prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — - Energiproduktionssystem under vattnet. Inom området undervattensnavigering sker ett flertalsammanhängande satsningar. I samband med erforderliga omfattande inspektions-och underhållsarbeten av oljeplattformar noterade dennästan totala avsaknaden av effektiva hjälpmedel för navigering ochposi-tionering av farkoster och dykare vid genomförandet av dessa operationer.Efter en inledande marknadsundersökning inleddes tillsammans medDet (DnV) ett utvecklingsarbete med visst ekonomiskt stöd frånNorges Teknisk-Naturvitenskapelige Forskningsråd (NTNF) i och STU iSverige. Arbetet syftar till framtagning och utvärdering av enförsöksutrustning för navigering av farkoster/dykare inuti och i omgivningen avundervattensstmkturer. I en kommande etapp skall en prototyp i full skalautvecklas för test på plattform i . Samarbetet mellan FOA och STU har bl. a. resulterat idemonstrationsprototyper dels av ett stereo-TV-system för undervattensbmk,dels ett hydroakustiskt precisionsnavigeringssystem. Båda systemen haröverförts lill ett svenskt företag, som fått licens för marknadsanpassning ochmarknadsföring. Forskningen angående hydrox som andningsgas har innefattatförsök med djur och skall nu gå in i en fas med människor som försöksobjekt.Resultaten av verksamheten har rönt internationell uppmärksamhet.Navalmedicinsk forskning med civil fillämpning bedrivs dessutom inom områdenadekompression, arbetsdykning på djupområdet 20-70 m samt ergonomi. 1983/84:10 8 Denforskning som länge bedrivits rörande seismiska metoder för indikering avkärnvapenexplosioner har kommit att få också andratillämpningar. En sådan är seismisk prospektering av olja fill lands och ihavet. Diskussioner förs nu med norska offshore-företag om tillämpning av devid FOA utvecklade metoderna. Förcivil sjömätning driver FOA ett projekt tillsammans med det norska Instituttfor kontinentalsokelundersökelse (IKU) för utveckling av ett integrerathydrografiskt system där både avancerad hydroakutslisk och hy-drooptiskapparatur (laser) avses ingå. Ekonomiskt stöd erhålls av Nordisk Industrifond,NTNF och STU. Intressenter är sjöfartsverken i , , ochDanmark. Ettannat exempel på nu löpande projekt är både hydroakustisk och hydrooptiskteknik utnyttjas är konstmktion och test av ett integrerat system förIsbergsdetektering. Arbetet genomförs i samarbete med och stöds delvis av STU. Inommiljöområdet studerar FOA på uppdrag av STU hur oljeutsläpp förändras i marinmiljö. Generellt finns inom miljöområdet kompetens inom FOA vad beträffarekologiska och toxikologiska undersökningar, modellbeskrivningar för hurmiljögifter sprids i naturen, miljökrav i slutna miljöer somundervattensfarkoster etc. Blandutvecklingsarbeten med både civil och militär användning kan nämnas prov medflygburen djupsonderande laser för militär undervattens-spaning och civilsjömätning. diskuterar FOA med FMV och CM utveckling av enavancerad sådan utmstning. Parallellt med denna systemutveckling har enkunskapsbas angående siktförhållanden i våra kustvatten byggts upp. Denna basär väsentlig för att bedöma möjligheten att utnyttja lasersystemet vid olika platseroch årsfider. Vidare ingår utveckling av fältmässig apparatur för mätning avvattnets optiska parametrar, mätningar på platsen samt jämförande prov medutnyttjande av satellitdata för att kunna fa översiktlig täckning. Parallelltutvecklas modeller för laserljusets utbredning i vatten. FOAbedriver också forskning och utveckling avseende material och utmstning föranvändning i särskih kall miljö. Såväl passiv isolering som aktiv uppvärmninghar prövats. Exempelpå samverkan inom havsforskningsområdet Huvuddelenav den civilt inriktade havstekniska forskningen vid FOA bedrivs inom ramen förett samarbetsavtal med STU. Samverkan med andra myndigheter förekommer t. ex.också med () ochmarintekniska institutet. Experter från FOA har medverkat i DSHsforskningsprogram för utredningar om t. ex. arktisk havsteknik. Samverkan