prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Beträffande Ringhals3 och 4 har i balanserna räknats med full produktionsförmåga /86.Problemen i dessa block p.g.a. felaklig konstruktionav ånggeneratorerna bedöms ha fåll en tillfredsställande lösning genom att s. k. matarvatlenfördelare nu harinmonlerals. som ärunder ulbyggnad beräknas kunna las i kommersiell drift . Som framgår avenergibalanserna kan den beräknade elförbrukningen fillgodoses medönskad leveranssäkerhel under samlliga år. Ur balanserna kanockså uiläsas all elförbrukningen under normalårsförhållanden kanfillgodoses med vallenkraft- och kärnkraftproduktion. Under torrår kan utöverkraflvärmeproduklion även oljekondensproduk-tion bli nödvändig. Produktionen ioljekondensanläggningar blir i genomsnitt läg och gasturbiner kommer endaslatt utnyttjas för tillfälliga speciella produktionsbehov. Beslut om nyaproduklionsanläggningar behöver inle fattas under innevarande budgetår föralt elförsörjningen inom del slatliga avsättningsområdet skall kunna . Av andra änomedelbara elförsörjningsmässiga skäl kan emellertid ytterligareproduktionsenheter komma alt färdigställas . Deltagäller t.ex. inom kraflvärmeomrädel, där verket lillsammans med vissa kommuner f. n. projekterar nyaanläggningar avsedda för eldningmed fasta bränslen. Tidpunkten för idrifttagning av dessa bestäms i första handav kommunernas värmebehov, strävan all minska oljeberoendel och önskemålet atlvinna erfarenhel av eldning med fasla bränslen. Tidigareläggning avvaltenkraflobjekl motiveras av minskal oljeberoende och avsysselsätlningsskäl. Totalt bedömsanlalel egna anslällda inom verkels anläggningsverksam-hel minska med ca 1600 personer underperioden /84-1987/88. En viss fortsaltnedgång kommer alt ske under resten av 1980-talel. Silualionen vadgäller framlida el- och energiförsörjning är lill storadelar förändrad jämfört med den lidpunkt då riktlinjerna för vattenkraftensutnyttjande lades fast. måste beaktas vid bedömningar om framtidavattenkraftutbyggnad. Vatlenfallsverkel anser all det finns anledning attöverväga en utbyggnad av vattenkraften ulöver den av fastlagda nivån och att en förstudie i formav översiktsplan bör genomföras förtvå större outbyggda älvar, förslagsvis och . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Verkets utbyggnadsplan upptar f. n. följande projekl. Falsjö kraflslationmed en beräknad energiproduktion om ca 220 GWh frän ingår inte ide redovisade kraftbalanserna. Falsjö-projeklels koslnader är myckel höga irelalion lill andra vallenkraflprojekl som kan bli akluella under moisvarande lid.Enligt vatlenfallsverkel bör Falsjöprojektelinte nu komma till stånd om man ser tiil kraftförsörjningen och ekonomin. Verkel anger all del avser attåterkomma till denna fråga i sambandmed yttrande till regeringen avseendeprojektets tillåtlighet och i remissyttrandeöver vatlenkraftberedningens betänkande (SOU 1983:49) Vattenkraft. Behovet av atlkomplettera och förnya anläggningsdelar i äldre vallen-kraftstationer ökar.Arbete pågår med att upprätta ett program för förnyelse av kraft- ochtransformatorstationer. a. studeras meloder för all med slörre säkerhet ännu kunna bedöma återstående livslängd på generatorerna i vallenkraftstationer. Åtgärderna under /85 omfattar t.ex.upprustning av generatorer och turbiner, byte av transformatorer och kraftkablar samt modernisering avkonlrollanläggningssy-stem. Vatlenfallsverkelhade vid ingången av