prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Delta underlag grundas nämligen påföretagels re-sullal även om della är negativt, beaktande av år dåunderiagel under-sliger fribeloppet skulle därför förutsätta en särskildföriustutjämning inom 1983/84:50 70 vinsldelningssystemet.En sådan ordning kan av administrativa skäl inte komma i fråga. Inteheller de andra varianter som vinstdelningsgruppen pekat på, nämligen allinföra någon form för förskjutning av en del av underlaget för skallen elleralt medge restitution av vinstdelningsskalt, erbjuder en framkomlig väg. Reglernaför avskrivning av inventarier får allmänt sett sägas ge etl betydande utrymmeför resultalreglering. Ännu siörre möjligheter i detta hänseende erbjuderinvesteringsfondssysiemet som tillåter avsättning med upp lill avårsvinsten (före avsättningen och före skatt). Jag anser därför atl någotsystem därutöver för résullalutjämning vid vinsldelningen inle är påkallat. Somvinstdelningsgruppen föreslagil bör emellertid möjlighet lillinvesteringsfondsavsällningar i sammanhanget öppnas för fasfig-hetsförelagenoch ömsesidiga skadeförsäkringsbolag, vilka nu är uteslutna från fondsystemet.Med hänsyn till särskilda regler för inkomstbeskattningen som gäller för investmeniförelagoch andra förvaltningsföretag bör emellertid systemet inte utvidgas till atlomfatta dessa förelagskategorier. Vinsldelningsgruppenhar föreslagil atl underiagel för vinstdelningsskalten skall bestämmas avtaxeringsnämnden och alt skallen skall uppbäras i samma ordning sominkomstskatten. Remissinstanserna har intehaft några invändningar häremot men invänt all sanklionssystemel (skattetilläggoch förseningsavgift) inte är avpassat för vinstdelningsskalten. I sammanhangethar också framhållits att den nya skallen komplicerar ell redan besvärligtskattesystem och innebär en administrativ belastning. Enligt min mening är delfrån administrativa synpunkler en lämplig ordning alt förfarandet i fråga omvinstdelningsskatlen sä nära som möjligt anknyter lill inkomsttaxeringen. Detär givelvis oundvikligt all en ny skatt - oavsett hur den utformas - medförmerarbete. Genom den nära anslutningen lill ett befintligt förfarande ochgenom att adminislraliva hänsyn har tagits vid utformningen av skatten sä långtdelta har varil möjligt synes dock detta merarbete bli av rimlig omfattning. Beträffandedet skatteadministralivä sanklionssystemel kan jag hysa förståelse förremissinstansernas invändningar. Behovel av atl tillämpa reglerna omskattetillägg måste också bedömas som begränsat eftersom de belopp, som skallligga till grund för vinstdelningen, väsentligen hämtas från uppgifter somlämnas redan för inkomstbeskattningen. Åtminstone inledningsvis anser jagdärför atl reglerna om skattetillägg och förseningsavgift inle behöver görastillämpliga på vinstdelningsskalten. Jag vill emellertid i sammanhanget påpekaall ell motsvarande undantag inte bör göras i fråga om mer kvalificerade formerav oriktigt uppgiftslämnande. Skatte-brotlslagen (1971:69) bör därför görastillämplig även på vinstdelningsskalten. 1983/84:50 71 2.3.1 AP-fondenstillkomst och juridiska status AP-fondenbildades i samband med att lagstiftningen om allmän tilläggspensionering genomfördesär . Bestämmelser om AP-fonden finns i reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning (APR) och i 4 kap. 3§ lagen (1981:691) omsocialavgifter. Enligt sistnämnda bestämmelse skall ATP-avgifterna föras lillAP-fonden, med vars lillgångar kostnaderna för ATP skall täckas. Pensionssystemet harkaraktären av. etl fördelningssystem, dvs. varje års utgifter för pensionernaskall i princip bestridas med årets avgiftsuttag. Enligl förarbetena (prop.1958: 55 resp. 1959: 100) skall dock avgiftsuttagen vara sä avvägda alt deutöver finansieringen av de löpande pensionsulbe-lalningarna också kan ledatill en betydande fonduppbyggnad. Syftel med fonden är dels atl klaratillfälliga påfrestningar i pensionssystemet, dels alt möjliggöra en ökadkapitalbildning i samhället. Förvaltningen av fondenuppdrogs från början åt tre fondslyrelser benämnda första, andra och tredjefondstyrelserna. Efler riksdagsbeslut är 1973 inrättades, i samband med atlAP-fonden fick rätt atl placera medel i aklier, fjärde fondstyrelsen fr. o. m.