prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — C Pris-, konkurrens- och konsu- D Vissa centrala myndigheter m.m. E Bidrag och ersättningar till 1983/84:100 Bilaga 9 11 Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1984/85 såvitt avser verksamhetsområde 1982/83 Utgift' 44208092 1983/84 Anslag 36868000 1984/85 Förslag 39548000 ' Utgiften avser anslagen till ekonomi- och budgeldeparlemenlen 1983/84 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 36868000 -1-2680000 (därav lönekostnader) (32565 000) (-1-1200000) Med hänvisning till sammanställningenberäknarjag anslaget för nästa budgetär till . Jag har därvidtillämpat en modell för beräkning av medelsbehovel som motsvarar huvudförslageti myndigheternas anslagsframställningar. Under anslaget har beräknats medelför ytteriigare maskinutrustning för ord-och textbehandling m. m. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillFinansdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslag av39548000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 12 Finansråd/ekonomiska attachéer 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna förfinansråd/ekonomiska attachéer. Sädana tjänster finns inrättade i ,och . Anslagsbehovetberäknarjag till I . för nästa budgetär. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillFinansråd/ekonomiska attachéer för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83 Utgift 21302500' Reservation 838400' 1983/84 Anslag 19300000 1984/85 Förslag 21300000 ' Beloppen avser anslagen lill kommittéer m. m. undersjunde och åttonde huvudtitlarna. Från anslagetbestrids förutom kostnaderna för kommittéer ävenkostnaderna för de ekonomiska långtidsutredningarna. Sju nya kommittéerhar tillkallats under är 1983. Dessa är placerings-utredningen (Fi1983:01), utredningen om differentierad mervärdeskatt (Fi 1983:02),konsumentpolitiska kommittén (Fi 1983:03), folkbokföringskommitté,kommittén med uppdrag atl se över skatleutjämningssystemet (Fi1983:05), kommittén med uppdrag all göra en översyn av kreditmarknadensstruktur (Fi 1983:06), kommittén med uppdrag att utreda hurstatsskuldspolitiken skall samordnas (Fi 1983:07) saml delegationen förallemanssparandet (Fi 1983:08). Under är 1983 har vidare tio kommiltéerfullgjort sina uppdrag, nämligen lönspardelegalionen (E 1978:01),(B 1978:08), brutloskaltekommiltén (B 1979:04), 1980 årskommitté (1980:01) för översyn av reglerna för beskattning av statsbidrag,kommunala grundgarantiulredningen (B 1980:02), utredningen (E 1980:05) omde små och medelstora företagens finansiella situation, skattekreditutredningen(B 1982:02), vinstdelningsgruppen (B 1982:08), placeringsutredningen (Fi 1983:01) ochutredningen (Fi 1983:02) om differentieradmervärdeskatt. Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras uppmed . för nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslär atl tillKommittéer m.m. för /85 anvisa ell reservationsanslag av21 . Prop,1983/84:100 Bilaga9 13 1981/82 Utgift 838012' Reservation 75000' 1982/83 Anslag 635000 1983/84 Förslag 795000 ' Beloppen avser anslagen lill extra utgifter m. m.under sjunde och åttonde huvudtitlarna Jag förordar att anslaget förs upp med795000 kr. i statsbudgeten för nästabudgetår. Därvid har medel beräknats för en konferens om ekonomisk planeringpå medellång sikt som skall hållas i med deltagare från andra europeiska finansdepartement m. m.Det svenska skallvara värd för konferensen. Jag har vidareräknat med att fortsatt bidrag till utgivningen av statskalenderskall bestridas frän detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 )4 SKATTE- OCH INDRIVNINGS VÄSEN Allmänt om skatte- och indrivningsväsendet Vid 1975 ärsriksmöte beslutades om dels riktlinjer för en ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m.m. (prop. 1975:87, SkU 31, rskr 229), delsett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet(prop. 1975: 57, SkU 32, rskr 230). a. att alla deklarationer skall granskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vidlänsstyrelse