prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Den offentliga sektorns tillväxt blir lägre änfidigare och såväl utgiftsnedskämingar som inkomstförstärkningar istatsbudgeten måsle komma till stånd. Vinstandelen i det svenska näringslivetökar och återgår till en nivå som ligger i paritet med den som rådde under1960-talet, som de nominella löneökningarna måste vara lägre än devarit under senare är om inflationslakten skall kunna bringas ned ochreallönerna stiga. Dettaskapar vissa fördelningspoliliska spänningar, vilka ger fördelningspolitikensärskilt stor betydelse på kort sikt. Jag underströk i finansplanen attkrispolitiken måste föras konsekvent och uthålligt, och att den kan bliframgångsrik endast om den får en bred förankring. Det är därför av stor viklalt bördorna fördelas efter bärkraft, och att fördelningspolitiska åtgärderriktas mot dem som för egen del drar ekonomisk nytta av vinstuppgången inäringslivet. Återgången till en högre lönsamhet i produktiva verksamhetermåste kompletteras med åtgärder som gör att den kan accepteras avlöntagargmpperna - någol som är en fömtsättning för atl den skall kunna blibestående. Sedanregeringens tillträde har en rad initiativ tagits för atl fördela de ekonomiskabördorna mer rättvist. upphävdes tidigare beslutadeförsämringar av det sociala trygghetssystemet. En rad förändringar iskattesystemet har vidare genomförts. Arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatternahar höjts; förmögenhetsskatten har dämtöver tillfälligt höjts vid 1984 årstaxering. Genom en särskild utdelningsskall måste företagen betala en del av1983 års vinster till allmänna pensionsfonden och genom obligatoriskaavsättningar till en investeringsfond reservera en del av vinsterna under 1983och 1984 för framtida invesleringar. Skattelättnader för akfieuldelningar harslopats. En särskild omsättningsskatt på aktier har införts ochreavinstbeskatlningen pä aktier höjts. Skattereformen fullföljs 1984 och 1985,efter det att inkomstskatteskalan justerats så att skattesänkningen förhöginkomsttagare inle blir lika stor som enligt tidigare beslut. Under1984 införs vidare löntagarfonder, vilket har stor fördelningspoli-fiskbelydelse. Genom alt sprida ägandet och göra löntagarna som kollekfivdelaktiga i förmögenhetstillväxten ökar de möjligheterna att nå uppslutningkring den nödvändiga ökningen av lönsamheten och investeringarna i företagen. Pensionernahar på nytt värdesäkrats genom att basbeloppet i pensionssystemet fr. o. m.1983 anpassas fill förändringar i konsumentprisindex i stället för som tidigarebasbeloppsindex. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 20 ringar som orsakals av devalveringen från höjningen.Samtidigt ges de pensionärsgrupper som har de lägsta pensionerna ett förstärktstöd. Vidare har avdragsrätl för del av medlemsavgifter tillfackföreningar införts. Slödel till barnfamiljerna förstärktes redan frän den Ijanuari barnbidrag och utvidgade flerbarnstillägg.Bostadsbidragen har höjts två gånger. Insatser för barnfamiljerna. Cheferna för social-, utbildnings- ochbostadsdepartementen kommer i det följande att ta upp förslag till ytterligareåtgärder innebärande en avsevärd förstärkning av stödet till barnfamiljerna.Förslagen innefattar en mycket kraftig höjning av barnbidraget. Bidraget höjsmed I . stiger flerbarnstilläggen ochstudiebidragen. Utgifterna över statsbudgeten ökar till följd härav med närmare2900 milj. kr., vilket innebär en mycket kraftig vidgning av barnfamiljernasköpkraft. Vidare förstärks bostadsstödet genom bl. a. en höjning av den övrehyresgränsen och inkomslgränserna i bostadsbidragssystemel. en höjning av garanlinivån i föräldraförsäkringen frän . till 48 kr.per dag samt vissa förbättringar i bidragsförskottssystemet. Chefen försocialdepartementet kommer senare alt närmare redovisa förslagen och bakgrundentill dessa. Totalt omfattar de familjepolitiska åtgärderna en kostnadom ca 3 300 milj. kr. 1 nuvarande ekonomiska och statsfinansiella läge är detell oundgängligt