medindustrin är under stark utveck- 1983/84:10 9 Ung.FOA har kontakt med de företag i landet som är aktiva inom de områden där FOAbedriver havsteknisk forskning. FOA har, ofta i samarbete med STU, informeratsvenska industriföretag om försvarets resurser och kompetens. Inomflertalet av de områden, där FOA bedriver havsteknisk forskning, gäller att motsvarandeverksamhet inte bedrivs vid svenska universitet eller högskolor. Samverkan meduniversitet och högskolor är således begränsad. tekniska högskolas(CTH) arbetsenhet för undervattensteknik kan få betydelse för detillämpade forskningsprojekt, som bedrivs inom sektorn (t. ex. inomdykeriområdet). Även Tekniska högskolans (KTH) opfikinstitution har ur FOAssynvinkel värdefull kompetens. Kontakterna med institutetsinstitution för baromedicin är väl etablerade. Samverkaninom den militärt inriktade havstekniska forskningen sker huvudsakligen mellanCM, FMV och FOA. Kontakterna med industrin inom detta område hålls samman avFMV. a. sker ett omfattande samarbete inom dykerimedicin ochundervattensteknikområdet. Som exempel inom det senare området kan nämnasforskning och utveckling avseende undervattensteknik, fasta och rörligaspaningssystem under vatten samt undervattensvapen. Genominternationella kontakter har basen för FOAs analyser av off-shoremarknadensbehov och villkor vidgats. Samverkan med STU har medfört en ökadinternationalisering i projektarbetet vid FOA. Direktkontakter har därvidtagits med utländska forskningsinstitutioner och med offshore-relateradeföretag. Ett värdefullt kontaktnät har skapats i . FOA har även haftpersonal vid utländska forskningsinstitutioner. De intemationella kontakternabedöms som nödvändiga för projektering och marknadsföring av utvecklade systemoch prototyper. Undersenare år har också avtal träffats med utländska institut och organisationer omkonkreta utvecklingsprojekt. Samarbete pågår med organisationer och företag iUSA, och , bl. a. avseende laserbatymetri för sjömätning. 1983/84:10 10 Underbilaga3:2 och vissa därmed sammanhängande frågor Räddningstjänstenvidtar åtgärder för att minska skadeverkningarna för den miljön närutsläpp har inträffat. För detta ändamål krävs en effektiv beredskap för snabbabekämpningsinsatser sjöss och på stränderna. Detta förutsätter bl. a.särskilda fartyg och särskild utmstning i övrigt, utbildad och övad personalsamt en effektiv och samordnad organisation. Vidare krävs resurser försanering av stränder efter del att själva bekämpningsarbetet har avslutats.Valet mellan alternativa bekämpnings-och saneringsmetoder sker med beaktande avmiljösynpunkter. Särskilt skydds värda områden prioriteras vidbekämpningsarbetet. Enligtbrandlagen (1974:80) svarar vaije kommun för räddningstjänsten i kommunen.Räddningstjänst definieras enligt lagen som en verksamhet som syftar till attvid brand, oljeutflöde, ras, översvämning eller annat nödläge avväija ellerbegränsa skada på människor eller egendom eller i miljön. Kommunerna äremellertid inte ansvariga för att bekämpa olja eller andra skadliga ämnen tillhavs, i kustvattnen eller i och . Denna uppgift ankommer sedan år1970 på kustbevakning. Ansvaretför räddningstjänstingripanden mot miljöskadliga utsläpp som har skett till sjössär således fördelat mellan kommunerna och kustbevakning.Ansvarsgränsen är i princip strandlinjen. Ett undantag härifrån är hamnområde,för vilket kommunen har ansvaret. Detinternationella samarbetet för att dels förebygga utsläpp av olja, delsmöjliggöra att olika länders resurser kan samlas för att bekämpa ett utsläpphar stor betydelse från räddningstjänstsynpunkt. Vad gäller samiarbete i frågaom bekämpning av föroreningar förekommer nordisk samverkan inom ramenför Köpenhamnsavtal. Inom förekommer ett motsvarandesamarbete mellan de åtta strandstaterna enligt Bonnöverenskommelse.En reviderad Bonnöverenskommelse har undertecknats. De sjuÖstersjöstaterna samarbetar enligt Helsingforskonvention om skydd förÖstersjöns miljö. Ett mera vidsträckt samarbete