prop · G70319 · 1983-12-31 00:00:00 — Motsvarande uppdelning kanenligt samma punkt i protokollet ske vid realisationsvinstbeskattning. Beträffandebeskattning av SAS finns särskilda bestämmelser i punkl IV: 1 i protokollet. Vinsl vidöverlåtelse av annan egendom beskattas i regel endast i överlåtarens hemvislstal(punkt 5). Undantag frän denna regel föreskrivs i punkterna 6 och 7 i avtalet.Dessa har oförändrade förts över från det svensknorskadubbelbeskattningsavtalet (SFS 1972:35, art. 13 §§5 och 6; se även prop. 1971:172 s. 44-45). Bestämmelsen i punkt 7 har motsvarighet i flera svenskadubbelbeskattningsavtal som ingåtts . Bestämmelsen har belydelseför tillämpningen av 35 § 3 mom. sjunde stycket kommunalskattelagen. Såsom riksskatteverkelpåpekat kan det undantagsvis förekomma att fall som omfattas av de särskildabestämmelserna i punkterna 6 och 7 även täcks av den generella regeln i punkt2. Denna situation är emellertid svär att undvika och bör accepteras om man vidsidan av en generell bestämmelse även vill ha särskilda regler för atttillgodose vissa nationella intressen. Prop.1983/84:19 148 Bestämmelserna i art. 14 om beskattning av inkomsl av.självständig yrkesutövning överensstämmer i sak helt med modellavtal.De principer som enligt art. 7 tillämpas vid beskattning av inkomst av rörelsegäller även här. Bestämmelserna i punkt 111:3 i protokollet kan komma allberöra inkomsl av förevarande slag. Art. 15 reglerar beskattningen av inkomst av enskildtjänst. Artikeln följer de huvudprinciper som gäller enligt modellavtal.Inkomsten får således i regel beskattas i den stat där arbetet uförs (punkt I). Undantag gäller vid visstkorttidsarbete enligt den s.k. 183-dagarsregeln, som tagits in i punkt 2. Mellan de nordiska staterna gäller enligt de nuvarandeavtalen särskilda, från delvis avvikande beskattningsregler ifråga om personal som är anställd ombord på skepp eller luftfartyg.Beträffande ombord anställda på skepp är delta betingat av alt i de nordiska stalernautom speciella och sinsemellan likartade regler gäller i fråga omsjömans-beskattningen, vilka tillkommit genom nordiskt samarbete. De nuvarandebilaterala bestämmelserna har i huvudsak oförändrade förts över till förevarandeavtal (punkt 3). I protokollet iill avtalet har tagits in en radsärbestämmelser som berör tillämpningen av art. 15. Enligt punkt 11:2 och 4gäller särskilda regler för beskattningen av inkomst av arbete som avseruppsättning och underhåll av spärtstängsd för renar längs mellanSverige och . Motsvarande bestämmelser gäller i förhållandet mellan Finlandoch (punkt 11:3). Somjag nämnt tidigare i samband med redogörelsen föran.7 tillämpas här samma principer som vid beskattningen av de företag som ärverksamma med uppsättning och underhäll av renstängsel (punkt II: 1). Jag har tidigare i samband medredogörelsen för bestämmelserna i arl. 7 och 10-14 även redogjort för desärskilda beskattningsregler som avses bli tillämpade i samband med byggandetoch driften av fasla förbindelser över . Särbestämmelser i detlahänseende avses gälla även beträffande arbetsinkomst {punkt 111:3). Enligtpunkt IV:2 tillämpas bestämmelserna i arl.15 punkt 3 b) även i fråga om SAS. I gällande svenska bilaterala avtal med , Finlandoch har tagils in särskilda beskattningsregler i fråga om s.k. "gränsgångare".Sådana regler finns också i avtalet mellan och . Med gränsgångareavses vanligen person som har hemvist och regelmässigt uppehåller sig i sinfasta bostad i gränskommun i en stat och som utför arbete i sådan kommun iangränsande stat. Gränsgångare beskattas endasl i hemvisistaten för inkomst avanställning i angränsande stal. Åven förevarande avtal innehåller motsvaranderegler för beskattning av gränsgångare (punkterna VII och VIII i protokollet).De föreslagna reglerna avser emellertid endast förhållandel mellan ochFinland, och samt och . Avsaknaden av landgränsmellan