krav att alla nya åtaganden finansieras fullt ut. Detta gälleräven stödet till barnfamiljerna. Jag kommer i det följande att redovisa deförslag på skatteområdet som därvid aktualiseras. Det gäller slopande avförvärvsavdraget och vissa förändringar i den statliga inkomstskatteskalan. Förvärvsavdraget har behandlats av flerakommittéer. I familjeekonomiska kommitténs betänkande, (SOU 1983:14) Barnkostar, och ensamförälderkommitténs betänkande, (SOU 1983:51) Ensamföräldrarnaoch deras barn, framförs kritiska synpunkter på förvärvsavdraget. Sålundakonstateras atl avdraget - som främst betraktas som ett hänsynstagandetill kostnader för barnfillsyn - inte är kopplat till de verkliga koslnadernahärför, vare sig till barnomsorgstaxorna eller antalel barn som behövertillsyn. Vidare utgår det även för barn som inle längre behöver tillsyn. Detkonstateras också att bidragseffekten är för låg för alt stimulera till en merafast anknytning till arbetsmarknaden. Avdraget fungerar främst som ett allmäntekonomiskt stöd. Skattesubventionen varierar starkt beroende påmarginalskattens höjd, något som dock kommer att minska som en följd av denpågående skattereformen. understryker i betänkandet (SOU1984:21) Förenklad självdeklaration atl avdraget, trots de i och för sig enklareglerna, ger upphov till en betydande belastning på taxeringsorganisationen. Prop.1983/84:150 Bilagal Reviderad finansplan 21 Vid1981 års taxering skedde rättelser i drygt 130000 fall, vilket motsvarar ennästan 15-procentig felfrekvens. Särskilt arbetskrävande var de bortåt 40000fall, där rättelsen innebar att avdraget flyttades över fill andra föräldern.Vidare konstaterades atl reglerna förutsätter alt de skattskyldiga lämnaruppgifter om hemmavarande barn och samboendeförhållanden. Kommittén ansågstarka administrativa skäl tala för ett slopande av avdraget. Antaletpreliminärskallekolumner minskar då från fyra till två. Jagkan i huvudsak instämma i den kritik som riktas mot förvärvsavdraget. Inleminst från förenklingssynpunkt är det angeläget att slopa avdraget. Detta kanses som elt led i strävandena alt förenkla deklarationen för vanliga löntagareoch minska taxeringsmyndigheternas granskningsarbele, så att resurserna kaninriktas på angelägnare insatser. Slopandeav förvärvsavdraget medför en ökning av skatteintäkterna med omkring 730 milj.kr., vilket belopp således återförs till barnfamiljerna i annan form. Jag harhärvid räknat med att ökningen av skatteintäkterna i sin helhet tillförsstaten. Jag avser sålunda att senare i annat sammanhang återkomma med förslagtill åtgärder för all neutralisera den ökning av de kommunala skalleinkomstemasom blir följden av ell slopat förvärvsavdrag. Genom systemet för utbetalningav kommunalskatt påverkar denna förändring kommunsektorns skatteinkomster först1987. Vidareföreslår jag att skattesatsen i skiktet 1-4 basenheter (. 1985)höjs från till . Skallesatsen blir därigenom i ett brett skikt upptill 9 basenheter (. Höjningen innebär en skatteskärpning med234 kr. för samtliga inkomsttagare med en inkomst på . eller däröver.För lägre inkomster blir skattehöjningen mindre. Åtgärden medför en ökning avskatteintäkterna med omkring 1 270 milj. kr. Pågrund av lagstiftningsärendets enkla beskaffenhet anser jag att lagrådelshörande inle är nödvändigt. De av mig föreslagna förändringarna påskatteområdet bör gälla fr. o. m. . Jagvill i detta sammanhang slutligen anmäla att vissa ändringar i det kontantaarbetsmarknadsstödet nu bör göras. Dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringenbör höjas till . Även vissa höjningar avutbildningsbidraget m. m. bör göras. Deökade utgifter som blir följden av förslaget belastar i första handarbetsmarknadsfonden. Mot bakgmnd också av alt fonden redan nu löper medunderskott bör en justering av arbetsmarknadsavgiften ske med 0,3procentenheter till 1,. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 22 Utvecklingenunder 1983 innebaren positiv vändpunkt för världsekonomin. avstagnerande eller fallande produkfion och handel inleddes en återhämtning avden ekonomiska aktiviteten. Både världshandeln och den samladevärldsprodukfionen steg med . Återhämtningen var koncentrerad tillden industrialiserade världen och i synnerhet till den nordamerikanskakontinenten. I var uppgången svagare och i flertaletutvecklingsländer låg tillväxten kvar på de senaste årens låga nivå. IFörenta Staterna utvecklades ekonomin myckel starkt . I genomsnitt förårel uppgick den samlade produktionstillväxten där till . Även iVästeuropa inleddes en uppgång, om än av betydligt blygsammare mått, med enberäknad tillväxt på . Arbetslösheten sjönk i frånfidigare rekordnivåer till . I fortsatte den att öka ochuppgår nu till . Inflationstakten i industriländerna fortsatte altsjunka trots den tilltagande akfivileten och underskred i genomsnitt , någolsom inle inträffat . Densjunkande inflationen har förstärkt hushållens realinkomster och bidragit tillden ökning av den privata konsumfionen som varit den främstadrivkraften bakom återhämtningen både i och i . Ettsänkt hushållssparande i flertalet industriländer har ytterligare bidragit tillkonsumtionsökningen. Attåterhämtningen i gått betydligt långsammare än i Förenta Statemasammanhänger bl.a. med den ekonomiska polifikens inriktning. Den ekonomiskaaktiviteten i har hållits tillbaka av den utpräglat restriktivafinanspolitik som flertalet regeringar där bedriver i syfte atl nedbringabudgetunderskotten. Men den har också hämmats av de höga realräntor som inleminst är resultatet av den ekonomiska politik som förs i Förenta Staterna.Kombinationen där av en expansiv finanspolitik och en strampenningpolitik har pressat upp ränloma, vilkel bidragit till dollarns högayttre värde. Detta har tvingat länderna i att i sin tur av hänsyntill växelkurser och interna prisslabili-seringsmål föra en mer restriktivpenningpolifik än vad som varit motiverat av enbart inhemska hänsyn. Denexpansiva finanspolifiken i Förenta Statema har varit en starktbidragande orsak till den kraftiga uppgång som ägt mm i den amerikanskaekonomin. Denstarkare tillväxten i har i förening med dollarns Styrka letttill en dramafisk försämring av den amerikanska bytesbalansen, vars underskottförra året uppgick till . Denna Utveckling har lettfill allt starkare förväntningar om en betydande anpassning av kurserna för deviktigare valutorna, dvs. i första hand en deprecie- 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 23 ringav dollarn i förhållande till övriga valutor. En viss försvagning av dollarninträffade . Närdel gäller det fortsatta konjunklurförloppet ter sig utsikterna för den allranärmaste framtiden relativt ljusa. I årets finansplan gjordes bedömningen attden internationella återhämtning som inletts sannohkt skulle fortsätta under1984. De senaste månadernas utveckling har gett ytterligare stöd för denbedömningen. Ett särskilt positivt tecken är att de privata investeringarnaökat snabbt i del senaste halvåret och även böljat komma igångi och . I Förenta Stalerna fömtses de fastainvesteringarna öka med . amerikanska ekonomin har överhuvudtagel aktiviteten varit fortsalt mycketstark . Även med den mer dämpade fillväxltakl somfömtses för återstoden av årel, väntas den samlade produktionen öka med igenomsnitt . I och i synnerhet i FörbundsrepublikenTyskland har den relativt långsamma uppgången förstärkts något de senastemånaderna och utsikterna för det närmaste året förbättrats. kan enfillväxt om fömtses i . I OECD-området i sin helhet skulledärmed en samlad tillväxt nås om inemot . Världshandeln förväntas öka med ca5 1/i volym. Delfinns nu fömtsättningar för att den ekonomiska återhämtningen under detnärmaste årel successivt skall kunna spridas även till övriga delar avvärldsekonomin. har drabbats hårt av lågkonjunktureni i-länderna, det höga internalionella räntelägel och de starkt reduceradefinansiella flöden som bhvit resultatel av de omfattande skuldproblem somdrabbat många . Dessa länder har tvingats fill hårdaanpassningsåtgärder som framför allt tagit