förekommer dessutom inomFNs fackorgan för tekniska sjöfartsfrågor (IMO). Genomsamarbetet får länderna tillfälle att utbyta erfarenheter om bekämpning avmarina föroreningar och tillgodogöra sig forskningsresultat i andra länder.Samarbetet har också direkt betydelse från beredskapssynpunkt eftersom andraländers resurser kan komma till hjälp när det behövs. Det praktiska arbetetsyftar till att utveckla och nå överenskommelser om rutiner för rapporteringoch operativ samverkan. Vid gemensamma övningar prövas denna planläggning. Delnordiska samarbetet har av naturliga skäl kommit längst och verkar pådrivandepå det samarbete som förekommer med andra länder. 1983/84:10 II 1 Inledning ....................................................................... ..... 1 1.1............................................................................. Beskrivningav inriktning m.m. av havsteknisk forskning och utveckling inom försvarssektorn .............................. 1 1.2 Omfattningen av den havstekniskaforskningen vid () 2 1.3 Samverkan inom havsresursområdetmellan försvaret och övriga samhällssektioner ....................................... ..... 3 1.3.1 Utredningsförslag ........................................... ..... 3 1.3.2 Remissinstanserna ........................................ ..... 4 2 Föredragandensöverväganden ................................... ..... 4 3 Hemställan ................................................................... 6 Underbilaga 3:1 Exempel på särskilda havsteknikprojekt m.m. . 7 3:2 och vissa därmed samman hängande frågor .................................. ....... 10 NersteAs Tryckeri, Stockttelm 1983 Prop.1983/84:10 Bilaga 4 1983/84:10 1 Anmälantill proposition om svensk havsresursverksamhet Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har i sitt program definieratnaturvetenskaplig havsforskning som gmndforskning och tillämpad forskning inomföljande områden: fysisk och kemisk oceanografi, marin biologi och maringeologi, vartill kommer undersökningsverksamhet inom dessa områden förutforskning och skydd av havsmiljön. Förgmndforskningen svarar i första hand institutioner vid våra universitet ochhögskolor. Den inriktningen återfinns t. ex. i ett antalnaturvetenskapliga institutioner vid i (ibland gemensammamed , CTH). i är ävenlandets enda förlagd. Ett särskilt centmm för marinforskning och teknik i har bildats för att samordna den marinaverksamheten vid och . i utgör en institution helt inriktad motmarinbiologisk forskning. I övrigt pågår marint inriktad forskning ivarierande utsträckning jämsides med annan naturvetenskaplig forskning vid deflesta universiteten. har vidare egna stationer för iförsta hand utbildning med marinbiologisk inriktning, dit även viss forskningär förlagd. Kristinebergsmarinbiologiska laboratorium, som ägs av (), har enmindre egen forskarstab. Hit förlägger vidare ett större antal högskoleforskareperiodiskt sin verksamhet. Vid sidan av reguljära medel via högskolans fakultetsanslag utgörnaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) huvudfinansiär för gmndforskning-I 1983/84. Prop.1983/84:10 2 Därtill kommer vissa bidrag från skogs- ochjordbrukets forskningsråd () och forskningsrådsnämnden (FRN). KVA har visstbidrag via statsbudgeten, bl. a. för stöd till Krislinebergslaboratoriet. 1.3 Tillämpad forskning och utvecklingsarbete Tillämpad forskning och verksamhet av undersökande ochkartläggande karaktär inom del området ingår som myndighetsuppgift förfiskeristyrelsen, , meteorologiska och hydrologiskainstitut (SMHl) och (), som tillsammans svarar förhuvuddelen av den tillämpade verksamheten. Sådan verksamhet finns dessutom () som utöver uppdragsmedelfinansieras gemensamt av staten och den privata industrin i form av enstiftelse. Vid sidan av verksamheten inom myndigheten utgör SNV denviktigaste anslagsgivaren för tillämpad miljöforskning, men även vissalänsstyrelser och primärkommuner bidrar med resurser för regionalt inriktadeprojekt främst av