budgelårel 1983/84 fyra smä-kraflverk, vardera med eneffekl undersligande 1 500 kW, som lagils 1976 eller . Arbelelmed projeklering och byggande av ylleriigare fyra småkraflverk pågår och under budgelårel 1984/85beräknas även dessa ha lagits idrifl.Tolall beräknas energilillskoUet från småkraflverk idriftlagna år 1976eller senare uppgå lill 13 GWh/år. Verket harbefogenhet all själv beslula om ulbyggnad av små vallen-kraftverk om högsl1,5 MW inom ramen för anvisade medel. För alt åsladkomma en bällre anpassning avverksamhelen lill akluell sysselsält- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 121 ningssilualion bör denna befogenhet ulökas lillall gälla äVen om- och lillbyggnader av vallenkraflanläggningar om högsl 20 MW. Projektreserven förverkels normala verksamhel beslår eller bör beslå av anläggningar förproduklion och överföring av elkraft, vilka syftar lill alt så snabbt sommöjligt öka kraflsyslemels preslanda om och när behöv härav uppslår. Däruiöverfinns en projeklreserv. som kan ulnylljas i sysselsättningssyfte. Projekteringsprogrammetför vattenkraft innehåller elva mindre projekt med dålig lönsamhel. Detta berorpå all slörre delen av outbyggda fallhöjder i slallig ägo f.n. är undantagnafrån prövning enligl vattenlagen saml all regeringen i flera fall inle har gelllillsländ till ulbyggnad av ett anlalprojekl som får prövas enligl vallenlagen. Projekieringsplanen förvärmekraft innehåller bl.a. följande länkbara värmekraflverk. För del befintligakraflvärmeverkel i har något förslag till ombyggnad för kol intekunnat framläggas på grund av atl har valt att tillgodose sittproduktionsbehov av helvallen med egna utbyggnader. I stället studeras möjligheterna all minska oljeförbrukningen hosSvenskl () och i fjärrvärmenäl genom ulbyggnad av en nykoleldad panna. Förhandlingar har inlettsmed och kommun om ång- och värmeleveranser. Om dessa leder lillpositivi resullal avser vallenfallsverkel all inkomma med särskild skrivelsemed hemslällan om beslut för ulbyggnaden. Projekleringen av ellkoleldat kondenskraflverk i har avslu-lals. Tekniska Verken iEskilsluna och vallenfallsverkel projeklerar lillsammans ell kraflvärmeverk iEskilsluna. Förhandlingar om ell konsorlialavial om gemensamt uppförande avanläggningen pågår. Om förhandlingarna leder lill en överenskommelse avservallenfallsverkel all inkomma med särskild skrivelse med hemställan omgodkännande av avtalet. Sludier pågår ommöjligheierna för ombyggnad lill fasla bränslen av vatienfallsverkeisoljeeldade kraftstationer. Den anläggning som f. n. bedöms kunna bli aktuellför ombyggnad är kraflvärmeverkel i som ägs av i vilkelslalens vallenfallsverk äger av aktierna. Verket räknar med all återkomma ien särskild skrivelse när frågan har blivitnärmare klarlagd. När del gäller ulbyggnadav distributionsanläggningar anför verkel alt del f. n. pågår en omfattandeutbyggnad av 400 kV-nätel. Sådana ledningar i övre , iStockholmsregionen och för anslulning av Oskars-hamnsverkels kärnkraflblock 3kräver de största investeringarna innevarande och näsla budgelår. Därefterminskar investeringsbehovet markant. Verket utreder hur en ombyggnad avstamnälels äldsla delar kan genomföras. Enligt preliminära planer skallombyggnaden påbörjas och pågå . 