och har medfört atl nuvarande gränsgångarregd iSveriges avtal med 1983/84:19 149 fält en sårskild utformning. Regeln har emellertidi praktiken fått en betydligt vidare innebörd än som var avsett. Både pä svenskoch dansk sida framfördes därför önskemål om alt regeln borde formuleras omeller slopas. Det sistnämnda alternativet valdes. För atl medge en skälig tidför anpassning till de nya reglerna har emellertid föreskrivits att nuvarandebestämmelser i avtalet mellan och tillämpas under enövergångstid av (punkt XII: I i protokollet). Enligt art. 16 får styrelsearvode och liknande ersättning,som betalas från bolag med hemvist i en stat, beskattas i denna stat.Bestämmelsen överensstämmer hell med motsvarande regel i ÖECD:s moddlavlal. Ersättning som artister och idrottsmän förvärvar i dennaegenskap får alltid beskattas i den stat där verksamheten bedrivs {art. 17punkt1). Delta gäller oavsett om inkomsttagaren är anställd eller är friyrkesutövare. Bestämmelserna om stadigvarande anordning i art. 14 och 183-dagarsregelni art. 15 gäller alltså inte. Bestämmelserna i punkt 2 har till syfte allförhindra atl beskattningsregeln i punkt 1 kringgås genom bildande av s. k.artistbolag e.d. Båda punkterna överensstämmer i sak med ÖECD:s modellavtal.Bestämmelsen i punkt 3 avser att förhindra att ersättning helt undgår skatt omden stat där verksamheten utövas enligt sin lagstiftning inte kan beskattaersättningen. Såsom riksskatteverkel påpekat saknar bestämmelsen belydelse försvensk del eftersom tillämpar den s. k. credil of tax-(avräknings-)metodenför alt undanröja dubbelbeskattning, vilket innebär, att en artist elleridrottsman med hemvist i alltid beskattas för ersättningen, även omverksamheten utförs i annat nordiskt land. Jag återkommer senare till dennafråga i samband med redogörelsen för art. 25 i avtalet. Beskattningen av pension, livränta och utbetalning enligtsociallagstiftning behandlas i art 18. Sådan inkomst beskattas endast i denstat varifrån utbetalning sker. Artikeln omfattar även pension på grund avoffentlig tjänst. Bestämmelsen innebären ändring i jämförelse med flera av denuvarande bilaterala avtalen och medför alt de svenska interna reglerna ombeskattning av sädana utbetalningar till person bosatt utomlands kan tillämpastill fullo. Såsom riksskatteverkel påpekat kan dock i vissaundantagsfall regelns utformning komma att medföra att pension på grund avenskild tjänst, som betalas från till person med hemvist i annatnordiskt land, undgår beskattning. Enligt punkt 2 av anvisningarna till 53 § kommunalskatlelagenkan pension på grund av enskild tjänst, som betalas till person som är bosaltutomlands, beskallas i endasl om den tidigare verksamhetenhuvudsakligen utövats här. Om svensk pension, som utgår på grund av enskildtjänst som huvudsakligen utövats utanför , betalas till person medhemvist i annat nordiskt land kan inte utnyttja sin beskattningsrättenligt art. 18 medan artikeln förhindrar beskattning i den stal där pensionslagarenhar hemvist. Del kan nämnas atl motsvaran- 1983/84:19 150 de situation kan uppkomma även i i fråga om finskapensioner. En sådan följd av en samtidig rillämpning av intern rätt och enavtalsbestämmelse kan i vissa lägen vara svår alt undgå men bör givetvis imöjligaste mån undvikas. Artikeln hade under ett tidigare skede avavtalsförhandlingarna en annan lydelse som inte medförde denna situation förSverige och men väl för . Genom en särskild bestämmelse i punkt IX i protokollet kunde dock Norgeförhindra att en sådan situation uppkom. I förhandlingarnas slutskede fick artikeln sin nuvarandelydelse, varvid den tidigare nämnda konsekvensen av artikelns utformning inteobserverades. När förslag till ändring sedermera lades fram från svensk ochfinsk sida kunde av konstitutionella skäl inte bifalla förslageteftersom avtalet där redan hade godkänts. Vissa smärre ändringsförslag harefter