år 1974. Till sin rättsligakaraktär är AP-fonden en särskild institution vars organisation och verksamhetär exklusivt reglerad i APR. I konstitutionellt hänseende utgör AP-fondenslillgångar statliga medel som i lag avsalls lill särskild förvaltning (jfr 9kap. 8 8 regeringsformen). sammanhänger med att ATP-avgifterna trotsbeteckningen avgifter får anses ha karaktär av skatt och att förvaltningen avmedlen är offentligrällsligt reglerad. Fondens tillgångar får användas endastpä del sätt som föreskrivs i APR och de kan inle las i anspråk av staten förnågot annal ändamål än som anges där. Fonden företräds utåt av resp.fondstyrelse såvitt avser de medel som styrelsen förvaltar. Styrelserna kan iviss ordning delegera beslutanderätten till enskilda ledamöter eller hosstyrelserna anslällda tjänstemän. IAPR finns bestämmelser om AP-fondens förvaltning. Fonden förvaltas av fyrastyrelser. Första, andra och tredje fondstyrelserna har var och en nio ochfjärde fondstyrelsen tolv ledamöter och lika många suppleanter. De förordnas avregeringen för en lid av tre är, delvis efter förslag av arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. I reglementet finns för varje fondstyrelse angivethur mänga ledamöter som skall föreslås av vardera sidan. Föreskrifter om vilkaorganisationer som har förslagsrätt ges i kungörelsen (1973:504) om förslag päledamöter i styrelserna för allmänna pensionfonden, m. m. För första-tredjefondstyrelserna finns elt gemensamt kansli, som förestås av en för dessastyrelser gemensam verkställande direktör. Fjärde fondstyrelsen har ett egetkansli och egen verkställande direktör. 1983/84:50 72 () uppbär de avgifter som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ochlagen om socialavgifter skall betalas av arbetsgivare och försäkrade för atlbekosta ATP. Medlen överförs till AP-fonden enligt föreskrifterna i 2 8 APR. Tillförsta fondstyrelsens förvaltning förs lilläggspensionsavgifter som erläggs avarbetsgivare inom den offentliga sektorn samt av bolag och andra associationeri vilka staten, kommun eller därmed jämförlig samfäl-lighel har etl bestämmandeinflylande. Tillandra fondstyrelsens förvaltning förs tilläggspensionsavgifter som erläggs avstörre förelag inom den enskilda sektorn. Tilltredje fondstyrelsens förvaltning överförs övriga lilläggspensionsavgifter. Förfjärde fondstyrelsens del finns inga regler om direki överföring av avgifterna.I stället gäller all fjärde fondstyrelsen får rekvirera medel hos RFV efterhand som behov uppstår. Det belopp som styrelsen får rekvirera har höjts eflerhand och uppgår f.n. lill 1850 milj. kr. Totalt har fjärde fondstyrelsenrekvirerat ca 2840 milj. kr. omräknat i årets penningvärde (1983), dvs. igenomsnitt ca 320 milj. kr. Demedel som fjärde fondstyrelsen rekvirerar belastar proportionellt första-tredjefondstyrelserna med ledning av behållningen enligl senaste balansräkning. fondslyrelses förvaltning förs också avkastningen på de förvaltademedlen. För fjärde fondstyrelsen gäller dock att av avkastningen skallöverföras lill de övriga fondstyrelsernas förvaltning och fördelas dem emellanefter samma grunder som gäller vid Qärde fondstyrelsens rekvisition av medelfrån RFV. Pensionsutbetalningar ochkostnader för RFV:s och försäkringskassornas administration avtilläggspensioneringen skall läckas av de tre första fondstyrelserna iproportion lill deras kapitalbehållning vid utgången av närmast föregående år. 111 § APR anges de allmänna krav som ställs pä fondstyrelsernas förvaltning avmedel. Styrelserna skall, inom ramen för vad som är förenligt med den allmännaekonomiska politiken och med beakiande av kredilmarknadens funktionssätt,förvalta AP-fonden på elt sådant sätt atl den