper ochålderstilläggsklasser varierar. En minskning av statens utgifter för komvux bör kunnagöras genom att samma procentsats och arvodesbelopp används vid beräkning avschablontilläggets storlek för kurser på de olika nivåerna. Delta får ocksåses som ett led i förenklingen av statsbidragssystemet för komvux.Schablon-tillägget är en totalresurs som kommunerna kan använda helt frittefler lokala behov inom ramen för angivna ändamål. Jag föreslår mol dennabakgrund alt schablonlilläggets storlek för samtliga kurser i komvux fr.o.m.den 1 juli 1984 fastställs till av ett limaravode som motsvarar det som nuutgår för grundskolkurser. Härigenom uppkommer en utgiftsminskning pä ca 10milj. Jag hemställer all regeringen föreslär all godkänna vad jag här har förordat omschablonlilläggets storlek. [8] F 7. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Statsbidraget till folkhögskolor, som innevarande budgetäruppgår till ca 405 milj. kr., består till av etl allmänt bidrag. Enminskning av statens utgifter för folkhögskolan bör enligt min mening kunnagöras genom förändringar i del allmänna bidraget. Huvuddelen av della utgår iform av ett schablonbidrag som beräknas utifrån följande formel: antaletelevveckor x koefficienten 0,0037 x lärarlön inkl. sociala avgifter enligtlönegrad L 12:4. Genom att sänka koefficienten 0,0037 lill 0,0036, dvs. med ca2,, när man en utgiftsminskning på ca 10,5 milj. kr. jämfört med vad sombudgeterats för innevarande budgetär. Samma resultat skulle kunna nås genomatt minska den totala undervisningsvolymen med samma procentsats, något somskulle reducera antalet statsbidrags-berättigade elevveckor med ca 19000. Jagfinner det dock angelägel att folkhögskolans totala undervisningsvolym inteminskas jämfört med vad som lagts fast för innevarande budgetår, dvs. totalt700000 bidragsberälti-gade elevveckor. Jag förordar mol denna bakgrund enminskning av koefficienten lill 0,0036 fr.o.m. den . Jag vill idetta sammanhang hänvisa till vad min företrädare anförde beträffandemöjligheten för skolans styrelse att pä lämpligaste sätf disponera bidraget(prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 585, UbU 12, rskr 191). Jag avser att ianslutning härtill föreslå regeringen all de nuvarande bestämmelserna ifolkhögskoleförordningen (1977:551) om en lärartäthet av i genomsnitt 2,15lärartimmar ändras fr. o. m. den , så alllärartätheten inte skall behöva uppgå perelevvecka. Prop.1983/84:40 20 bör göras vid omräkning av tjänstgöringstimmar istudiecirkelarbete till elevveckor enligt 84 S folkhögskoleförordningen(1977:551). Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag här har förordat om schablonbidragettill folkhögskolor. [9J G 3. Studiehjälp m. m. Från detta anslag utgår bl.a. studiehjälp i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Sludiehjälpsberälligade elever som fyllt 18är kan få återbe-lalningspliktiga studiemedel med ett belopp som tillsammansmed studiebidrag och eventuella andra förmåner motsvarar studiemedlen förhögskolestuderande. Villkoret för att få studiemedel i denna omfattning är attden studerande har brutil sambandet med föräldrarnas ekonomi och stadigvarandehar annan bostad än föräldrarna eller att den studerande är gift. Uppgifternaskall för ogifta studerande styrkas av föräldrarna. I dessa fall beaktas endastden studerandes egna ekonomiska förhållanden vid bedömningen av behovel avälerbetalningspliktiga studiemedel. Jagföreslår nu avsevärda inskränkningar av möjligheterna alt fä älerbetalningspliktigastudiemedel utan prövning mot föräldraekonomin. Jag är medveten om att deltakan kritiseras frän principiella utgångspunkter. Möjligheterna att inomstudiehjälpssyslemet få studiemedel prövade ei Mitt förslag innebär att särbehandlingen upphör när detgäller sådana studerande i åldern 18-20 är som önskar bli betraktade somfristående från föräldrarna i ekonomiskt avseende och som flyttat hemifrån. Jagförordar således att behovet av studiemedel fr.o.m. den I juli 1984regelmässigt skall prövas mot föräldrarnas ekonomi. Den högsta lånesumman blir-liksom dä det gäller återbetalningspliktiga studiemedel prövad motföräldraekonomin för denna åldersgrupp - lOOOO