prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — a. behandlalfrågan om besiämmelser för omröstning i förvaltningsärenden. Även frågan omomröstningsreglernas utformning inom slatliga myndigheler med lekmannaslyrelserhar tagils upp av ulredningen. Frågan om omröstningsregler samt hithörandefrågor rörande tjänstemännens roll i beslutsprocessen m. m. bör därför enliglmin mening övervägas samlat i ett senare sammanhang. Detta möjliggörs genom attkommilténs förslag i dessa delar överiämnats till verksledningskommiltén. Jag delar kommitténsuppfattning om viklen av en bred medborgerlig förankring i del regionalautvecklingsarbetet och om all informalion och debatt i de länspolitiskl vikligafrågorna bör underlättas. Kommittén förordar en vidareutveckling av olikainsatser för alt främja en allmän debatt i samhällsfrågor och om ulvecklingen ilänet. För egen del anser jag att kommitténs uppslag bör kunna vara en godutgångspunkt för en vidare ulveckling på delta område. Till en del har statsmakterna redan tagitställning till förslagen genom sitt beslut om regionalpolifiken (prop. 1981/82: 113, AU 23, rskr 388). Den förändringen i länsplaneringen hardärigenom införts atl dén fullständiga länsplaneringsomgången harslopats. skall enligl förordningen (1982:877) om regionallutvecklingsarbete åriigen utarbeta en rapport över utvecklingen i länet och detregionala utvecklingsarbetet. I denna länsrapport skall länsslyrelsen bl.a.redovisa riktlinjer för användningen av tilldelade resurser för regionalautvecklings- 1983/84:100 Bilaga 15 44 insatseroch för vilka planerings- och utvecklingsinsatser som planeras. Om landstingskommunen eller någon av länetskommuner begär det, skall en gång om årel lämna en samladinformalion om del regionalautvecklingsarbetet vid sammanlrädemed landstingel eller kommunfullmäklige.Vidare skall de slalliga länsmyndigheterna i del årliga arbetet med underlagför den cenlrala myndighetens anslagsframställning lämna informalion till länsslyrelsen om pågående och planeradverksamhel som har betydelse för länels ulveckling. Enligl min bedömningkommer länsrapporlen med sin tyngdpunkt på planerings- och utvecklingsinsatser attdels utgöra ett viktigt underiag för det löpande arbetet i länel, dels kunna bildautgångspunkt för en fortlöpande debatt i länet om den slalliga regionalaverksamheten. Med nuvarande uppläggning bör länsrapporten kunna tjäna somgrundinformalion för debatt i samhällsfrågor i länel. Någol behov av en särskildårsredogörelse på sätt som kommittén har föreslagit föreligger därför inle enligtmin mening. När del gällerformerna för behandling av frågor som rör utvecklingen i länetdelar jag kommitténs uppfattning alt del bör ankomma på varjelandstingskommun atl reglera formerna för debatten m. m. ADB-stöd och informationsbehov för samhällsplaneringen ilänen ADB-beredningsgruppenhar gjort en bred genomgång av i första hand länsstyrelsernas behov av ochmöjligheler till en effektivare verksamhet med hjälp av ADB. Den beskrivning av läget rörandeADB-verksamheten, som beredningen ger, har liksom beredningens förslag till åtgärder i allt väsentligt vunnitremissinstansernas gillande. Jag delar den synen och anser att beredningensförslag ulgör en god grund för del kommande arbetet. Beredningsgruppenframhåller utbildningen som ett av de viktigare inslagen i en strategiför ADB-utveckling vid länsstyrelserna. Jag delar i likhetmed remissinstanserna uppfattningen all ulbiidning av personalen är enförutsättning för att ADB-utvecklingen vid länsslyrelserna skall kunna skenära det dagliga arbetet och utifrån de faktiska behoven. Jag har informeratsom atl länsstyrelsernas organisationsnämnd () redan innevarande budgelår avsätter resurser för alt erbjudapersonalen vid flertalet länsstyrelser engrundläggande ADB-ulbildning. Detta är enligt min mening en lämplig åtgärd av . bör fortsätta med denna verksamhet. Den av beredningsgruppen föreslagnapåbyggnadsulbildning-en anser jag alt länsstyrelserna bör beakta i kommandeordinarie