prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — uteslutande en eller flera företagsanknulna aktiesparfonder,gäller i slället för 2 § andra och tredje styckena att styrelsen förfondbolaget skall bestå av minst fem ledamöier och atl en styrelseledamot skallutses av bolagsstämman i fondbolaget saml övriga styrelseledamöter och blanddem styrdsens ordförande av fondandelsägarstämma. Valet av de sistnämndaledamöterna skall beredas av en valberedning, utsedd av fondandelsägarstämma. Om ett fondbolag förvaltar flera aktiesparfonder, skallför varje företagsanknuten fond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot,som utsetts av andelsägarstämman i denna fond. Utan hinder av 8 § fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) får till styrelseledamöter i fondbolag, somförvaltaren företagsanknuten aktiespartbnd för anställda hos ettbankaktiebolag utses anställda i bankbolagel. Ettfondbolag får inte förvärva andra aktier till en företagsanknutenaktiesparfond än aktier som avses i 19 § andra stycket I eller 3akliefondslagen (1974:931) och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket desom tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bohir / enförelagsankntilen aktiesparfond skall minst tjtigofeni procent avfondförmögenheten placeras i sådana värdepapper sinn avses i 3 !> jörstastycket I och 2 och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilkel de somtillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bola- get ingår som moderbolag i en koncern - i varsdotterbolag de är anställda. Al' andra värdepapper får tiUjonden förvärvasendast sådana i samma punkter avsedda konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av det bolag ivilkel aktier får förvärvas. Avfondens beteckning skall framgå vUkel bolags aktier som får förvärvas tillfonden. get ingär som moderbolag i en koncern - i varsdotterbolag de är anställda. Al' fondens beteckning skall jramgå vilket jöreiag den äranknuten till. Denna lag i kraft . i fondbolag, vilken valts före lagensikraftträdande kvarstår utan hinder av 2 § andra stycket valetavser. Bestämmelserna i 2 § fjärde stycket tillämpas inle förrän styrelseenligt denna lag har valts. 1983/84:30 85 Sammanställning av remissyttrandena över expertgruppensbetänkande (Ds Fi 1983:15) Allemanssparandet Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avpostverket, bankinspektionen, statskontoret, ,riksskalteverket. hovrätten för övre , kammarrätten i ,i lån. i Norrbotlens län. fullmäktige i Sverigesriksbank, fullmäktige i riksgäldskonloret, datainspektionen, alliriännapensionsfonden, l-3:e fondstyrelserna, allmänna pensionsfonden, 4:efondstyrelsen, statens industriverk, styrelsen för fondbörs.Landsorganisationen i (LO), ().Centralorganisationen /SR. (), . Post- och , , ,föreningsbankers förbund, hantverks- ochindustriorganisation (), industriförbund.Svenska fondhandlareföreningen, ,finansanalytikers förening. (), (),Hyresgästernas Sparkasse- och , och . /SR har bifogat ett yttrande frånCivilingenjörsförbundet. Yttrande har även inkommit frän . Statskontoret anser inledningsvis att allemanssparandetför hushållen kan vara en attraktiv sparform på medellång sikt. Efiersom deneffektiva räntan i allemanssparandet tenderar att sjunka för spai-kapital somstår inne som hushållens kostnader för attfinansiera sina större köp via konsumtionskrediter är begränsadeanser statskontoret att den föreslagna sparformen knappast kommer att leda tillett förändrat sparbeteende. Den väsentligaste förbättringen för alt stimulerasparandet är troligen atl kapitalet ej binds . Förslagets utformning tar emellertid inte direkt sikte päatt öka nysparandet utan utredningen räknar t.ex. med att sparmedel direkt kanöverföras från nuvarande skattesparande till allemanssparande. Prop.1983/84:30 86 avdragsrätl för den del av lönen som ej konsumeras tillsammansmed en positiv realränta i kombination med ett beslut om en åtstramning av konsumtionskrediternakrävs troligtvis för att uppnå elt