prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Den infördes en avgift atl tas ut i sambandmed aviseringen av lånen på samma sätt som bankerna gör. Koslnaderna föradministrationen kom genom detla förfarande alt bäras också av dem som hadebeviljats olika typer av lån före den tidpunkt då adminislrationsavgifteninfördes. Avgiften las ul vid avisering av alla lån med undantag avförbätlringslån. 1 budgetpropositionen för /85 anmäldechefen för de avgiftshöjningar som hade genomförts den Ijuli 1983 och som innebar alt administrationsavgiften höjdes från . och aviseringsavgiften från . Avgifterna beräknadesdärmed under /84 tillföra statsverket 59.2 milj. kr. Minskningenav antalet energilåneärenden m.m. har dock föranlett alt inkomsterna inte harkunnal hållas på den avsedda nivån. Chefen för anmäldemol denna bakgrund sin avsikt all föreslå regeringen att vidtaåtgärder för all öka dessa inkomster. Jag vill nu ta upp frågan om vissa nyaavgifter i samband med administrationen av det bostadspolitiska stödet. beslutade (prop. 198.3/84:40 bil. 9,BoU 11 och 12, rskr 63 och 95) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde. särskilt program fastställdes föratt förbättra bostadsbeståndet och genomfördes vissa ändringar ireglerna för planering och finansiering. Bl.a. beslutades alt statligt räntebidrag får lämnas förunderhålls- och reparationsåtgärder om de är förenade med energisparålgärdersom skäligen bör komma till stånd . Bidragsverksamheten handhas avbostadsslyrelsen. länsbostadsnämnderna och kommunerna. Länsbostadsnämndenbeslutar om bidraget som betalas ut sombostadsstyrelsen föreskriver. Bidragshanteringen föranleder administrativakostnader för slaten i samband med att bidragen beviljas. Dessa bör enligt minmening täckas åtminstone delvis genom atl den administrationsavgift som lasul vid beviljandet av bostadslån även tas ut i samband med beviljandet av del nya räntestödet tillunderhåll m.m. Jag förordar att regeringen utverkar bemyndigande allfå besluta all nämnda avgift även skall betalas vid beviljandet av sådantränlestöd. Möjligheten alt la ut en administrationsavgift bör gälla i ärendenför vilka räntebidrag beviljas efter . Jag vill idetta sammanhang ock.så ta upp frågan om låntagares brislandebetalningsvillighel. I samband med varje avisering erhåller ca 45 000 låntagarepåminnelseavi. Av dessa måste över hälften eller 25000 låntagare påminnasytterligare en gång. Trots påminnelse betalar ungefär 15 000 låntagare inte detaviserade beloppet utan måste krävas i särskild ordning genomlänsbostadsnämnden. Om låntagaren ändå inle betalar lagsöks denne.Länsbostadsnämnden yrkar då ersättning för arbetet med f. n. Förarbetet med krav före nämndens ansökan om lagsökning kan däremot f.n. ingenersättning tas ut av låntagaren. Det merarbete som lånemyndigheterna nödgasulföra med anledning av en brislande betalningsvillighel anser jag böravgiftsbeläggas. Jag förordar alt en särskild påminnelseavgift och en särskildkravavgift tas ut på i huvudsak del sätt som tillämpas på lånemarknaden iövrigt. Regeringen bör utverka bemyndigande alt få besluta omifrågavarande avgifter. Möjligheten alt la ul dessa avgifter bör gällaaviseringar efter . Avgiftens storlek bör bestämmas med hänsyntill de avgifter som gäller på lånemarknaden. Mot denna bakgrund avser chefenför alt senare, om föreslaget bemyndigande lämnas, föreslåregeringen en påminnelseavgift på . och en kravavgift på . För information vill jag även meddela attchefen för avser att föreslå regeringen attaviseringsavgiften höjs från . Jag beräknar all de förordade avgiftshöjningarna skallinnebära att intäkterna för /85 under anslaget B 2 ökar med ca9 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen atl ta ut och bestämma storleken av en särskildadministrationsavgift för statligt räntestöd till underhåll m. m. i enlighetmed vad jag har förordat, 2. bemyndigaregeringen att ta ut och bestämma storleken av en påminnelseavgift och enkravavgift i enlighet med vad jag har förordat. Prop.1983/84:150 12 1 §För tiden till och med får hyresvärdar inte ta ut högre hyra för lägenheter än den som har bestämts för . Förstastycket gäller även om överenskommelse träffas om högre hyra eller om högrehyra fastställs av hyresnämnden. Förbudeti första slyckel gäller inle i fråga om hyra för bostadslägenheter vilkasbruksvärde höjs på grund av ombyggnad. 