paraferingen också aktualiserats av några av de andra staterna. För atlinte ikraftträdandet av avtalet skulle fördröjas har man emellertid enats om atlsenare ta upp förhandlingar om dessa ändringsförslag. Sädana förhandlingarkommer atl påbörjas . Därvid kommer givetvis även fråganom beskattningen av svenska och finska pensioner alt las upp. Det är därförsannolikt alt avtalet kommer all få en tillfredsställandeutformning när det gäller beskattningsrätten i den speciella situation som härredogjorts för. Art. 19 behandlar beskattningen av inkomst av offentligtjänst, dock inte pension. Bestämmelsen överensstämmer i huvudsak medmotsvarande regel i ÖECD:s modellavtal. Bestämmelsen i punkt 2 c) har dockingen motsvarighet i modellavlalet. Bestämmelsen, som avser alt förhindra atlinkomst av offentlig tjänst blir helt obeskattad, saknar materiell betydelseför svensk del, eftersom ersättning på grund av svensk offentlig tjänst alllidkan beskattas i Svertge enligt kommunalskattelagen och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskall. I sambandmed den redogörelsen för beslämmelserna i art. 15 om beskallning av inkomslav enskild tjänst nämnde jag atl särskilda undanlagsregler gäller för s.k. gränsgångare,dvs. en person som bor i en gränskommun i en stat och arbetar i sådan kommun ien angränsande stat. Enligt gällande bilaterala avtal mellan och Norgetillämpas gräns-gångarbestämmelserna endasl i fråga om inkomst av enskildtjänst. I det nya avtalet avses bestämmelserna gälla även beträffande inkomstav offentlig tjänst {punkt VIII i protokollet). I förhållande till Finlandavses dock gränsgångarbestämmdserna enligt finskt önskemål även ifortsättningen bli tillämpliga endast i fråga om inkomsl av enskild tjänst(punkt VII i protokollet). - Bestämmelsen i punkt 111:3 i protokollet gälleräven beträf fande offentlig tjänst. Jag får hänvisa till min redogörelse förart. Pension på grund av offentlig tjänst beskattas som jagtidigare nämnt enligt art. 18. I detla hänseende avviker avtalet från , som tillämpar samma beskaltningsprinciper för pension som för lön(art. 19 punkl 2 i modellavlalet). 1983/84:19 151 Gällande bilaterala internordiska avtal innehållersärskilda, gynnsamma beskattningsregler för studerande och praktikanter. Åven iförevarande avtal finns sädana bestämmelser (art. 20). Del har emellertiddärutöver ansetts motiverat all medge studerande och praktikanter med hemvist iIsland särskilt förmånlig skattebehandling vid arbete i annat nordiskt land.Regler härom har tagits in i punkt X i protokollet. - De särskilda beslämmelserna i punkt 111:3 iprotokollet galler även i fråga om studerande och praktikanter. Beträffandebakgrunden till bestämmelserna hänvisas till redovisningen för arl. Undersenare är har utforskning och utvinning av gas och olja utanför kusten ("offshore-verksamhet")fåll en allt större betydelse för ekonomin, särskilt i men även iDanmark. Utvinningen av dessa naturforekomster har givetvis attraheratutländska företag och utländsk arbetskraft. Därvid har också skattefrågornakommit i blickpunklen. De särskilda förhållanden under vilka denna verksamhetbedrivs har medfört att de regler som normalt gäller i dubbelbeskattningsavtalbeträffande beskallning av inkomsl av rörelse, fritt yrke och tjänst endast iundantagsfall ger ett tillfredsställande resultat. I fråga om plats förutvinning av naturtillgångar föreskrivs i art. 5 punkt 2 f) alt sådan platsutgör fast driftställe, medan plats för utforskning av sädana tillgångar inteomfattas av bestämmelsen. Problemet har observerats av (punkt 14 i kommentaren till arl. 5 i modellavtalet), som givit avtalsslulandestater stor frihet att bestämma vilka avialsregler som skall gälla förbeskattningen av sådan verksamhet. I förevarande avtal har samtliga regler ombeskattning av inkomst av affärsverksamhet och anställning utanför kusten sammanförtsi art. 21. Bestämmelserna