prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De flesta är belägna på landsbygden.Bygdegårdsrörelsen har alltsedan sin 19 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 10 290 start arbetat med kulturaktiviteter avskilda slag. har förbundet arbetat med att öka kulturutbudet ibygdegårdarna och en organisation med programråd har byggts upp. Försök harockså bedrivits bl. a. i form av familjefilmvisning, konstutställningar och ökadelitteraturaktiviteter. Jag finner det angelägetatt stödja Bygdegårdarnas riksförbunds arbete med att sprida intresset förkultur. Jag föreslår därför att ur detta anslagerhåller ett bidrag av . Jag föreslår attkulturrådet i fortsättningen får ett störte ansvar i fråga om bidragsgivningenpå kulturområdet. Mitt förslag skall ses mot bakgrund av att hanteringen avbidragsärenden i är förhållandevis omfattande. Ärendenaremitteras i allmänhet till kulturtådet. Kulturområdet är ett av de få områdeninom vilket regeringen genom bidragsgivning i enskilda ärenden under löpandebudgetår fortfarande fungerar som en central myndighet. Kulturtådet tillkom bl. a. för att ta över dendittills förhållandevis blygsamma bidragsgivningen på kulturområdet, enbidragsgivning som utvecklats betydligt. har en storerfarenhet av och god kännedom om de olika kulturella behoven i landet. En stordel av den löpande bidragsgivningen bör därför nu kunna föras över tillkulturrådet. Mot denna bakgrund föreslär jag att 1,5 milj.kr. förs över till en särskild anslagspost Till kulturtädets disposition förkulturella ändamål under detta anslag frän anslaget Bidrag till särskildakulturella ändamål, anslagsposten Till regeringens disposition: Övrigakulturella ändamål. Jag föreslår också att sammanlagt 625000kr. förs över frånanslaget Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet, anslagsposternaTeater- och musikorganisationer och Daglig träning för frilansdansare. Vidareföreslår jag att . från anslagsposten under detta anslag tillfestivaler, konferenser m. m. inom landet ingår i den föreslagnadispositionsposten. Sammantaget föreslår jag att anslagsposten Tillkulturtädets disposition inkl. viss prisuppräkning beräknas till 2795000 kr.Det bör ankomma på kulturtådet all bestämma om användningen av dessa medel. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer m.m. för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 291 Bidrag till särskilda kulturella ändamål 1982/83 Utgift 9146956 Reservation 1290691 1983/84 Anslag 8102000 1984/85 Förslag 37960000 Frän dettareservationsanslag, det s.k. kulturmedelsanslaget, utgår f n. bidrag för skildaändamål till organisafioner och institutioner pä kulturområdet. Fördelning av anslaget /84 Stiftelsen för verksamheten iGerlesborg 460000 Riksförbundet Invandramas kulturcentrum för verksamheten 170000 för utvecklingsarbete för handikappade 100000 Engångsanvisningar till arkiv, kulturminnesvård, museeroch utställningar 000 för bidrag till film- ochvideogramproduk- tion inom museerna 750000 a) bidragtill arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar 685 000 b) övriga"kulturella ändamål 3106000 Stiftelsen begär ett statsbidrag av 600000kr. för verksamheten i Geriesborg (+ 140000kr. RiksförbundetInvandrarnas kulturcenlrijm begär ettverksamhetsbidrag av 200000kr. (+ 30000kr. föreslår att kostnadernaför den verksamhet som bekostas ur anslagsposten 3 fr. o. m. nästa budgetårbelastar anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,anslagsposten Centralt utvecklingsarbete (- 100000kr. Från anslagspostenSkolöverstyrelsen för utvecklingsarbete för handikappade bekostas f. n.försöksverksamhet, seminarier och konferenser på vuxenulbildningsområdel. Jagförordar i enlighet med förslag att dessa ändamålfinansieras ur anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet. Den uppkomna besparingen om . under detta anslag böranvändas för andra ändamål med inriktning på handikappade. Jag återkommer med förslaghärom vid min anmälan av anslaget Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Produktionskostnader. Statens