prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Därvid skallgruppen särskill pröva vilkamöjligheter till ökaddecentralisering som kan öppnas genom utnyttjande av nu pågående förändringarinom data- och telekommunikationsteknikerna.Vidare skall man undersöka om decentralisering kan riktas mot ett mindreantal arbetsmarknadsmässigt särskilt utsatta områden och orter. Slutligen skall arbetsgruppen informerasig om och följa slalliga ulredningarsom överväger sambandet mellan de regionala myndigheterna i länen och studeraoch överväga konsekvenserna från decentraliseringssynpunkt av ett närmaresamarbete mellan eller en evenluell sammanläggning avlänsmyndigheterna. Möjligheterna förmyndigheterna att höja sin effektivitet måste från regeringens sidaunderiättas genom att onödiga begränsningar i form av bl. a. detaljerade organisatoriska regler las bort.Som ell led i detta arbete har inomcivildeparlemenlel lillsalls en arbelsgrupp som skall lämna förslag ny och förenklad organisafion förlänsslyrelsernas planeringsavdelningar och juridiska funktioner. 1983/84:100 Bilaga 15 14 När det gällerralionaliseringen av myndighelernas interna administration, har statskontoretpå uppdrag av regeringen studerat myndigheternas resurser för sådan administration ochlämnat förslag till hur koslnaderna härför kan sänkas. Den lidigareomtalade översynen för atl förenkla bl. a. det personaladministrativa regelsystemet kanockså ses som ett led i strävandena all ralionalisera och nedbringa koslnaderna för myndighelernas adminislralion. Inomcivildepartemenlet övervägs atl göra en samlad översyn av frågor som rörmyndighelernas interna administration för att om möjligt därigenom frigöra resurserpå myndigheterna för mer operaliva uppgifter. Förulom ovan angivnaåtgärder kommer även en ökad användning av olika tekniska hjälpmedel att prövas. En betydande del av statsförvaltningen bedrivs iaffärsliknande former. Många myndigheters verksamheter saknar dock anknytning marknad utanför statsförvaltningen och drivs som en form av"serviceverksamhet" gentemot andra slatliga organ. Myndigheterna fårhuvuddelen av sina inkomsler genomalt mot avgifter lillhandahålla service på en intern slallig marknad. Enligl min mening bör en sådanmyndighelsform övervägas på fleraområden, eftersom del bör kunna stimulera till en effektiviieishö-jande konkurrens. 4 Den offentliga sektorns service och förhållandetill medborgarna 4.1Allmänna utgångspunkter Arbetet med attförbäitra medborgarnas möjligheler att aklivi medverka isamhällsomdaningen och alt skapa goda konlakter mellan enskilda och myndighetermåste ges en framskjuten plats. Medborgarna har som uppdragsgivare rätt attkräva en god kvalilet på den offentliga sektorns verksamhet. Enligt min meningär en god kvalitet och en god service i själva verkel ett villkor för attmedborgarna skall uppfatta den offentliga seklorns insatser som ett uttryck för sinaönskemål och behov. Medborgarnas delaktighet och medansvarmåste ständigt finna nya former. Arbetetmed utvecklingen av den offentliga sektorns service måste finna egna vägarutöver sådanl som bedrivs i kommersiellt inriktad verksamhet. Den offentliga verksamhetens positivasärart får inte slätas ul. Sådanagrundlagsfästa värden i vår demokrati som konsekvens och opartiskhet imyndighetsutövningen, rättssäkerhet, likvärdighet och offentlighet måste även vara vägledande vidulvecklingen av samhällsservicen. Inomregeringskansliet bedrivs arbetet med att skapa gynnsamma förutsättningar för en utveckling avmyndighelernas service lill medborgarna 1983/84:100 Bilaga 15 15 inom många olika områden. Del gäller, som framgåtl avdet föregående, t. ex. regelförenkling och undanröjande av onödigbyråkrati, ökad styrning av teknikutvecklingen, decentralisering och delegeringför att föra besluten närmare medborgarna, förslärkning av folkstyrelsen imyndighelernas verksamhel och effektivering av samhällsinformationen. har vidare på mitt initiativ anordnatsen verksledningskonferens och en seminarieserie där frågor om den långsiktigautvecklingenav samhällsservicen behandlades. En uppföljning och återföring av gjordaerfarenheter skall ske genom en konferens med temat . och seminarieserien ärinledningen till en rad åtgärder för atl engagera myndigheter och anställda inom hela statsförvaltningen atlaktivt verka för bättre service och konlakler med medborgarna. Jag ålerkommerhärlill i del följande. 