verksamhetsplanering. Fleraav beredningsgruppens förslag innebär att länsstyrelserna själva 1983/84:100 Bilaga 15 45 ges en slor del av ansvaret för utvecklingen avADB-verksamheten. Jag anserbåde all dessa strävanden mot ett decentraliserat ansvar är riktiga och atl länsstyrelserna själva skall organiseradet inierna arbelel med ADB-utvecklingenutifrån sina egna behov. En sådan organisation av ADB-arbetel ligger i linje med vad jag iinledningen till denna bilaga redovisar som en generell ADB- strategi för heladen civila statsförvaltningen. Jag är därför inteberedd atl ta slällning lill hur länsstyrelserna skall planera, organisera och dimensionera sitt interna arbele med ADB-frågorna eller reservera särskilda medel förlänsstyrelsernas ADB-verksamhet.Jag anser emellertid atl beredningsgruppens förslag kan tjäna som exempel och vägledning för länsstyrelserna. Jag vill i detta sammanhang underslryka del samband som normall råder mellan ADB-utveckling ochandra former av administrativ ulveckling och viklen av all ADB-lekniken ses av flera hjälpmedel i ralionaliseringsarbeiel. En ADB-ulveck-lingfårsåledes inte ses som ett självändamål ulan underordnas verksamhetensmål i övrigt. Mångaremissinstanser framhåller atl förutsättningen för atl länsslyrelserna på etteffektivt sätt själva skall kunna arbeta med ADB-utveckling är att den föreslagnacentrala slöd- och samordningsfunktionen inrättas. Det är även enligt minuppfallning av slor vikt att ett gemensamt stöd- och samordningsorgan inrättas. I likhet med beredningsgruppen anser jag ätit bör gesdenna funktion. Uppgiftenbör, vilket bl.a. statskontoret framhåller, ses som ett naturligt inslag i LON:s verksamhet som rationaliseringsorgan förlänsstyrelserna. Del är viktigl all påpeka alt genom atl tilldelasdenna uppgift inle ges någon ullaladslyrfunklion genlemol länsslyrelserna ulan skall huvudsakligen inrikta arbelel på all slödja länsstyrelsernas projektarbete, svara för samordning vid inköp avutrustning, förmedla och informera om program och utbildning samt verka församordning av de centrala verkensADB-stöd för länsstyrelserna. Jag villbetona viklen av att med dessafrågor arbetar i nära samverkan med statskontoret och . Jag förutsätter att inomramen för sina befintliga resurserkan omfördela resurser för erforderliga personalinsatser m.m. Jag föreslår dockalt man genom omfördelning inom anslagei reserverar medel ål förstöd åt i första hand projekt vid länsstyrelserna samt vissa inköp av utrustning som skall utnyttjas främsl isamband med utbildning. Jag har beräknal . för dessa ändamål. En annan viktigfråga för lånsstyrelsernas arbete med ADB-utveckling är valet av leknik. Jag bedömer, liksomremissinstanserna, berednings- 1983/84:100 Bilaga 15 46 gruppens synpunkter och förslag när det gäller vilkenteknik länsslyrelserna bör välja som realistiska och väl avvägda. Mol bakgrundav den snabba tekniska utvecklingen anser jag det riktigt alt kombinera teknikvaletefler arbetsuppgifternai det enskilda fallet och låta både siordalorer, länsdalorerna ochsmådalorer komma lill användning i slällel för all salsa på en pla-neringsdalor. Länsslyrelserna har i flera fallredan idag lillgång till olikamaskiner och system som kan utnyttjas för planeringsändamål. Någon mer allmän satsning på datorinförskaffning förlänsstyrelserna är därför inte nu erforderlig. Länsstyrelserna bör också räknain ADB-kostnader i sin budgel. Jag är f. n. därför inle beredd föreslå allsärskilda medel avsätts för inköp av datorutrustning lilllänsstyrelserna. In formations fö rsörj ning Beredningsgruppenhar vad gäller den regionala och lokala samhällsplaneringensinformationsförsörjning frångått sitt tidigare förslag om en regional planeringsdalabas. I slället föreslårberedningsgruppen all ålgärder vidlas inomflera olika områden för all ytterligare förbäitra informationsförsörjningen. Med beaktande av atl vikligainformationsbehov som de regionalaplaneringsdatabaserna skulle tillgodose har lösts eller håller på att lösas på annat sätt anser