2 §Den som uppsåfiigen bryter mot I § första stycket döms till böter eller fängelse . Är brottet grovt döms till fängelse i högst . Hyresvärdenär skyldig all betala tillbaka vad han har uppburil för mycket jämte räntaenligt 6 § räntelagen (1975:635) för beloppets mottagande. 3§ Om det finns synneriiga skäl. får regeringen eller den myndighet Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Sysselsättningsskapande åtgärder inomindustridepartementets verksamhetsområde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /85 m. m. såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde Särskilda glesbygdsinsatser i skogslänen Från och med /83 anvisas medel tilllänsstyrelserna för tre huvudändamål över ett gemensaml anslag, benämntRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser. I budgetpropositionenför /85 har föreslagils att 298,25 milj. kr., liksom innevarandebudgetår, anvisas för sådana insatser. Ändamålen är lokaliserings- ochinvesteringsbidrag till projekt där den totala investeringskostnaden uppgårtill högst 7 milj. kr., glesbygdsstöd saml regionall utvecklingsarbete. Under innevarande budgetår disponerar de sju skogslänen(, , , , , Västerbottensoch ) tillsammans ca 228 miij. för dessa ändamål. Glesbygdsstöd kan enligt förordningen (1979:638) omstatligt stöd till glesbygd lämnas till investeringar vid företag, tillkommersiell service, intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS),samhällelig service och hemarbete. Beslutanderätten ligger hoslänsstyrelserna, som dock har möjlighet atl överiamna vissa ärendegrupper tilllantbruksnämnden eller den regionala utvecklingsfonden för beslut. Ungefarhälften, eller 68 milj. kr. av del totala glesbygdsstödet i landet på 134 milj.kr. under /83 användes till investeringar i förelag. Stödetlämnas i form av avskrivningslån till bl.a. invesleringar i byggnader ochmaskiner. Totalt fick I 200 företag sådant slöd. I en utvärdering avglesbygdsstödet som f n. remissbehandlas, härden genomsniuliga subventionenper nytt arbetstillfälle i glesbygd, omräknat till , beräknats till 88000kr. Under /83 uppskattas antalet bestående nya arbetstillfällentill 800. Stöd till investeringar i företag kan lämnas till i principvilken verksamhet som helst som ger sysselsättning åt befolkningen i glesbygd,såsom jord- och skogsbruk, industri, hantverk, turism och serviceverksamhet. 1 1983/84. Stöd har lämnats exempelvis till snickeriverkstad, bageri,för ombyggnad av ladugårdar, till växthus, fiskodling, ivälteri, reparations-och smides-verkstad, ulhyrningsstugor för turism, osv. Slöd till kommersiell service kan lämnas för att tryggavaruförsörjningen med dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Under budgetåret1982/83 uppgick stödet till närmare 22 milj. kr. Härav svaradeinvesteringsstödet (avskrivnings-/invesleringslån) för fördelat på 130butiker. I utvärderingen av glesbygdsstödet har beräknats att 175butiker räddats från nedläggning /80-1981/82, vilkel tryggatvaruförsörjningen för 60000 personer. Vidare utnyttjar ca 25000 hushåll f n.samhällsslödd hemsändning. Stödet till företag och stödet till kommersiell servicebör ses som en helhet. Bibehållen service är ofta en förutsättning för atlmänniskor skall kunna bo kvar i bygden som stödet till företag skaparsysselsättning och därmed tryggar underlaget för all bibehålla servicen. Under /83 uppgick stödet tillintensifierade kommunala sysselsältningsinsalser (IKS) till 34 milj. kr.Jämtlands. Västerbollens och svarade tillsammans för tvåtredjedelar av IKS-verksam-heten. IKS-stödel lämnas till kommuner för arbetsobjekt som deordnar för