1983/84: 100 Bilaga 14 Industridepartementet 122 En fortsatt utbyggnad avdriftövervakningsanläggningar är nödvändig, vilkel medför ökade invesleringarde närmasle åren. Till följd av den successiva ulbyggnaden av produklionssyslem,slorkrafinäl och dislribuiionsnäl har den operaliva driften blivit alllmer komplicerad. Åldre ulljän-UiIjärrkontrollsysiem behöver ersällas. För all upprätthålla driftsäkerhetenkommer styrning och övervakning framgeni att ulföras från regionaladatoriserade driflcenlraler. De nya centralerna möjliggör ell bällre ulnylijandeav befintliga produktions- och dislributionsanläggningar. De tre dominerandeprojekten budgelårel 1984/85 berör , och . Distribiitionsniitendimensioneras för all kunna klara den förväntade bclastningsulvecklingen medtillfredssiällande överföringsekonomi och för all kunna klara upplrädandeslörningar utan alllför länga avbrolt för abonnenterna. Alll störreinvesleringar krävs för all bygga om och förnya äldre anliiggningar. Vallenfallsverkel harunder /83 köpt eldislribulionsför-eningar i Skaftölandet ochÅlberga. De övertagna rörelserna skall inordnas i verkets egendelaljdislribulionsverksamhel. Verkel har vidare såll en del avsin delaljdislribulion lill , som ingär i (). Vallenfallsverkel harlill uppgift bl.a. att självt eller isarnverkan med andra uppföra och driva anläggningar för värmeförsörjning. viktiglverksamhelsmål för verkel är all i samverkan med kommuner arbela för all minskaoljeberoendel i landet. Verkel medverkar i flera kommuner i arbelel medinvenlering av olika allernaliv för energiförsörjning och med energiplanering.Samarbete pågår med ell flertal kommuner angående främsl värmeanläggningarbaseraiJe på fasla bränslen såsom kol, lorv och flis. Underår 1983 har följandekonsorlialavial iräffals. Med Bodens Energiverk ABhar vallenfallsverkel slulit ell konsorlialavial om all gemensaml bilda ellbolag med uppgift atl i uppföra, äga och driva en 20 MW helvallenpannaeldad med i första hand lorv och med idrifttagning 1985. Fagersla har vallenfallsverkel slulil ell konsorlialavial om all gemensaml bildaell bolag med uppgift all i Fagersla uppföra, äga och driva enhelvallencenlral. Basproduklionen skall ske med en panna, som kan användamyckel fuktig lorv. eller med annan panna för fasl bränsle. Med var och en avkommunerna i öslraNorrbollen har Vallenfall slulil konsorlialavial om atl bilda bolag med uppgiftalt handha huvudortens fjärrvärmeförsörjning och atl för basproduktionen byggapannor för inhemskt bränsle. Slora värmepumpar har fält sill kommersiellagenombrott. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet och har stora värmepumpar om ca 10 MWlagils i drift genom samarbele mellan vallenfallsverkel och resp. kommun. Bådadessa värmepumpanläggningar lar sin värme ur havsvatten. Värmepumpen i Visbyutnylijar dessulom värme från avloppsreningsverket. Den alslrade värmen malas ibåda fallen in i resp. Ijärrvärmesysiem. För budgelårel 1984/85har vallenfallsverkel beräknat behov av en investeringsram om 3444,5 Mkr.Behovet har beräknals ulifrån förulsällningen all inflationen kan begränsas lill . Invesleringarna liggerunder innevarande och näsla budgelår kvar på en hög nivå och inriktas i slorulslräckning på dislribulionsanläggningar. De stora invesleringarna ikärnkraflanläggningar är under slulförande medan vissa slörre. invesleringar i slorkrafinäl nu håller på alt genomföras. Följande sammanslällningvisar medelsförbrukningen under de tvä senasl förflutna budgetåren samt ianslagsframslällningen beräknad förbrukning för innevarande och näslabudgelår. Beloppen är i milj. kr.och inkluderar såväl medelsförbrukning inom