prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — Statsfinansiella kostnaderna måsle samtidigthållas inom måttliga gränser. En lämplig avvägning bör vara att spararenerhåller en avkastning motsvarande diskontot plus , Önskemåletall Kooperativa förbundets sparkassa skall få erbjuda sina sparare all fådellaga i sparande på rikskonio på samma villkor som bankerna bör tillgodoses.Eftersom sparkassan kunnat erbjuda sina kunder att delta i skattesparandet ärdet rimligt alt de också får möjlighel all låta sina kunder delta iallemanssparandet, Detla är också önskvärt av konkurrensskäl. Även andrasparkassor bör, om i del särskilda fallet bedömer det varamöjligl, få förmedla allemanssparande. Deönskemål som framförts att bostadssparandet bör få del av statligasparslimulanser är förståeliga. Del är emellertid inte möjligt alt nu införlivaäven olika former av bostadssparande i allemanssparandet. Uppgifterna för deltasparsystem är atl slussa sparmedel till och aktiemarknaden.Frågan om bostadssparandels allmänna villkor får tas upp i annat sammanhang. 3.4 Sparande i kapilalsparfond 3.4.1 Inrättande av kapitalsparfonder Departementsförslaget: Riskkapitalsparande iallemanssparandet skall ske i kapitalsparfonder. För dessa gällerakliefondslagen i tillämpliga delar. Expertgruppens förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget (se belänkandet, s. 57). Remissinstanserna: De remissinstanser vilka inte avstyrkersystemet med allemanssparande i dess helhet godtar i allmänhet expertgruppensförslag. Några remissinstanser ifrågasätter emellertid nödvändigheten av attinrätta nya kapitalsparfonder (se bil. 3, avsnitt 5). Skäl för departementsförslaget: Del är främst två skäl somtalar för att del skall upprättas nya fonder. Det ena skälet är all det skullestöta på svåra tekniska problem, att tillåla sparandet atl kanaliseras tillexempelvis de nuvarande aktiesparfonderna. Det skulle nämligen innebära all deli samma fond kunde förekomma tvä olika typer av sparande för vilka det i fleraavseenden skulle gälla olika regler. Det andra skälet är strävan alt motverkaen ökad makt- och ägarkoncentration i näringslivet bl.a. genom att öka antaletfonder och begränsa deras storiek. Motiven i dessa avseenden presenteras merutföriigt senare i detta avsnitt. 1983/84:30 35 3.4.2De aUmänna kapitalsparfondernas organisation Departementsförslaget:Inga särskilda begränsningsregler uppställs för vilka som kan äga fondbolag(vara huvudmän). Huvudmannen har rätt att äga flera fondbolag. Elt fondbolagfår endast förvalta en kapilalsparfond. En kapilalsparfond får ha högst 75000andelsägare. Expertgruppensförslag: Avviker från departementsförslaget genom atl kretsen av huvudmänbegränsats, atl en huvudman endast får äga ett fondbolag samt atl expertgruppenföreslagit en begränsning om högst 50000 andelsägare per kapilalsparfond (sebelänkandet, s. 59). Remissinstanserna:De flesta remissinstansema avstyrker utredningens förslag om all begränsa anlalsparare per kapitalfond (se bil. 3, avsnitt 5). Skälför departementsförslaget: Aktiesparfonder förvallas av fondbolag som bildatssärskilt för detta ändamål. som förvallar de störreaktiesparfonderna ägs f n. alla av banker eUer dotterbolag fill dessa. n. ingen begränsning av vilka som får vara huvudmän, dvs. Ej heller finns i lagen några begränsningsregler för hur mångaaktiesparfonder elt fondbolag får förvalta eller hur många andelsägare som fårfinnas i en aktiesparfond. Denuvarande aktiesparfonderna är starkt knutna till bankerna. I alla de störreaktiesparfonderna fullgör banker på en och samma gång rollerna som huvudman,placerare och förvaringsbank. Därigenom har bankerna möjlighet alt utöva ettstarkt inflytande på aktiesparfondernas verksamhet. Omett stort antal kapitalsparfonder kunde etableras i decentraliserade former,skulle det kunna bidra till alt i viss mån minska maktkoncentrationen inäringslivet. Strävan bör därför vara att kapitalsparfonderna i så hög grad sommöjligt får andra huvudmän än bankerna. De nya huvudmännen