jag det merrealistiskt atl som beredningsgruppen gör i stället försöka finna vägar lillbällre samverkan mellan planerandemyndigheter. Denna uppfattning har brell slöd bland remissinstanserna. Som exempel på informationsbehov som har ellerhäller pä att lösas vill jag nämnaatt stalistiska centralbyrån (SCB) har fortsatt att utveckla och förbättra sin regionalstatisliska databas (),all regeringen har lagilställning lill SCB:s förslag tillförändrad folk- och bostadsräkning samlatt statskontoret på uppdrag av regeringen arbelar med alt genomföra det avriksdagen beslutade basregistrel över företag och andra organisationer. har avlämnatsitt slutbetänkande (SOU 1983:74) Framtida statlig statistik. I belänkandet statliga statistiken kartlagts och förslag lämnas till den framtida statistikproduktionen. De förslagberedningsgruppen för fram och som berör informalionssam-verkan mellanlänsstyrelserna och andra regionala och lokala myndigheter, samarbetebelräffande forsknings- och utvecklingsarbete och samverkan SCB- länsstyrelsernaser jag som naturliga inslag i arbetet med planeringsfrågor på regionaloch lokal nivå. Länsslyrelserna har genom sill nuvarande ansvar för bl. a. denregionala utvecklingen även ett ansvar att la tillvara möjligheterna tillbättre samverkan inom informationsförsörjningens område. Några särskilda ålgärder från regeringens sidaanser jag därför inle erforderliga. Frågan omfinansieringen av ADB-projekl och arbelel med informafionsförsörjningen hartagits upp av några remissinstanser. pekar påsvårigheten att med nuvarande intäktsredovisning kunna bestrida egnakostnader för informationsförsörjning. 1983/84:100 Bilaga 15 47 lianstads län behandlar i sitt remissvar frågan omsamfinansiering med cenlrala verk för utvecklingskostnader. Somjag lidigare haranförl harjag beräknal atl skall tillföras vissa resurser för bl.a.utvecklingskostnader. : s medeltorde emellertid inle vara tillräckliga om slörre ADB-projekl sätts i gång. Inte heller torde enenskild länsslyrelse kunna ensam svara för utvecklingskostnaderna. En möjligväg atl lösa dessa problem är enligl min mening alt , berörda länsstyrelseroch centrala verk i förekommande fallkommer överens om gemensam finansiering av utvecklingsprojekt inom ADB-området. Jag anser detnaturligt all i sin funktion somstöd- och samordningsorgan söker finna former för sådan gemensamfinansiering. Förslagel om utökadsamverkan mellan SCB och länsstyrelserna genom en regional representation för SCB iform av en slalistikansvarig tjänsteman vid varje länsstyrelse är enligt SCB intressant. SCBredovisar emellertid flera praktiska och ekonomiska svårigheter att genomföraförslagel. Jag anser i likhet med SCB att förslaget med en statistikansvarigtjänsteman placerad på varje länsstyrelse är intressant och värd attundersökas ytterligare. Som SCB påpekat föreligger emellertid flera skäl som talaremolförslagel. Jag avser därför att ge SCB i uppdrag att lillsammans med och företrädareför länsstyrelserna närmare utreda förulsättningarna för ett nära samarbetemellan SCB och länsstyrelserna. Därvid bör ett alternativ vara altlänsstyrelserna förstärks med en slalistikansvarig tjänsteman. De förutvarandelänsdomstolarna - länsrätterna, länsskatlerälterna ochfastighetstaxeringsrätterna - som var knutna till länsstyrelsernabröts ut urlänsstyrelserna och lades samman fristående allmän förvaltningsdomstoli varje län med namnet länsrätt. De nya länsrätterna övertog länsdomstolarnasmålområde. Någon utvidgning av målområdet skedde alltså inte i samband med alt domstolarna blev fristående. Senarehar dock några nya målgrupper tillförts länsrätternas kompetensområde. Målenligl socialtjänstlagen är därvid den dominerande gruppen. Länsdomstolskommitténhar haft i uppdrag atl utreda om ylleriigare målgrupper lämpligen kan föras över till länsrätterna.Kommitténs direktiv anvisade att utredningsarbetet i första hand bordeinriktas på sådana mål som handläggs hos länsstyrelserna och där talan motbesluten förs hos kammarrätt.Uppdraget innefattade också frågan om en funklion som allmänl ombud bör inrällas i sådana målgrupper som föreslås ingå ilänsrätternas målområde i syfle attfå lill slånd en tvåpartsprocess.Kommitlén har redovisat sina förslagi .betänkandet (SOU 1981:75) Länsrätternas målområde Administrativtvåpartsprocess. 