4.2 Servicerollen i lagstiftningen Förvallningsrällsulredningen(Ju 1978:09) har lämnai sill slutbetänkande (SOU 1983:73) tillchefen för juslitiedeparlementel. Betänkandet, som f. n. remissbehandlas, innehåller ett förslag lill en ny förvaltningslag. Avsikten är att inom ett rimligt omfång få enmer heltäckande lag än den nuvarandeförvaltningslagen (1971:290, ändrad senast 1982:332). I belänkandet läggs särskild vikt vid - enkelhetoch snabbhet i förfarandet - godakontakter mellan myndigheterna och allmänheten Lagförslagetinnehåller också föreskrifter om myndigheternas kontakter med allmänheten,krav på skyndsamhet i handläggningen och på att myndigheternasskrivelser skall utformas klart och begripligt. I syfte att tillgodose anspråken påservice föreslås regler om myndighelernas tillgäng-lighel, dvs.möjligheierna för allmänhelen all få konlakl genom besök eller lelefonsamlal.Andra centrala inslag i förslaget utgörs av reglerna om myndigheternasbistånd åt enskilda i form av upplysningar, vägledning, råd etc. En viktig del av deoffentliga myndigheternas service till medborgarna är den informationsverksamhet som myndighelerna bedriver. Informations-delegationen (B 1982:01) har enligltilläggsdirektiv (Dir 1983:29) i uppdrag att lägga fram förslag om en sådan samordning av de befintliga informationsresurserna all allmänhelen lällare kan fålillgång lill samhällels service och svar på sina frågor. Enligl vad jag harerfarit avser informalions-delegalionenall lägga frarn sill betänkande . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 16 I delegationensdirekliv omnämns särskilt myndighelernas telefonservice och servicegenom lokala informationscentraler i kommuner och landstingskommuner, dvs. densamhällsinformation i vid bemärkelse som lämnas av anställda utan särskildainformalionsuppgifter. I sirävandena all få myndighelerna all geallmänhelen god service i dessa avseendenspelar myndighelernas interna information en viktig roll. Informalionsdelegationen skall därför också belysahur den interna informationen kananvändas för alt hjälpa myndigheterna att ge akluell och korrekt information påell enkell och lällfaliligl språk. Somjag lidigare harnämnl (avsnill 2.1), skall demokraliberedning (C 1983:03) undersöka vilkasvårigheter och problem som finns för enskilda människor när del gäller all komma i konlaklmed kommunala organ eller serviceinrällningar. Den skall också karllägga denulbiidning kommunerna ger sina anslällda i syfle all öka serviceinriklningen iden kommunala verksamhelen. Ansvaret för denkommunala informationen och för det kommunala förenklingsarbetet vilar enligt 3 kap.I § kommunallagen (1977:179, ändrad senast 1983:563) på kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskoltet.Beredningen skall sluderavilken effekl detta har haft. 4.4 Stöd till de statliga myndigheterna Verksledningarnasinsalser, idéer och säll alt engagera personalen i servicefrågorna ärgrundläggande för i vilken omfattning och vilken takt som olika förbättringar kan genomföras. Jag har tidigarenämnt regeringens satsningar på chefsutbildning och tillkallandet avverksledningskommitlén. Båda åtgärderna syftar bl.a. till alt ge ett stöd åt de slalliga myndigheterna ideras arbele att förbättra sin service. Stödet åt statsmyndigheterna ulvecklas i övrigl efterivå huvudlinjer. Den ena omfattarinsatser av konsullkaraktär som syftar till bl. a. all sprida erfarenheler från myndigheler som har varil särskillframgångsrika på serviceområdet. Detkan gälla frågor om exempelvis ökad tillgänglighet (bl.a. enklare och snabbare kontakl med rällhandläggare), olika