saknar motsvarighet i gällande avtal. Bestämmelsernahar utformats i huvudsaklig överensstämmelse med de regler som finns i Norgesdubbelbeskattningsavtal med . Företag som bedriver verksamhet avförevarande slag i annan stat anses ha fast driftställe där om inteverksamheten pågår under en lidrymd av 12 månader. Beträffandeanställda gäller motsvarande regler för deras arbetsinkomst. Del bör påpekas,att bestämmelserna avser verksamhet både på kontinenlalsockdn och på den delav havsbotten som befinner sig inom en stats territorialvatten (punkt 7).Riksskatteverket förutser svårigheter med tolkningen av uttrycket"affärsverksamhet som har samband med utforskning eller utnyttjande avnaturtillgångar" i art. 21 punkt I och begär elt tolkningsuttalande i ettvisst angivet exempel. Del är emellertid enligt min mening inte lämpligt att idetta sammanhang bedöma hur en avialsregd skall tolkas och tillämpas i ellenskilt fall. Verksamhet av förevarande slag bedrivs i ett stort antal olikaformer och konstellationer. Frågan om tolkningen av artikeln i ett enskiltfall får behandlas av skattemyndigheter och domstolar på vanligt sätl.Uppkommer tvist med annan stat om tolkningen kan frågan lösas med hjälp avbestämmelserna i art. 28 om förfarandet vid ömsesidig överenskommelse. 1983/84:19 152 Inkomst som inte har behandlats i art. 6-21, beskattasenligt art. 22 punkt I endast i inkomsttagarens hemvistslat. Undanlag fråndenna regel gäller i de fall som anges i art. 22 punkl 2. Bestämmelsen ansluteri princip till motsvarande regler i modellavtal. Förmögenhet beskattas enligt bestämmelserna i arl. 23.Artikeln överensstämmer i allt väsentligt med motsvarande bestämmelser i modellavlalet.Beträffande bestämmelsen i punkl 2 hänvisas till den redogörelsen förart. 6 punkterna 4 och 6. Bestämmelsen i punkt 3, andra meningen, har införtsav samma skäl som motsvarande bestämmelser i art. 8 punkt 1, första meningen,och art. 13 punkl 4, andra meningen. Jag får hänvisa till redogörelsen fördessa bestämmelser. Åven i fråga om förmögenhetsbeskattningen finns särskildabestämmelser för SAS (punkt IV i protokollet). Beträffande beslämmelserna i punkt V iprotokollet får jag hänvisa till min redovisning vid art. 8 och 13. Vidaregäller de särskilda skattereglerna vid byggandet och driften av lästa förbindelseröver även vid förmögenhetsbeskattningen (punkt 111:4 i protokollet). Bestämmelsen i art. 24 avser all förhindra att inkomsleller förmögenhet som förvärvas resp. innehas av dödsbo beskattas både hosdödsboet och hos dödsbodelägare. Motsvarande regel finns i nuvarande svenskaavtal med och . Bestämmelserna om undanröjande av dubbelbeskattning finnsi art. 25 (melodartikdn). , och tillämpar i princip credilof tax-(avräknings-)metoden (punkterna 1, 2 och 5) medan och Norgetillämpar exempl-(undantagande-)metoden (punkterna 3 och 4). Avtalet förutseremellertid atl och senare kan komma atl vilja ändra sinametodbestämmelser (punkt XI iprotokollet). Åven tillämpar emellertid exempt-meloden i de fall däinkomst eller förmögenhet enligt avtalet skall beskattas endast i annan nordiskstat (punkt 5 c). Vid tillämpningen av credil of lax-metoden i skallinkomst eller förmögenhet som enligt avtalet får beskattas i annan nordiskstat, medräknas i beskattningsunderlaget i om inkomsttagaren resp.förmögenhetsinnehavaren har hemvist här. Dubbelbeskattning undanröjs genom altden utländska skatten avräknas mol den svenska (punkt 5 a). Vid avräkningen avutländsk inkomstskatt iakttas även de nya avräkningsreglerna i 24-26 §§ lagenom statlig inkomstskatt. I fall som avses i punkt 5 d) skall avräkning ske iSverige även om inkomsttagaren inte har hemvist i utan i annan nordiskstat. Motsvarande regel finns i nuvarande svenska avtal med , Finlandoch . I punkt 5 b) föreskrivs att avräkning i av finsk skatt ivissa fall skall ske även då den finska skatten helt eller delvis eflergivits, s.k. "matching credil". Motsvarande bestämmelse finns i gällandesvensk-finska avtal (SFS 1977:812, art. 24 punkt 4; jfr prop. 1973: 179 s. 5och 13). Jag fär också hänvisa till min redogörelse för finskskattelagstiftning. 