undersökande karaktär. För utförandet svarar delshögskoleba-serade forskare, dels forskare vid andra myndigheter ochinstitutioner. I sitt förslag till övergripande program förhavsresursverksamheten (DSH 1982: 1) har DSH tagit upp följande förslag vadgäller naturvetenskaplig havsforskning. DSH föreslåratt delegationen i samarbete med FRN och berörda intressenter fortsätter detinledda arbetet med effektiviseringsåtgärder inom området. DSH avser därvid attstudera problem och peka ut områden där insatsbehoven är stora. DSH avservidare att bilda en samordningsgrupp av berörda intressenter. Den av statskontoret i samråd med DSH och berördaintressenter genomförda undersökningen för att effektiviseraresursutnyttjandet inom marin forskning (statskontoret 1982:34) innehållerföljande förslag. Marinbiologiskforskning med visst områdesansvar bör utvecklas vid s.k. baslaboratorier. Dessalaboratorier bör i första hand utvecklas vid Askölaboratoriet, vid det avstatskontoret föreslagna samlokaliserade laboratoriet vid Kristi-neberg, vidNorrbyn samt i andra hand vid IVL i . En diskussionbör inledas om baslaboratoriemas uppgifter och funktion. De remissinstanser som kommenterat de två inledandeförslagen ger uttryck för en splittrad opinion. Ingen av instanserna är odelatpositiv till Prop.1983/84:10 3 DSHs förslag och avsikter i dessa hänseenden, men ingen ärheller odelat negativ. a. anser vissa instanser att en alltför starkstyrning av grundforskningen inom området bör undvikas. Vad avser förslaget om inrättande av s. k. baslaboratoriermed visst regionalt ansvar är remissinstanserna positiva eller finner uppslagetsom sådant intressant. Man pekar i sammanhanget på behovet av en tvärvetenskapligkompetens vid dessa laboratorier. Vidare har man pekat på alt behovet avresurser inte klart har redovisats. Endast avstyrker attbaslaboratorier utvecklas och anser att den övergripande målsättningen för denmarina forsknings- och undersökningsverksamheten försl bör klariäggas. Vissaalternativ lill geografisk förläggning läggs fram, varav det framgår att SNVsegen laboratorieverksamhet inte diskuterats i sammanhanget. Statskontoret har i sin karaktäristik av dennaturvetenskapliga forskningen inom det området presenterat ensplittrad bild med många agerande på såväl den utförande som den finansierandesidan. Intrycket skapas delvis, vilket några remissinstanser framhållit, av detförhållandet att statskontoret här inbegripit inte bara grundforskning ochtillämpad forskning utan även verksamhet av mer utredande och registrerande karaktär.Detta förhållande bör emellertid inte enligt min mening utesluta ett ökat samarbetemellan samtliga berörda intressenter. En samordningsgrupp av det slag som DSHföreslår bör kunna bidra till att definiera områden som kräver ett meratvärvetenskapligt angreppssätt och föreslå samarbetsmöjligheter därvidlag.Vidare bör behovet av grundforskning med direkt betydelse för den tillämpadeforskningen samt ökade möjligheter till samordning av den inom olikamyndigheter bedrivna tillämpade forskningen kunna klarläggas. DSH anmäler i sitt övergripande program sin avsikt attinrätta en sam-ordningsgmpp för svensk tillståndskontroll med syfte att införden planerade forskningspropositionen lägga fram ett beslutsunderlagför programutveckling och åtgärdsbeskrivning som berör den naturvetenskapligahavsforskningen. De remissinstanser som yttrat sig över DSHs förslag haremellertid redan nu pekat på några typer av angelägna åtgärder för att öka dengmndläggande naturvetenskapliga kunskapen inom det området. Man uppleveratt fördelningen av resurser mellan gmndläggande och tillämpad forskning ärofördelaktig för den gmndläggande delen. Medel för doktorandtjänster inomområdet anses vidare som angelägna. Jag avser därför att i samråd med chefen förutbildningsdepartementet i den proposition om forskning m.m. som regeringenavser att förelägga återkomma med vissa förslag som berörden marint inriktade naturvetenskapliga grundforskningen. 