blir lill största möjliga gagnför ATP-försäkringen. Placeringen av fondmedel skall bl.a. tillgodose kravenpå god avkaslning och tillfredsställande betalningsberedskap samtriskbegränsning. /1983 förvallade första-tredje fondstyrelserna 195 miljarder kr.Kapitalförvaltningen avser dels obligationer (). dels förlags- ochreverslån (), huvudsakligen till kommuner, landsting och ett antal s.k.mellanhandsinstitut. Härutöver refinansierar första-lredje fondstyrelserna deäterlån hos bankerna som en arbetsgivare kan beviljas på grund av inbetalningarav ATP-avgifter. Av del förvaltade kapitalel har 2/3 gäll lill staten,komrriunerna och bostadssektorn, 1/4 lill Prop.1983/84:50 73 detindustriella näringslivet och återstoden till kraftverksbyggande och tilllantbruk. Fjärdefondstyrelsen får placera medel i aktier i svenska aktiebolag med undantag avbanker och försäkringsbolag saml i konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning utgivna av svenska aktiebolag medangivna undanlag. Det samlade värdel avfjärde fondstyrelsens värdepapperstillgångar uppgick vid senasle årsskiftetlill 3654 milj. kr. (värderade lill aktuellt marknadsvärde). Därlill kanläggas nettovärdel av likvida lillgångar på drygt 200 milj. kr. Värdel påfondens aktieportfölj svarar i grova drag mot 2,av del samlade börsvärdel. Regeringenförordnar för varje fondstyrelse fyra revisorer atl granska förvaltningen. Tvåav revisorerna ulses efter samråd med de organisationer som äger rätt allföreslå ledamöter i fondstyrelsen och en på förslag av bankinspektionen. Sedanrevisionsberättelsen avgivils skall fondstyrelsen överlämna denna tillsammansmed förvaltningsberättelse, resultaträkning samt balansräkning till regeringensom har all avgöra frågan om fastställande av balansräkningen. Någotförfarande där ansvarsfrihet för förvaltningen beviljas fondstyrelsernaförekommer alltså inte. Fondgruppensförslag innebär alt löntagarfonderna ingår i AP-fonden och ges formen avsärskilda fondslyrelser. Remissinstansernahar ganska genomgående slälll sig positiva till den valda konstruktionen. RFVuttrycker tveksamhet huruvida löntagarfondstyrelsernas förvallade medelverkligen skall ingå som fullvärdig del i AP-fondens förmögenhet. Föregen del vill jag anföra följande. Etl av de grundläggandemotiven bakom tillskapandet av lönlagarfonder är atl förslärkalöniagarinflytandet i näringslivel genom medägande. En naturiig utgångspunktvid valet av förvaltningssystem för fondmedlen är därför alt de organ somanförtros förvaltningen av medlen får en nära anknytning till lönlagarna.Systemet bör vara neutralt i den meningen aft del inte gynnar vissa grupper avlöntagare framför andra: De nyä organen bör också på elt smidigt säll och ulanonödiga störningar kunna infogas bland andra kapilalförvaltande organ påmarknaden. Etlannal motiv för alt införa lönlagarfonder är alt dessa kan bidra lill enförstärkning av ATP-syslemel, som kommit all urholkas lill följd av utvecklingenpå 1970-talel. Mot denna bakgrund ter detsig naturiigt all i första hand söka utnyttja del system som redan finns förförvaltningen av avgifterna lill allmän tilläggspension, dvs. Ensådan lösning ger också möjlighet till en viss flexibilitet iaktieplaceringarnas volym. Medel som inle tas i an- Prop.1983/84:50 74 språk av löntagarfondslyrelserna kan nämligen förvaltasinom andra delar av ATP-syslemel. Därtill kommer att den tillfälligavinslskallen enligl redan tidigare fattade beslut skall föras till AP-fonden. Knytslönlagarfonderna lill ATP-syslemet kan avkastningen på löniagar-fondskapitalelanvändas för framtida pensionsutbetalningar. Behovet av atl finansiera dessagenom alt yilerligare belasta företagens lönekostnader minskar därmed imotsvarande grad. Genom en sådan koppling till pen-sionsutbelalningarna anknytslöntagarfonderna till den enskilde löntagarens ekonomi. Vid eltinlemmande av löntagarfonderna i ATP-systemet ges dessa en organisatorisk formsom är väl beprövad. De kan vidare ges en självständig