atl sysselsätta företrädesvis äldre lokall bundna arbetslösa.IKS-objekten är mycket skiftande och avser ofta allmännyttiga verksamheter,såsom upprustning av lokaler m. m. I de båda nordligaste länen dominerarobjekt med näringsanknytning inom jordbruk, industri, hantverk, turism m. m. Stödet till samhällelig service kan lämnas till kommuneroch har främst utnyttjats för iordningställande av samlingslokaler samt försärskilda insatser avseende godstransporter till och från företag iglesbygder. Stöd till hemarbete kan lämnas i stödområdet till förelagmed anställda som bor i glesbygder och som utför silt arbete i hemmet. Stödetutnyttjas endast i mindre omfallning i en del av skogslänen. har en rad lokala utvecklingsprojektstartats runt om i landet. En del har initierats centralt, men många har vuxitfram regionalt/ lokalt. Industrideparlemenlet och dess glesbygdsdelegation harinitierat projekt i bl. a. i kommun, i i Lyckselekommun och i Muoniodalen i kommun. En gemensam och bärande idé bakom delokala utvecklingsprojekten är alt genom samordnade samhällsinsatser baseradepå lokala initiativ och resurser skapa livskraftiga glesbygder. Med sina medel för regionala utvecklingsinsatser deltarlänsstyrelserna i flera glesbygdsprojekl av nämnda slag. bl.a. som delfinansiärav projektledare. Samhällets intresse av medverkan till och i sådana projektmotiveras av atl det är viktigt att - jämsides med glesbygdsstödet - la tillvara de lokala ulvecklingsinilialiv som finns ute i glesbygden. Det gäller inlebara finan- 1983/84: 150 3 sieringsmöjligheler utan även rådgivning, marknadsföring,samverkan med andra företag, starta egei-kurser. teknikspridning m. m. Genom förstärkta regionala utvecklingsinsatser kan projektsom finns i glesbygden las till vara och därmed beslående arbetsfillfällenskapas. Därmed minskar också behovet av arbelsmarknadspolitiska åtgärder iskogslänen. En ökadinvesteringsverksamhet kan konslaleras i skogslänen. Delta har lett till enkraftigt ökad eftcrirågan på invcsleringsstödsmedel. F.n. hämmas en forisattpositiv utveckling i glesbygden av brist på medel för alt genomföra angelägnasatsningar. Deansökningar om glesbygdsstöd som på grund av brist på medel f n. inle kanbeviljas kommer i många fall atl ligga kvar i avvaktan på nya medel /85. Länsstyrelserna bör nu ges resurser för att kunna medverkatill genomförandet av dessa långsiktigt sysselsättningsskapande projekt. De lokala utvecklingsprojekten och andra glesbygdsprojeklhar varil värdefulla för alt ta till vara lokala initiativ i strävan all få enpositiv glesbygdsutveckling. Pågående projekt bör ges möjlighel alt fortsättaoch startandet av ytterligare sådana verksamheter bör stimuleras. För dettaerfordras särskilda medel. Med hänvisning till vad jag anfört i del föregåendehemställer jag atl regeringen föreslår alt till Särskilda gleshygdsinsaiser i skogslänen / 85 under lolfte huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av25000000 kr. Tryckeri, Stocktiolm 1984 Sysselsättningsskapande åtgärder inom civildepartementetsverksamhetsområde 1983/84:150 Bilaga 7 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /85 såvitt avser verksamhetsområde. Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor Under denna anslagsrubrik har för /85anvisats ett anslag av 2,4 milj. kr. Anslaget är avsett förrestaureringsarbeten på domkyrkorna i , och . Statsbidraget till avser kostnader förförstärkning av valven. För dessa arbeten utgår statsbidrag molsvarande avkoslnaderna. Allvarliga fuktskador har upptäckts i tak.