1983/84:10 4 Vadgäller förslagen om inrättande av baslaboratorier med regionalt ansvar förinsamling och bearbetning av data med betydelse främst för miljövårds- ochmiljökontrollaspekter finner jag efter samråd med cheferna för utbildnings- ochjordbruksdepartementen det värdefullt att ett närmare klariäggande sker i vadmån som tillgängliga marint inriktade laboratorier och deras resurser i form avgrundläggande kunskaper, utmstning, båtar etc. kan utnyttjas för ett ökatutbyte av regionalt inriktade undersökningsprogram. Somframgår av statskontorets förslag liksom av remissinstansemas yttranden i dennadel, krävs ytterligare diskussion om de tilltänkta baslaboratoriernasuppgifter och funktion. Med utgångspunkt i dessa diskussioner bör vidarebehovet av omfördelning av tillgängliga resurser belysas. Motdenna bakgmnd bör statskontoret i samråd med berörda myndigheter samtföreträdare för den grundläggande marint inriktade naturvetenskapligaforskningen ges i uppdrag att inkomma med förslag som avser baslaboratoriemasuppgifter och funktion. Ett ställningstagande till inrättande avbaslaboratorier får sedan ske med utgångspunkt i dessa förslag. Desvenska intressena för polarforskning kanaliseras i första hand genom KVA, somutgör kontaktorgan med flera internationella forskningssammanslutningar förarkfisk forskning. har även inrättat en nationellpolarforskningskommitté.' Svenskpolarforskning har en lång tradition som kommit till uttryck i skildaexpeditioner i internationell samverkan och senast i Ymerexpedi-fionen år1981. Detsvenska gmndforskningsintresset återfinns främst inom de klimatologiska,glaceologiska, mineralogiska och paleontologiska polarforsknings-disciplinernamed motsvarande kompetens förlagd till universitet och högskolor. Basen försvensk polarforskning får dock betraktas som relativt smal. De höga kostnadersom är förenade med expeditioner gör att få forskare mer kontinuerligt kanbedriva forskning inom polarområdena. Behovetav forskningsinsatser motiveras primärt ufifrån ett allmänt kunskapsintresseoch det är i sammanhanget viktigt att genom en internationellkunskapsbevakning bibehålla ett visst minimum av svensk kompetens. Deavsevärda naturresurserna i form av olja och gas i och de stora resursersom den höga biologiska produkfionen i havet kring representerarutgör intressanta möjligheter för en framtida exploatering. Detta förhållandeökar behovet av tillämpad forskning inom polarområdena och fömtsätter ökadkännedom om polarmiljön och dess extrema 1983/84:10 5 förhållanden.Forskning och vetenskaplig internationell samverkan öppnar vidare möjligheteratt följa den politiska utvecklingen i polarregionema. Chefenför industridepartementet har tidigare framhållit det ökade intresset för dearktiska områdena. Insikterna om exploateringsmöjligheterna i och pålång sikt troligen även i och därmed uppkommanderesursfördelningsfrågor har gett ökad tyngd åt utrikespolitiska ochsäkerhetspolitiska problemställningar. Skydds- och miljöfrågor blir viktiga attbevaka i ett framtida exploateringsskede. StatsrådetBodström har tidigare berört de utrikes- och säkerhetspolitiska aspekterna avden svenska polarpolitiken. Jag avser nu att närmare utveckla den del avpolarpolitiken som rör forskning. Enkraftfull polarforskning kräver stora resurser för att kunna bedrivaskontinuerligt. Jag ser det f.n. som ogörligt att utifrån totala prioriteringaroch avvägningar av resurser för svensk grundforskning fillåta en mer väsentligexpansion av polarforskningsområdet. anser jag det vara av vikt atten viss gmndnivå kan bibehållas inom området och att de forskningsinriktningardär har ett intemationellt gott anseende får fortsatt stöd. Det ärvidare betydelsefullt att en fortlöpande internationell kunskapsbevakning kanske. Möjlighetema till internationell kontakt och intemationellt kunskapsutbytebedömer jag vara en nödvändig fömtsättning för att svenska forskare skallkunna delta i den starkt intemationella samverkan som präglar polarforskningenvärlden över. Jag avser