ställning somde inordnas under statsmakternas lagstiftande myndighet. Goda skäl talarsåledes för alt löntagarfonderna knyts lill AP-fonden och ges formen avsärskilda fondstyrelser. Därmed kommer alla medel som flyter in till AP-fondenall i sin slutliga användning kunna nyttjas för pensionsutbelalningar. Iekonomiskt avseende innebär en sådan konslruktion en förstärkning avATP-syslemel. De av lönlagarfondstyrelserna förvaltade medlen utgör enfullvärdig del av AP-fondens samlade förmögenhel. I första hand kommer dettatill uttryck genom atl fonderings-behovet på första-tredje fondstyrelsernasområde minskar i samma mån som fonderingen ökar pä löntagarfondstyrelsernasområde. 2.3.4 Reformens låsning i tiden Fondgruppens förslag innebär alt lönlagarfondslyrelsernasrätt all rekvirera medel för sin förvaltning låses till en period av ,dvs. fram t. o. m. . Flertalet av de remissinstanser som har berört frågan haringa invändningar mol förslaget. I likhet med vad som gäller för fiärde fondstyrelsen börett övre lak sältas för löntagarfondstyrelsernas årliga kapitalförsörjning.Frågan om hur lång den period under vilken fondstyrelserna skall tilldelasmedel bör vara hänger naturligtvis intimt samman med hur slor den ärligakapilallill-delningen blir. Denna fråga kommer alt behandlas närmare i nästaavsnitt. Somjag pekat pä tidigare (avsnitt 2.1.4) bör - för atl gegoda planeringsförutsättningar för näringsliv, kapitalmarknad, lönlagarnasorganisationer och allmänhet - lagstiftningen enligt min mening utformas så atlutvecklingen för löntagarfondstyrelserna någorlunda säkert kan överblickas fören . Mol bakgrund av reformens klara koppling - genomjönebildning och kapitalmarknad - lill de nuvarande strukturella problemen isvensk ekonomi bör perioden vara så pass lång atl den ger utrymme för en rekonstruktionoch anpassning av vår ekonomi. Den av fondgruppen föreslagna kapilalförsörjningsperiodenfår frän dessa synpunkler anses vara väl avvägd. 1983/84:50 75 Fondgruppensförslag innebär alt löntagarfondstyrelserna tillförs medel från två hållnämligen dels genom vinstdelning (inkl. den tillfälliga vinstskatten), delsgenom en särskild del av tilläggspensionsavgifien. Åtskilliga remissinstanserhar ifrågasatt om vinstdelningen kan fylla den avsedda funktionen atl bidralill en bättre riskkapilalförsörjning och återhållsamhet i lönekraven. Andraremissinslanser har bedömt vinstdelningen som ell ulomordenlligl centraltinslag i systemet. Föregen del får jag anföra följande. Etlav syftena med vinstdelning genom löntagarfonder är alt skapa förutsättningarför en lönepolitisk återhållsamhet. Vinster måste finnas för atl näringslivelskall fungera och kunna investera för sysselsättning och tillväxt. Somjagtidigare redovisat är del min beslämda uppfattning all en stabil och godlönsamhet kan förenas med en lugn och stabil löneutveckling enbart omlönlagarna får delaktighet i de vinster som skapas och delaktighet i hur dessavinster skall användas. Därmed kan lönlagarna medverka till all vinsternaanvänds till produktiva investeringar. Genom vinstdelningen fårlöntagarna kompensation för sin återhållsamhet. De medel som flyter in tillAP-fonden genom vinsldelning bör ställas lill lönlagarfondslyrelsernasförfogande. Deberäkningar som gjorts av vinsldelningsgruppen visar alt vinstdelningen seddöver kan komma att i genomsnitt inbringa 1,5-2 miljarderkr. Motivetför atl i systemet inbegripa också en lönebaserad avgift är atl även lönlagarna- genom molsvarande avräkning i löneförhandlingarna -skall bidra till en ökadkapitalbildning.