prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Verksamheten bedrivs huvudsakligen vid sex platser ilandel. nämligen i (). varav i innerstaden (),() och Ursvik (). samt i (), () ochKarlstad (). Siffrorna inom parentes anger andelen av FOA:s totala antalanställda. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 4 riksdagsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr374) ålagts all 1. o. m. /92 minska antalet anslällda somavlönas från anslaget F 5 med ca 20 personer . Planeringenför de närmasle fem budgetåren innebär en successiv minskning av delprogrammetGemensam försvarsforskning med ca 10 milj.kr. Det beräknade utrymmetför nyrekrytering pä grund av avgångar är ca 50 personer . FOA avser atlsträva efter en allmän kvalitetshöjning genom att anställa en större andelpersoner med doktorsexamen. FOA har i sitt svar på regeringens uppdrag rörandeplanering och finansiering av sekloriell forskning () angivit attdel inom flertalet forskningsprogram finns exempel på områden där ytterligaresamverkan mellan olika samhällssektorer borde kunna ge förbättrade möjligheleratt upprätthålla en tillräckligt bred, samlad kompetens inom landet. Frånförsvarssektorns synpunkt särskilt angelägna samverkansområden ärinformationsteknologi, nya material, skydd/miljö och räddningstjänst/katastrofberedskap. Andra lämpliga samverkansområden är t.ex. energi,havsresursverksamhet, transportområdet och tekniskt-vetenskapliga prognoser. Flygtekniska försöksanstalten (FFA) har till uppgift attfrämja ulvecklingen av flygtekniken inom landet. Anstalten bedriver härvidflygteknisk forskning inom områden som aerodynamik, flygmekanik, material- ochstruklurforskning samt mät- och simuleringsteknik. Forskning bedrivs inteenbart inom områden som är viktiga för totalförsvaret utan också inom områdensom är intressanta för samhället i övrigt. För /84 har till anslaget K 2. Flygtekniskaförsöksanstalten anvisats 2,5 milj. kr. Härutöver har försöksanstalten förintäktsfinansierad uppdragsverksamhet beräknal ca 70 milj. kr. FFA är organiserad i ett kansli, en aerodynamiskavdelning, en håll-faslhetsavdelning och en teknisk avdelning. Den ligger iStockholm och sysselsätter totalt ca 260 personer, av vilka ca 90 harhögskoleutbildning. Huvuddelen av den intäktsfinansierade uppdragsverksamhetenhar finansierats antingen direkl från FMV () genom beställningav projeklbundet arbele samt inom ramen för FMV:s program för ickeobjekt-bunden forskning eller från för provnings- och forskningsuppdrag(). Intäkter av uppdrag från beställare utanför försvarssektorn omfattarekonomiskt sett av försöksanstaltens verksamhel. Delar av lekniskahögskolans i Slockholm flygtekniska ulbiidning är förlagd lill FFA. Till följd av bl. a. del ekonomiska läget har FMV nuaviserat minskningar av beställningarna vid FFA. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 5 förlägga en slörre del av sina beslällningar utomlandsbl.a. till följd av atl försöksanstalten numera inle har konkurrenskraftigavindtunnelresurser. Av bl.a. dessa anledningar planeras nu en minskning vid FFAmed ca 40 personer. 2.5 Forskning för psykologiskt försvar Inom området psykologiskt försvar förekommer forskningbåde vid FOA och vid BN. Gränsdragningen ulreds f.n. gemensamt av de tvåmyndigheterna. BN:s forskning omfallar ca . och är främslinriklad på all undersöka masskommunikation, psykologisk krigföring ochpropaganda samt atl genomföra årliga, riksomfattande opinionsundersökningar avattityder till försvaret. Den svenska alliansfria utrikespolitiken måste stödjas avett allsidigt totalförsvar. Den förutsätter också att vi har egna resurser altsuccessivt utveckla och förändra försvaret så atl del kan anpassas till ändradelekniska och poliliska villkor i omväriden. En kompetent och kreativ försvarsforskningär ett myckel viktigl instrument för detta. Försvarsforskningen skall bidra till möjligheterna atttidigt upptäcka och förstå förändringar i vår omvärld och i den tekniska ochvetenskapliga utvecklingen samt till