prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Somen försöksverksamhet föreslås ell statligt bidrag inom enkostnadsram på 100 milj. kr./är till installationer av hissar m. m. Förslageninnebär att staten och kommunerna delar kostnaderna för bidragen och attbidragen administreras av kommunerna. Bidrag skall kunna lämnas med högst avden beräknade kostnaden. Staten skall svara för och kommunen avkostnaden. Kommunernabör ges ökade möjligheter all anpassa ombyggnadskraven till den planering somde bedriver för förnyelsen av stadsdelar och bostadsområden. börmöjligheterna till en varsam ombyggnad ökas. Vissa ändringar föreslås därför ibyggnadsstadgans ombyggnadsbestämmelser. har fått i uppdrag attutarbeta en särskild ombyggnadsnorm. Enförutsättning för att miljonprogrammet kunde genomföras var en teknisk ochadministrativ utveckling inom byggbranschen som kom till stånd genom bådeutvecklingsarbete och forskning. Motsvarande insatser behövs som stöd för bostadsförbättringsprogrammel.Del gäller bl. a. insatser för information, grundutbildning ochvidareutbildning samt för upphandling av ny teknik, t. ex. installation avhissar i äldre bostadshus. 1983/84:40 93 Kostnader m. m. Preliminära beräkningar tyder på alt bostadsförbättringsprogrammelinnebär en investeringsökning på . i jämförelse med desista åren under 1970-talel. Detta leder till kostnader som belastarstatsbudgeten. Det förutsätts att dessa finansieras fullt ut genom en begränsningav annat stöd inom bostadssektorn. Genom den valda tekniken med underhållslänblir kostnaderna jämförelsevis begränsade i förhållande till den investerings-och underhållsvolym som beräknas komma till stånd. De uppskattningar som gjortstyder pä att programmet kommer alt skapa 15-20000 fler jobb inombyggnadsverksamheten och byggmalerialinduslrin. Utgångspunkter och mål för ett bostadsförbättringsprogram Ett stort antal remissinstanser har yttrat sig ombostadsförbättringsprogrammets utgångspunkter och mål. Det övervägandeflertalet är positiva och uttrycker sin tillfredsställelse med programmetsambitioner. och bosladsstyrelsen ansluter sig tillmålen för programmet och finner att den beskrivning och analys av verklighetensom betänkandet ger stämmer med verkens erfarenheter. Spinlab anför all kraflåtgärderi det befintliga beståndet är nödvändiga om förfall, förslumning ochkapitalförstöring skall undvikas. Bosladsstyrelsen framhåller också vikten av attbostadsförbättrings-verksamheten kommer i gång snabbi, inte bara avbostadspolitiska utan också av arbetsmarknadsmässiga skäl. Andraremissinstanser, bland dem och kommuner. , och Industrins Byggmaterialgrupp betonar ocksåprogrammets betydelse för alt skapa förulsällningar för ökad sysselsättninginom byggnadsbranschen och byggmalerialinduslrin. i är däremotkritisk och anser programmet mer betingat av sysselsätlningspoliliska intressenän av direkt bostadspolitiska mål. Liknande kritik framför Näringslivets byggnadsdelegalion,medan menar att bostadsförsörjningen skall angripas utifrånsamhällsekonomiska och fördelningspoliliska utgångspunkter. instämmer visserligen i attsamhällets medel för bostadspolitiken i högre grad än tidigare måste inriktaspä förvaltning och förnyelse av bostadsbeståndet, och all del är angelägel allhöja kvalitet och underhållsslandard i det befintliga bostadsbeståndet, menmotsätter sig en hård samhällsslyrning. Standardförbättringar skall enligtförbundet ske på marknadsmässiga villkor. varnar för all låta bostadspoli- Prop.1983/84:40 94 tikens långsiktiga mål bestämmas av dagens ekonomisktträngda situation. Detta kan medföra hinder för att tillgodose enbostadsefterfrågan i en framtida expansiv ekonomi. Flera remissinstanser ser en begränsning i alt endast delbefintliga bostadsbeståndet blir föremål för stödåtgärder. Så anför l.ex. LOall mål och inriktning visserligen i stort ligger i linje med LO:s program menatt stödet inte borde ha begränsats till enbart bostäder och där lill enbartgemensamma utrymmen. hade gärna sett att programmetockså omfattat det stora bestånd som finns inom del kommunala och landslingskommunalaområdet samt landets övriga byggnader och anläggningar. förbyggnadsforskning