eller lokal skattemyndighetoch ambitionen i granskningen skall vara att upptäcka fall av väsentliga undandraganden.Skatteadministrationen effektiveras bl.a. genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningen och taxeringen.Den nya taxeringsorganisationen började genomföras vid taxering. Vid 1982 ärstaxering granskades dock fortfarande av samtliga deklarationer avfritidsfunklionärer. Detta beror bl. a. på all antalet deklarationer ökat efterdet att organisationen dimensionerades och på atl de produktionstal som sattsupp som mål för deklarationsgranskningen inte har kunnat uppnås bl. a, beroende påden ökade komplexiteten i lagstiftningen. Enligt beräkningar skulle detbehövas ytterligare 1 500 gransknings-och biträdestjänster för att fullföljaRS-reformens målsättningar. I takt med att statsfinanserna försämrats har ävenskatteförvaltningen fått genomgå en allt striktare budgetprövning där detställs ökade krav pä prioriteringar och höjd effektivitet. Den alltmer utbreddaskatteflykten och denkvalificerade ekonomiska brottsligheten har medfört att det blivit allt angelägnare att föra över resurser till svårkontrollerade och komplicerade deklarationer.Den tillsatta skatteförenklingskommittén (B 1982:03) har bl.a.i uppgift att föreslå en förenkling av taxeringsförfarandet.En första huvuduppgift för kommittén är att försöka finna ett förenklat systemför löntagarbeskattningen. Kommittén kommer att lämna ett sådant förslag . Jag finner det mycketangeläget att arbetet med att föraöver tyngdpunkten av kontrollen till kvalificerade och svårkontrolleradedeklarationer drivs vidare. I avvaktan påatt en reform kan komma till stånd pågrund av förslag frän skatteförenklingskommitténmåste befintliga rutiner för förenklad granskning tillämpas i ökad utsträckning. De förstärkningar somtidigare är tillförts skatteförvaltningenmed inriktning pä handläggningen av de nu åsyftade komplicerade ärendenabör i princip permanentas. I åretsbudgetförslag föreslås dessutom ytterligare resurser för kontroll av mervärdeskatt.Vidare anser jag att en ytterligare förstärkning av kontrollen av vägtrafikskalt är nödvändig. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 15 Det nuvarandedebiterings- och uppbördssystemet för socialavgifter har en rad brister.Bl.a. har de gällande reglerna för avgiftsberäkningen fält till följdatl betydande belopp påförs och betalas in med upp till eftersläpning. Motdenna bakgrund har socialavgiftsutredningen i ett betänkande ijuli 1983 (DsS1983:7) föreslagit att ansvaret för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter överförs frän lill skatteförvaltningen.Förslaget innebär att uppbörden administrativt och tidsmässigt samordnas med uppbörden av källskattoch att redovisningsperiodernaförkortas från till en månad. Avsikten är atl arbetsgivarna skall beräkna ochbetala in ett i princip riktigt avgiftsbelopp. Regeringen bör under våren 1984föreslå att socialavgiftsutredningensförslag genomförs per . Förslaget, som även innebär en höjning av ambitionsnivån i kontrollen avarbetsgivaravgifterna, medför ettbehov av resurstillskott för skatteförvaltningen. minskar dockresursbehoven vid . Del är angelägel att effektivisera skatte- ochindrivningsväsendel genom att samordnat kunna bedöma resursernas omfattning ochanvändning och de regler som styr skattemyndigheternas och övriga hithörande myndigheters verksamhet. Somett led i en sådan samordningsprocess överfördes ansvaret för lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna den 1 januari 1983till . Det är viktigt atl organisationen anordnas så attlednings- och styrfunktionerna blir så effektiva som möjligt. Målsättningen måste vara alt helaskatteförvaltningen skall framståoch kunna fungera som en sammanhållen enhet - en koncern med riksskatteverketi ledningen. Detta synsätt medför att skatteförvaltningens organisatoriskaanknytning lill länsstyrelserna börprövas. Möjligheterna förlänsledningarna atl påverka