alt identifiera behov av och lämnaunderiag för erforderlig anpassning av verksamheten inom totalförsvaret.Sveriges alliansfria politik gör atl vi måsle sälla målen högl i dessaavseenden. Därvid är del särskill angeläget alt skapa en svensk försvarsprofiloch all uppmärksamma sådana områden där ulvecklingen är snabb och kan fåväsentliga konsekvenser för vår försvarspolitik och för utformningen av vårttotalförsvar. Genom behovet av anpassning till ulvecklingen i omvärldensaml genom sin bredd och förhållandevis slora leknikintensilel kräverplanerings- och beslulsproblemen inom totalförsvaret ett omfattandeforskningsstöd. Försvarsforskningen har därför fått en ur teknisk-vetenskapligsynvinkel mångfasellerad sammansätining. Där finns också vana och förmåga altgenomföra tvärvetenskapliga, tillämpade projekt. Karaktäristiskt är därvid denstyrande effekt som sektorns problem har på forskningens inriklning och dennära samverkan med avnämarna. Jag ser flera grundläggande motiv för att ävenfortsätlningsvis hålla samman huvuddelen av forskningen för totalförsvaret i engemensam forskningsorganisation. Genom atl forskningsgrupper med skilda ämnesinriktningarsamlas inom en organisation undanröjs institutionella hinder för en nödvändigtvärvetenskaplig samverkan. En tillräckligt bred gemensam kunskapsbas kanbyggas upp för lillämpningar inom skilda totalförsvars- Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 6 grenar och myndigheter. Nära kontakter mellan forskare ochavnämare kan organiseras. De är viktiga för ömsesidig förståelse och föranpassningen av forskningens inriktning till avnämarnas behov. ärdet uppenbart alt en omfattande samverkan med andra forskningsinstitutionerinom och ulom landel är nödvändig. har medelstilldelningen tillförsvaret framtvingat omprövningar av verksamheten inom många områden. Dellahar bl.a. medfört att forskningsinsatserna och investeringarna i utrustningminskal, trots alt forskningsbehoven inom flertalel områden har ökal. Dennatendens synes fortsätta. Jag anser det därför allt mera angelägel all ta varapå möjligheterna till vidgad forskningssamverkan med andra samhällsseklorer.Jag vill betona all flera forskningsbehov för totalförsvaret sammanfaller medandra samhällssektorers behov. En utvecklad forskningssamverkan kan delsunderlätta alt upprätthålla den för försvarel erforderliga kompelensen inomlandet, dels leda till effektivare utnyttjande av de totala resurserna ochdärmed vara till ökad ömsesidig nytta. I det föregående (avsnitt 2.3) harangetts ett flertal områden som från försvarsforskningens ulgängspunklerbedömls särskill väl lämpa sig för samverkan med andra sektorer. Mol bakgrund av vad jag här har anfört bör någraforskningsområden väljas ut för ökad samverkan mellan olika samhällssektorer. Härvid bör nämnda förslag inom försvarssektorn beaktas. Den ulökade samver kan kan ske i forskningens genomförande men bör dessutom i högre grad än eftersträvas på programnivå. i form av gemensamt finansierade forskningsprogram mot gemensamma mål. Del bör ankomma på regering en atl beslula om erforderliga åtgärder så all den önskade samverkan säkerställs. Omfatiningen och inriklningen av forskningen inomförsvarsdepartementels område harjag behandlal i prop. 1983/84: 100 bil. 6 ianslulning lill mina förslag om inriklningen av del militära försvaret. 3 Den flygtekniska forskningens långsiktiga inriktning Ett av de prioriterade forskningsområden som angavs i denav antagna forskningspoliiiska propositionen (prop. 1981/82: 106. UbU37, rskr 397) omfattade sådan forskning som är en förutsättning föroch konsekvens av den starka nationella salsningen på leknisk utveckling. Denflygtekniska forskningen har genom sin bredd och höga leknologiska nivå enbelydelsefull roll för utvecklingen av den lekniska och velenskapligakompetensen inom detta område. Huvudmannaskapet för den flygtekniska forskningen har i alltväsentligt utövats av försvarel, som genom sina olika myndigheter ansvarat för 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 