därför att vidmin anmälan till den proposition om forskning m.m. som regeringen ämnar attförelägga återkomma med förslag att under eninledande period av , med verkan från , inrätta ettpolarforskningssekretariat av begränsad omfattning med uppgift att svara förden fortlöpande kunskapsbevakningen av den intemationella polarforskningen. bör fortsatt kunna tjäna som ett rådgivande organtill sekretariatet när det gäller den framtida strategin och planeringen avsvensk polarforskning. Denprogramstyrelse för havsindustriell kompetensutveckhng som chefen förindustridepartementet tidigare redovisat kan utgöra en samarbets-part i frågormed teknisk och industriell inriktning. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om marin naturvetenskaplig forskning och om polarforskning. 1 Marinnaturvetenskaplig forskning ...................... .... 1 1.1................................................................. Inledning 1 1.2 Gmndforskning ............................................ 1 1.3 Tillämpad forskning ochutvecklingsarbete ......... .... 2 1.4 Utredningsförslag ....................................... 2 1.5 Föredragandens överväganden ...................... 3 2 Polarforskning ................................................. 4 2.1 Inledning .................................................. 4 2.2 Föredragandens överväganden ...................... 5 3 Hemställan ..................................................... 5 Prop.1983/84: 10 Bilaga Anmälan till proposition om svensk havsresursverksamhet Som chefen för industridepartementet harredovisat uppdrog den dåvarande regeringen åt statskontoretatt i samråd med delegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH)och berörda intressenter undersöka möjligheterna till en effektivare marinforskning genom ett bättre utnyttjande av befintliga resurser och organisatoriskaförändringar. I uppdraget ingick även att kartlägga hur befintliga resurserutnyttjas samt att ange de rationaliseringsvinster som kan göras. 1statskontorets rapport (1982: 34) Havsforskningens resurser och organisalion -förslag till effektivisering inom delar av områdei behandlas vissa frågor inommitt ansvarsområde. Jag lar upp dem i del följande. För alt närmare precisera problemen och utredaförutsättningarna för en positiv utveckling av ett svenskt vattenbruk tillsatteforskningsrådsnämnden (FRN) och DSH en särskild styrgrupp för vattenbruk. FRNoch DSH har lill regeringen överlämnat rapporten (82: 14)Vattenbruk för . Bilaga 7 innehåller bl. a. sammanfattningar överutredningarnas förslag samt remissammanställningar över dessa. Den svenska fiskerinäringen lämnar ett viktigt bidrag lillvårt lands livsmedelsförsörjning. Fiskerinäringen ger också tillsammans medfiskbe-redningsindustrin sysselsättning främst i kust- och skärgårdsbygder ochskapar därigenom förutsättningar för en bofast befolkning i dessa bygder.Konsumtionsodling av fisk och musslor spelar numera en inte obetydlig roll idessa sammanhang. 1 1983/84. Prop.1983/84:10 2 Vi har i vårt land i förhållande till folkmängden ovanligtgod tillgång på fiskevatten. De naturliga förulsäitningarna för fiske kan medutgångspunkt endast häri bedömas som goda. 1 flera av våra fiskevatten räckeremellertid fiskbestånden inte till. I havet har internationellafångstbegränsningar sålunda genomförts. Som en direkt följd härav utvidgadesden svenska fiskezonen . 1 och med utvidgningen av fiskezonen harSverige också påtagit sig ett ökat ansvar för skyddet och vården avfiskbestånden i zonen. Ett inslag i delta arbete är fortlöpande undersökningari haven och av fiskbestånden som underlag för bestämning av lämplig beskattningav bestånden. Ett annat inslag är stödulsättning av lax och ål. Fritidsfisket har utvecklats till en avvåra mest utbredda och populära rekreationsformer. Fisketurism i glesbygdstärker undertaget för samhällsservice och en fortsatt bosättning i glesbygderdär utkomstmöjligheterna annars är begränsade. Allt fiske är beroende av en aktiv fiskevård.