inriktningen av skatteavdelningarnas verksamhet är av naturliga skäl begränsade. Frågan omhur skatteavdelningarnaorganisatoriskt skall anknytas lill övriga delar av skalleförvaltningen bördärför utredas närmare. Regeringen har givit statskontoret i uppdrag att i samband med utredningen om en framlidalänsförvaltning i göra en specialsludie av lämpliga former fören frän fristående skatteadministration i detta län. Som ettkomplement till denna utredningavser jag att begära regeringens medgivande atl fä tillsätta en särskild utredningsman för atl utreda hur en fränmateriella utgångspunkter effektiv styrning ocli samordning av hela skatteförvaltningenskall utformas. I avvaktan päresultatet av dessa utredningar kommer chefen för att senare föreslå regeringenalt del i regleringsbrevet förlänsstyrelserna för /85 anges de för skatteavdelningarna beräknadebeloppet för i vart fall lönekostnader. Indrivningsväsendethar genom olika åtgärder förstärkts. Införandet av ulsökningsbalkenden har förändrat kronofogdemyndigheternas sätt atlarbeta. Under budgelårel 1983/84 ansluts återstående kronofogdemyndigheter tillADB-systemet för exekutionsväsendet () vad Prop.1983/84:100 Bilaga 9 16 gäller de allmänna målen. Registreringen av de enskildamälen i ADB-systemet påböljades också /84 och utbyggnaden kommerattfortsätta. Detta leder till en bättre gäldenärsöverblick och enklare samordningav verkställigheten av målen. Genom införandet av det tidigare nämndapåminnelseförfarandet, har antalet mål sjunkit. Trots detta fortsätter derestförda beloppen att öka. På grund av bl. a. myndigheternas sinsemellanojämna arbetsbelastning är det svårt att i den nuvarande organisationen ökaeffektiviteten. har bl.a. föreslagit att antalet kronofogdedistrikt skall reduceras från nuvarande 81 till 45distrikt. Frågan bereds f.n. inom . 1982/83 Utgift 234700152 1983/84 Anslag 242104000 1984/85 Förslag 255983000 ärdels central förvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skatt,folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet; allt i den män uppgifterna ej ankommer på annanmyndighet. Verket är dessutom beskaltningsmyn-dighet för sjömansskatt, kupongskatt och punktskatter. leds av en styrelse. Chef för verketaren generaldirektör som även är styrelsens ordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör.Verket är organiserat på åtta huvudenheter, nämligen en avdelning för verkets administration, enför rättsärenden, en för direkt skatt, enför indirekt skatt, en för kontroll och revision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföringoch val samt en för driftteknik.Dessutom finns en enhet för allmänna ombud och ett sekretariat förverksledningen. finns en och sjömansskattenämnden. är energiskattenämnden och reklamskaltenämnden knutna. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Beräknad ändring 1984/85 (133 292000) (-1-17454 000) (-1- 8397000) -1- 4 509000 1 enlighet medregeringens direktiv tillmyndigheterna har som huvudförslag i anslagsframställningenför /85 redovisat ett huvudalternativ som, jämfört med detpris- och löneomräknade anslaget för innevarande budgetär, innebär en minskningmed . Löne-ochprisomräkning uppgår lill . Riksskatteverketshuvudförslag innebär att anslaget föreslås nedräk-nat med . sedanlöne- och prisomräkning gjorts. Minskningen hänför sig till lönekostnader, , Expenser för annat än eget behov . samt till Utbildningoch information . Verket avser att genomföra den personalminskningsom följer av besparingsalternativet genom naluriig avgång. a. att tre tjänster pä distriktskontoren avsedda för revisioner dras in.Vidare föreslås att sy-stemdriftsektionens lönebudget minskas med 1500000 kr.samt atl tre tjänster för användareservice och utvecklingsinsatser päADB-driftsek-tionen dras in. Ulöverhuvudförslaget lämnar ett utbyggnadsalternativ innebärande enutbyggnad av verksamheten med 4,eller . Verket har i dettaförslag beaktat genomförandet av nödvändiga åtgärder på grund av nylagstiftning, genomförandet