7 prakliskltaget all grundforskning och tillämpad forskning inom detta område. Genom beslut den 10 juni1982 bemyndigades dåvarande chefen för försvarsdepartemenlel alt tillkalla ensärskild utredare, professor , med uppdrag att utreda och lämnaförslag till framtida inriktning av svensk flygteknisk forskning. Utredarenöveriämnade betänkandet (Ds Fö 1983: 1) Svensk flygtekniskforskning - långsiktig inriklning och resursbehov. Enligl betänkandet ärmöjligheterna atl fortsättningsvis bedriva flygforskning i samma omfallningsom begränsade av följande orsaker. Försvarel minskar av ekonomiskaskäl sina forskningsuppdrag såväl till flygtekniska försöksanstalten (FFA) sominduslrin. Examinationen av högskoleingenjörer och forskarutbildningen inomflygtekniken har minskal och en bristsituation har uppkommit som förutses öka.Investeringar för förnyelse och modernisering av de forsknings- ochförsökstekniska resurserna har inte gjorts i önskvärd omfattning eller haruppskjutits på grund av brist på invesleringsmedel. Befintlig utrustning hardärför inle tillräckliga preslanda. Delta har bl.a. medfört att vissa provnumera måsle göras utomlands, vilkel i sin tur skapar svårigheter att hållalidsplaner samt atl lämna garantier för sekretessskydd. 3.2Utredarens förslag i sammanfattning Utredarenföreslär ett utökat slöd lill civil flygteknisk forskning genom det avslyrelsen för teknisk ulveckling (STU) stödda programmel och meddelfinansiering av industrin. Ett fristående råd bör vidare inrättas för allbl. a. långsikligl samordna den civila och militära flygtekniska forskningen. Belräffande behovel avlångsiktiga investeringar bör enligl utredningen följande åtgärder vidtas. Kunskaps- ochkompetensuppbyggnad omfattande forskarutbildning och vidareutbildning börsäkerställas. FFA bör ges ökade möjligheler att initiera egen forskning genom altförsöksanstaltens direkta anslag höjs till av den årliga omslutningen. FFAbör vidare få bygga upp ell verkskapital för alt kunna möta tillfälliganedgångar i beläggningen och kunna genomföra smärre invesleringar. För altförbättra de forsknings- och försökstekniska resurserna föreslås att ensuperdator, en begagnad transso-nisk vindlunnel eller en annan likvärdig sådan,en ny läghastighelsvindlun-nel och en ny simulator anskaffas. Vidare föresläsanskaffning av viss mindre kostnadskrävande utrustning omfattande engränsskiktsvindlun-nel, ett akustiklaboratorium och hällfasthetsutrustning. En sammanfattning avbetänkandet bör bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.1. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 8 Denföreslagna anskaffningen av vindtunnelresurser lillslyrks av samtligapersonalorganisationer, FMV, FFA, lujtjärtsverket och . FOAoch universitets- och högskoleämbetet lar inle slällning i frågan.Överbefälhavaren, chefen för jlygvapnet och 57(7 bekräftar värdel av en nytranssonisk vindlunnel men ullalar iveksamhet med hänsyn till de ekonomiskaförulsältningarna för anskaffning. bekräftar behovet ochlillslyrker anskaffning under förutsättning atl nu definierade program endastlill lilen del belaslas. Inrällandel av ettforskningsråd tillstyrks av samlliga remissinstanser ulom FOA och STU som villutreda frågan ytterligare. Ceniralorganisa-lionen /SR, överbejälhavaren ochVolvo lar inle slällning i frågan. I övrigl stöds i alllväsenlligl ulredarens slutsatser och förslag av samtliga remissinstanser. Enremissammanfattning bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 2.2. Utredningenom svensk flygteknisk forskning ger enligt min mening en bred översikt över denflygtekniska forskningen i värt land och dess relalion lill omvärlden. Denflyglekniska forskningen har i huvudsak varil inriklad på att tillgodoseförsvarsmaktens behov. Den har bidragit till en hög standard på vårförsvarsmaleriel och har även genom sin tvärvetenskapliga bredd höjt denleknologiska nivån hos induslrin. För all en svenskflygindustri skall kunna överleva måste basen breddas genom en ökad andel