Även dessa skador är av sådan karaktär att statsbidrag bör utgå förreparationsarbetena. Skadornas omfattning kan inte bedömas förrän reparationsarbetetpåbörjats, vilket kan ske . Jag räknar emellertid med ellanslagsbehov av närmare I milj. kr. för statsbidrag till dessa arbeten. I fråga om svarar slaten för trefjärdedelar av kostnaderna för restaureringsarbetena och församlingen för enfjärdedel. Del för nästa budgetår beräknade anslaget avser en mindre del av enomfattande yttre restaurering av . Skadorna på är mycketallvarliga och det är angeläget att erforderliga reparationer utförs snarastmöjligl. Ulöver del i budgetpropositionen föreslagna statsbidraget räknar jagmed ett anslagsbehov av minst I milj. kr. för restaureringsarbelen påSträngnäs domkyrka under nästa budgetår. restaureringskommUté anhåller omstatsbidrag för dels reparation av fönstren i , dels vissainvän-diga reparationsarbeten i . Fönstren är svårt skadade genomvittring. De fönster som har de värsta skadorna behöver repareras tämligenomgående. Arbetena beräknas sammanlagt kosta mer än 10 milj. kr. framhåller att arbetena på fönstrenär brådskande. påbörjande av arbetena senare än kan enligtämbetets mening leda till atl de befintliga skadorna ytterligare förvärras.I 1983/84. 1983/84:150 2 Jagföreslår atl regeringen tar upp förhandlingar med kyrkligasamfällighet angående fördelningen av kostnadema lör de planerade arbetena påLinköpings domkyrka. Preliminärt räknar jag med ett anslagsbehov av 2 milj.kr. för statsbidrag till arbeten på . Enomfattande yttre restaurering av har avslutats.Koslnaderna för restaureringen uppgår till l3893(K)5kr. Enligt den avkammarkollegiet föreslagna koslnadslördelningen skall slaten svara för tvåtredjedelar och domkyrkoförsamlingen i för en tredjedel av kostnademaför dessa arbeten. Kostnaderna för restaureringen hur delvis lör-skolterats avförsamlingen. För alt läcka de av församlingen lörskoiieiade koslnaderna skulleulöver tidigare anvisade belopp erfordras närmare 3 milj. kr. Ytterligarerestaureringsarbelen finns projekterade på och andra kyrkor i Visbystift. Församlingarna i bildar sedan den en partiellkyrklig samfällighet för atl handha de angelägenheter av ekonomisk natur somavser vård och underhåll av församlingskyrkorna. Jag föreslår all delytterligare statsbidrag som skulle ha ulgåll för den yttre restaureringen avdomkyrkan i ställel får användas lör sådana restaureringsarbelen på domkyrkanoch andra kyrkor i som kan ulföras under nästa budgetår. Jag räknarmed elt anslagsbehov av ca 4 milj. kr. för arbeten på kyrkor i . Sammanlagtförordar jag att 8 milj. kr. anvisas för bidrag till restaurering av kyrkor.Del bör ankomma på regeringen alt besluta om fördelningen av anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till restaurering av äldre domkyrkor för / 85 undertrettonde huvudtiteln utöver vad som upptagits i prop. 1983/84: 100 bil. 15anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund Förnästa budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ell anslag av 6,5 milj.kr. Frågor om bidrag ur anslagel prövas av en samarbelsnämnd med representanterför samfund som kan komma i åtnjutande av statsbidrag. Bidragför anordnande eller upprustning av lokaler för trossamfund ulgår av skäligakostnader, dock högst med . Bidragtill handikappanpassning av lokaler för trossamfund får utgå med belopp sommotsvarar kostnaden för åtgärden, dock högst med lOOOOO kr. Samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfund räknar preliminärt med att det för budgetåret1984/85 finns aktuella projekt med en beräknad produktionskostnad av över 200milj. Projekten är fördelade över hela landet. Anslagsbehovet förstatsbidrag till dessa projekt beräknas till ca 55 milj. kr. Bilaga 7 :, 3 Jaghar tidigare i åreis budgetproposition uttalat att extra bidrag till lokalerför trossamfund borde kunna övervägas om det även nästa budgetår skulle bliaktuellt med åtgärder för atl stimulera sysselsättningen. Med hänsyn till delmedelsbehov som föreligger i fråga om lokaler för trossamfunden saml tillbehovet av åtgärder för att stimulera sysselsättningen förordar jag atlytterligare 16 milj. kr. anvisas för nästa budgetår till anskaffande ochhundikappanpassning av lokaler för trossamfund. Jag räknar med atl ell extrastatsbidrag av denna storlek kommer all möjliggöra en ökning avbyggnadsvolymen molsvarande ca 60 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår allIill Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /85under trettonde huvudtiteln ulöver vad som upptagils i prop. 1983/84: 100 bil.15 anvisa ett reservationsanslag av . Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhålls från fackdepartemenl och olika verk och insfitutioner.Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förde bedömningar som görs i nationalbudgeten. Nafionalbudgelen består avtvå delar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattar delekonomiska läget och konjunktur-utsiktema. Den andra delen, kapitel 2-10,behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. I appendix tillkapitel 1 redovisas arbetsfördelningen mellan ochkonjunkturinstitutet. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1984 vilar på , därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren ochdepartementsrådet . ' Kalkylema avslutades för del den 12 april 1984.I 1983184. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 1 Sammanfattande översikt' 1.1 Internationellutveckling Sedan den preliminära nafionalbudgelen presenterades ijanuari har utsikterna till en förstärkt inlemationell uppgång 1984 byggtsunder ytterligare. Förbättringen i har befästs, vilket kan geytterligare tillväxtimpulser tiU andra delar av världen. Ett positivt drag iden hittiUsva-rande utvecklingen är att produklionsuppgången haft så begränsadeeffekter på inflationstakten. Investeringama har vidare utvecklats relativtstarkt. I har tiUväxten varit något snabbare än man fidigareförmodade. Vid en förstärkt icke-inflafionistisk fillväxt i industri världenblir dessutom de skuldtyngda ländernas problem mindre akuta, vUkel ökar derasabsorptionsförmåga. Detta kommer även alt gynna industriländemas export. För industriländerna sammantagna beräknas BNP-fiUväxten1984 fill ca 3 3/. Produktionstillväxten (BNP) i OECD-området -2,4 5 1/4 -1,0 -0,4 3 3/4 Ett studium av utvecklingen under loppet av 1983 och 1984visar emellertid att den förväntade tillväxten dämpas. Förklaringen stårfrämst att finna i att lagemtvecklingen ger ett svagare stöd fillproduktionsliUväxten efter omsvängningen i konjunklumppgångens inledningsskede,medan den slutliga efterfrågan i industriländerna beräknas öka ungefär likasnabbt som i Qol. Den restrikfiva ekonomiska polifiken i flertaleteuropeiska länder bidrar till att tillväxttakten fortsätter att vara relativtlåg. Den totala sysselsättningen i OECD-området beräknas stiga, men denna förbättringavser främst de icke-europeiska ländema. För del väntasarbetslösheten fortsätta att öka, fill att omfatta av arbetskraften motslutet av 1984. Världshandeln väntas öka med ca 5,i volym 1984. Förbearbetade varor som går i internationell handel förutses en prisökning pådrygt . ' 1 detta kapitel redovisas bedömningav den ekonomiska utvecklingen. I kapitel 2-10 behandlas utvecklingen inomolika områden mera i detalj. Arbetsfördelningen mellan ochkonjunkturinstitutet framgår av appendix till detta kapitel. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 3 Oljepriset fömtses bli relativt stabilt under 1984.OPEC-länderna har , trots den svaga efterfrågan iindustriländerna, lyckats begränsa nedgången i oljepriset genom att hållatillbaka utvinningen. Många producentländer har emeUertid varit otåliga atthöja produktionen för aU öka exportintäktema, och rykten om ytteriigaresänkningar av de officiella kontraktsprisema har inte saknats. Med reservationför bl.a. möjligheten av ofömtsedda politiska oroligheler i Mellersta Österntalar mycket för att eventuella förändringar i oljepriset blir relativtmåttliga .' Även omutsiklema förefaller relativt ljusa är det fortfarande osäkert hurvaraktig konjunktumppgången blir. Den kvardröjande skiUna-den i tiUväxttaktmellan och , den restriktiva ekonomiska politiken imånga länder, den bristande anpassningen av växelkurserna tiU underiiggandeekonomiska förhållanden, de höga realräntoma och fortsatta finansiellasvårigheter i många är exempel på problem som kan hejda, eller i vatjefaU