verkligt nysparande. Statskontoret anser att ofta återkommande förändringar ivillkoren för sparandet marknadsförda under olika sparformer i sig kan verkaåterhållande på det totala sparandel. Ändringarna är svåra atl överblicka ochvärdera och utestänger däriör i realiteten en del av befolkningen från sparandeunder de gynnsammaste villkoren. Införandel av en ny sparform måste därförstödjas av en omfattande marknadsföringsinsats. Statsmakterna måste ge berördmyndighet särskilda direktiv och resurser för detta. Av direktiven framgår att regeringen senare avser att göraen omfattande översyn av formerna för hushållssparandet. föreliggandeförslag tar därför enbart sikte på att lösa vissa närliggande problem rörandedetta sparande. vill emellertid påpeka atl de förslag som kankomma att genomföras bör vara av sådan natur att de om möjligt på ett enkeltsätt kan anslutas till senare beslut om sparslimulerande åtgärder och på ettfullvärdigt sätt vad gäller förmånerna kan ingå bland övriga former av sparandesom då kan bli aktuella. vill dessutom i detla sammanhang betonaatt även andra former för sparande än de som syftar till statsupplåning ochupplåning av kapital till företagen bör ges en hög prioritering, t.ex.ungdomssparandet, bostadssparandet och länesparandet. Risken är eljest atthushållssparandet endast kommer atl omfattas av de personer som användersig av skattesparandet och att några nya målgrupper som t. ex. låginkomsttagareoch ungdomar inte nås. 1.3 Fullmäktige i Riksbank Den svenska ekonomin karakteriseras av ett stortsparandeunderskoll. Detta sparandeunderskott härrör framför allt från statensslora -och - snabbt växande underskott. Men även hushållens sparandehar kraftigt försämrats och ligger på en extremt låg nivå. Föratt komma till rätta med den svenska ekonomins problem måste det inhemskasparandet höjas väsentligt. Fullmäktige noterar med tillfredsställelse altdepartementschefen i direktiven till expertgruppen utlovar en omfattandeöversyn av olika former för att stimulera hushållens sparande. Enligtfullmäktiges mening är krafi-fulla åtgärder härvidlag nödvändiga. En sådan allmän översyn för alt stimulera hushållenssparande är oundvikligen en omfattande uppgifi som kräver sin lid.Expertgruppens uppgift har varit mer begränsad. Den skulle se över detnuvaninde skattesparandets konstruktion och skapa lämpliga former för attunderlätta finansiering av budgetunderskott och näringslivets försörjning medriskkapital. Prop.1983/84:30 87 Den konstruktion som del nuvarande skattesparandel har gören översyn nödvändig. Det skatteavdrag, som insättningar i det nuvarandeskattesparandet berättigar till. kan inle rimligen fortsätta efter 1984. Desparbelopp som frigörs skulle nämligen komma i åtnjutande avskatteavdraget enbart genom atl de användes som insättningar 1985. Spar-stödskulle således ges utan atl någon som helst sparinsats görs. Detta framstår somhelt orimligt. Fullmäktige delar expertgruppens uppfattning atl dettotala sparandel i svensk ekonomi måste öka. Demöjligheter som står till buds för en positiv förändring av sparandet år dockbegränsade. Den sparandeminskning som skett sedan mitten av 1970-talel ärfrämst resultatet av elt ökande statligt budgetunderskott. Som ett led i ettåtgärdsprogram för att befrämja sparandet i svensk ekonomi anser fullmäktigedet angeläget att budgetunderskottets storlek begränsas. Det lorde nämligenenligt fullmäktiges mening vara mycket svårt att uppnå jämvikt i vårbytesbalans utan atl minska budgetunderskottet. Det skulle förutsätta att detfinansiella sparandet inom övriga delar av ekonomin, dvs. hushålls- ochföretagssektorerna, måste ökas i en omfattning som motsvarar underskottet i denoffentliga sektorn. En sådan utveckling skulle vara mycket svår att uppnå utanalt driva upp räntenivån och försvåra näringslivets kapitalförsörjning. Även omett ökat offentligt sparande därför framstår såsom det viktigaste inslaget iett sådanl åtgärdsprogram får det ändå inle bli det enda. Hushållssparandetutgör