kulturtåd disponerar 750000kr. förbidrag till film- och video- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 292 gramproduktion inom museerna under förevarande anslag.Medel för detta ändamål böri fortsättningen beräknas under anslaget Bidrag till vissa museer. Under anslaget stårdrygt 3 milj. kr. till regeringens disposition för att fillgodose tillfälligabidragsbehov pä kulturområdet i övrigt. Av skäl som jag har redovisatvid min anmälan av anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationerm. m. bör särskilda medel under nämnda anslag ställas till statenskulturtåds disposition för olika kulturändamål. 1 samband därmed bör medlenunder förevarande anslag minskas med 1,5 milj. kr. Regeringen bör dockfortfarande ha möjlighet att disponera vissa medel, bl.a. medhänsyn till att kulturtädets myndighetsansvar inte omfattar hela kulturområdet. För engångsanvisningartill arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar har för innevarande budgetår beräknats sammanlagt3516000kr. Av denna summa har 2831000kr.vid budgetårets början fördelats på 12 olikaändamål, medan 685000kr. står till regeringens disposition för ytterligare engångsanvisningar inom nämnda områdenunder budgetåret. För nästa budgetårberäknarjag sammanlagt . för engångsanvisningar inom ifrågavarande områden. Inom denna rambör 3010000kr. utgå till ändamål, somjag i det följande kommer att redovisa under resp. anslag. Äterstäende belopp,, bör disponeras av regeringen för att tillgodose medelsbehov som kan uppstå på dessa områdenunder budgetåret. Sedan är 1953 harregeringen medgett att Svenska får anordna ett lotteri tillförmån för kulturella ändamål. Regeringen beslutar frän fall till fallom anvisande av medel ur behållningen av dessa lotterier tillinvesteringsändamål av engångsnatur pä kulturområdet, t.ex.byggnadsändamål, anskaffande av utrustning o.d. 1 enlighet med det statsbidragssystemsom i praxis utbildades vid användningen av denna lotterimedelsbehällning,fattades ett antal principbeslut omstatligt bidrag med en femtedel av totalkostnaden vid ny- och ombyggnaderav regionala teater-, konserthus- och museibyggnader. budgetproposition (I980/I981: 100 bil. 12 s. 19) uttalades attdetta stöd inte längre borde utgå. F.n. finns statliga åtaganden som innebär att ca40 milj. kr. återstår att betala. Behållningen från lotteriet utgör som regel5-6 milj. kr. För att snabbare kunna fullgöra de åtaganden som gjorts har jag under detta anslag beräknatett engångsbelopp om 32 milj. kr. Jag beräknaranslaget till sammanlagt . för nästa budgetår. Vidanslagsberäkningen harjag, ulöver de förändringar jag förordat, tagit viss hänsyn till prisutvecklingen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 293 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till särskildakulturella ändamål för /85anvisa ett reservationsanslag av 37960000kr. Bidrag till samisk kultur 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Ur detta anslag kanbidrag utgå till olika former av samisk kulturverksamhet och till desamiska organisationerna i enlighet med de i prop. 1976/77:80 (s. 116,122, 128-132 och 148, KrU 1976/77:43, rskr 1976/77: 289) angivnariktlinjerna. Medlen disponeras av samefonden och beslut om bidrag fattas av samefondenskulturdelegafion. Kulturdelegationenföreslår en höjning av anslaget med 185000kr. för nästa budgetår.Delegationen framhåller att anspråken från organisationer och föreningar på bidrag ur anslaget ärmycket stora. Jag anser att bidraget till samisk kulturverksamhet ärett viktigt komplement till det stöd som i andra former kan komma det samiskakulturarbetet till del.Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till Bidrag till samisk kultur /85 anvisa ett anslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 294 Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer 1982/83 Utgift 19726000 1983/84 Anslag 20318000 1984/85 Förslag 20928000 Frän anslaget utgårersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentligainstitutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt(visningsersättning). Visningsersättningenutgår i form av ett fast ärligt belopp som tillförs ,inrättad . Fondmedlen skall användas för ändamål som i första handsyftar fill att ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässigtrygghet. Ur fondmedel betalas också viss del av konstnärsnämndens'förvaltnings- och lokalkostnader. Frågor rörandefonden och fondmedlens användning handläggs av en styrelse inomkonstnärsnämnden, kallad styrelsen för . Styrelsensverksamhet regleras i instruktionen för konstnärsnämnden (1976:531,omtryckt 1982:601) och i förordningen (1982:600) om . Styrelsen har under /83utarbetat preliminära riktlinjer för sin verksamhet. För bildkonstnärerna har utarbetatsett syslem med en inkomstrelaterads.k. Systemet tillämpas på försök t. o. m. /85. För övriga kategorier (konsthantverkare,tecknare/illustratörer, fotograferoch arkitekter) tillämpas ett bidragssystem, motsvarande de konstnärsbidrag som tidigare fördelades av arbetsgruppen för ärenden rörande bild- och formkonstnärer inomkonstnärsnämnden. För attgrundersättningen skall få avsedd effekt, dvs. ge ekonomisk grundtrygghet åtyrkesverksamma bildkonstnärer, och för alt arbetsbidrag m. m. skall kunnages i erforderlig utsträckning måste anslaget höjas betydligt. Styrelsen begäratt anslaget höjs till 40milj. kr., vilket motsvarar nivån pä författarnas biblioteksersättning.Styrelsen framhåller alt grundersättningenoch vissa arbetsbidrag är skattepliktiga. () föreslär att visningsersättningen följerbiblioteksersättningen beloppsmässigt intill dess att ett värderingssystem för detallmännas nyttjande av bildkonst har utformats. KRO begär vidare attvisningsersättningen beräknas med hänsyn till effekten av skatt och sociala avgifter påutbetalda ersättningar. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 295 Jag förordar ingenannan förändring än en viss uppräkning av anslagsbeloppet med hänsyn till prisutvecklingen. Det är enligt minmening angeläget att bildkonstnärsfondens medel fördelas på sådantsätt, att konstnäriigt arbete stimuleras och vidareutvecklas. Jag avser att iannat sammanhang föreslå regeringen att styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond ges i uppdrag att i anslutning lill anslagsframställningen /86 redovisa sin erfarenhet av den pågående försöksverksamheten med s. k.grundersättning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Visningsersättning åt bild- ochformkonstnärer för /85 anvisa ett anslag av 20928000kr. 1982/83 Utgift 12673667 Reservation 2206496 1983/84 Anslag 12715000 1984/85 Förslag 14180000 Från anslaget utgärbidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer (ändradsenast 1982:602). Bjdragen kan ha formen av konstnärsbidrag eller projektbidrag. Konstnärsbidrag kanutgå för att ge aktiva konstnärer ekonomisk trygghet. Konstnärsbidrag kan också tilldelas konstnärer för andra ändamål, t. ex. för resor. Konstnärsbidrag får f n.uppgå till högst . för varje mottagare. Det kan utgå tillsamma konstnär för högst isänder utan omprövning. Bidrag av pensionskaraktär och bidrag till efterlevandefår utgå t. v. Projektbidrag skall avse målinriktatkonstnärligt utvecklingsarbete av merkostnadskrävande natur. Bidrag kan utgå för avgränsade projekt som kan antas få betydelse för utvecklingen inomdet aktuella konstområdet eller somutgör försök att vidga användningen av konstnäriig verksamhet till nyaområden i samhället. Konstnärsbidrag ochprojektbidrag utdelas av styrelsen för i fråga om författare,översättare och kulturjournalister, av styrelsen för i fråga om bild-och formkonstnärer och av konstnärsnämnden i fråga om övriga konstnärer. inrättadesden Ijuli 1976. Enligt sin instruktion (1976:531, omtryckt 1982:601) skall nämndenvid sidan av uppgiften att handhaärenden om bidrag till konstnärer hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och socialaförhållanden. Nämnden skall också avge förslag till innehavare av inkomstgaranti för konstnärer.Inom konst- 1983/84:100 Bilaga 10 296 närsnämnden finns en särskild styrelse förärenden rörande bild- och formkonstnärer,-kallad styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Innevarande budgetår harför bidrag till författare, översättare och kulturjournalister anvisats , varav högst 5000kr. För bidrag tillbild- och formkonstnärer har anvisats . För bidrag itill ton-, scen-och filmkonstnärer samt vissa förvaltnings- och ilökalkostnader vidkonstnärsnämnden har anvisats . Under anslaget Filmstöd har vidare325000kr. anvisats för projektbidrag:påifilmområdet. 