1983/84:19 1''3 I vissa artiklar i avtalet föreskrivs alt inkomsl ellerförmögenhet skall beskattas endast i en stal. 11 föreskriver exempelvis,att ränta, som person med hemvist i en stat förvärvar från annan stat,beskattas endast i hemvisistaten. Genom en sådan regel utesluts såledessamtliga andra avtalsslulande stater från beskattningsrätt. 1 andra artiklarföreskrivs emellertid att en stat får beskatta viss inkomst. Art. 6föreskriver sålunda att inkomst, som person med hemvist i en stat förvärvar avfast egendom belägen i annan stat, får beskattas i denna andra stat. En person,som är bosatt i staten A enligt dess lagstiftning men även bosatt i staten dess lagstiftning, innehar en faslighet belägen i staten C. Inkomsten avfastigheten får enligt arl. 6 beskallas i C men varken A eller B utesluts från beskaliningsrätt.Om intern lagstiftning i A och B medger beskattning av inkomsten kan således beskallningi tre stater uppkomma. Avsikten med art. 26 om begränsning avbeskattningsrätten är all förhindra sådan beskattning. Om B är hemviststatenligt avtalet medför art. 26 att inkomsten får beskallas i C och B medan Autesluts frän beskattningsrätt. B undanröjer dubbelbeskattning genom credil oftax eller exempt. En liknande situation kan uppkomma om en person ärmedborgare i A och bosalt i B och A kan beskatta sina egna medborgare för allderas inkomsl. Bestämmelsen i arl. 26 förhindrar A från atl utnyttja sittbeskattningsanspråk. Sedvanligaregler omförbud mol diskriminering har tagits in i art. 27. Bestämmelsernaöverensstämmer i huvudsak med motsvarande regler i modellavtal.Bestämmelserna i punkt 2 andra stycket andra meningen och tredje stycket hardock överförts frän de nuvarande svenska avtalen med och . 1 frågaom bakgrunden till dessa regler får jag hänvisa till vad dåvarandedepartementschefen anförde i samband med alt avtalet med föreladesriksdagen för godkännande (prop. 1971:172, s. 51). Åven bestämmelsen i punkt 5har motsvarighet i gällande svensk-norska avlal. Art. 28 behandlar förfarandet vid ömsesidigöverenskommelse. Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 överensstämmer i sak medmotsvarande bestämmelser i modellavtal. Punkt 3 första stycket, förstameningen, har i huvudsak oförändrad överförts från det multilaterala nordiskahandräckningsavlalel (SFS 1982:909). Punkl 3 Jörsia stycket, andra meningen, ärhämtad från gällande bilaterala.svensk-finska avtal. enighet rålt om att ett multilateralt avtal kräver ett mer utbyggtsystem för lösning av tolknings- och tillämpningstvister än ett bilateralt. Avsärskild vikl är här atl tolkning och tillämpning så långt möjligt blirenhetlig inom hela avtalsområdet. Beslämmelserna i punkt 3 andra stycket harinförts i detla syfte. Innehållet överensstämmer i huvudsak med motsvarandebestämmelser i art. 20 andra stycket, andra meningen, och tredje stycket i detmultilaterala nordiska handräckningsavlalel. Artikel 29 innehåller sedvanliga regler om diplomatiskaföreträdare och konsulära tjänstemän. Prop.1983/84:19 154 3 punkl I a) tredje stycket i avtalet uteslutsvissa danska, finska och norska områden från avtalets tillämplighetsområde.Avtalet kan, somjag tidigare påpekat, enligt art. .?0 genom diplomatisknotväxling utvidgas till dessa områden. moddlavlal (arl. 26) innehåller bestämmelser omutbyte av upplysningar för taxeringsändamål. Förevarande avtal saknar sådana bestämmelser.Anledningen härtill är att det multilaterala nordiska handräckningsavtalet, somingicks , innehåller bestämmelser om utbyte av sådana upplysningar ochom annan administrativ handräckning i skatteärenden. Avtalet träder enligt art. 31 i kraft efter dendag då