ordinarie investeringsram som medelanvisade med slöd av finansfullmaklen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Förvallenkraflanläggningar föreslår valtenfallsverkel följandeinvesle-ringsprogram (i milj. Messaure kraflslation Aggregat 3 Vietas tilloppstunnelSlenkullafors kraflslation Stornorrfors kraflslation Aggregat 4 La.xede kraflslation Aggregat 3 Porsikraftstation Aggregat 3 Upperuds kraftstation Kapitaltillskott till vattenkraftbolag till regleringsföretag och skaderegleringar Kompletteringar och små kraftverkProjekteringsplan Förvärv och finansieringav valtenkraftanliiggningar Tillkommandeanläggningar Behovel avser medel förall fullfölja pågående ulbyggnader saml för all genomföra erforderligaefterarbelen och komplelleringar i idriftlagna sta-lioner. Många av verkelsvaltenkraflslalioner är äldre slalioner som börjar kräva mer genomgripandeuppruslnings- och reinvesleringsinsatser. ökal medelsbehov härför kan ävenförulses framöver. Vidare ingär 100 milj. kr. för förvärv och finansiering avvallenkraflanläggningar. Förvärvsmöjligheterna uppslår ofta med kort varseloch måsle beslulas snabbi, varför del skulle vara värdefulll för verket att -efter regeringens medgivande - snabbi kunna iräffa avlal. Förvärven skaparmöjligheler till moderniserings- och ulbyggnadsätgärder som annars inle skullekomma till slånd men som är angelägna från såväl energiproduktions- somsysselsäll-ningssynpunkt. Förvärven medger även slmklurralionaliseringar ochbi-di-ar lill all skapa en ralionell produklionsapparal. För kärnkraflanläggningarberäknas ell medelsbehov om 609,7 milj. kr. För färdigslällandel av Ringhalskraflslalion inkl. erforderliga efterarbelen och kompletteringar beräknas 279,7milj. I beloppel ingär även 6,0 milj. kr. som avser kvarstående utgifterför inilialbränsle. För kapilaltillskotl lill avseendeblock 3 beräknas 330,0 milj. kr. Medelsbehovel för kapilallillskotl förutsätternormal lånefinansiering av Forsmarksbyggnalionen, för vilken borgen erfordras. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet För övrigavärmekraftanläggningar uppgår medelsbehovel lill 109.7 milj. kr. Av beloppelhänför sig 72,8 milj. kr. lill planerat kraftvärmeverk i . Underkomplelieringsarbelen, som svarar för 13,5 milj. kr., upptas medel för ellflertal kvalileisförbätlrande ålgärder i idriftlagna anläggningar. Förprojekleringskoslnader upptas 10,4 milj. kr. Dessa hänför sig till ett flertalnya projekt för el- och värmeproduktion. Vidare upptas 13,0 milj. kr. somkapilaltillskotl lill krafivärmebolag. Dessa medel är avsedda alt användas i defall verkel i samarbele med andra inlressenler bildar bolag inomkraflvärmeomrädel. I medelsbehov förvärmeproduktionsanläggiungar upptas behov för anskaffning och inslallalion avelpannor, värmepumpar och andra värmepro-duklionsanläggningar med 50,0 milj.kr. Som kapitaliillskoii lill värmcpro-duklionsbolag uppläs 50,0 milj. kr. För distributionsanläggningar föreslårvallenfallsverkel följande inve-sleringsprogram (i milj. Medelsbehov för Medelsbehov för päböriade tidigare lidigare ej redovisadearbeien redovisade nu anläggningar m. m. Medelsbehovel fördislribulionsanläggningar ligger under budgelårel 1984/85 forlfarande kvar päen relalivi hög nivå. Orsaken lill della är bl. a. all konverleringen tillelvärme kräver omfattande förstärkningar av regionala och lokala näl. Dessulompågår omfattande arbeien på slorkrafinälel. Från och med budgelårel 1985/86beräknas