'Bidragen tillförfattare, översättare och kulturjournalister bör bli fler ochbidragsbeloppen bör höjas (+275000kr.). Vidare begärs en höjning avbeloppsramen för handläggningskostnader (+10000 kr. och styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond Bidrag ;till bild- och formkonstnärer har under budgetåret1982/83 huvudsakligen'Utgått i form av projektbidrag. Kompensation begärs förkostnadsutvecklingen (+ 292000kr. (>kade medel begärsför bidrag till ton-, scen- och filmkonstnärerbl.a. för att kunna höja bidragsbeloppen och öka antalet bidrag (+869000kr. ).Maximibeloppet för konstnärsbidrag bör höjas till . 'Stöd till dramatiker m.m. Under anslaget Vissabidrag till teater-, dans- och musikverksamhei har innevarande budgetäranvisats 1 milj.kr. för stöd till sceniskt verk. I rapporten1982:4iDramatikerersättning föreslär att detta stödavvecklas. En viss del av de medel som därigenom frigörs, jämte vissabidragsmedel från Törevarande anslag, föreslås i stället bli avsatta lill ensärskild fondfönupphovsmän till sceniska verk. Jag kommer under ansla-getVissabidragtillsteater-, dans- och musikverksamhet att redovisa mina ställningstagandentill . Av skäl som jag återkommer fill i det sammanhangetär jag inte beredd att tillstyrka förslaget om en fondbildning. De nuvarande reglerna förbidrag till konstnärer är enligt min mening tillräckligt flexibla för.atttillgodose berörda konstnärsgruppers behov av direkt stöd i olika former. Jaganser därför att stödet till sceniskt verk i sin hélhetbör omvandlas tillbidrag till konstnärer och föreslår följaktligen atl ;l milj.kr.beräknas under förevarande anslag i stället för under anslaget Vissa bidragtill teater-, dans- och musikverksamhei. Vidare bör lill detta Prop.1983/84:100 Bilaga 10 297 anslag föras ett belopp av 52000kr. frän anslaget Statenskulturråd, vilket motsvararkulturtädets handläggningskostnader för stödet till sceniskt verk. Självfallet bör deöverförda medlen komma de konstnärsgrupper till godo som hittillsfått del av stödet till sceniskt verk. Anslagsökningen till följd avnämnda överföringar bör sålunda göra det möjligt för konstnärsnämnden att öka bidragsgivningen till tonsättareoch koreografer med åtminstone 300000kr. Vad gäller dramatikerna finner jag det rimligt attbidragsgivningen organiseraspå ett sätt som tar vederbörlig hänsyn till denna yrkeskårs framförda önskan om ökat medinflytande vidmedelsfördelningen. Därför förordar jag att medel för bidrag till dramatikerfr.o.m. nästa budgetår anvisas över en särskild anslagspost under förevarandeanslag. Jagberäknar anslagsposten lill . Detta belopp motsvarar ungefär vad som ärligen har utgåtttill dramatiker i form av bidrag från konstnärsnämnden och ersättningenligl förordningen (1976: 530) om stödtill sceniskt verk. I beloppet ingår även handläggningskostnader och viss kompensafion förprisutvecklingen. Ansvaret för medelsfördelningenbör av skäl som jag strax kommer all redovisa ligga inom styrelsen förSveriges författarfond. Fleraremissinstanser har i sina yttranden över kulturtädets förslag om en scenauktorsfond framhållit att dramatikerna isin egenskap av litterära upphovsmänkan anses ha närmare anknytning tillverksamheten inom styrelsen förSveriges författarfond än till konstnärsnämnden. Även jag anser att dramatikerna i mänga hänseenden är merjämförbara med författarna än med scen-, ton- och filmkonstnärerna vad gällerarbetsvillkor och bidragsbehov. Vid sidan av sin huvuduppgift