av pågående rationaliseringsprojekt, fullgörandetav offensiva insatser samt ett fortsalt stöd åt den regionala och lokalaskatteförvaltningen. För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt i verketshuvudförslag. har under ett flertal år tilldelats medel efteren princip som innebär en reducering av anslaget efter pris- ochlöneomräkning. Jag delar i viss mån verkets uppfattning att en reducering med2% kan komma all leda till att 2 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 18 även högt prioriterade områden berörs. Jag anser därföratt den av verket föreslagna besparingen av ADB-driftpersonal ochsystemutveckling inte bör genomföras. Jag beräknar att en viss del av de medelsom pä sä sätt undantas frän besparingskravet kan användas för samordning avkontorsdatorsystem inomriksskatteverkets verksamhetsområde. Riksskatteverketsarbetsbörda fortsätter att öka till följd av ny lagstiftning pä skatteområdet. Jagberäknar därför resurser bl.a. förarbetet med tillfällig vinstskatt,vinstdelningsskatt, omsättningsskatt på aktier, dispensärenden och reformerad inkomstbeskattning. Förarbetet i samband med 1985 årsallmänna val och för översyn av länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter börverket vidare tillföras tillfälliga förstärkningar. Under /84tas ett nytt ADB-system för punktskatter i drifl. Till följd härav har jag ävenberäknat medel för driftkostnader för den dator som anskaffats till det nya ADB-systemet. Jag räknarmed att det nya systemet skall leda till besparingar fr. o. /86. Som jag tidigareanfört bör regeringen föreslå att samordnaduppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter införs. kommernär detta nya system införs att behöva en viss personalförstärkning. Jag återkommerlill denna fråga . Riksskatteverkethar disponerat särskilda medel för offensivainsatser på skattekontrollens och indrivningsväsendets områden. Jag anseratt verket även i fortsättningen bör tillföras 1 milj. kr. för sådana insatser. hari sin anslagsframställning yrkat medel för bl.a. revision hosoljebolag, utbyggnad av revisionsverksamheten hos verkets distriktskontror samt för offensivtutredningsarbete. Dessa önskemål har ävenframförts till kommissionen mot ekonomisk brottslighet. Kommissionen kommer i ettbetänkande att behandla frågan omresurser till skatteförvaltningenför kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Jag anser att frågan om resurser tillriksskatteverket för denna verksamhetdärför bör behandlas efter det att kommissionen har presenterat sittförslag. utförs tekniska undersökningar av kilometerräknarapparatursom misstänks vara manipulerad. Denna uppgift skall frän och med den i juli1984 utföras av statens kriminaltekniska laboratorium. Jag har beaktat detta vid medelsberäkningenför . I syfte att förstärka riksskatteverketssamordnande roll avser jag att föreslå regeringen att uppdra ätriksskatteverket att fördela vissa medel inomexekutionsväsendet. Beloppet motsvarar en del av den besparing pä som tillämpas för kronofogdemyndigheterna ochsom bör återföras för att förstärkade mest resurssvaga kronofogdemyndigheterna. Jag har vid beräkningen av medel för kronofogdemyndigheterna,vilket jag återkommer till, reserveratdessa medel under anslagsposten Till regering- Prop.1983/84:100 Bilaga 9 19 Även för de lokala skattemyndigheternasdel bör vissa medel som beräknas under anslaget ställas till riksskatteverketsförfogande. Medhänvisning till vad jag anfört och i övrigt till sammanställningen beräknarjaganslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslär att tillRiksskatteverket för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 651486616 1983/84 Anslag 704382000 1984/85 Förslag 750535000 De lokalaskattemyndigheterna verkställer mantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd,tar befattning med taxeringsarbete saml debitering och uppbörd av skattm.m., bestämmer pensionsgrundande inkomst samt utövar kontroll över att vissuppgiftskyldighet inom den allmänna