invesleringarna i distributions-anläggningar minska. Medelsbehovel förlidigare inte redovisade nu föreslagna dislributionsanläggningar framgår avföljande sammanslällning (i milj. Beräknad total- Beräknad utgift koslnad 1984/85 , förnyelse av400/ , 400/transformator T2 ställverk m. m. Midskog,felslrömsförslärkning av ställverk saml anslutande ledning mot 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 126 Beriiknad tolal- Beräknad ulgift koslnad 1984/85 Seitevare-Ligga, felslrömsförslärkning av Hedenlunda, installation av redundanta skydd OspeciHcerade ulbyggnader samt projeklering Billingst'ors-Ed. Inslallalion av 70 MVAR EK-balleriinom ÅDl Inslallalion av 70 MVAR EK-balleri inom AD2 Installation av 220/transformator i m. m. ny 220/iransf.slalion , ny 220/Iransf.slalion Skjulbanan, nyll kopplingssiällverk för Tibble, ny 70/iransf.slalion ny 70/Iransf.slalion Installation av 140 MVAR EK-balieri m. m. Nederkalix station, ny transformator 130/samt nyll ställverk station, ny 130/station Kalix-Nederkalix, ny ledning Kalix-Ekfors, ny ledning Anslutning av Sädva kraftstation Laxede, anslutning av 03 Projekt niindre än (Alla regioner) Ospecificerade upprustningar, nyanskaffningar Övriga dislributionsanläggiiingar Hiiggvik,depåanläggning, verkslad samt personaluirymmen Stornonfors ny personalbyggnadProjekl (Alla regioner) Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 127 Medelsbehovel för övrigaändamål har av valtenfallsverkel i anslagsframslällningen beräknals lill 52,6milj. 1 beloppel ingår för inköp och kompleilering av fasligheler 19,5milj. kr., för förvärv och finansiering av eldislribulionsförelag 30,0 milj.kr. saml för invesleringar i kanalanläggningar 3,1 milj. kr. Slalens vallenfallsverkhar iräffal avtal med Svenska om förvärv av samlliga aklier iSwedegas AB frän . Vallenfallsverkel har i en särskildframslällning den 25 oklober 1983 begärt regeringens godkännande av avtalet. 1samband därmed har verket redovisal de anslagsmässiga konsekvenserna avöverlagandet och framfört vissa yrkanden. 1 framställningen redovisas medelsbehovel underbudgetåren 1983/84 och 1984/85 för invesleringarna i Svk'edegas del avSydgasprojekiel, dvs. slamledningen inkl. överkapaciiet för eveniuella nyagasprojekt. På grundval av en ny anläggningskoslnadskalkyl beräknas behovetlill ca 500 milj. kr. Kalkylen innebär all invesleringskoslnaden har sänkts iförhållande lill vad Swedegas har redovisat. Bakgrunden härtill är attupphandlingen sker i eit för beställaren gynnsamt marknadsläge. Finansieringen avinvesleringen i slamledningens överkapaciiet förutsätts ske med anslagsmedel,t. v. ulan förräntningsplikt. I övrigt förulsälls extern upplåning medvalienfallsverkets borgen. Verkel redovisar i framslällningen följandepreliminära fördelning (i milj. 1983/84 1984/85 Summa Extern upplåning 180 160 340 Anslagsmedel 85 75 160 Summa 265 235 500 Regeringen harbemyndigats atl, för andra typer av bolag än disiribu-lionsförelag, medgeakiieförvärv eller bildande av bolaginom ramen för vallenfallsverkels invesleringsanslag iniill ell sammanlagl belopp av 75 milj. kr. per budgelår (prop.1981/82: 125, NU 53, rskr 405). Bolagsbildningar för andra lyper av bolag ändislributionsbolag bör enligl della beslui begränsas lill ell för varje ärfasisiälli belopp. Vallenfallsverkel föreslår i anslagsframställningen atlbeloppel begränsas lill 75 milj. kr. för budgelårel 1984/85. Vallenfallsverkel anförvidare all