sig uttryck i en betydandeimportreduktion. Behovet av anpassning har begränsat utrymmet för en inhemskefterfrågetillväxt. Produktionen har fortsatt alt utvecklas svagt och har iåtskilliga länder fallit . Somett resultat av anpassningsåtgärderna har emellertid en markant förbättring avu-ländernas exlernbalans åstadkommits. De icke oljeproducerande u-ländemassamlade bytesbalansunderskott har således reducerats från109 till . Genom denna anpassning har möjligheterna förbättratsför dessa länder att ta del i den ekonomiska återhämtning som inletts iindustriländerna, även om fortsatta finansiella problem i många länder kanväntas hålla fillbaka fillväxten. Den samlade tillväxten i u-ländema väntas ökafrån omkring I % 1983 till . Ävenom utsiklema således ter sig relafivt ljusa, är osäkerheten betydandenär man blickar längre fram i liden. Frågan är hur den uppgång som äger mmskall kunna konsolideras och gmnden läggas för en stabil fillväxt i världsekonominunder 1985 och 1986. Det finns flera inslag i den aktuella situationen som kanförsvåra en sådan konsolidering av återhämtningen. Den kvardröjande skillnadeni tillväxttakt mellan 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 24 ochVästeuropa, den bristande anpassningen av växelkurserna till underliggandeekonomiska förhållanden, de höga realräntorna och fortsatta finansiellasvårigheter i många utgör alia orosmoment som kan äventyra denfortsatta uppgången. 4.2Produktion och sysselsättning 1984 1finansplanen bedömde jag atl en lönekostnadsstegring om i helasamhällsekonomin var förenlig med regeringens och uttalade mål attbegränsa prisstegringarna till nivån . Lönerörelsen ärännu inte avslutad, men avtal har träffats på en stor del avarbetsmarknaden. Denpreliminära bedömning som kan göras av avtalsutfallet tyder på enlönekostnadsstegring om 1984, såvida inga åtgärder vidtas. Om dettablev fallet, skulle möjligheterna att pressa ner inflationstakten fill i åräventyras. Tillgängliga prognoser pekar mot en prisstegring på underloppet av 1984. Mot den bakgmnden har regeringen, somjag tidigare redovisat,vidtagit eller föreslagit en rad åtgärder som syftar till att ytterligare dämpapris- och kostnadsutvecklingen. Detär nalurhgtvis svårt att nu exakt bedöma vilka effekter som dessa åtgärder kanfå på ekonomin . I den prognos som presenteras här har jag överslagsvisräknat med en lönekoslnadsökning på 1983-1984 och en prisökning på 5 %under loppet av 1984. Ambitionen kvarstår all ytterligare nedbringainflationen. IQol minskade hushållens realt disponibla inkomster . Den privatakonsumtionen minskade . Detta innebär atl hushållenssparande, mätt som andel av disponibelinkomsten, föll till noll från en redanmycket låg nivå. Hushållensköpkraft väntas öka . Med hänsyn till det exceptionellt lågasparandet i Qol är det rimligt att anta alt hushållen, trots en avtagandeinflationstakt, i varje fall inte fortsätter alt minska sill sparande i år.Inte minst det introducerade allemanssparandet bör verksamt bidrahärtill. Den strama kreditpolitik som förs, och de begränsningar som nuaviserats för konlokortskrediter, torde vidare dämpa hushållenskonsumtionsmöjligheter. Den privata konsumtionen väntas därför öka i samma taktsom köpkraften. ökade den kommunala konsumtionen . Antalel sysselsatta ikommunema ökade med drygt 18000 personer. Därav hänförde sig merparten tillinstitutionella förändringar och arbelsmarknadspolitiska åtgärder, men ävenden underliggande sysselsättningen ökade. väntas en sysselsättningsökningmed 15000-20000 personer. Merparten av dessa fömtses sysselsättas i ungdomslagoch beredskapsarbeten. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 25 Import, varor och tjänster -1,1 -3,4 -1,0 -2,5 -0,4 -4,7 -7,7 -0,1 -1,6 -3,2 -1,1 -0,9 Export, varor och 1983 redovisas en del av investeringar som investeringar inäringslivet. Justerat fördetta skulle volymutvecklingen bli resp. .' Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. avkommunemas goda ekonomiska läge väntas den underliggande sysselsättningenfortsätta atl öka. Ökningen uppskattas till ca 7000 personer. Denstatliga konsumtionen förutses minska med 1984. Sysselsättningen iden stafiiga sektorn ökade men väntas minska någol . Bostadsinvesteringarnaförutses minska med i volym. Ombyggnadsinvesteringarna väntasvisseriigen öka, men väntas en fortsalt kraftig minskning avnybyggnadsinvesleringarna. igångsattes byggandet av 38 300 lägenheter. Iår fömtses en igångsättning med omkring 32000 lägenheter, därav hälften ismåhus. Molbakgmnd av del besvärliga sysselsättningsläge som råder på byggarbetsmarknadenoch som väntas förvärras under nästkommande vinter tidigareläggs statligabyggnads- och anläggningsarbeten med ca 1 300 milj. kr. Därutöver stimulerasbyggandet av icke stafiiga projekt, bl. a. byggande av samlingslokaler,förbättring av boendemiljön och stöd till daghemsutbyggnad med ca 900 milj.kr. ekonomisk-politiska propositionen och i årets finansplanbedömde jag alt industrins invesleringar skulle öka i volym 1984.Tolkningen av den senaste investeringsenkäten pekar dock mot en ökning avindustrins investeringar . Den förbättrade lönsamheten och del ökadekapacilelsutnyttjandet tycks således nu som väntat 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan Anm.Nettosparandet definieras som bruttoinvesteringar -l- lagerinvesteringar-l-bytesbalanssaldo kapitalförslitning. mognaut i ökade invesleringar i företagen. Även inom handeln väntas en kraftigökning av investeringsaktiviteten. Deökade investeringama och förbättringen av utrikesbalansen innebär sammantagetatt det inhemska netlosparandet fömtses öka relativt kraftigt . Den mycketoroande trenden med en sjunkande kapitalbildning i ekonomin sedan mitten av1970-talel har, som framgår av diagram 7, därmed bmtits. Densamlade produktionen, BNP, väntas öka . Del är en upprevideringjämfört med den prognos som redovisades i finansplanen . Prognosernaför exporten och bmttoinvesteringama har reviderats upp. Däremot väntas inteden privata konsumtionen öka mera påtagligt. Detla skiljer den nuvarandekonjunklurfasen från tidigare uppgångar, då konsumtionen tagit fart rälttidigt. Bidragen till tillväxten kommer istället i första hand från lager ochfasta investeringar. Trots upprevideringen av exporten väntas emellertidbidraget från utrikessektom bli väsentligt mindre än . Det beror på denkraftiga importlillväxt som förutses. Industriproduktionen beräknas öka mednärmare , en uppjustering av prognosen jämfört medfinansplanen. Konjunktumppgångeni OECD-områdel väntas fortsätta . väntas också enåterhämtning i länderområdena utanför . Mot den bakgmnden ter sigutsikterna för en tillväxt i handeln med såväl råvaror som industriprodukterrelativt goda. Världshandeln bedöms sålunda öka med ca 5 1/i volym.Marknadstillväxten för bearbetade varor i OECD-området uppskattas fill . Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 27 Milj,kr. Export varor, fob Import varor, cif (inkl. restpost och korr.) växti den svenska tillverkningsindustrin bör kunna begränsa kostnadsökningarna såpass myckel alt företagen kan hålla sina relativa exportpriser ungefäroförändrade 1984. Mot bakgmnd av de relalivprissänkningar som genomfördes 1982och 1983 bör därför ytteriigare marknadsandelar kunna vinnas. Exporten avbearbetade varor väntas mot den bakgrunden öka 1984. Sammantaget fömtses exporten av varor och tjänster ökamed . Ävenför importen väntas, som nämnts, en kraftig ökning. Delta beror på atl dekomponenter som fömtses växa snabbast - export, lager och fasla invesleringar har ell högt importinnehåll. I prognosen har hänsyn tagils fill alt den svenskaindustrins konkurrenskraft även förstärkts i förhållande till importen genom derelativprissänkningar 1981 och devalveringar gett upphov till. Trotsdetla förutses importen öka . Delta understryker vikten av att vihåller den intema pris- och kostnadsutvecklingen under kontroll. Den svenskaekonomins stora utlandsberoende leder nämligen till en påfrestningpå extembalansen så snart kapacitetsutnyttjandet