kr./år. Prop.1983/84:40 21 liksomhittills kunna utgå om den studerande har vårdnad om barn eller ärunderhälls,skyldig mot barn eller om synnerliga skäl föreligger. Endast om förhållandena iföräldrahemmet är sådana att en brytning med föräldraekonomin av särskilda skälär nödvändig, bör den studerandes behov av återbetalningspliktiga studiemedelkunna prövas utan hänsyn till föräldrarnas ekonomi då det gäller elever iåldern 18-20 är. Sådana särskilda skäl kan t. ex. vara sociala förhållanden ihemmet som innebär svåra belastningar på familjerelationerna eller detförhållandel att den studerande förvärvsarbetat och haftegen bostad. Som ett särskilt skäl bör övergångsvis också kunna räknas detfaktum att den studerande uppbär återbetalningspliktiga studiemedel prövade motegen ekonomi enligt de regler som gäller. Detta bör dock inte gälla förstuderande som beviljas sädana studiemedel för vårterminen1984. Studiemedel bör kunna utgå med högst etl belopp som tillsammans medstudiebidrag och eventuella andra förmåner motsvarar studiemedel förhögskolestuderande. I de fall den studerande är gift skall makens/makansekonomiska förhållanden beaktas i den omfallning jag denna dag kommeratt föreslå för studiemedel. Dä del gäller gifta studerande över 18 är kommermina förslag således att innebära alt makens/makans ekonomi i likhet med i dagbeaktas vad gäller rätten för den studerande att uppbära tilläggen enligt gällanderegler i 3 kap. studieslöds-lagen (1973:349) och 3 kap. studiestödsförordningen(1973:418). Därutöver kommer hänsyn till makens/makans ekonomi även alt las dådet gäller behovet av återbetalningspliktiga studiemedel i enlighet med deförslag jag lämnar för studiemedel enligt 4 kap. sludieslödslagen och 4kap. Deåtgärder jag här har föreslagit beräknas innebära en minskad belastning avstatsbudgeten med ca 100 milj. kr. för /85. Jag avser att senareåterkomma ined förslag som innebär att ca 50 milj. kr. av dessa medel tas ianspråk för ökade selektiva insatser i studiehjälpssystemet. Studiehjälputgår också bl. a. i form av inkomstpröval tillägg till studerande som fyllt17 år. Tillägget kan ses soin en fortsättning på det statliga bostadsbidragetoch är samordnat med detta då del gäller månadsbelopp och reduktionsregler. Chefenför kommer senare denna dag all föreslå alt det statligabostadsbidraget fr.o.m. den höjs med . , vilketinnebär att det kommer att utgå med högst . per barn och månad. För attsamordningen mellan det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen och detstatliga bostadsbidraget skall kunna bibehållas i avvaktan på de eventuellaförändringar av de selektiva inslagen i studiehjälpen som jag haraviserat, föreslår jag att tillägget vid samma lidpunkt höjs till samma högstamånadsbelopp. Vidare föreslår jag alt den nedre gränsen för rätt tilloreducerat tillägg för ensamstående föräldrar Prop.1983/84:40 22 och förmakar från . Jag föreslår också alt dengräns där en högre reduktionslakt av tillägget inträder höjs från . Kostnaderna för dessa ändringar beräknar jag förinnevarande budgetär lill ca 1 milj. kr. Jag beräknar alt dessa kostnader kanläckas inom ramen för det anslag som har upptagits för Studiehjälp m.m. i 1983års, budgetproposition. Det förslag jag nu lagt fram om ändrade regler förälerbetalningspliktiga studiemedel för 18-20-åringar kräver ändringar i 3 kap.12 § studiestödslagen (1973:349). Förslaget bör träda i kraft den 1 juli 1984.Förslaget om höjning av det inkomstprövade tillägget kräver ändring av 3 kap.10 § sludieslödslagen. Förslaget bör som jag nämnt träda i kraft den I april1984. Jag återkommer med förslag till ändring i studiestödslagen underavsnittet Studiemedel m. m. Jag hemställer all regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat om inkomslgränser fördel inkomstprövade tillägget. [13] G 4. Studiemedel m. m. Förändring i beräkning av studiemedel Studiemedel för högskolestuderande och för äldre elever iandra skolformer består av studiebidrag och återbetalningspliktigastudiemedel. Återbelalningspliktiga studiemedel återfinns också istudiehjälpssyslemet och i vuxenstudiestöden. Studiemedel beviljas med högst7,av basbeloppet för en heltidsstuderande om