civilproduktion. Den pågående långsiktiga omställningen inom flygindustrin mol enslörre andel civil och exportinriklad produktion bör därför stödjas genom enför dess behov anpassad forskningsverksamhet. Jag vill härvid erinra om allslaten redan har gelt ett betydande stöd lill produklulveckling för den civilaflygverksamheten hos och . Chefen förindustridepartementet kommer vidare i det följande att förorda ett långsiktigtstöd genom ett flerårigt ramprogram för civil flygteknisk forskning. Utredningen anser alltillgången lill goda beräkningshjälpmedel har stor betydelse för denflygtekniska forskningens framtid. Jag delar denna uppfattning och vill härviderinra om att en beräkningsresurs med en utomordentligt hög kapacitet numerafinns genom den superdator som under höslen 1983 har anskaffats bl.a. med stödav statliga medel och som placerats vid . Jag delar utredningensuppfattning om behovel av nya vindtunnelresurser och då närmast av entranssonisk vindtunnel. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 9 nuvarandeekonomiska situation ger emellertid inle ulrymme för någon sådan investering.För en sådan skulle enligl min mening krävas ett väsentligt ekonomiskt stödfrån intressenter utanför försvarsmakten. Jag har dock kunnat konstatera attett sådant ekonomiskt stöd inte kan påräknas. Den stalsfinansiella situationenkräver vidare en utomordentligt stram utgiftspolitik och medger inte ettresurstillskott av den omfattning som en inveslering i nya vindlunnlar innebär.Jag finner därför, efter samråd med statsrådet och cheferna förindustri- och utbildningsdepartementen, att det inte är möjligl att förordaanskaffning av vare sig en ny transsonisk vindlunnel eller en ny låghastighetsvindlunnel.Jag anser alt behovet av vindtunnelprov i första hand bör tillgodoses genomanlitande av utländska vindtunnlar och genom ett ökat samarbele i deinternationella samarbetsorganisationerna för flygteknisk forskning. Debefintliga inhemska vindtunnelresurserna bör utnyttjas så länge det ärtekniskt och ekonomiskt motiverat. Denflygtekniska forskningens belydelse för en civil och exportinrikladflygindustriell produklion har nämnts ovan. Del är emellertid också betydelsefulltatt denna forskning liksom även kan bedrivas inom områden som ärviktiga för totalförsvaret. Verksamhelen vid FFA bör därför även ifortsättningen inriktas mot kompetens att kunna bidra till svenskflygindustriell förmåga att ulveckla och tillverka flygplan- och robotsystemoch att medverka i prognoser och bedömningar av den internationellautvecklingen. Föratt optimera de samlade insalser som görs inom den flygtekniska forskningen börenligt min mening verksamheten hos de olika organ som bedriver flygtekniskforskning samordnas. De begränsade samordningsinsatser som förekommersker informelU och utan någon samlad ledning. FMV har styrt militärt inriktadeoch bekostade insatser. Civilt inriktade insatser har antingen finansieratsgenom STU:s forskningsstöd eller av induslrin själv. För alt bättre samla deinsatser som görs inom den flygtekniska forskningen avser jag föreslåregeringen all i enlighel med utredningens förslag inrälla ett flygtekniskt rådmed uppgift att bl.a. långsiktigt främja och samordna hela den flygtekniskaforskningen. Rådet bör bestå av företrädare för civila och militäraflygtekniska sektororgan saml för högskolor, FFA och industrin. Föratt behålla kontinuiteten och kompetensen hos FFA som central instans förflygteknisk forskning och provning i bör ett åriigt anslag om ca 10 %av FFA:s nuvarande omslutning tilldelas FFA. Jag kommer i annat sammanhang attlämna förslag lill regeringen om della. Om FFA får ett anslag av denna storlek,får försöksanstalten större möjligheter till kunskapsutvecklande forskning,nationellt eller i utökat internationellt samarbete, och till utjämning avvarialioner i den uppdragsfinansierade verksamheten. För att ökaflexibiliteten i FFA:s verksamhet har försöksanstalten getts möjlighet atl avöverskott på uppdragsverksamhelen bygga upp ett kapital för att tillgodosesmärre investeringar. 