lösningar påköproblem, hantering av klagomål och idéer om förbättringar samt olika sätt att ge information, vägledning och hjälp.Sådana konsultinsatser bör t.ex. och personalutbildning (SIPU) kunnabidra med. Regeringen harvidare uppdragit ål statskontoret all inventera och sammanställautredningsförslag som har avsett adminislrativa eller organisatoriskaförändringar med syfte att på olika sätt förbättra statens service ochförhållande lill medborgarna. I uppdraget ingår även atl redovisaolika meloder för systematisk insamling av uppgifter om medborgarnas förväntningar på och bedömningar avverksamheten. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 17 används av bl. a. vissa affärsverk. Mångaandra myndigheter bör också kunna använda liknande meloder för all skaffa sig bättre kunskap om medborgarnasoch andra intressenters krav och önskemål. Den andrahuvudlinjen avser åtgärder för att bygga upp ett aktivt engagemang och tillvarata erfarenhelerna ochkompelensen hos de anslällda vidmyndighelerna. a. ularbelarSIPU ell brell utbildningsmaterial som skallkunna användas av myndigheterna själva i sludiecirkelform eller på annatlämpligl säll inom ramen för personalutbildningen. I materialet behandlas frågor om smidiga och enkla kontaktermellan myndigheterna och allmänhelenoch olika angreppssätt och arbetsmetoder för arbele med servicefrågorna. Jag har för avsiktatt på olika sätt följa upp vilka åtgärder som myndigheterna vidtar föratt förbättra servicen lill medborgarna. 5 Statens politik som arbetsgivare Målen för slalensarbetsgivarpolitik.under åtserstoden av är atl bidra till eneffekliv statsförvaltning, alt medverka lill samhällsekonomisk balans och till ett demokratisktarbetsliv. Därför bör slatensom arbelsgivare bl.a. verka för kollektivavtal som stimulerar godservice samt ökad produktivitet och effektivitet. Öppenheten för nytänkande måste enligt min uppfattningöka. Försök med nya system för löneroch andra anställningsvillkor bör genomföras vid vissa myndigheter. Prestationslönesystem bör kunna ledatill varaktiga förbätlringar ieffektiviteten inom ramen för en god arbetsmiljö för de anställda. Vidare krävs en utveckling av de anställdasmedinflytande i vissa hänseenden såatt deras intresse av ökad effektivitet på enklast möjliga sätt kannyttiggöras. Denna form av effektivering förutsätter en fortsatt medveten delegeringtill myndigheterna. Den statsanställdesengagemang är en viktig källa till förnyelse och förbättrad service.Medbestämmandet bör därför göras mer sakinriklat och mindre byråkratiskt. Staten var först på arbetsmarknaden att slutaett övergripande medbestämmandeavtal(MBA-S). Erfarenheterna av detta bör utvärderas. I den mån regelsystemet intehar infriat förväntningarna bör slaten som arbelsgivare ta initiativlill att nya former prövas. Även detta börkunna ske exempelvis som försök vid vissa myndigheter eller i vissafrågor. Ylleriigarearbetsgivaruppgifler bör kunna delegeras från regeringen lill verksnivå. Dettaskapar nya förulsällningar för lokalt anpassade lösningar. Personalutbildning kan under många årframåt väntas bli ett viktigt inslag iarbetet med alt effeklivera slalsförvallningen. Ny kompelens måste i ökad ulsträckning tillföras genom utbildningoch annan personalutveckling snarare än genom nyrekryteringar. Slyrningen avpersonalutbild-2 1983184. 1983/84:100 Bilaga 15 18 ningen blir en viklig fråga. Satsningar görs på angelägnautbildningar, bl. a. alliiydutbildningför förbättrad service. Ökad personalrörlighet är en annan metodalt öka kompetensen och bidra till förnyelse i ett ekonomiskl läge då störrenyrekryteringar inte är möjliga. Denya trygghetsåtgärderna Qfr prop. 1983/84:42) innehåller stimulanser lill frivillig röriighel. Ylleriigare personalpolitiskastimulansinstrument behöverutvecklas. Under budgetåret kommer ett utredningsarbete med sådan inriktningalt bedrivas av i samarbete med statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN). Staten har somarbetsgivare - liksom