fullgörs. Vatje län ärindelat i fögderier. Inom vatje fögderi finns en lokal skattemyndighet.Länsstyrelsen är chefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. I hela landet finns 120lokala skattemyndigheter. Varje sådanmyndighet förestås av en fögderichef. Antalet tjänster vid de 120 lokalaskattemyndigheterna i landet uppgår till ca 4400. Varje länsstyrelselämnar anslagsframställning för de lokala skaltemyndigheterna i länet.Länsstyrelsernas anslagsframställningar för /85 innehållersom huvudförslag en anslagsnivå som utgör pris- och löneomräknat anslag förbudgetär 1983/84 minskat . Medelsbehovel enligl detta alternativ ökar med . Åtskilligalänsstyrelser har yrkat atl huvudförslaget, dvs. innevarande budgetårs anslagpris- och löneomräknad minskat , inle skall tillämpas vidresurstilldelningen för /85. Länsstyrelserna anser att enminskning av resurserna för lokala skattemyndigheterna enligt huvudförslagetinte kan mötas med omprioriteringar och rationalisering av verksamheten inägon nämnvärd grad. En reducering kommer därför att leda tillatt kraven pä service och rättssäkerhet allvarligt eftersatts.Länsstyrelserna understryker alt lokala skattemyndigheternas arbetsbörda underde fortsatt att öka lill följd av bl.a. ny och Prop.1983/84:100 Bilaga 9 20 För alt klara besparingar är lokalaskattemyndigheternaberoende av förenklande författningsändringar. Länsstyrelsernayrkar sammanlagt 154 nya tjänster för de lokala skattemyndigheterna. Depersonalförstärkningar som begärs avser dels tjänster för fortsattutbyggnad av granskningsorganisationen för taxering i första instans dels förstärkning på grund avökade ärende- och arbetsvolymer. Ettflertal länsstyrelser redovisar dessutom ett behov av nya tjänsler till de lokala skattemyndigheterna men avstår medhänsyn till det stalsfinansiella lägetfrån att framföra yrkanden. Länsstyrelsernas yrkanden om personalförstärkningar m. m. innebär atl medelsbehovetökar med . Riksskatteverkethar yttrat sig över anslagsframställningarna för de lokala skaltemyndigheterna. Riksskatteverketultalar sig mot en schablonmässig nedskärning av resurstilldelningen för budgetåret1984/85. framhåller att skalleförvaltningens resurser i förhällande tillarbetsuppgifterna avsevärt minskals . Anlalel deklarationer harnämligen, jämfört med del antal som läg lill grund för RS-reformensbemanningsberäkningar i millen av 1970-talel, ökal med ca 900000 eller meddrygt . Praktiskt taget varje beslutad förändring i skattelagstiftningen hardessutom i sig inneburit att skalteförvaltningen har tillförtsytterligare permanenta arbetsuppgifter. För alt långsiktigt kunna förbättra de lokala skattemyndigheternasarbetssituation anser verket atl del krävsförändringar i både de administrativa och materiella lagreglerna som styr verksamheten.Skatteförenklingskommilléns förslag (B 1982:03) beräknas i deltasammanhang få slor betydelse. Riksskatteverketanser atl arbelsgivarkonlrollen bör förstärkas ytterligare. En sådansatsning bör huvudsakligen samordnas med ett genomförande avsocialavgiftsutredningens förslag (Ds S 1983:7) angående samordnad uppbörd avkällskatt och arbetsgivaravgifter. Verket föreslär alt 10 milj. kr. /85 anslås för en intensifierad arbetsgivarkontroll vidlänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Ett antallänsstyrelser har i sina anslagsframställningar för de lokala skattemyndigheternayrkat atl anslagen inle skall minskas enligl del s.k.huvudförslaget. delar denna uppfallning. Antalet självdeklarationer har under åren1975-1982 ökat med . Det är demer svårgranskade deklarationerna som ökat kraftigast. Författningsbestämmelserna som styr de lokalaskattemyndigheternas verksamhet ändras ofta och medför i stor utsträckning enökad arbetsbörda för myndigheterna. Mot denna bakgrund och dä del är viktigtatl genom en effektivskatteförvaltning öka slalens intäkler har lokala skallemyndighe- Prop.1983/84:100 Bilaga 9 21 terna under /84 undantagits från dengenerella besparingen. Jag gör samma