skulle exempelviskunna vara olika slag av intresseorganisafioner. Det är alltså angeläget atl fånya huvudmän till kapitalsparfonderna. Expertgruppens förslag tillbegränsningar skall ses mot denna bakgrund. Förslaget kan sägas förutsätta attett tillräckligt antal organisationer redan från årsskiftet 1983/84 är bereddaalt starta kapitalsparfonder. Av remissvaren framgår att detta knappast blirfallet. Antalet sparare i de nu existerande aktiesparfonderna uppgår tillknappt 600000. Det är önskvärt atl så många som möjligt av dessa fortsätter attspara i de nya kapitalsparfonderna. Om inte elt stort antal sparare skallutestängas från fortsalt sparande måsle därför bankerna tillåtas att ta emotfler än 50000 sparare. Vissabegränsningsregler bör ändå gälla. En enskild kapilalsparfond bör inte blialltför stor. Det är viktigt med tanke på riskkapitalmarknadens funktionssättoch andelsägarnas möjligheter alt utöva ett inflytande på Prop.1983/84:30 36 ökar självfallet detotala kostnaderna med fler och mindre fonder. En lämplig avvägning bör varaalt tillåta 75000 andelsägare per kapilalsparfond. För att inte någon sparareskall utestängas bör vidare varje huvudman ha rätl att starta fler fondbolagsom vart och ett förvaltar en sådan fond. Med denna uppläggning finns det inte längre några tungtvägande skäl för alt begränsa kretsen av huvudmän. En sådan avgränsning skulleockså vara svår att tillämpa i praktiken och kräva dispensmöjligheter. Enligtaktiefondslagens bestämmelser, som blir tillämpliga även i fråga om kapitalsparfonderna,följer att en viss lämplighetsprövning sker innan ett bolag tillåts förvaltaaktiesparfonder (15 § aktiefondslagen). Även om det kan bli svårt för olika organisationer atlredan under nästa år starta kapitalsparfonder kan de efterhand komma igång iallt större omfattning. För att stirnulera till en sådan utveckling bör ettsärskilt utbildningsbidrag utgå till vissa organisationer. Departementsförslagel: skall beslåav minst sju ledamöter varav flertalet, inkl. ordföranden, efter förslag av envalberedning väljs av en obligatorisk andelsägarstämma. Två ledamöter utses avregeringen och minst en av bolagsstämman i fondbolaget. Endastfondandelsägarnas representanter får besluta i frågor som rör utövande avrösträtt för fondens aktier. Motsvarande regler skall gälla i fråga omaktiesparfonderna. Expertgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak meddepartementsförslaget (se belänkandet, s. 54). Remissinstanserna: Expertgruppens förslag godtas iallmänhel. Vissa remissinstanser menar att fondbolaget bör fä en större representationi fondstyrelsen än vad som anges i förslaget (se bil. 3, avsnitt 5). Skäl för departementsförslaget: Erfarenheterna hittillshar visat att fondandelsägarnas inflytande i aktii;sparfonderna har varitringa. Det finns flera orsaker till detla, bl.a. att huvudmännen måst söka sigfram för att finna metoder alt ta tillvara det intresse för fondens verksamhetsom bör finnas bland spararna. Det är angeläget att öka möjligheterna förandelsägarna att påverka förvaUningen av fondernas medel. Enligt lagen för aktiesparfonder skall styrelsen bestå avminst sju ledamöter, varav regeringen utser två. Detta bör gälla även förkapitalsparfonderna. Ägaren till fondbolaget är enligt lagen inte garanteradnågra platser i fondbolagets styrelse. 1 praktiken har dock ägaren kunnattillsätta de ledamöter, i allmänhet två, som ej enligt lagen måste tillsättasav fondan- 1983/84:30 37 Expertgruppen har föreslagit att fondbolagetsägare bör få utse en ledamot av fondbolagets styrelse. En del remissinstanserhar hävdat alt fondbolaget bör fä en starkare representation i fondstyrelsen.Man hänvisar bl.a. till att huvudmannen tillskjuter aktiekapital vidbolagsbildningen och ansvarar för marknadsföringen m. m. Dessa skäl ärbeaklansvärda. Å andra sidan är del viktigt att andelsägarnas möjlighet tillinflytande i kapitalsparfonden stärks. Det bör därför vara tillfyllest attmöjlighet finns att utöka fondbolagets styrelse och därigenom öka