övriga offentliga och privata arbelsgivare - ell ansvar för att allamänniskors förmåga och resurser tas lill varai arbetslivet. Stålen har redan ålagil sig stora förpliktelser för dearbetshandikappade. Som jag har anmäll (bilaga 2 punkl 3) kommer ansträngningarna att beredaarbetshandikappade lämpligt arbele att fortsätta. Arbetet all främja jämställdheten mellan kvinnor och mäni statsförvaltningen kommeratl fortsätta. Som ett led i del arbelel förbereds en ny upplaga av (Arbetsgivarverketinformerar 198:3)Tjänstetillsättningar och jämställdhet. SAMN härden påregeringens uppdrag lämnat delrapporter rörande olika projekl som syftar till att främja jämställdhet. Vidare förbereds en samlad redovisning av utvecklingen av jämställdheten inomstatsförvaltningen . (1983:01) har i augusli 1983 överlämnat sitt betänkande (Ds C 1983:16)Meritvärdering vid statliga tjänslelillsällningar m. m. Belänkandel remissbehandlas f. n. Frågor kring införandeav ny teknik kommer atl bli alll mer centrala i personalpolitiken. I detstatliga löneavtalet för (1983) enades parterna om att sträva efteren fördjupad medverkan från de anslällda vid ulveckling, upphandling ochinförande av ny leknik. Slalen som arbetsgivare bör, enligt min mening, varaett föredöme för hur dalatekniken kan utnyttjas så all den tillgodoser såvälverksamhetens - och därmed medborgarnas- som de anställdas intressen. 6 ADB i statsförvaltningen Den lekniska ulvecklingenpå ADB-området ändrar viktiga förutsättningar för vårt samhällsliv. Jag finnerdel därför angeläget atl ADB-frå-gorna uppmärksammas i högre grad i arbetet med atlulveckla den offenlligasekiorn. Jag villhär beröra vissa principiella frågor i samband med bl.a. statsmakternasbeslut rörande statliga ADB-investeringar. Jag har för avsikt att efter ell komplellerande utredningsarbete under år1984, föreslå regering- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 19 en att återkomma till med förslag om delsändrade riktlinjer för investeringar i statliga ADB-system, dels åtgärder isyfte att öka möjligheterna lill en mer samlad och långsiktig bedömning avsådana invesleringar. Dessa förändringarbör kunna utgöra utgångspunkter för en delvis förändrad politik på ADB-området. I förordningen(1981:266) om investeringar i statliga ADB-syslem, den s. k. handläggnings- ochbeslutsordningen, finns regler för utveckling av och slörre förändringar i den slatligaförvaltningens ADB-system. Förordningen bygger på riktlinjer som har fastställtför användning av ADB i statsförvahningen (prop. 1978/79:121, FiU 34, rskr 339). Handläggnings- ochbeslutsordningen, som tillämpats , har fungerat väl ide avseenden som den har syftat till. Däremot har den fungerat mindre väl som ett instrument för att bedöma ADB-investering-arnai ell slörre sammanhang. Jag anser all del kvaliletsmässiga kravet på underlagvid beslut om ADB-investeringar på det statliga området bör kunna höjas. Innan ställning tas tillatt använda datortekniken inom nya områden eller till att genomföra förändringar i den befintligaADB-strukturen måste en samlad bedömning göras utifrån de olika områden sompåverkas av den aktuella investeringen.Användningen av ADB-teknik bör således ingå som en del i den verksamhetsplanering som sker vidgenomförandet av en viss organisation, arbetsform, bemanning och lokaliseringav statlig verksamhet. Av övervägandenabör likaledes framgå hur finansieringen skall ske samt vilka kostnadsbesparingar och kvaliletsförbällringarför verksamhetens avnämare som densamlade planen avser att åstadkomma. I planeringen måste vidare frågor om sekretess, personlig integritet,datasäkerhet och sårbar-hel liksom arbetsmiljö preciseras. Beslut av denna typbör tas i form av strategier för administrativ utveckling och ADB-användning(AU/ADB-strategier) för en myndighel eller ett verksamhetsområde. En sådan strategibör avse en längre lid och omprövasmed lämpliga mellanrum, t. ex. tre lill . Ansvaret för att ta fram en sådanstrategi åvilar i första hand den myndighetsom