att fördelabiblioteksersättningen har styrelsen för ålagts att bl. a.besluta om utdelning av konstnärsbidrag till författare, översättare ochkulturjournalister. Ett uppdrag att handha fördelningen av konstnärsbidrag ochprojektbidrag till dramatiker skulle därför ligga i linje med deuppgifter som fondstyrelsen redanhar. Även praktiska hänsyn talar för en sådan lösning. Eftersom flertalet dramatiker också är skönlitteräraförfattare finns en stor del av de bakgrundsuppgifter som behövs förhandläggningen av bidragsärendena redan tillgängliga inom författarfondenskansli. Jag förordar således att styrelsen för Sverigesförfattarfond får i uppdrag att fördela bidragen till dramatiker. Uppgiftens artkräver en smärre förändringav fondstyrelsens organisation. är sammansatt med hänsyn tilluppgiften att fördela biblioteksersättningen. Då endast en obetydlig delav den nya svenska dramatiken finns utgiveni bokform bör företrädare för dramatikerkåren inte delta i fördelningen avdenna ersättning. bör därför inte varaföreträtt i själva styrelsen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 298 kompetens och medinflytande vid handläggningen avärenden rörande dramatikerfär i stället tillgodoses på annat sätt. Enligt förordningen (1962:652) omSveriges författarfond kan styrelsen utse utskott och åt dessa uppdra att pä styrelsens vägnar fattabeslut. Del bör ankomma pä regeringenatt utforma bestämmelserna för fondstyrelsens verksamhel på sådant sätt att dramatikernas organisation kan bliföreträdd av en majoritet av röstberättigade ledamöter i ett sådantutskott. Mitt förslag innebäratt konstnärsnämnden fr. o. m. nästa budgetår inte kommer atthandlägga ärenden om bidrag till dramatiker. Då någon sakkunskap pä dettaområde följaktligen inte längre behöver vara företrädd i konstnärsnämndenbör antalet ledamöter i nämnden kunna minskas från 16 till 15.Jag räknar med att vissa arvodesmedel m.m. därigenom skall kunna frigörasför bl. a. bidragsändamäl. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med . Förutom de förordadeöverföringarna harjag beräknat en viss kompensation för prisstegringar. Inomdenna ram bör maximibeloppet för konstnärsbidrag i enlighet medkonstnärsnämndens förslag höjas till 53 DOC kr. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslär att 1. godkännamitt förslag till höjning av konstnärsbidragels maximi belopp, 2. tillBidrag till konstnärer för /85 anvisa ett reser vationsanslag av 14 180000kr. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Enligt förordningen(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgaranti beviljaskonstnärer som står för konstnäriig verksamhet av hög kvalitet och storbetydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgaranfifattas av regeringen efter förslag från eller yttrande av konstnärsnämnden. Inkomstgaranti kanper är uppgå till högst fem gånger det basbelopp som enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring gällde vid kalenderårets in- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 299 Det för fastställda basbeloppetär . Garantins maximibelopp för uppgår således fill 101500 kr.Delta maximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Antalet inkomstgarantier är innevarande budgetår 120. Konstnärsnämndenupprepar sitt i föregående ärs anslagsframställning framförda förslagom en ökning av antalet garantirum frän 120 till 140. Styrelsen förSveriges författarfond föreslår med hänvisning till biblioteksersättningensvärdeförsämring, att styrelsen ges rätt att jämte konstnärsnämnden föreslåeller yttra sig över förslag till innehavare av inkomstgaranti. Enligt gällandebestämmelser för inkomstgarantierna kan alla konstnärsgrupper komma ifråga för sådan garanti. Med hänsyn till att de litterära upphovsmännen inte ärrepresenterade i konstnärsnämnden finner jag det rimligt att också styrelsen för gesmöjlighet att direkt till regeringen ingeförslag eller yttrande över förslag till innehavare av inkomstgaranti. Det är emellertid angeläget medett nära samråd mellan