1983/84:100 Bilaga 15 48 Kommitlénkonstaterar all såväl som länsrätten från skilda synpunkter i och försig är lämpliga instanser för besvärsprövande uppgifter. Kommitlénkan dock inte bortse från all länsslyrelsen också har lillsynsuppgifier påolika områden som inle bör förenas med en uppgift atl vara besvärsinstanspå samma områden. Kommittén har vid sin bedömningav inslansordningsfrägan också vägt in betydelsen av alt besvärsprövande uppgifter fullgörs i närasamverkan mellan personal med beslutande funktioner och experter på olikaområden. För kommittén framstår detsom en bättre ordning om beslutsinstansen och experten har en lillvarandra fullt fristående ställning. Av dessa och andra principiella skäl har kommittén funnit atlförvallningsrällskipningen på regional nivå i ökad ulsträckning bör organiseras i domstolsform. Länsrätten bör därvid enligt kommitténs uppfallning handhabesvärsprövande uppgifter, medan länsstyrelsenmed sin lillgång lill kvalificeradexpertis är lämplig för bevakandeoch utredande uppgifter. Mol denna bakgrund föreslår kommillén alt besvärsprövningen i hälsovårdsmål,djurskyddsmål, brandmål och vissa vapenmål flyttas över tilllänsrätten. Kommillén föreslårvidare alt del införs ell ivåparlsförfarande i dessa målgrupper och all uppgiften all föra delallmännas lalan läggs på ell allmänl ombudhos länsslyrelsen. Del allmänna ombudel föreslås få bevakande och utredande uppgifter saml lilluppgift all föra processer i domstolarna.Del bör enligt kommitlén finnas goda möjligheter att tillgodose de kommunala synpunkter som gör sig gällande i målengenom ell samråd mellan del allmänna ombudet och den kommunalabeslutsinstansen. 1 vissa fall har dock det kommunala intresset en sådan styrkaatt det bör utgöra grund för en egentalerält för kommunen. Kommillén anser all förslagen om en ändrad instansordning och införandet av en tvåpartsprocessär så starkt förknippade med varandra att de bör genomföras i ett sammanhang. ' Kommitténs förslaghar fått ett blandat mottagande vid remissbehandlingen. En skiljelinje gårmellan å ena sidan domstolar och andra i huvudsak rättsvårdande myndigheter somöverlag är positiva till förslagen och å andra sidan länsstyrelseroch kommunala organ som är klart negativa. Ävende centrala förvaltningsmyndigheterna på de områden, som berörs av förslagen, är med något undanlag kritiska till en ändrad intansordning på regional nivå inom resp. område. De instansersom tillstyrker förslagen åberopar i likhel med kommitlén främstallmänna rättssäkerhetssynpunkter.Kammarrätten i Slockholm framhåller bl.a. att förslagen medför atttyngdpunkten i processen förskjuts lill första instans som en domstolsprövning i två instanser alltid ärgaranterad. Kammarrätten ser ocksåfördelar från rekryterings- och ulbildningssynpunkl för de allmänna förvaltningsdomstolarnasdel om förslagen genomförs. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 49 instanser framför liknande synpunkter. Länsstyrelserna,som överlag avstyrker förslagen, betonar särskilt de praktiska fördelar som detnuvarande besvärssystemet innebär. Många länsstyrelser framhåller atl deras handläggningav besvärsärenden är enkel och smidig där experter, parter och myndigheter kankomma lill tals vid informella överläggningar. De befarar att kommilténsförslag kommer all medföra en mera tungrodd och dyrbar handläggningsordning,vilket inle gagnar den enskilde medborgaren. Enligt JO är det utan tvivel så attprocessordningen vid länsrätterna erbjuder större rättssäkerhet än förfarandetvid länsstyrelserna. Han konslalerar dock att den nuvarande ordningen trotsallt fungerar ganska bra. Innan man gårifrån den ordningen bör man enligt JO vara säker på att man verkligen vinner