2 1983/84. Prop,1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 10 Föralt tillgodose den forlsalla rekryteringen av flygingenjörer och forskare harefter beslut med anledning av budgetproposition (prop.1982/83: 100 bil. 10, UbU 24, rskr 290) ett ökal anlal utbildningsplatserinrättats under /84. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen delsföreslår alt godkänna de rikllinjer somjag har förordat förflygteknisk forskning, dels bereder lillfälle alt ta del av vad jaghar anförl om försvarsforskningen saml om samordning mellan forskningen inomolika samhällsseklorer. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 11 Sammanfattning av betänkandet (Ds Fö 1983:1) Svenskflygteknisk forskning långsiktig inriktning och resursbehov. Flygtekniskforskning och utveckling bedrivs i vid såväl forskningsanstalter ocholika högskoleinstitutioner som vid industrin. En huvuddel av den flyglekniskaforskningen och provningen sker vid flyglekniska försöksanstalten (FFA) som ärden centrala instansen för flygteknisk forskning och provning i Sverige.Antalet anslällda är ca 260 av vilka ca 90 har akademisk ulbiidning. Flygteknikenär en s. k. spetsleknologi som utnyttjar de senaste framstegen frän mångaandra teknikområden liksom från grundvetenskaper som matematik, fysik, kemi,medicin och psykologi. Den representerar således ett brett teknikområde medanknylning lill många andra samhällsseklorer ulom försvarel och kan endaslbedrivas i en tekniskt och vetenskapligt högl utvecklad miljö. De höga krav somflygtekniken släller ulgör en starkt pådrivande kraft för ulvecklingen av denlekniska och velenskapliga kompetensen i landet. Slöd lill flygtekniskforskning och ulveckling kan därför förväntas ha en allmänl kompelenshöjandeeffekt på den tekniska och velenskapliga nivån i landel. I en tidigare statligutredning (Ds Fö 1978:8) belänkande, del 1, harflygteknikens betydelse för andra teknikområden ulanför flygområdel, t.ex. iform av ulveckling av nya industriprodukter, bedömls. Man fann all denna leknikvar väsenllig och av stor ekonomisk betydelse. En internationell expertgruppgenomförde på uppdrag av slyrelsen för leknisk utveckling (STU)en utvärdering av den svenska flygtekniska forskningens velenskapliga kvalilel(STU information nr 263 - 1981). Gruppen fann att den svenska forskningenskvalitet i allmänhel var god men pekade på vissa områden som borde förstärkas. 2 Forskningens finansiering och omfattning Denflygtekniska forskningen i landet har till största delen finansieratsav försvaret antingen direkl genom försvarels malerielverk (FMV) somprojeklbundet arbele och inom FMV:s program för icke lypbunden forskning ellerindirekt genom beställningar av provning och forskningsuppdrag från Saab-ScaniaAB till exempelvis FFA. Den totala volymen på forskning och provning inom ovannämnda områden som direkt eller indirekt bekostas av FMV kan uppskattas uppgåtill ca 70 milj. kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 12 F.n. anslagsfinansieras direkt över statsbudgeten ca 5 %av FFA:s verksamhel. av den övriga verksamhelen finansieras genomuppdrag från andra statliga myndigheter och därmed med resurser som las upp viaslalsbudgelen. Denna ordning med i huvudsak hel inläklsfinansiering genomexlerna uppdrag har fungeral väl. Ulredningen förordar därför all FFA även ifortsättningen skall vara en i huvudsak uppdragsfinansierad myndighet. För attge FFA ökade möjligheler att bedriva egen forskning föreslås emellertid enhöjning av FFA:s direkta anslag till av den åriiga omslulningen. AB:s egenfinansierade långsiktiga forsknings-och utvecklingsarbete har en volym på ca 20 milj. kr. , varav endast enmindre del kan hänföras till civilt inriktad forskning. Det av STU stöddaramprogrammet för civil flygteknisk forskning med en volym för budgetåren1982/83 och 1983/84 av 5,8 resp. 6,5 milj.kr. svarar för den huvudsakligalångsiktiga forskningsverksamheten på den civila sidan. Tekniska högskolans(KTH) egna anslag för