konstnärsnämndenoch fondstyrelsen i syfte att komma fram till gemensamma ställningstaganden i dessa ärenden. Jagämnar återkomma till regeringen medförslag till bestämmelser av nämnd innebörd. Vid och vid i tjänster som professor, vilkas innehavare förordnas för högst . Förlängdaförordnanden får ej meddelas. Vid finns tjänster som huvudlärare, vilkasinnehavare förordnas för sammanlagt högst 15 är utan möjlighet till förlängning. betänkande (SOU 1980: 3) Lärare i högskolan, förslag till nyarbets- och tjänsteorganisation (s.93) har för bl.a. dessa tjänstekategorier föreslagits en möjlighet tilllönegaranti efter förordnandetidens utgång, vilken bör utformas enligt deregler som gäller för inkomstgaranti för konstnärer. Jag finner det angeläget att de personer som innehafttjänst av berört slag som professor eller huvudlärare, sedan derasförordnanden löpt ut, skall kunna återuppta sin konstnärliga verksamhet utan oro förekonomin. Under /85 kommer förordnandetiden att löpa ut för innehavarna av tvä tjänster.Jag förordar därför efter samråd med chefen för att två nya garanfirumberäknas för dessa personer. Jag beräknarför ifrågavarande inkomstgarantier ytterligare . Vidare beräknarjagett ökat medelsbehov av 801000kr. lill följd av basbeloppets höjning och ett ökatianspråkstagande av befintliga garanfier. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 300 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har anfört om förslagsrätten i fråga om fördel ning av inkomstgarantier för konstnärer, 2. tillInkomstgarantier för konstnärer för /85 anvi sa ett förslagsanslag av . Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotekm. 1982/83 Utgift 40537000 1983/84 Anslag 40368000 1984/85 Förslag 42525000 Gällandebestämmelser om biblioteksersältning finns i förordningen (1962:652) om (omtryckt1979:394, ändrad senast 1983:613). Ersättning utgår för utlåning genomfolkbibliotek och skolbibliotek ay litterärt verk i original av svensk eller iSverige bosatt upphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersättningutgär även för böcker som ingår i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar. Från detta anslagöverförs till medel motsvarande vissagrundbelopp för biblioteksersättningen. Innevarande budgetär uppgårgrundbeloppen i fråga om originalverk till för hemlån och till148 öre för referensexemplar samt i fråga om översatt verk till 18,5 öreför hemlän och fill för referensexemplar. Av fondens medel utbetalas individuell författarpenning tillförfattare av originalverk med 22 öreför hemlån och med för referensexemplar. För författare med höga utlåningssiffror gäller vissa begränsningar.Styrelsen för kan bestämma att författarpenning tillviss upphovsman skall utgå med högre belopp än det stafistisktberäknade. Denna möjlighet används för attge f n. ca 190 upphovsmän s.k.garanterad författarpenning, vilkenför innevarande budgetår av styrelsen har fastställts till . Återstoden av fondens medel, den s. k. friadelen, används efter styrelsens bestämmande till pensioner, understöd,stipendier och andra för författare, översättare m.fl. gemensamma ändamål. Regeringen har iförordningen (KRFS 1983:22) om fortsatt försöksverksamhet medöversättarpenning medgivit att sådan försöksverksamhet får bedrivas även /84. Översättarpenning får därvid utgå med högst entredjedel av förfaltarpenningens grundbelopp. Ersättning åt författare och översättareför utnyttjande av deras verk i form av talböckeroch taltidningar fördelas avSveriges författarförbund enligt regler som förbundet fastställer. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 301 Biblioteksersättningen har förinnevarande budgelår beräknats till . För talboks- ochtaltidningsersättning har anvisats . För att medge en anpassning tillinkomstutvecklingen under är 1982 begär styrelsen att biblioteksersättningens grundbelopp höjs från 37 till 40 öreoch att övriga grundbelopp höjs i motsvarande mån. Den föreslagnagrundbeloppshöjningen innebär ett medelsbehov för /85 av42784000kr. (+4 113000kr.).