påtagliga förbättringar med delsystem som kommer i stället. JO harinte blivit övertygad om att kommittéförslaget bör genomföras, bl. a. mot bakgrund av att förfarandet imålen kan bli mera tungrott än det är . I fråga omtvåpartsförfarandet anser de flesta remissinstanserna att ett sådant i och för sigkan ha ett stort värde. Många menar dock att det passar mindre väl i demålgrupper som kommitléns förslag omfattar. Till dessa instanser hörnästan samtliga länsstyrelser och kommuner som har yttrat sig i frågan. Deframhåller att det i dessa mål ofta inle finns något entydigt allmänintresse. Intesällan står kommunala och statliga intressen mot varandra, vilket försvårar möjlighetenför ett allmänl ombud all föra en process. Många remissinstanser kritiserar kommittén förall den inte tillräckligt har belyst hur de kommunala intressenaskall kunna göras gällande i etttvåpartsförfarande. och flera komrhuner menar attförslaget innebär en icke acceptabel statskontroll över kommunerna. För egen del gör jagföljande bedömning. har till övervägandedel anfört principiella skäl tillstöd för sina förslag. Kommitténhar därvid utgått från de principer om förvaliningsrättskipningens organisation som lades fast vid 1971 årsförvaltningsrätts- och länsstyrelsereformer.Förslagen kan därför i och för sig ses som ell naturiigt fullföljandeav reformarbetet inom förvallningsrällskipningen. I likhel med många remissinstanser anser jag emellertid all mani högre grad än vad kommitlén hargjort också måsle ta prakliska hänsyn när del gäller val av besvärsinstans pålänsplanet. Besvärsordningen niåste med lillgodoseende av rimliga rältssäkerhetskrav vara ralionell ochekonomiskt försvarbar. Enligt minmening kan man därvid inte bortse från alt det hos finns en stor sakkunskap på de målområden som nuär akluella. Denna sakkunskap äromistlig för målens avgörande. Det bör även vägas in att en domstolsprövning är en förhållandevis dyrbarhandläggningsform. Praktiska skäl talar därför för att börkvarstå som besvärsinstans. 4 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 50 Jag vill i detta sammanhang också erinra om atlregeringen i den beslutade lagrådsremissen med förslag lillny plan- och bygglag har tagit slällningför alt länsslyrelsen och inle länsrätten är den lämpligaste instansen atl på regional nivå pröva besvär överbyggnadsnämndernas beslut i byggnadsmål. För all utnyttja kompetens har kommitténföreslagil ett tvåpartsförfarande med ell allmänt ombud som lillsammans med experterskall svara för ulredningen i målet. Ett tvåpartsförfarande kan onekligen imånga fall ha ett stort värde från rättssäkerhetssynpunkt. 1 likhel med mångaremissinstanser befarar jag emellertid att kommitténs förslag innebär ettonödigt tungrott förfarande utan att några påtagliga rättssäkerhelsvinsleruppnås. Till detta kommer det av många remissinstanser påtalade problemet med hur dekommunala intressena skall kunna görasgällande i processen. Jag delar flertalet länsstyrelsers och kommuners uppfattning atl kommittén inle har lyckatsfinna tillfredsställande lösningar pådetta problem. Mol bakgrund av vad jag nu har sagt är jag inte beredd atl föreslå några åtgärder med anledning avlänsdomstolskommit-léns förslag. Jag har i della ärende samrått med chefen förjustitiedepartementet. Anslagsfrågor m. m. Länsslyrelserna hari sina anslagsframställningar redovisat ett huvudförslag som utgörpris- och löneomräknat anslag för /84 minskat . Jagkan dock inte förorda alt medlen lill länsstyrelserna skall minskas enliglhuvudförslaget. Skatteavdelningarna saml taxeringsavdelningen och uppbörds-och dataenheterna vid länsslyrelsen i bör med hänvisning tillverksamhetens art enligt min mening helt undantas från besparingarenligt huvudförslagel. För övrig verksamhelinom länsstyrelserna är läget nu enligt min bedömning så ansträngt alt ytterligareminskningar av resurserna i form av generellabesparingar bör undvikas. Länsstyrelserna bör dock på lämpligt sätt della i besparingsarbelet. Jag förordardärför att besparingar