femtondagar. För etl niomånaders läsår blir det sammantaget av basbeloppet fören heltidsstuderande och för en deltidsstuderande. Studiemedlenstotalbelopp är således uttryckt i procent av basbeloppet, vilket också gällerövriga belopp på beviljningssidan, liksom alla inkomst- och avgiflsgränsersåväl pä beviljningssidan som pä äterbetalningssidan. Deåterbetalnings-pliktiga studiemedlen är räntefria men räknas upp med ett s. k.regleringstal såvida delta tal är lägre än konsumentprisindex.Regleringstalet, som höjdes , är f. n. Närmarebestämmelser återfinns i sludieslödslagen (1973:349) och istudieslödsförordningen (1973:418). Efter förslag i prop. 1982/83: 55 om upphävande avbeslutet om karensdagar m.m. infördes ett särskilttilläggsbelopp till basbeloppet, avsett att tillämpas i fråga om studiemedelsom beräknades med ledning av basbeloppet för . De närmarebestämmelserna togs in i en särskild lag. Lag om tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av studiemedel (1982:1243). Chefen för har tidigare i dagföreslagit nya regler för beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. Prop.1983/84:40 23 föreslås att lagen om tilläggsbelopp för pensionsförmånerm. m. upphävs. Som en följd av dessa förändringar bör även lagen omtilläggsbelopp för beräkning av studiemedel upphävas. Således bör studiemedlenfortsättningsvis beräknas enbart med utgångspunkt i basbeloppet enligt lagenom allmän försäkring. För att kompensera sludiemedelstagarna för borttagandet avtilläggsbeloppet föreslår jag en höjning av studiemedlens totalbelopp frän 142till 143.5 %av basbeloppet eller lill för en studieperiod förheltidsstuderande och för deltidsstuderande. Den föreslagna höjningenbör gälla . Jag återkommer i det följande till vadsom bör gälla för liden därefter. nämnda förslag kräver övergångsvisändringar i 4 kap. 13 och 24 §S sludieslödslagen (1973: 349). Reformer genom omprioriteringar inom studiemedelsområdet Studiemedlen beslår av studiebidrag,återbelalningspliktiga studiemedel saml i vissa fall resekostnadsersältning. Desom har barn kan få etl barntillägg som i sin helhet äråterbetalningspliktigt. Studerande som har inkomst eller förmögenhet somöverstiger vissa beloppsgränser, s. k. fribelopp, får ett reduceratstudiemedelsbelopp. För gifta eller sammanboende personer tas inte hänsyn lillmakes/sammanboendes ekonomi. Någon prövning görs inte heller med hänsyn tillföräldrarnas ekonomiska förhållanden. Vid heltidsstudier utgör studiemedlenexkl. barntillägg och resekostnadsersältning högst . varav 25 800kr. beslår av återbelalningspliktiga studiemedel och . av ett bidrag. Studiemedlen utgör ofta en studerandes enda ellerhuvudsakliga inkomstkälla. Avsikten är all studiemedlen för studerande somsaknar egen förmögenhet eller inkomst skall möjliggöra studier på heltid. Genomanknytningen till basbeloppet har de studerande garanterats en kompensationför prisutvecklingen. Däremot hårde inte fäll del av den slandardsleg-ring somonekligen har ägt rum sedan studiemedelssystemet infördes vid millen av1960-talet. har studieavbrotten ökat i omfattning ochgenom-strömningslaklen vid universitet och högskolor har sjunkit. Dessutompekar resultat från olika undersökningar på en ökad social selektion vad gällerrekryteringen lill högre utbildning. Studiemedelsbeloppels storlek kan enligtmin mening lill stor del förklara dessa negativa effekter. har i sin anslagsframställning inför /85föreslagit all siudiemedlen skall höjas till av basbeloppet. Jag anser deti detta läge vara synnerligen angelägel att söka skapa uirym-me för en rejälhöjning av studiemedlen. Med hänsyn lill del statsfinansiella läget är detemellertid inte möjligt alt göra della på annat sätt än genom omprioriteringar. Prop.1983/84:40 24 För att skapa utrymme för en höjning av studiemedlenföreslär jag följande besparingar, nämligen dels ett återinförande avbehovsprövningen i förhållande till makes/makas inkomst och förmögenhet vidbeviljning av studiemedel, dels ett borttagande av bidragsdelen i studiemedlen. Då studiemedelssystemet infördes vid millen av 1960-taletinnefattade behovsprövningsreglernaatt hänsyn skulle tas till makes/makasekonomiska förhållanden.