en väsentlig pluspost i den totala sparbilden. Hushållens sparande mätt irelation till disponibel inkomst har dock successivt minskaloch nått en historiskt selt låg nivå. Med hänsyn till hushållssparandels betydelseoch till risken att detta kan komma atl försvagas ytterligare av envikande reallöneutveckling anser fullmäktige all särskilda åtgärder bör vidtasför att öka hushållssparandet och ge spararna möjlighet att spara till enpositiv realränta. har hushållssparandet stimuleratsbl.a. genom det s.k. skattesparandet. Denna sparform har resulterat i attknappt 1,2 miljoner personer har sparat ca , Slalens kostnad fördetta sparande har exkl. kostnader i form av skattebortfall på avkastningenfrån sparandel uppgått till , Uppgifienför expertgruppen har enligt direktiven varit att försöka finna en lämpligareform än det nuvarande skattesparandet för fortsall stimulans avhushållssparandet och till statsfinansielll rimligare kostnader. Del åsyftadesparandet bör dessutom enligt direktiven - till skillnad från skattesparandet- ske i former som bl. a. underlättar finansieringen av budgetunderskottet.Utredningsuppdraget har härigenom begränsats till att avse Prop.1983/84:30 88 vissa klart avgränsade frågor rörande hushållssparandet.Avsikten är att senare göra en mer omfattande översyn av olika former avhiishållssparan-de för atl stimulera detta sparande. Fullmäktige anser delangeläget att en sådan titredninc kommer till stånd. I allmänhet finner man i empiriska studier att sparandetsandel av hushållens disponibla inkomster är stabil på lång sikt, I Sverigesjönk dock hushållens sparkvot . En rimlig förklaring tilldetta är att införandet av ATP minskat behovet av privat pensionssparande.Under 1970-talet kan man inte urskilja någon trend i hushållens sparkvot. har den i genomsniU varit . Sparkvoten haremellertid varierat kraftigt år . Hushållen förefaller nämligen anpassasitt sparande så atl konsumtionen hålls någorlunda stabil vid förändringar idisponibla inkomster. Enligt preliminära beräkningar sjönk är 1982 hushållensreala disponibla inkomster medan konsumtionen bara minskade medknappt en procent. Härigenom minskade sparkvoten Från storleksordningen 5procenl 1981 till en procent 1982. Eftersomhushållen så gott det går försöker upprätthålla sin konsumtion är det Förmodligenmycket svårt att förmå dem att öka sin sparbenägenhet vid förändringar idisponibla inkomster. Enligt preliminära beräkningar sjönk hushållensreala disponibla inkomster med 3 procenl medan konsumtionen bara minskade medknappt en procenl. Härigenom minskade sparkvoten från storleksordninjten 5procenl 1981 till en procent 1982. lens långsiktiga sparkvot. Det FöreFaller således mindre troligt att införandet av'"allemanssparandet" leder till någon nämnvärd ökning av hushållenssparkvot vare sig . Däremot blir det lönsamt Förhushållen att omFördcla sina tillgångar Från bankkonton till""allemanssparandet". Tillgodohavandena i""allemanssparandet"" Föreslås ju - till skillnad vad somgäller del nuvarande s. k. ""skaUesparandet"' - bli lika likvidasom bankinlåning och dessutom ha en högre avkastning efter skalt.Förutsättningarna är således goda för att den åsyftade omFördelningen Frånbankinlåning till ""allemanssparandet"" blii'Framgångsrik. Enligt SIN Ds bedömning finns det inte någraindustripoliliska skäl att införa ett "allemanssparande"". Detkan emellertid av fördelningspolitiska skäl vara önskvärt atl spararna erhålleren positiv avkastning efter skatt på sitt sparkiipital. Det är också önskvärtatt sparandel i aktier stimuleras lör att underlätta Företagens Försörjning medriskvilligt kapital. Delta kan emellertid uppnås genom att se över befintlig;iregler som påverkar villkoren För hushallens sparande och kräver inte i ochFör sig att något nytt sparsystem inFöi's. Prop.1983/84:30 89 Utredningen har inte haft till uppgifi att behandla sådanaför hushållens sparande - och inte minst deras sparande i aktier - viktigavillkor som kapitalbeskattningen, marginalskatterna