antaletrepresentanter från fondbolagets ägare utan att majoritetsförhållandet ifondstyrelsen mbbas. Om styrelsen begränsas till sju ledamöter kommer densåledes att bestå av fyra ledamöter utsedda av fondandelsägarna, två utsedda avstaten och en av fondbolagets ägare. Om styrelsen utvidgas till nio ledamöteröppnas däremot en möjlighet för fondbolagets ägare att utse två ledamöter ifondbolagets styrelse. Andelsägarnas inflytande bör vidare stärkas genom attandelsägarstämmorna görs obligatoriska. I samma syfte bör det alllid finnas enav stämman utsedd valberedning. För alt ytterligare stärka andelsägarnas inflytande skallendast de styrelseledamöter som utsetts av fondandelsägarstämman utövarösträtten för fondens aktier. Förändringarna rörande styrelsesammansättning,lagstadgad valberedning och andelsägarstämma saml utövandet av rösträtten förfondens aktier bör även gälla för de nuvarande aktiesparfonderna. 3.4.4 Placeringsmöjligheterna för de allmännakapitalsparfonderna Departementsförslaget: De placeringsmöjligheter somföreslås för de allmänna kapitalsparfonderna överensstämmer med ett undantagmed dem som f. n. gäller för aktiesparfonder, dvs. svenska aktier, konvertiblaskuldebrev och skuldebrev med optionsrätt. Dessutom tillåts placeringar upptill av fondförmögenheten i värdepapper utfärdade av svenska staten.Motsvarande regler skall gälla för akfiesparfonderna. Expertgruppens förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget (se betänkandet, s. 59). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrkerutredningens förslag, (se bil. 3, avsnitt 4.) Skäl för departementsförslaget: Aktiesparfondernas placeringsmöjligheterhar enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder begränsats jämfört med vad somgenerellt gäller för aktiefonder enligt aktiefondslagen (1974:931).Akfiesparfondernas medel skall placeras i börsnoterade svenska aktier,konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt. Sedan 1982kan dessutom av fondförmögenheten placeras i icke Prop.1983/84:30 38 Denna möjlighel har dock utnyttjatsi begränsad utsträckning. Eftersom hushållssparandet i de nyakapitalsparfonderna skall kanaliseras som riskkapital till svenskt näringslivbör dessa fonder liksom aktiesparfonderna få en snävare placeringsram än vadsom gäller för aktiefonderna. I huvudsak bör de placeringsregler som har gälltför aktiesparfonderna gälla också för kapitalsparfonderna. På en punkl är deldock angeläget att vidga såväl kapitalsparfondernas som de nuvarandeaktiesparfondernas placeringsmöjligheter. Del gäller möjligheten atl placera isvenska statspapper. Det årliga tillskottet till aktiesparfonderna uppgår förnärvarande till ca . eller omkring 170 milj. kr. Dettamedför en kontinuerlig efterfrågan på den inhemska aktiemarknaden, som delvisär oberoende av ekonomiska förändringar i företagssektorn. Följden kan i vissafall bli att mindre lämpliga placeringar framtvingas och att börskursenutsätts för en mekanisk press som inle har någon motsvarighet i företagensekonomiska utveckling. För att undvika sådana marknadsslörningar och samtidigtöka fondernas möjligheter atl hålla en relativt hög likviditet bör högst 25 %av fondförmögenheten få placeras i olika typer av statspapper. Därigenom fårfonderna goda möjligheter att tillgodose eventueUa krav på uttag eller byte avfond utan att behöva avyttra aktier när skatteeffekterna är negativa ellerkursläget ofördelaktigt. Fondernas möjligheter att genom en skickligplaceringspolitik hålla uppe avkastningen även vid en svag kursutveckling päaktiemarknaden förbättras också. Dessa placeringsregler bör gälla för såvälkapitalsparfonderna som de nuvarande aktiesparfonderna. Vissa remissinstanserhar framhållit atl fonderna bör få möjlighet att placera sin kassa i form avbankinlåning eller bankcertifikat. Denna möjlighet följer av bestämmelserna iakliefondslagen (se prop. 1982/83: 133, s. 70- 3.4.5 De företagsanknulna kapitalsparfondernaPlaceringsmöjligheter Departementsförslaget: Förelagsanknutna kapitalsparfonder,som