- Fondstyrelserna får härigenom en medelstilldelning som inteär sä konjunkturkänslig som vinstdelningen. Fondgruppensförslag om att av tilläggspensionsavgiften skall gå tilllönlagarfondstyrelserna bör godtagas. Som följd av detta börtilläggspensionsavgifien höjas med motsvarande fr.o.m. 1984.Jag kan också godta gruppens förslag om att avgiften inte bör överstiga 0,5procentenheter fram t. o. m. . De årliga avgifter tillAP-fonden som kan överföras lill lönlagarfondstyrelserna skulle därmed kommaatl bli av storleksordningen 2-2,. För del första året, 1984,skulle summan dock stanna vid ca . Ävenom osäkerhet kan råda både om börseris samlade värdetillväxt fram t.o.m. år1990 och om den andel av lönlagarfondslyrelsernas.placeringar som kommer attriktas mol börsförelagen, kan man utgå från atl styrelsernas samlade ägarandeli börsföretagen kommer atl undersliga . Såsomfondgruppen föreslagil bör, som garanti för atl placeringskapaci-leten hällersig inom den angivna ramen, redan nu läggas fasl ett övre tak för överföring avmedel till löntagarfondstyrelserna. 1983/84:50 76 börkonstrueras så all om de ackumulerade inkomsterna från vinstdelning och densärskilda ATP-avgiften överstiger en placeringskapaciiel på 2-2.5 miljarder kr.under elt är får inle lönlagarfondstyrelserna förfoga över de medel somöverstiger sistnämnda belopp. Dessa bör i stället förvaltas av första-lredjefondstyrelserna. Konstruktioneninnebär också att en fondstyrelse kan, om den under ett eller ell par års tidbedömer konjunkturerna vara mindre goda för placering av fondmedel ivärdepapper, begränsa sina rekvisitioner av medel och något eller några ärsenare ta i anspråk den på detta sätt dittills outnyttjade delen avmedelsramen. Medelsramarnabör såsom fondgruppen föreslagil bestämmas för var och en avlöntagarfondstyrelserna. Om man utgår frän atl antalet fondstyrelser blir fem(jfr avsnitt 2.3.6) bör vid en total kapilalförsörjningsnivä om 2-2,5 miljarderkr. per är medelsramen sättas lill 400 milj. kr. Undervart och etl av fram bör medelsramen höjas med ettbelopp motsvarande 20000 basbelopp. Beräkningen får göras med ledning avaktuellt basbelopp höjningen avser (basbeloppet är 19400kr.). Den totala medelsramen för placeringarna skulle alltså bli400 milj. kr. plus sex gånger 20000 basbelopp. Var och en av de femlöntagarfondslyrelserna skall maximalt kunna lyfta en femtedel av influtnavinstdelningsmedel och medel frän den särskilda ATP-avgiften. Delta gäller dockbara om beloppel ligger inom medelsramen. Utformningen av det avkastningskravsom föreslås gälla för en lönlagarfondslyrelse gör vidare all styrelsen,oavsett rätlen all rekvirera medel, alllid måste pröva om det finnsplaceringsalternaliv som med rimlig säkerhet kan bedömas uppfyllaavkastningskravet, Fondgruppensförslag innebär alt fem lönlagarfondslyrelser inrättas inom AP-fonden. Remissinstansernahar inle ifrågasatt det föreslagna antalet lönlagarfondslyrelser. Däremot harett par remissinstanser ifrågasatt om en uppdelning av verksamheten pä skildastyrelser verkligen medför någon decentraliserad förvaltning. Jaghar redan tidigare föreslagil alt det kapital som tillförs AP-fonden i form avtillfällig vinstskalt, vinstdelningsskatl och särskild del av ATP-avgiftenskall förvallas av särskilda lönlagarfondslyrelser. När del gäller att bedömahur mänga fondstyrelser som lämpligen bör inrättas för förvaltningen av medlenbör följande omständigheter beaktas. Kravetpä en decentraliserad förvaltning och etl spritt inflytande måste tillgodoses.En fondslyrelses kapacitet bör inte bli så slor, vare sig när det gäller årliganyplaceringar eller tolall innehav, all del finns risk för all den kommer attspela en alltför dominerande roll på akliemarknaden. Prop.1983/84:50 77 sidan bör den vara sä pass slor all den ger underlag fören effektiv förvaltning. Viss ledning vid bedömningen av den övre slorleksgränsenkan hämtas från erfarenheterna av fiärde fondstyrelsens verksamhel. Någranegativa effekler för aktiemarknadens funktionssätt lill följd av fondensplaceringar har inle kunnat påvisas. Räknat i dagens penningvärde har Qärdefondstyrelsen i genomsnitt nyplacerat ca 320 milj. kr, per är päakliemarknaden. Efler verksamhet förvallar fonden aktier lill ellmarknadsvärde molsvarande 2,av det lolala börsvärdel. Omräknat tillnuvarande börsvärde motsvarar del en årlig placeringsvolym på drygt 500 milj.kr. En rimligulgängspunkl