och dubbelbeskattningen avaktieutdelning. Det bör dock ändå framhållas att det är tveksamt om ilängden skattera batter och sparpremier. alltså åtgärder av det mera begränsade och riktade slag som såväl skattesparandet som det nu Föreslagna allemanssparandet arbetar med. är den lämpligaste och mest effektiva Formen föratt stimulera enskilda att spara i aktier. Mer logiskt och med stor sannolikhet mera verksamt vore att i stället ytterligare minska marginalskatterna, höja spar avdraget på kapitalinkomster och att slopa eller lindra dubbelbeskattning en av aktieutdelning. Vill man ha ett uthålligt sparande i aktier måste avkastningen efter skatt hos spararen bli mera gynnsam än den nu är. På lång sikt är det endasl genom en gynnsam utveckling av den direkta avkastningen efter skatt som en aktie kan upprätthålla och förkovra sitt värde.----- Fränsynpunkten av skattesparandets förmåga att generera riskvilligt kapital tillaktiemarknaden finns det ingen anledning all överge det nu fungerande systemet.Det år möjligl atl del i längden inte är rimligt atl behälla en så slor rabattpå anskaffningspriset på aktier som den 30%-iga.' sedermera 20%-igaskattereduktionen kan sägas innebära. För att tillmötesgå de krav som FramFörspå ändringar i dessa och vissa andra avseenden är det emellertid intenödvändigt att inFöra ett helt nyll system. De önskade förändringarna kan lättåstadkommas genom ändringar av reglerna inom ramen för det redan befintligaskattesparandet. Jag delar expertgruppens uppFattning vad det gällerkritiken mot del nuvarande skaUesparandet och i fråga om de krav som börställas på det Framtida sparsystemet. Jag tillstyrker alltså att ett nyttsparsystem införs med i huvudsak de huvuddrag som expertgruppen föreslår. Det FöreFaller mig dock tveksamt om skattestimulanserna ärlämpligt utformade. Rimligare synes vara att de utformas som ett skatteavdragmotsvarande l.ex. av en schablonmässigt beräknad avkastning på inkomståretsnettoökning av sparandebeloppet. Jag finner vidare att det kan ifrågasättas om staten börstimulera anställda atl spara i aktier i del egna företaget. Delta kan ledatill att de sociala konsekvenserna av en Företagsnedläggning blir ännu svårareån annars. Sommajoriteten framhåller kan konsekvenserna av ett andelsägaretak på 50000 bliolämpliga för redan existerande fonder som vid ikraftträdandet har fleradelägare. Detla kan undvikas genom undanlag från taket för redan existerandestora Fonder. 1983/84:30 90 1 TCOs remissvar på lönsparutredningens belänkande 1978ifrågasattes om Förslaget skulle leda till en reell ökning avhushållssparandet. Utvecklingen därefter visar att en sådan tveksamhet varriktig. Hushållssparandet, och för övrigt också samhällets totala sparande,ligger nu på en historiskt sett mycket låg nivå. Det finns anledning atl ocksåifrågasätta om nu föreslagna system leder till en ökning av sparandet. Nu.liksom då, finns emellertid skäl alt konstatera att frågan om att säkerställaen positiv realavkastning För småsparare i sig är så angelägen att delmotiverar alt åtgärder vidtas. Föreliggande förslag bör ge möjlighet till enpositiv realavkastning på insatta medel som den statsfinansiellakostnaden kan minskas i förhällande till dagens system. TCOframförde också kritik mot de bindningsregler som lönsparutredningenföreslog. Dessa ingår i nuvarande skatlesparande. Dessa bindningsregler drabbari första hand låginkomsttagare och löntagare med små förmögenheter, varförskattestimulansen i första hand kommer alt omfatta dem som redan tidigaretillhörde de mer välbeställda. Del förtjänar alt påpekas att sparslimulanseralllid medför fördelningspolitiska problem då det med nödvändighet ar så atl demer välbeställda kan utnyttja Förmånerna. Det är därför viktigt attspärreglerna åtminstone inte får en sådan utformning att de utesluter desparare som har de minsta förmögen-heterna. TCO vill i delta sammanhang betonaatl det är till Fördel om det framtida sparandel kan bli långsiktigt trotsborttagandet av bindningsreglerna. TCO instämmer i den övriga kritik motnuvarande skattesparande som redovisats av expertgruppen. /SR instämmer i den allmänna utgångspunkten attsparandeunderskoltel måste hävas för att det skall bli möjligl att komma tillrätta med obalansen i den svenska ekonomin. måsle deekonomisk-politiska åtgärderna inriktas på alt skapa en sådan struktur i densvenska ekonomin att vanligt sparande ger en real avkastning som neutralitetupprätthålls mellan olika sparformer. Genom kombinationen av skatlesystemel och hög inflationhar dessa grundläggande krav inte tillgodosei.ts underdel . 