framhåller att för att fä effekt pä volym och sysselsättningoch angripa eftersatt underhåll borde ell bostads-förbältringsprogram ocksåinbegripa lokaler, byggnader och infrastruktur-anläggningar.Landskapsarkitekternas Riksförbund tycker att ulredningen i högre grad bordeberört ulemiljöns problem och brister samt dess länkbara förbättringar. förutsätter att nyproduktionsfrågornaägnas fortsatt uppmärksamhet och alt ålgärder vidtas , sä alt intenyproduktionen av bostäder drastiskt skall minska. framhåWtratt om de bostadspolitiska målen skall tryggas är både förbättring avbefintliga bostäder och nybyggnad viktiga. menar alt rivning/nybyggnad och förbättring börha en framträdande roll i ell program för stadsförnyelse och modernisering. Etl par remissinstanser anser att programmetstidsperspektiv är för kort. ser en 10-ärsperiod som en godtycklig avgränsningav ett första steg. Tiden från idé lill konkreta åtgärder är lång och det ärdärför viktigt att redan nu peka pä behovet av en fortsättning av programmet.Länsbostadsnämnden i ser en naturlig fortsättning påprogrammet pä ungefär samma kvantitativa nivå en avsevärd lid efler lO-årsperioden. för byggnadsforskning understryker behovet avutvärdering och anser att ell särskilt forsknings- och utvecklingsprogram börkopplas till bostadsförbättringsprogrammel. Handikappförbundens centralkommittéanser att effekterna av de tillgänglighetsskapande ålgärder som förväntas medden förbättrade finansieringen kan och måste utvärderas mycket tidigare än somföreslagits i belänkandet för att om nödvändigt vidta ytterligare åtgärder.Svenska Arkitekters Riksförbund föreslår att programmet etappindelas. Deförsta 3 åren bör utgöra en försöksperiod som utvärderas. Därefter bör eneventuell omarbetning av programmet ske. är den enda remissinstans somavstyrker alt ett lO-årigl kvantifierat program för ombyggnad och underhällfastställs. Förbundet ser flera risker med ell beslut om ett program som detföreslagna. Del skulle t.ex. kunna uppfattas som bindande av dem som är verksammai byggbranschen och inte kunna avbrytas om del skulle visa sig 1983/84:40 95 Del är också svårt all se konsekvenserna av delavgörande ansvar för fastighetsförvaltningen som samhället skulle få genom perma-nentningav subvenlionering av underhåll i förening med en ökad kommunaldetaljstyrning. Arbetsgruppen redovisar i sitt betänkande de grundläggandemål som' formulerats för bostädernas ochbostadsmiljöernas standard och utformning. Alla skall ha tillgång lill sunda,rymliga, välplanerade och ändamålsenligt utrustade bosläder till skäligakostnader. Bostadsmiljöerna skall utformas i samverkan med de boende och så attensidighet i befolkningssammansätlningen undviks. Samhällsutvecklingen skallinriktas sä alt sådana miljöer skapas att människor med olika förutsättningarkan fungera pä likartade villkor. ,, och statens råd för byggnadsforskninginstämmer i de grundläggande målen för bostadsförbättringsprogrammel.Hyresgästernas riksförbund menar att det övergripande målet bör vara alt garanleraalla rätten till en socialt utvecklande miljö. Bostadskommiitén framhåller all motiven för en fortsattkommunal bostadsförsörjningsplanering bör vara att förbättrabostadsförhållandena för särskilt utsatta och resurssvaga grupper. Förnyelsenmåste grunda sig på lokalt uttryckta behov och de bostadspolitiska målenuttryckas i sociala termer som täcker flera sammansatta omsorgsbehov.Jönköpings kommun ser en brist i att målen främst tar upp behov av åtgärder ienskilda bostadshus. i ser enkonflikt mellan varsamhetskravet och tillgänglighetskravet. Föreningen menaratt tillgänglighetsmålel kan spoliera de enligt föreningens uppfattning övergripandemålen om varsamhet, kvarboende och upprätthållande eller vidareutvecklingen avgoda sociala kontaktnät. vill i målen innefatta människorsrätt att själva avväga boendekostnad mol boende-standard. Arbetsgruppen föreslär att bosladsförbättringsprogrammet -förutom på de allmänna bosladssociala målen ovan - grundas på de sexmål som jämte remissinstansernas synpunkler sammanfallas i del följande. Alla människor har rätt till en bostad med modernutrustning. omoderna