har ansvaret för verksamhelen. Då användningen av dalatekniken berör ett slorl antal skilda områden ärdet emellertid viktigt alt denverksamhelsansvariga myndigheten får slöd vid utformningen av sinAU/ADB-strategi. Här har - utöver organisationer med renodlad ADB-kompetens - särskill statskontoret men ocksåriksrevisionsverket, datainspektionen, , personalutbildning, statens arbetsmarknadsnämnd m. fl. myndighelervikliga uppgifter atl fylla. Som jag tidigarehar nämnl bör en systeminvestering bedömas samlat med hänsyn tagen tillett antal olika problemområden. Regeringen har på mitt inilialiv inrättat en interdepariemenialberedningsgrupp för ADB-frå- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 , 20 gor, vilket har skapal förulsällningar för sådana samladebedömningar. I gruppenär samlliga deparlemenl representerade. Enligt min meningbör särskilda utredningsinsatser vidtas för atl utforma dennya ordningen för prövning av ADB-investeringar. I deltautredningsarbete bör undersökas om den nya ordningen inledningsvis kan utformas somen dispens från nuvarande bestämmelser om prövning vid fiera olika tillfällen underADB-invesleringens uppbyggnad. En förutsättning för dispens bör vara atl en fastställdAU/ADB-slralegi följs. I utredningsarbetet bör vidare ingå alt undersöka vilkastrategier som bör fastställas av myndigheten och vilka som bör faslslällsav regeringen och i vissa fall också av . Utredningsarbetet börockså gälla den långsiktigautformningen av handläggningsordningen. En förändradhandläggningsordning, på säll som jag här beskrivit, bör föra med sig inte baraatt användningen av datatekniken bedöms samlat ulan även en regelförenkling ochminskad delaljreglering av myndighelerna. Jag vill isammanhängd även beröra s. k. efterstudier av ADB-invesle-ringar. Myndighelerna skallenligl den nuvarande handläggnings- och beslutsordningen senasl efler del attett ADB-system har tagits i drift eller vid någon annan särskill artgiven tidpunkl göra ensystematisk utvärdering av syslemet och redovisa en s. k. efiersludie. En sådansystematisk utvärdering har skell endasl undanlagsvis. Den låga redovisningsfrekvensen har bl. a.sin förklaring i de metodproblem som är förknippade med att genomföra efterstudier. I ell beslutssystemsom har sin utgångspunkl i en prövning och fastställande av merlångsikliga strategier får efterstudier en ökad betydelse. Det äreflerstudierna som skall ge statsmakterna information om stralegivaletvarit'det riktiga och om det fått avsedd effekt på verksamheten. Efterstu-dien är dessutom enviktig del av beslulsunderiaget när gällande AU/ADB-stralegier efler skall omprövas. Enligt min meningbör arbetet med att finna effektiva meloder för eftersludier snarasl intensifieras. Jag villäven någol beröra delegering av upphandling av ADB-utrustning. Upphandling avdalorulrustning för slalsförvallningen (exkl. affärsverken och vissa sysleminom försvarel) sker genom'slalskonlorels försorg. Statskonlorelbeslular själv i upphandlings.årenden där anskaffningsvärdet är högsl 2 milj.kr. Om värdel är högre beslular regeringen. Vissa enklare typer avdatorutrustning upphandlar myndighelerna själva. Slalskonlorei har bemyndigande atl- inom ramen för den del av upphandlingen som statskontoret disponerar över -delegera rätten till upphandling av ADB-utrustning till respektivedrifts- eller användarmyndighet. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 21 1 en beslutsordningmed mer långsiktiga myndighels- eller verksam-helsvisa AU/ADB-strategier ärfördelningen av upphandlingsarbelet mellanden enskilda myndigheten och i första hand statskontoret en viklig fråga. I översikten fillbilaga 15 lill prop. 1982/83:100 finns en redogörelse för de reformer belräffande svenska kyrkansorganisafion på riksplanel som träddei kraft den . Det reformerade kyrkomötet samlades första gången . Därvid utsågsledamöter i och antogs instruktion för ,som är kyrkomötets verkställande ochberedande organ. Vidare fattade kyrkomötet principbeslut