1slället har en mycket stor förmögenhetsomfördelning ägt rum från småspararetill låntagare. Det är dessa brister i den ekonomiska strukturen som hargjort det nödvändigt alt på kort sikt söka öka sparandet genom särskilda subventionertyp skaltesparandet och det nu föreslagna allemanssparandet. /SR villunderstryka betydeisen av alt de ekonomiska strukturproblemen angrips så ;ittvanligt sparande kan bli lönsamt ulan särskilda subventioner. 1983/84:30 91 Det nuvarande skattesparandel har enligt /SR blivitväl etablerat och dessutom fungerat tillräckligt tillfredsställande för att detskall kunna användas som en bas i ell justerat och utvidgat system. /SR serpositivt på utredningens intentioner atl uppnå ökad flexibilitet och konkurrensi systemet genom möjligheten att flytta kapitalet mellan olika aktiefonder,liksom på förslaget att bredda kretsen av huvudmän och öka aktiespararnasinflytande över verksamheten. Organisationen ser vidare positivt på den ökadelikviditet som systemet ger den enskilde och som bör kunna locka nya gruppertill sparande. /SR anser emellertid att successiva reformer av detnuvarande skattesparandet i angiven riktning är att föredra framför ettavskaffande av skattesparandel och införande av ett helt nytt system med allade övergångsproblem detta för med sig. Fördelen med alt bygga vidare på detbefintliga systemet är att nuvarande sparare automatiskt står kvar. såvida deinte fattar ett aktivt beslut om atl lämna sparandet. 1 den av utredningen refererade kritiken molskattesparandet berördes den hårda bindningen av sparade medel samtutträdesproblematiken. Vad gäller bindningen är det rimligt alt se denna somdel pris spararen får betala för erbjudna fördelar. kan denna sägas innebära ett reellt problem som hittillsinte lösts inom ramen för skaUesparandet. Enligt Svenskaarbetsgivareföreningens bedömning motiverar emellertid de härmed sammanhängandeproblemen snarare en komplettering än ett avskaffande av skattesparandet. Föratt ytterligare vidga kretsen av sparare borde vid sidan av nuvarandeskatlesparande alternativa sparformer skapas med en mindre hård bindning av desparade medlen och där förmånerna är något mindre.Utträdesproblematiken löses exempelvis genom att tidigare sparade medel Fåröverföras till ett nytt konto, där utdelningen/räntan fortsätter att varaskattefri. Det av expertgruppen för att stimulera hushållens sparandeföreslagna allemanssparandet bör enligt Svenska arbetsgivareföreningensbedömning kunna tas som utgångspunkt för en sådan komplettering av nuvarandeskattesparande snarare än ett nytt system som skulle ersätta detta. Expertgruppen framhåller att en rad frågor som berörhushållssparandels villkor inte ingått i utredningsuppdraget. Det gäller bl.a.förslaget alt höja sparavdraget saml allmänna önskemål all särskilt stimuleravissa sparformer eller gruppers sparande, t.ex. bosladssparande och ungdomssparande.Enligt föreningens uppfattning är den begränsning expertgruppen ansett sigarbeta under en alltför snäv tolkning av direktiven. Prop.1983/84:30 92 ringen förulskickar visseriigen i direktiven sin avsiktatt senare göra en oinfiittande översyn av olika former för att stimulerahushållens sparande. Detta borde dock inte ha hindrat expertgruppen från attlägga en bredare syn på hushållssparandel till grund för sitt arbete. Den nutillämpade arbetsordningen är olycklig. Förslaget till allemanssparande är