bl.a. erfarenhelerna avomslruklure-ringen av ägandeförhållandena i lidigare harvisal atl det kan finnas behov av ell bemyndigande för regeringen fiänriksdagen alt inom viss ram få beslula om försäljning av aktier som förvallasav vallenfallsverkel. sådanl bemyndigande skulle göra del möjligl för verkel alt snabbare genomföraändamålsenliga omstruktureringar vid I.ex. Verkel disponerar enröriig kredil i riksgäldskontorel som f. n. får uppgå lill högsl 350 milj. kr. Under budgelårel 1982/83 har vatlenfallsverkel Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 128 äterbctalal 436 milj. kr. lill slalsverkel såsomamortering på statskapital. Dessa medel hade verket lidigare erhållit som ersällning för koslnadersammanhängande med kärnkraflprogrammets försening. Övergängen till nyttfinansieringssystem för kärnkraftens restkoslnader innebär inbelal-ning iivavgifter lill en särskild nämnd, använl kärnbränsle, istället för avsättningar inomföretagen. Delta medför atl gjorda avsättningar 1. o. m. budgelårel 1981/82kommer atl i sin helhel bli använda för sill egenlliga ändamål under budgelårel1983/84. Verkels likvidilelssilualionhar således markant försäniruls. Med hänsynhärlill bedömer verket alt det är angeläget all ramen för rörlig kredilhöjs med 250 milj. kr. Verkels rörliga kredil är lilen med hänsyn lill omsällning och förelagsslorlek. har bemyndigatregeringen atl teckna borgen för län lill bolag i vilka slalens vatlenfallsverkförvallar slalens aklier intill ell sammanlagl belopp av 11 638 milj. kr.,varav högst 295 milj. kr. för län tilleldislribulionsförelag (prop. 1982/83: 100 bil. 14, NU 33, rskr 280 och prop. 1983/ 84:47, NU 10, rskr 125). Av ramen har 10400 milj. kr. motiverats av behovav borgensieckning för lån på allmänna kapilalmarknaden lill . Verkels borgensteckning för della bolag ulgjorde 9095 milj. kr.per . Därav avsäg 4625 milj. kr. För budgelårel 1984/85 har del lolalakapilalbehovel för block 3 beräknals lill 1973 milj. kr., varav 443 milj. kr.finansieras med delägarlän och 1530 milj. kr. med nya exlerna län medborgensieckning. andel av delägarlånen uppgår till 330 milj. kr. och verkets andel avborgensleckningen har beräknals lillI 350 milj. kr. Behovel avborgensieckning för Forsmark block 3 är beräknal ulan marginaler.Erfarenhelsmässigl kan emellertid förändringar och förskjutningar åv sävälkapilalbehov som uppläningslidpunkier förekomma. Evenluelll kan också enförändring av den exlerna lånedelen och andelen ulländska lån bli akluell. Molbakgrund av della föreslår verkel alt borgensramen höjs med 1 500 milj. kr. Verksamhelen inom verkels eldisiribulionsbolagskall i förslå hand finansieras med bolagens egna medel och i den män dessamedel inte räcker för ertorderliga invesleringsarbelen - med upplåning påallmänna kapilalmarknaden. För bolag som bedriver verksamhel inom expansiva områdenoch för bolag med omfallande uppruslning av distribulionsan-läggningarna blirupplåning ofrånkomlig. () harflerlalel av verkels aktieposter i eldisiribulionsbolag överförls. Vidupplåning på allmänna kapitalmarknaden krävs oflasl borgen av bolagels ägaresom säkerhel för lånen. SEAB:s borgensram för lörelagens dotter- ochintressebolag ingär i vallenfallsverkels borgensram fr.o.m. budgelårel1982/83. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 129 Ramen förvallenfallsverkels borgensåiaganden genlemol eldisiribulionsbolag är 295milj. för /84. Den utnyttjade delen av ramen var 234 milj.kr. den 30juni 1983. Under /84 förulses fillkommandeborgensåtaganden av verkel och SEAB uppgå lill 69 milj. kr. Moisvarande behov under budgelårel 1984/85 beräknas uppgå lill 94 milj. kr.För all fä vissa marginaler för eveniuella fillkommande behov föresläs en ökning av borgensramen lill 395 milj. kr. eller med 100 milj. kr. Av den nu gällande borgensramen har 943 milj. kr.moliverals av behov av borgensieckning för upplåning på allmännakapilalmarknaden lill andra bolagän och eldisiribulionsbolag. a. har 260 milj. kr.moliverals av behov av borgensieckning för Baslusels Kraft AB:s finansieringav Sädvaprojeklel. Vidare har 105 milj. kr. moliverals av behov av borgensieckning för ABKärnkraftuibildnings finansiering av simulator för /3. har motiverats av SwedegasAB:s behov av borgensieckning för den del av slamledningen som svarar mot Sydgasprojekleis transportbehov.Den ulnylljade delen av ramen var440 milj. kr. den 30juni 1983. Erforderliga borgensåiaganden för budgelårel 1983/84 beräknas lill 244 milj. kr. jämle 180 milj. kr. Verkel föreslär allsåviit avser budgelårel 1983/84 ramen höjs med 100 milj. kr. förborgensieckning för nya bolag. För budgelårel 1984/85 föreslär verkel all ramenhöjs med 335 milj. kr. för borgensieckning för upplåning lill andrabolag. Härav avser 160 milj. kr. ylleriigare borgensieckning för . 35 milj. kr. avser ylleriigareborgensieckning för AB Kärnkraftuibildningsfinansiering av simulalor för /Oskars-hamn 3. 25 milj. kr. avser ylleriigare borgensieckning för BasluselsKraft AB:s finansiering avSädva-projeklel. Vidare har 100 milj. kr. beräknals för borgensieckningför nya bolag. Enligl gällanderegler (prop. 1972: I bil. 15, NU 15, rskr90) får ålergåen-de borgensåiaganden inle ulnylljas för nyborgensieckning. Del gäller dock inle dendel av borgensramen som avser borgensåiaganden genlemol eldisiribulionsbolag.Under budgelårel 1982/83 ålergick borgensåtaganden om 58 milj. kr. för andrabolag genom alerbelalning av län. Borgensramen för budgelårel 1984/85 bör därför minskas med hänsyn härtill. Under budgetåret1982/83 har vidare åierbe-lalal ivå lån.Verkels borgensieckning för dessa lån som uppiogs för finansiering avblock 3 i Forsmark uppgick till 439 milj. kr. Med hänsyn till all dessa län varil av kortfristig nalur ochupplagils i avvaklan pä alt en långsiklig upplåning skulle ske - och som också skell under budgelårel 1982/83 - förulsäller verkel alt återbetalningenav de kortsiktiga lånen inte skallmedföra en minskning av den framtida borgensramen. Verket har beräknal borgensbehovel för /85under förulsiiitning av atl nu gällande regler skall tolkas på dellasäll. 9 Rik.ulagen 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 130 har ylirat sig övervalienfallsverkets framslällning och anför bl. a. följande. Vallenfallsverkellägger lill grund för sin ulbyggnadsplanering samma prognossom redovisades av verket föregående år. kan konstaleras all elförbrukningen inom industrisektorn ligger ca 3TWh/år under prognostrenden. Enrappori rörande energiutvecklingen - innehållande även enelprognos för är 1990 - kommer atl utarbetas inom undervåren 1984. berör i anslagsframställningen liksom föregående ärfrågan om effekt- och energiöverskotl i elförsörjningen. Den tids-differentieradeeltariffen bör enligt ge effektivitetsvinster. Statens energiverkanser det angelägel all vatlenfallsverkel även fortsättningsvis bedriveren aktiv verksamhet för alt anpassa larifferna.