dämpa återhämtningen. I syfte att begränsa prisökningar och skapa bättrefömtsättningar att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen framöver i den svenskaekonomin presenterade regeringen ett sjupunklsprogram: AUmänthyresstopp med omedelbar verkan fram . Särskildlikviditetsindragning från skogsindustrin. Stopp för höjdaktieutdelning . Överiäggningarmed arbetsmarknadens parter i syfte att skapa nya fömtsättningar för löne- ochprisbildningen och framöver så aU inflationen under loppet av 1985kan begränsas fill . Motivenför dessa åtgärder utvecklas närmare i den reviderade finansplanen. I dekalkyler som presenteras i delta kapitel har hänsyn tagils fill dessa åtgärder.Vidare har också beaktats effekter av de åtgärder på byggområdet och de ökadearbetsmarknadspolitiska insatser som föreslås i kompletteringspropositionen. ' I kalkylema i denna nationalbudget har antagits ett råoljeprisom per fat (fob). För dollarn har antagits en genomsnittskurs om7,1984. har emellertid inte haft möjlighet attbeakta dessa åtgärder i sina specialkapitel till nationalbudgeten. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Varuexportenökade i volym 1982-1983, vilket innebar en något starkare tillväxt änvad som angavs i den preliminära nationalbudgeten. Speciellt stor var ökningenav råvamexporten, vilken steg . Härav ökade exporten avpetroleumprodukter med nra och exporten av pappersmassa . För debearbetade varorna (exkl. fartyg) uppgick ökningen fill i volym. Mer än 2/3av denna tillväxt har sin grund i en ökning av de svenska marknadsandelarna.Marknadsandelsvins-tema för den svenska exporten 1983 blev påtagligt högre änvad som var att vänta med hänsyn tUl de på den historiska utvecklingen skattadesambanden mellan marknadsandelsförändringar och relativpriser m.m. (Från tredjekvartalet 1982 tiU slutet av 1983 sjönk de svenska relafiva exportpriserna medca . Nedgången skedde huvudsakligen tiU följd av devalveringen av kronan med16% .) Det förefaller som om den omedelbara priskänsligheten fillföljd av de med devalveringarna sammanhängande relafivprisförskjutningarna1981 och 1982 var högre än molsvarande elasticileter under 1960- och1970-talen. I synnerhet var de initiala effekterna av devalveringarpåfallande svaga. Detta kan ha haft sin grund i att eftersläpande effekter avde kraftiga relativa kostnads-och prisökningarna gjordesig gällande ännu sista år. TiU den för gynnsammaandelsutvecklingen bidrog också att leveranskapaciteten hos de svenskaleverantörema var god samt atl de svenska bilproducenlerna haft storaframgångar på bl.a. USA-marknaden. Utsiklemaför den internationella konjunkturen 1984 har som nämnts förbättrats. I linjehärmed har marknadsulrymmet för svensk export av bearbetade varor beräknatsväxa med . Även utsikterna för fortsatta marknadsandelsvinster harförbättrats. En förutsedd förstärkning av den inlemationellainvesleringskonjunkturen torde komma alt inverka förmånligt på Sverigesrelativa exportutveckling, eftersom investeringsvaror väger förhållandevistungt i den svenska exporten. HärtiU kommer tidsförskjulna positiva effekter avrelativprissänkningarna 1982 och 1983. Lönekostnaderna i fillverkningsindustrinväntas öka med . Denna kostnadsökning neutraliseras dock delvis avatl produklivi-tetsliUväxten fömtses bli fortsatt stark. Produktivitetsökningen1984 väntas uppgå fill . har därför de svenskaföretagens relafivpris beräknats bli ungefärligen oförändrat. De i april 1984framlagda förslagen om likviditetsdepositioner samt exportdepositioner förskogsindustrin beräknas på någol kunna få en dämpande effeki pålöne-och prisutvecklingen. Exportenav bearbetade varor bedöms expandera med ca 101/i volym 1984. Råvaruexportenförväntas fortsätta att öka 1984, men i en avsevärt lägre takt jämfört med1983. Det beror på an råvamlagemppbygg-naden utomlands dämpas samt att vissavamgmpper, t.ex. trävaruexporten, kan komma att begränsas av otiUräckligkapacitet. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 5