ökar i ekonomin. Sammantagetfömtses export- och importprognoserna för varuhandeln medföra ett markantöverskott på handelsbalansen. Till följd av de stora räntebetalningarna påutlandsskulden fömtses, som framgår av tabell 2, ändock ett underskott ibytesbalansen på knappt I miljard kr. Det skulle innebära att vi nästannår jämvikt i bytesbalansen. Mätt som andel av BNP minskar underskottet från1,1983 till 1984. Molbakgmnd av den förstärkta produktionstillväxten väntas ocksåarbetsmarknadsläget förbättras . Enligt senastebarometemndersökning ökade sysselsättningen i industrin under första kvartaleti år. Sysselsättningen hade då minskal kontinuerligt ,vilket innebär att ungefär 100000 industrijobb försvunnit. Som framhållits ovantorde företagen ha fortsatta produktivitetsvinster att ta ul, varförsysselsättningsökningen väntas stanna vid ca 15000personer. Hittillsi år har det vid arbetsförmedlingarna registrerats en markant Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 28 ökningav antalet lediga platser inom industrin; mer än en fördubbling jämfört medmolsvarande period 1983. För många av dessa jobb ställs emellertid krav på vissspecifik utbildning eller erfarenhet. Denna bild bekräftas också avkonjunkturinstitutets marsbarometer. Bristlalen för yrkesarbetare och tekniskatjänstemän fortsätter att öka, som vissa branscher och regioner drasmed fortsatt hög arbetslöshet. Åtgärder för atl stödja och underlättakonjunkturuppgången har redan satts igång och kommer att intensifierasytteriigare. Flyttningsbidragen kommer alt höjas och förmedlingsverksamhetenatt intensifieras som utbildningen av anställda i företagen byggsut. Prognosernaför byggverksamheten lyder på en fortsatt sysselsättnings-minskning.Nybyggandet av bostäder har successivt minskat och väntasfortsätta att minska även . Tillskottet från övriga sektorers ökandebyggaktivitet är inte tillräckligt för att förhindra en fortsatt minskning avden totala byggproduklionen och därmed av sysselsättningen ibyggnadsverksamheten. Det finns således en stor risk för att byggarbetslöshelennästa vinter blir högre än . Mot denna bakgrund har regeringen beslutattidigarelägga statliga byggnads- och anläggningsarbeten och stimulera ickestatlig byggnadsverksamhet. Byggproduklionen beräknas genom dessatidigareläggningar och stimulanser öka med en byggvolym motsvarande ca 2,3miljarder kr. Del motsvarar ca 6000 arbetsfillfällen, totalt sett. Arbetslöshetenpå byggmarknaden är regionalt och yrkesmässigt ojämnt fördelad. Det beror påalt det finns överskott på arbetskraft i vissa regioner och bland vissayrkesgmpper som det finns risk för arbetskraftsbrist på andra håll.Arbetslösheten är hög för t.ex. trä- och betongarbetare, men låg för andragrupper, såsom elektriker, målare, bleck- och plålslagare. De stimulanser somnu genomförs är resultatet av en avvägning mellan behovei på kort sikt attskapa sysselsättning i områden och för yrkesgrupper som har störst arbetslöshetoch behovet atl åstadkomma en bättre regional och yrkesmässigfördelning i förhållande till byggbehoven. Jagvill i sammanhanget erinra om regeringens framlagda förslag om enförstärkning av exportfrämjandet på byggområdet, som kan fä positiva effekterför vissa delar av byggsektorn. Inomden privata tjänstesektorn väntas sysselsättningen fortsätta att öka med ca20000 personer . Sysselsättningeni den offentliga tjänstesektorn beräknas öka med ca 15000-20000 personer. Däravväntas som nämnts lejonparten falla på ungdomslag och beredskapsarbeten ikommunerna. I det nuvarande konjunkturläget är det en angelägen uppgift förarbetsmarknadsmyndigheterna alt successivt slussa ul de ungdomar i kommunernasom nu sysselsätts i ungdomslag och beredskapsarbeten fill fasta jobb ellertill utbildning. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 29 Arbetsmarknadspolitikenshuvuduppgift under 1984-1985 måsle således vara att underlätta, understödjaoch utnyttja konjunktumppgången, så alt vi kan få en lämplig matchning av utbudoch efterfrågan på arbetskraft.