bedömning inför det kommande budgetåret ochföreslår såledesatt lokala skattemyndigheterna tilldelas medel utan besparing pä . Enligt planerna för den s.k. återstårca 160 tjänsler för att organisationen vid de lokala skattemyndigheterna skall varafullt utbyggd.Tjänsterna är huvudsakligen avsedda för granskning av löntagar-deklarationer.Riksskatteverket har utrett behovet av granskningsresurser i första instans.Resultatet av utredningen visar att det i nulägetpå grund av den ökade deklarationsmängden skulle behövas ytterligare 1 500 tjänsler för att nå upp tillRS-reformens målsättning beträffandetjänstemannagranskning och fördjupad kontroll. anser emellertid alt situationen hos myndigheterna iförsta hand bör förbättras genomförenklingar i de administrativa och materiella lagregler som styr verksamheten. I avvaktan på resultatet avskalteförenklingskommitténs arbete avstyrker verket en utbyggnad avresurserna för löntagargransk-ning. Däremotanser att skillnaderna mellan olika län vad gäller resurser för granskning avrörelsedeklarationer bör utjämnas. Skillnaderna beror bl.a. på variationermellan länen i rörelsedeklarationernas tillväxt.Riksskatteverket anser att en utbyggnad för detta ändamål bör ske medsammanlagt 227 handläggartjänster. Med hänsyn till det statsfinansiella läget föreslås atlutbyggnaden sker successivt. föreslårför /85 en förstärkning med 45 tjänster. Jag är medveten om att resurserna förgranskning av rörelsedeklarationer inte ärtillräckliga. Av den anledningen tillfördes 16 län sammanlagt 3 milj.kr. i extra medel i årets statsbudget. Jag föreslår att dessa medel skall tilldelas ifrågavarande myndigheter även ifortsättningen. väntade förslag beräknasleda till att 4 milj.löntagare i stället för att avge självdeklaration får ge in en försäkran efter dansk modell. Detta förslag leder sannolikt till att medel för löntagar-granskning kan frigöras och överföras tillgranskning av rörelsedeklarationer.Jag är därför inte beredd att förorda den av föreslagnaförstärkningen. har även föreslagit att länstyrelsernasskatteavdelningar och lokala skattemyndigheterna skall tillföras sammanlagt 10 milj.kr. fören fortsatt intensifierad arbetsgivarkontroll. revisorer somgranskat organisationen för arbelsgivarkonlrollen, har ansett att granskningen efter dennya uppbördsorganisationens genomförande inte kommit igång i önskvärdomfattning. Av bl.a. den anledningen tillfördes lokala skattemyndigheterna för /84 sammanlagt8,5 milj. kr. Enligt inkomna redogörelser från myndigheterna för medlens användningframgår att myndigheterna i enlighet med statsmakternas intentioner använtresurserna för offensiv källskatte- och avgiftsrevision. Jag anser atl satsningar av den här karaktären måste haen viss varaktighet för att ge Prop.1983/84:100 Bilaga 9 22 Jag föreslär därför att den höjda kontrollnivän får bestå även under de kommande budgetåren. Förslagetangående samordnad uppbörd av källskatt- och arbetsgivaravgifter innebärsom jag tidigare anfört en höjning av ambitionsnivån i kontrollen avarbetsgivaravgifter. Jag återkommer därför till frågan om ytterligare medel för intensifierad arbetsgivarkontrollsenare i annat sammanhang. För budgetåret1983/84 tilldelades de lokala skattemyndigheterna dessutom extra medel förutökade arbetsuppgifter med särskild fastighetstaxering och förarbetet med insamling av basuppgifter lill ett register över företag ochorganisationer som skall inrättas hos . Då det även iframtiden kommer att åligga de lokala skattemyndigheterna att sköta dessaarbetsuppgifter förefaller det lämpligt atl medel för ändamålet anvisas. Lokalaskattemyndigheterna disponerar vidare under innevarande budgetår 15 milj. kr.för arbetet med den reformerade inkomstbeskattningen. Dessa medel börenligt min mening stå till myndigheternas förfogande i vart fall till och med budgetåret1985/86. Under anslagspostenTill regeringens disposition harjag beräknal medel för läckande av vissaengångsutgifler samt en reserv för oförutsedda medelsbehov.