endellösning utan att helheten har beaktats. Elt införande av systemet kan kommaatl utgöra en begränsning av handlingsfriheten i ett andra skede med denomfattande översyn som förutskickas. har en avgörande huvudinvändning motförslaget till rikssparkonto. Invändningen gäller att sparstödet till hushållenkopplas direkt till finansieringen av statens budgetunderskott. Varje sådantstöd kopplat till speciella sparformer tenderar atl gynna de grupper av spararesom redan har god likviditet och kan överföra sitt sparande till den premieradesparformen och missgynna de grupper vars likviditet behövs för andranärliggande sparändamål. Föreningen anser alt expertgruppens förslag inteundanröjer den kritik i detta avseende som riktats mot gällande skatlesparandeoch som även regeringspartiet tidigare i oppositionsställning framfört (motion1981/82: 2016). Som exempel kan nämnas atl ungdomar som sparar till bosättningoch bostad i de sparformer med lånelöften som sparbankerna erbjuder inle helleri elt allemanssparande kan tillgodogöra sig de av samhället erbjudnasparpremieringarna. föreslår mot denna bakgrund ett annatsparsystem. Grunden i elt sådant syslem är ett höjt sparavdrag ideklarationen. Nuvarande avdrag om för ensamstående och I 600 kronorför sammanboende infördes . Del gav då en skattefri avkastning på banksparandeupp till ca 12000 resp. . 1 dagens penningvärde motsvarar ettsådant sparbelopp ca 26000 resp. . För att ge en skattefriavkastning på detta sparkapital i dagens ränteläge skulle sparavdraget behövatredubblas. Enligt föreningens uppfattning bör sparavdraget inte bara återgessitt reala värde utan sättas väsentligt högre och görasvärdebeständigt. Föreningen hänvisar till sin skrivelse till regeringen per1983-03-07 angående sparslimulerande åtgärder. Sparavdraget föreslås däri tillelt halvt basbelopp för ensamstående och ett helt basbelopp för sammanboende. Många hushåll har så begränsade sparbelopp attränteinkomsterna understiger nuvarande sparavdrag. Med ett statisktbetraktelsesätt kan man siiga att ett ökat sparavdrag inle är någon omedelbarsparstimulans för denna hiishållsgrupp. Genom olika undersökningar vel manemellertid atl denna grupp är intresserad av att öka sitt sparande eller allbörja spara. Dessa undersökningar visar att åven för denna grupp del begränsadesparavdiagel uppfattas som ett väsentligt hinder. Uppfattningen atl inflationoch skatteregler gör del olönsamt atl spara är djupt rotad. Det är därförviktigt att samhällets syn på sparandet manifesteras genom bl.a. skattereglersom stimulerar sparandel . Det ar här också i hög grad Iråpa oinatlilydförändriiigar. Det mastc sig att spar;i. 1983/84:30 93 SFFhar i olika sammanhang framfört uppfattningen alt sparavdraget -som successivturholkats på grund av det gångna decenniets ogynnsamma inflationsutveckling -bör höjas kraftigt. Del faktum att det är främst bankernas hushållsinlåning somkommer atl drabbas av det nya sparsystemet innebär ytterligare motiv till attsnabbt införa en påtaglig höjning av sparavdraget, vilket skulle kunna ledatill en netloökning av hushållens sparande. Om sparavdraget däremot bibehållspå nuvarande nivå är risken stor all hushållssparandel enbart omfördelas, dvs.att de privata hushållen minskar silt banksparande till förmån för detaviserade statliga sparandet. Det är enligt SFFs uppfattning ytterst angelägel,all relationen mellan banksparande och statligt sparande inle förändras tillnackdel för banksparandet. Det vore samhällsekonomiskt mycket skadligt, ombankernas utlåningsunderiag vad gäller finansiering av näringslivels produktivainvesleringar skulle bli otillräckligt på grund av lågt banksparande. Expertgruppenmenar att del nuvarande skattefondsparandel genom skatterabatten (ca 400mkr/år) är för dyr för staten. Motsvarande "kostnad" för deföreslagna löntagarfonderna blir och för institutionellaplaceringar . Det samhällsnyttiga enskilda akliesparandet är,genom den unika irippelbeskattningen, vår i särklass hårdast beskattadesparform.