kan bildas vid börsnoterade företag, skall placera till mellan och 100%i aktier m. m. utgivna av företaget. Liksom i de allmänna kapitalsparfondernakan av fondförmögenheten placeras i statspapper. Den femprocenligaröstvärdesspärr som f.n. gäller för de företagsanknutna aktiesparfondernaskall inte tillämpas för kapitalsparfonderna. Motsvarande förändringar skallgenomföras för de företagsanknutna akfiesparfonderna. Expertgruppens förslag: Överensstämmer meddepartementsförslagel, med undantag av att expertgmppen föreslår att högst 50%av fondförmögenheten får placeras i det egna företaget (se betänkandet, s.66). Prop.1983/84:30 39 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrkerexpertgruppens förslag. En del menar dock atl den övre gränsen på inte ärnödvändig (se bil. 3, avsnitt 6), Skäl för departementsförslagel: Bestämmelser omföretagsanknulna aktiesparfonder infördes /81, Reglernainnebär i korthet att anställda inom ett börsnoterat förelag eller koncern kanspara i en särskilt inrättad aktiesparfond. Fondernas medel skall till 100%placeras i det egna företagets aktier. Undanlag görs således frånakliefondslagens bestämmelser om att högst av fondens värdepappersinnehavfår avse ett företag. Enligt aktiefondslagen kan en aktiefond endast innehaaktier motsvarande högst av röstvärdet i respektive bolag. För deföretagsanknutna aktiesparfonderna har denna röstevärdesspärr bibehållits. De nuvarande förelagsanknutna aktiesparfonderna är steltkonstruerade. Fonderna är tvungna atl i alla situationer placera helaförmögenheten i del egna företagets aktier. Trots detta hämmas andelsägarnasmöjligheter till inflytande på företagets skötsel genom röslvärdesspärren. Denbristande flexibiliteten hos de företagsanknutna aktiesparfonderna verkar sannolikthämmande pä sparvolymen. Det är mot denna bakgrund angeläget att skapa möjligheterför de förelagsanknutna kapitalsparfonderna att sprida riskerna. bören anknytning till det egna företaget säkerställas. Aktieköp i det egna företagelbör därför kunna ske i större omfattning än vad som är möjligt enligt dentioprocentsgräns som normalt gäller för aktiefonders placeringar i ett ochsamma företag. Från remissinstansernas sida har det framförts önskemål om attden övre gränsen på tas bort. Som skäl har bl. a. anförts att många företagsaknar resurser och kompelens att klara arbetet med atl placera hälften avfondens förmögenhet i värdepapper utfärdade av andra förelag. Fondstyrelsernabör dessutom själva få bedöma vilka risker som är förknippade med en placeringpå i det egna företaget och anpassa silt agerande därefter.Eftersom spararna tillåts spara i två kapitalsparfonder , (se avsnitt3,2,3) kan andelsägarna balansera sitt risktagande bättre än enligt experlgmppensförslag. Den ökade risk som finns i de företagsanknutna fondernabör motsvaras av en ökad möjlighet till inflytande. Det bör med andra ord inlefinnas någon begränsning i fråga om hur stor andel av röstvärdet för förelagetsakliekapitalsom skall kunna innehas av en företagsanknuten kapitalspar-fond. Nunämnda regler bör gälla också för de företagsanknutna aktiesparfonderna. Prop.1983/84:30 40 som förvallar den företagsanknutna kapitalsparfondenskall beslå av minst 5 ledamöter varav majoriteten inklusive styrelsensordförande utses av fondandelsägarstämman. Ägarna till fondbolaget utser minsten ledamot. Motsvarande regler ska gälla för de företagsanknutnaaktiesparfonderna. Expertgruppensförslag: skaU bestå av minst fem ledamöter, varav enutses av bolagsstämman i fondbolaget och de övriga, inklusive styrelsensordförande, av fondandelsägarstämman (se betänkandet, s. 67). Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig om delta förslag menar att bolagsstämman ifondbolaget bör få utse mer än en ledamot i fondbolagets styrelse (se bil. 3,avsnitt 6). Skälför departementsförslagel: För en starkare representation i styrelsen än vadexpertgruppen föreslagit har anförts fondbolagels roll för kapitalsparfondensverksamhet. Huvudmannen, ägaren till fondbolaget, skall tillskjuta aktiekapitalvid bolagsbildningen och fondbolaget skall ansvara för marknadsföring m.m. Medhänsyn till detla bör det inle uppställas något legalt hinder mot atlfondbolagets ägare tillsätter mer än en representant i styrelsen.Fondandelsägarnas möjlighet till inflytande är tillgodosett i och med att derasrepresentanter garanteras majoritet i fondstyrelsen, utser styrelsensordförande samt har ensamma rält att besluta om och hur rösträtten för fondensaktier skall utnyttjas. Motsvarande regler bör gälla för de företagsanknutnaaktiesparibnderna. 3.4.6Behovet av nya fondbolag Departementsförslaget:Kapitalsparfonderna skall förvaltas av nybildade fondbolag. Befintligafondbolag som förvaltar förelagsanknutna aktiesparfonder får dock ocksåförvalta en företagsanknuten kapilalsparfond. Vidare skall del finnasdispensmöjligheler från den generella regeln alt nytt fondbolag skall bildas. Expertgruppensförslag: Överensstämmer med departementsförslagel utom vad gällerdispensmöjligheten (se betänkandet, s. 68). Remissinstanserna:De flesta remissinstanser som yttrat sig i denna fråga vill att befintligafondbolag skall få förvalta de nya kapitalsparfonderna (se bil. 3, avsnitt 5). 1983/84:30 41 Skälför departementsförslagel: Som tidigare framhållits är det viktigt bl.a. medtanke på kapitalmarknadens funktionssätt atl undvika alltför dominerandeplacerare på marknaden. Det är därför önskvärt att kapitaF sparfondernaförvaltas av nybildade fondbolag. Detta gäller inte i lika hög grad för deförelagsanknutna kapitalsparfonderna. För dessa små fonder kan kostnaden förelt nytt fondbolag också bli relativt kännbar. Övervägande skäl talar därförför alt ett fondbolag som förvaltar en företagsanknuten aktiesparfond ocksåfår förvalta en företagsanknuten kapilalsparfond. Motsvarande resonemang ärtillämpligt på de fondbolag sOm förvaltar aktiesparfonder med dispens frånriskspridningsregeln och vissa andra fondbolag som förvaltar mindreaktiesparfonder. För dessa fall bör bankin-spekfionen ges möjlighet att meddeladispens från kravet på nytt fondbolag. Det bör dock inte få förekomma att ettfondbolag som förvaltat en aktiesparfond med dispens från riskspridningsregelnockså förvaltar en företagsanknuten kapilalsparfond. Departementsförslagel:Fondandelsägarstämma skall hållas inom tidigast 3 månader och senast 6 månaderefler det atl fondbolaget har tillstånd alt bedriva verksamhet. Innanandelsägarstämman hållits, skall fondbolaget såvitt möjligt undvika att fallalångsiktigt bindande beslut för verksamheten. Kapitalsparfonden skall under deförsta 12 månaderna efter det alt bankinspektionen har meddelat sitt tillståndtillåtas placera av sin förmögenhet i statspapper. Expertgruppensförslag: Överensstämmer med departementsförslaget (se betänkandet, s. 68). Remissinstanserna:En del av de remissinstanser som yttrat sig i denna fråga menar atl del kanuppstå svårigheter för fondbolaget alt marknadsföra kapitalsparfonden ochsprida information om fondens verksamhet, om val av placeringspolitik ochplacerare inle får ske i samband med igångsättandet av kapitalsparfonden (sebil. 3, avsnitt 5). Skälför departementsförslaget: Som tidigare anförts är det viktigt att det skapasreella fömtsättningar för atl öka andelsägarnas inflytande i de nyakapitalsparfonderna. Fondbolaget måste, som några remissinstanser framhållit, isin marknadsföring i ett tidigt skede kunna ange en placeringsinriktning.Denna skall också anges i de fondbestämmelser som måste fastställas avbankinspektionen innan fondbolaget får utöva verksamhet. Efter beslul avfondandelsägarstämman kan dock fondbestämmelserna ändras. Innanfondandelsägarstämma hållits bör fondbolagets styrelse 1983/84:30 42 undvikaatt fatta långsiktigt bindande beslut. Delta får självfallet inle tolkas så altfondbolaget är förhindrat att placera i aktier. Anledningentill att skall ha förflutit innan den första andelsägarstämmanskall hällas, är bl. a. att viss förberedelseperiod torde krävas för alt detskall vara möjligt att finna