forskningen på de flygtekniska områdena uppskattas lilltotalt ca 1,5 milj. kr. Av dessa siffror framgår att del är en avsevärd skillnadmellan den militärt och den civilt inriktade forsknings- ochprovningsverksamheten. Detta är en naturlig följd av att den militärt inriktadeforskningen är väl etablerad, medan den civila delen harstartat. Förhållandet beror också delvis på all de militära problemen ärsvårare och mera omfallande. Å andra sidan medför den civilt inriktadeforskningen mänga nya problem av annan karakiär än den militära. AB:s engagemang i ulveckling av civila flygplan startat relativtnyligen är det troligt att FoU-insalserna på den civila sidan kommer alt behövaökas kraftigl inom den närmasle framliden. Den flyglekniska forskningen för flygtransporlsektorn harlidigare varil av mycket begränsad omfattning. Delta beror främst på altutveckling av civila iransporlflygplan inle har förekommil iSverige. Transportforskningsdelegalionen (TFD), som har lill uppgift alt svaraför forskningsstödet inom transportsektorn, har endast i ringa ulsträckningsatsat på flygtransporlområdel. STU har finansierat enstaka projekl inomflygsäkerhelsområdet. Det av STU stödda ramprogrammet för civilflygteknisk forskning är en inledande sådan satsning. För atl svara mot behovenföreslär utredningen atl detta stöd får en utökad ram och ges en mera permanentform. Andra salsningar som stöds av STU för näriiggande områden, exempelvismaterialområdet, kan också vara värdefulla för del flygtekniska området. Enökad samplanering av sådana insatser bör eftersträvas. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 13 3 Forskar- och vidareutbildning Tillskottetav flygtekniska forskare har varil myckel litet.Sedan millen av 1970-lalet har endast någon enstaka forskare inomaerodynamikområdet utexaminerats. brukade ca två aero-dynamiskaforskare examineras från KTH. Den huvudsakliga anledningen till atltillskottet har minskat så slarkl har varil osäkerheten rörande flyginduslrinsframlid i i kombinalion med den därmed sammanhängande otillräckligarekryteringen till grundutbildningen. Den takt med vilken nya forskareoch experter f. n. utbildas inom flyg-teknikområdet är följaktligen heltotillräcklig för att ersätta avgången på grund av pensionering under denna tid.Denna bristsituation utgör ett synnerligen allvarligt hot för möjlighelen atlupprätthålla en fortsatt hög kvalilel och kompetensnivå på den flygtekniskaforskningen och ulvecklingen inom landet. Minsl ett decenniums tillskoll avhögulbildad personal fattas. En mycket kraftig och målmedveten satsning påforskar- och vidareutbildning fordras för alt lösa detta problem. En ökad salsning påforskarutbildning och vidareutbildning fordrar ökad satsning på forskning avlångsiktig karaktär. Förutom denna forsknings betydelse för den högreulbildningen har den ett slort egenvärde. Den är alt betrakta som en nödvändiginveslering i kunskapsuppbyggnad för alt kunna följa med i den snabbautvecklingen inom del flygtekniska områdel. En särskild betydelse långsikliga forskningen för kunskapsutbyte med utlandet. Endasl forskningav framälsyflande natur och av hög kvalitet har högt värde som internationelltulbytesobjekt. Vidarefordras del för alt kunna tillgodogöra sig andras forskningsresultat en högkunskapsnivå och kompetens, som endasl egen forskningsverksamhet kan skapa.Med hänsyn lill de tendenser till ökad restriktivitet i spridningen lill andraländer även av icke hemliga forskningsresultat som blivit uppenbara på senaretid, särskilt vad gäller , är det av största vikt att inom landetupprätthålla en egen forskning av hög kvalilel. Någonsamlad ledning av den flyglekniska forskningen i har inte funnitshillills. Det tidigare existerande flygtekniska rådets verksamhet avsåg endastFFA och dess verksamhet var enbart rådgivande. Ledningen har i slällel skett iinformell och relativt effekliv samverkan mellan de inblandade organen. Den tillflygplansutvecklingen objeklbundna forskningen har i huvudsak initierats ochstyrts av .