är all varje lönlagarfondslyrelse skall ha en placeringsvolym somungefärligen molsvarar fjärde fondstyrelsens. Med hänsyn lill den antagnaärliga nivån på kapitallillförseln om 2-2,. bör då antaletfonder vara fem eller sex. För min del kan jag godta fondgruppens förslag omatl fem fonder inrättas. Såsom tidigare redovisats ulgör AP-fonden en särskildinstitution. Löntagarfondslyrelserna får samma ställning inom fonden somövriga fondslyrelser. En grundläggande tanke med att tillskapa flera separatalönlagarfondslyrelser är emellertid all de som riskkapitalplacerare och somaktie-förvaltare skall vara av varandra oberoende och sinsemellansjälvständiga. bör i konsekvens härmed ha ell eget kansli. Förall varje lönlagarfondslyrelse skall kunna uppträda som en ägare i samband medutövande av rösträtt för förvaltade aktier föreslås en ändring i aktiebolagslagen.Jag återkommer lill denna fråga i etl senare avsnitt. 2.3.7 Placering av medel 2.3.7.1 Lönlagarfondstyrelserna Enligt placeringsulredningens förslag skall enlönlagarfondslyrelse få placera de medel som styrelsen förvallar i aklier isvenska aktiebolag samt i sådana konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenademed opilionsrätt till nyteckning som har utfärdats av sådana aktiebolag. Enligtförslaget bör i reglementet anges de allmänna krav som skall ställas påförvaltningen av tilldelade medel, nämligen alt förvaltningen skall syfta tillgod avkaslning, långsiklighel och riskspridning. harnärmare redovisat sin syn på hur dessa allmänna krav bör tolkas. Fondgruppen har föreslagit elt en lönlagarfondslyrelseockså skall kunna placera medel som riskkapital i ekonomisk förening. Remissinstanserna har genomgående varil positiva lill denföreslagna placeringsinriklningen. Några remissinstanser har dock framhållitall placeringsutredningens resonemang kring fondstyrelsernas möjligheter allgöra omplaceringar mellan olika aklier är alltför begränsade, vilket kan varanegativt både för fondernas ekonomiska resultat och marknadens funktionssätt.Någon remissinstans uttrycker också tveksamhet om lämpligheten av atl öppnamöjlighel för placering av medel som riskkapital i 1983/84:50 78 Från sparbankernas sida krävs att fondstyrelserna skall få möjlighetatl investera riskkapital i sparbankerna. Jag delarremissinstansernas positiva inslällning och anser för min del allplaceringsutredningens synpunkter bör kunna vara lill god vägledning förlönlagarfondstyrelserna när dessa utformar sin placeringspolilik. På lönlagarfondslyrelsernasmedelsförvallning bör alltså såsom placeringsutredningen föreslagit ställaskrav på god avkastning, långsiklighel och riskspridning. Verksamheten börinriktas pä aktieköp i svenska företag till gagn för svensk produkfion ochsysselsättning. Löntagarfondslyrelserna bör emellertid också kunna medverkatill en förbättrad riskkapilalförsörjning i kooperativa företag. Statsrådet kommer atl senare denna dag lägga fram förslag lill lagstiftning omkooperationens kapitalför-söijning. Del kan även finnas anledning atl öppna enmöjlighel för fondstyrelserna att göra någon form av riskkapitallillskotl tillsparbankerna. Den frågan får emellertid tas upp i ell senare sammanhang. Vadgäller frågan om fondstyrelsernas möjligheter atl göra omplaceringar mellan olikaaktier delar jag remissinstansernas bedömning, alt fondstyrelserna måste gesförulsällningar för ett ekonomiskt och marknadsmässigt riktigt agerande. Jaganser därför att fondstyrelserna bör ha elt något större handlingsutrymme ändet placeringsutredningen dragit upp. De riktlinjer som enligt min mening börgälla framgår av specialmoliveringen till 34 8 i del nya reglementet. Dessaändrar dock inte den huvudsakliga placeringsinriktningen all aktieförvärvenskall ske med sikte på etl mera varaktigt innehav. Placeringsulredningensförslag lill placeringsregler för löntagarfondslyrelserna bör godtas medendasl etl tillägg som gör placeringar i kooperativa förelag möjliga. 2.3,7,2Fjärde fondstyrelsen