lämpliga kandidater bland andelsägarna tillstyrelseposterna. Fondbolagen bör också kunnaplacera av fondförmögenheten i statspapper. Departementsförslaget:Banken kontrollerar att spararen följer givna spärregler. En central instanskontrollerar på uppdrag av att spararna ej har för mångakonton eller överskrider beloppsgränserna. Riksgäldskonlorel har detövergripande ansvaret för administrativa mtiner och kontroller.Elankinspeklionen har ett tillsynsansvar för kapitalsparfonderna.Taxeringsmyndigheterna har inget särskilt konlrollansvar i detta sparsystem. Expertgruppensförslag: Avviker från departementsförslaget genom att ett huvudbanksystemföreslås (se betänkandet, s. 69). Remissinstanserna:Samtliga bankgrupper avstyrker förslaget med huvudbanksystem (se bil. 3,avsnitt 7). Skälför departementsförslagel: En viktig utgångspunkt är att sparsystemet skallvara enkelt för den enskilde spararen och begränsa de centrala myndigheternaskontrollåtgärder. För att möjliggöra en effektiv kontinuerlig kontroll ibanksystemet föreslår expertgruppen atl varje medlem i allemanssparandet skallha en huvudbankförbindelse. Genom denna huvudbank skall samtliga transaktionerske och huvudbanken skall svara för fullständiga konlobesked till spararen.Denna ordning bedömdes som önskvärd framför allt i de fall kunden valt altspara i en kapilalsparfond som anlitar en annan bank som förvaringsbank änkundens huvudbank. Ett sådanl val från den enskilde spararen kunde tänkas blitämligen vanligt mot bakgmnd av atl varje bank endast tilläts äga ett fondbolagoch detta i sin tur endast förvalta en fond med elt begränsat antal sparare. Enligtde olika bankgmpperna skulle ett huvudbanksystem kräva omfattande ochkostsamma utbyggnader av datasystem samt riskera alt försena införandet avallemanssparandet. Vidare skulle det krävas ett betydande informationsutbytemellan bankerna, vilket kan anses olämpligt av sekretess- och konkurrensskäl.Det kan också le sig förvirrande för kunden om 1983/84:30 43 kontobeskedom fondandelarnas värde och utveckling kommer från en annan bank än fondensförvaringsbank. All införahuvudbanksystemet är uppenbarligen en komplicerad och tidskrävande procedur.Vid ärendets beredning i har det framkommit att en smidigareoch lika effektiv och säker kontroll kan byggas upp enligt följandehuvudlinjer. Banken ansvarar för atlden enskilde kunden inle överskrider 600 kronors- eller 30000 kronors-gränsenpå ett enskilt konto i allemanssparandet. Har kunden ett konto i varderasparformen i samma bank fär banken kontrollera det sammanlagda beloppet. Detklarar inle alla banker men efterhand bör detla vara möjligt. Till desskan bankerna därför endast åläggas kontrollera atl beloppsgränserna inteöverskrids för elt enskilt konto. För sparande på fondkonto ligger ansvaret fördenna kontroll givetvis på förvaringsbanken. I början av vatje månadlämnar banken för såväl rikssparkonto som kapilal sparkonto till en centralkontrollinstans nödvändiga uppgifter såsom kontohavarens personnummer, typ avkonto, öppningsdatum, insatt månadsbelopp och ackumuleratnettoinsättningsbelopp (dvs. insättningar minus uttag). Vid det tillfällebonusränta krediteras ett konto skall även detta inrapporteras. På den centrala kontrollinslansenregistreras och samkörs rapporterna. Därvid skall kontrolleras att konlohavarnainte har öppnat för många konton, all de sammanlagda månadsinsältningarna ejöverstiger , och att ackumulerat sammanlagt nettoinsättningsbelopp ejöverskrider . För ungdomar måste också uppgifter om utfallen bonusräntalagras så länge alt kontroll av alt bonusräntan endasl ulgår en gång kan ske. Kontrollinstansenåterrapporterar till aktuella bankinslilut de kontoha-vare som har felaktigakonton eller gjort felaktiga insättningar. Har kunden för många konton skalldet sist öppnade avslutas. Har för stora belopp sparats sammanlagt på tillåtnakonton skall överskjutande belopp återbetalas från det sist öppnade kontot. Ensärskild regel bör finnas för de fall då spararen öppnat flera konton sammadag.