om organisationen av kyrkans frivilliga verksamhet påriksplanel. Förslag om den icke lagreglerade rikskyrkliga verksamhelensframlida ulformning kan vänlas bli framlagi kyrkomöte. Kyrkomötesreformenhar visat sig innehålla vissa oklarheter. Från kyrkligt håll harönskemål också förts fram om att centralstyrelsen skall få ställning sommyndighel under kyrkomötet i stället för som under regeringen. Enarbelsgrupp utreder dessa frågor. Arbelsgruppen skall lägga fram sinaförslag före kyrkomötets sammanträde . Det är enligt minmening angeläget atl genomförandet av kyrkomötesreformen utgår från deintentioner som kom till uttryck i samband med beslut i frågan. a. i en överenskommelse mellan de fyra stora riksdagspartierna.Reformen syftar till ökad frihet för i en rad för kyrkanväsentliga frågor, om än med ettbevarat samband mellan stat och kyrka. De fortsatta strävandena bör vara alt så långt möjligt förenkla regelsystemetoch minska det statliga inflytandet på den kyrkliga verksamheten. Den kyrkligaverksamheten regleras emellertid av ett slort antal författningar, ofta avålderdomlig karaktär. Regelsystemet är svåröverskådligt ochsvårtillgängligt. En del författningar behandlar också ämnen i vilka kyrkomötetnumera kan meddela föreskrifter. Regeringen har därför tillsatten särskild utredare (1982:06) med uppdrag att se över regelbeståndetrörande m.m. (Dir 1982:06). Utredningen kommer aft lämna förslag om vilkaförfattningar som kan upphävas på grundav att de inte längre tillämpas eller av någon annan anledning saknar betydelse. Formerna för val tilldet nya kyrkomötet har utsatts för kritik på grundval av de erfarenheter som gjordes vid 1982 årsval lill kyrkomötet. a. harhävdats att beslämmelserna är otydliga i vissa avseenden och leder till orättvisa resullal. Inom civildeparlemenlel hardärför lillsalls en arbelsgrupp för en översyn av valsystemet. 1983/84:100 Bilaga 15 22 i982 årskyrkokommitté (Kn 1982:05), som hår till uppdrag att utreda frågorna om struktur på lokalplanet och den prästerligatjänsteorganisationen i pastoraten m. m. har lagl fram ett diskussionsbe-länkande (SOU 1983:55) Församlingen i framliden.Della har sänts ul på en bred remissfill församlingar, kyrkliga samfälligheter och en rad kyrkliga organisationeroch myndigheler. Diskussionerna kring de framtidsmodeller som kommitlén har presenterat i betänkandet skall sedan ligga tillgrund för kommitténs slutliga slällningstagande. I olika framställningar till regeringen har begärtsåtgärder inom begravningsverksamhetens område. Framställningarna och förslagenhar aktualiseral en översyn av beslämmelserna i lagen (1963:537) om gravräll,lagen (1957:585)om jordfästning m. m., begravningskungörelsen (1963:540) och anslutande författningar. Inom civildepartementethar tillsatts en arbelsgrupp för alt se över dennalagsliflning. Olika önskemål harockså förts fram om ändrade bestämmelser om förvaltningen av den kyrkligaegendomen. Inom undersöks f. n. möjligheterna atl förenkla de regler somgäller på detta område enligt lagen (1970:939) och förordningen (1971:860) omförvaltning av kyrklig jord. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle atlla del av vad jag nu har anfört. 1983/84:100 Bilaga 15 23 A. M. 1982/83 Utgift 18317132' 1983/84 Anslag 24869000 1984/85 Förslag 26125000 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Slatsrådsbilar Revisionskontoret - särkostnader (-1- 943000) ' Avser kommundepartemenlet. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjagmedelsbehovet för nästa budgetår till . Jag har därvid beaktalanslagskonsekvenserna avinrättandet av . Med undantag förrevisionskontorel har anslaget beräknats med utgångspunkt i det s. k.huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillCivildepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . under näsla budgelår. Jag har därvid tagit hänsyn till att flyttas från till och atthälften av kostnaderna för bibelkommissionenbestrids av kyrkofonden. Kyrkofonden bör senare kompenseras härför.