tas ut i formav riktade ålgärder. Sådana åtgärder kräver olika ändringar i författningaroch föreskrifter. För /85 harjag beräknat att det är möjligt au genomföra besparingar på 7,5 milj.kr., vilkel motsvarar av berört anslag. Anslagsposlen förlänsslyrelsernas organisalionsnämnd harjag beräknat enligl huvudförslagel. De föreslagnariktade besparingarna inom länsstyrelseområdet berör följande verksamheler. Jaghar i de olika frågorna samrått med respektive ansvariga slalsråd. Den regionalahemkonsulenlorganislionen har diskuterats i flera sammanhang under desenaste åren. är det en uppgift 1983/84:100 Bilaga 15 51 alt svara för vägledning m. m. tillenskilda konsumenter. F. n. har av landels befolkning lillgånglill konsumentrådgivning i den egna kommunen.Hemkonsulenternas uppgifter när det gäller rådgivning är sålunda numera av ringa omfallning. Derashuvudsakliga uppgifter rör marknadsbevakning,utredningar och kunskapsförmedlande uppgifter. Dessa uppgifter bedrivs till stor del i direkt samarbete medkonsumentverket. Somjag redan harangivit bör de uppgifter som i första hand skall åvila länsstyrelserna vara sådana där behov av ochmöjligheter till regional avvägningföreligger. Mot den här redovisade bakgrunden anser jag att länsstyrelsernas hemkonsulentorganisation böravvecklas fr.o.m. den 1 januari 1985.Förslaget innebär alt verksamheten kommer att koncentreras till central, statlig och lokal, nivå. Man bördärför överväga hur samverkan mellan och kommunernaskall utformas. I det sammanhanget fårsärskilt övervägas om ytterligare stöd till kommunerna kan behöva ges. Dessafrågor bör prövas av den konsumentpolitiska kommittén och ligger i linje meddess uppdrag. Redan innan slällning kan tas till kommitténs kommandeförslag måsle dock vissa ålgärder vidtas. Chefen för kommersenare alt föreslå regeringen atlkonsumentverket ges i uppdrag att vidta de omedelbara åtgärder respektivelämna de förslag, som övergångsvis är påkallade med anledning av att hemkonsulenttjänsterna dras in.Besparingarna med anledning av indragningenberäknarjag lill 5 milj. kr. Av dessa kan 2,5 milj. kr. tasut under /85. Den 1 juli 1984kommer en omorganisation att genomföras beträffande den regionalapolisledningen i tre län. Bl.a. kommer länspolischefstjänsterna i dessalän att dras in. Jag beräknar att länsstyrelsernas anslag härigenom kan minskasmed omkring 1 milj. kr. Genom nyligenbeslulade förändringar i fråga om s. k. stödjande kungörande anser jag attlänsstyrelsernas anslag för kungörelseannonsering kan bibehållas vidnuvarande nivå. Jag har således inte beräknat någon prisomräkning på den berörda anslagsposlen. Besparingarna iövrigt kommer att inom allmänna enheten beröra bl.a. körkortsregislreigenom att man datoriserar vissa belastningsdata som rör körkorlsinnehavarem.fl. Inom planeringsavdelningens område räknar jag med förenklingar bl.a. beträffande vissa väg- ochtrafiksäkerhetsärenden. Jag räknarockså med all även en del andra smärre förenklingar och avregleringar kommer all genomföras vilka medförsänkla krav på resurs-insalser.Berörda departementschefer och övriga statsråd kommer alt senare aktualisera erforderiiga förändringar ilagstiftning m. m. Arbelel medavregléring och förenklingar får dock inle slanna av med nu aktuella åtgärder.Somjag tidigare anfört måsle en strävan vara att besparingarna förlänsstyrelsernas del sä långt möjligt nu görs genom riklade ålgärder. Jag anser också alt man genomvissa omorganisalioner kan uppnå ell minskal medelsbehov. För de närmast kommandebudgetåren 1983/84:100 Bilaga 15 52 skall arbetet med förenklingar m. m. inlensifieras såall för budgetåren 1985/86 och 1986/87 besparingsmål om resp. avberört anslag uppnås. Jagavser all med övriga berörda slalsråd forllöpande la upp områden, ärendegrupper och motsv., som kanrationaliseras. I della arbete utgörlänsstyrelsernas inlämnade förslag lill rationaliseringar en god grund. Jag anser att bl.a. länsstyrelsernasorganisalionsnämnd () aktivt skall medverka i detta arbete. 1983/84:40(bil.