samtliga stater meddelat det finska ministeriet för utrikesärendena attde åtgärder vidtagits som krävs för ikraftträdande i resp. stat. Sedan avtaletträtt i kraft tillämpas det i fråga om inkomst som förvärvas fr. o. m. den 1januari närmast efter ikraftträdandet och i fråga om förmögenhet på vilkenskatt utgår på grund av taxering andra kalenderåret efter ikraftträdandet ellersenare. De nuvarande bilaterala avtal som räknas upp i art. 31 punkt 3 upphöratt gälla i och med all förevarande avtal börjar tillämpas. Somjag tidigarepåpekat i samband med redogörelsen för arl. 15 i avtalet kommer dock den s.k. gränsgångartegdni art. 15 punkl 4 i avtalet mellan och all gälla under enövergångstid av tre kalenderår efter det att förevarande avtal trätt i kraft(punkt XII: I i protokollet). Mellan och gäller en överenskommelse om flottningi och gränsälvar (SFS 1949:183). I överenskommelsen finnsbestämmelser om bl. a. skallefrihet för flottningsföretag som bildals för atlhandha flottningen i dessa älvars floltled. Förevarande avtal påverkar integiltigheten av denna överenskommelse (punkt XII:2 i protokollet). Motsvarandegäller enligt punkt XII:3 i protokollet beträffande avtalet mellan ochNorge angående grunderna lör fördelningen av beskattningen av inkomster(SFS 1979:26). Samarbetet mellan de nordiska staterna på skatteområdet ärav gammalt datum. De första fullständiga dubbelbeskattningsavtalen ingicksredan på 1930-talet. De nuvarande svenska avtalen med övriga nordiska staterutom tillkom . Sedan frågan om elt multilateraltdubbelbeskattningsavtal mellan EFTA:s medlemsstater fått skjutas på framtidenbeslöt de nordiska stalerna all påbörja arbetet med ett nordiskt multilateraltavtal. Ett första steg logs genom del tidigare nämnda nordiska handräckningsavlalelår . Arbetet med förevarande avlal påbörjades strax därefter. De nordiska staternas skattelagstiftningar är i sinahuvuddrag sinsemd- 1983/84:19 155 Väsentliga nationella avvikelser förekommeremellertid. Det är därför ett tidsödande och tekniskt komplicerat arbete som nui princip avslutats även om vissa frågor kommer att las upp till förnyadediskussioner. Avtalsförhandlingarna har ulgåll från moddlavlal år 1977och det färdiga avtalet ansluter i väsentliga delar till modellavtalet. Mångaav de avvikelser från modellavlalet som förekommer har sitt ursprung i gällandebilaterala avtal. Såsom framgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalettillämpas endasl i den mån del medför inskränkning av den skattskyldighet iSverige som annars skulle föreligga. Lagen är vidare tämligen okomplicerad ochansluter tekniskt till andra, motsvarande lagar om dubbelbeskattningsavtal.Jag anser på grund härav atl lagrådet inte behöver höras i detla ärende. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår atl anta ett inomfinansdepartementet upprättat förslag till lag om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige, , , och . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå atl anta det förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1983/84:19 156 Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll .............................. ..... I Propositionens lagförslag .................................................. 2 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 130 1 Inledning ...................................................................... 130 2 Lagförslaget ................................................................ 132 3 Skattelagstiftningeni övriga nordiska stater .............. 132 4 Avtalets ochprotokollets innehåll ................................ 140 5 Föredraganden .............................................................. 154 6 Hemställan .................................................................. 155 7 Beslut ......................................................................... 155 Norsledis Tryckeri, 1983