och huvuddelen av alla ofullständiga lägenheterbör byggas om till moderna lägenheter eller rivas. Även om de remissinstanser som uttalat sig instämmer imålet ställer sig flera kritiska till all alla ej fullt moderna lägenheterskall vara borta . och kommuner menar all efterfrågan påej moderna lägenheter är uttryck för behov hos vissa grupper som nybildade 1983/84:40 96 hushåll, unga och studerande. finner delförsin del inte ur bostadssocial synpunkt angeläget all bygga om det relativtringa antalet främst halvmoderna lägenheter som finns kvar i kommunen. i anser all del finns skäl altbehålla en del s.k. ofullständiga lägenheter. De är ofta fullt användbara förvissa ändamål, l.ex. som förslagängsbosläder med låga hyreskostnader. framhåller att en väl fungerande bostadsmarknadockså bör kunna erbjuda enklare och billigare bostäder. ifrågasätter målet och anser att ombyggnadstakten skall bestämmasav efterfrågan. Alla boende skall ha rätt lill en bostad som är välunderhållen. Del är nödvändigt all motverka den kapitalförstöring och den förslumning som hotar om underhållet inte kan finansieras. i menar att underhållav bostadsbeståndet kan skjutas . Nämnden pekar påvissa konsekvenser för boendekostnaden som en ökning av underhållet skulle fåoch framhåller all det behovsprövade bostadsstödet därför bör ses över. Omsorgen om bostadsmiljön är viktig framhållerMålarmästarnas riksförening. Arkitektur, färg, form och material spelar enstörre roll än vad som framgår av ulredningstexten. Oberoende av ålder eller handikapp skall alla harätt till en bostad som fyller kraven på god tillgänglighet. En förbättrad tillgänglighet är vä sentlig för all bereda ett ökande antal äldre och rörelsehindrade goda levnadsförhållanden. De handikappades olika organisationer är positiva till enskärpning av tillgänglighetskravel. ser delsom ytterst angelägel alt förändra det äldre bostadsbeståndet och bebyggelsemiljönför alt uppnå mera utspridd och allmän tillgänglighet. Rörelsehindrade behöverutöver tillgänglighet lill byggnader en fungerande och anpassad närmiljö,framhåller . Handikappförbundens centralkommittéanser att tillgänglighetsbegreppel inte bör användas på ett så begränsat sättsom i betänkandet. mot Astma-allergi påpekar, liksomSvenska att tillgänglighetsbegreppel inte fårbegränsas till rörelsehindrade. Del finns 1,2-1,5 milj. allergiker som ärberoende av ell hälsorikligt boende. Kunskaper om allergiframkallande ämnen ibostads- och omgivningsmiljön är därför viktiga. Både förbättring av det finansiella stödet ochinnovationer behövs för all förbättra tillgängligheten för handikappade,framhåller länsbostadsnämnden i . Energihushållningsåtgärderna måste intensifierasoch samordnas med andra förbättringsåtgärder. Det av faslställda energihushåll- ningsmålel måste uppnås av såväl energipolifiska som samhällsekono miska skäl. 1983/84:40 97 anser alt det är positivt allförbättringsåtgärder inklusive ombyggnader samordnas med ålgärder som vidtasför all åstadkomma ett effektivare energiutnyttjande. Fastighetsägareförbundetmotsätter sig däremot kravet på samordning av underhålls-, ombyggnads- ochenergisparåtgärder. Varje enskild åtgärd kräver en ingående faslighetsekonomiskanalys. Swedisol framhåller alt bosladsförbättringsprogrammet inte får äventyraenergihushållningsprogrammel och kräver alt de centrala myndigheternafastlägger nivån för omfattningen av energisparåtgärder. framhåller alt om ell hälsorikligtboende ska kunna uppnäs måste husen göras täta med en väl fungerandeventilation. Boendet skall bli mera jämlikt och integrerat.Förnyelsen bör inriktas så att den bidrar till alt jämna ut kvalitetsskillnader mellan olika bo stadsområden. Då behövs samlade insatser som sker på etl planlagt sätt och i samverkan med dem som berörs av åtgärderna. Fastighetsägareförbundel anser inte att samlade insatserav underhåll och ombyggnader är etl medel för att utjämna kvalitetsskillnader.Enligt förbundet utvecklas boendemiljön bäst i områden som förnyas successivt.Länsbostadsnämnden i menar alt upprustning av miljö ochbostäder inte är tillräckliga insatser för att åstadkomma en mer blandadhushållningssammansättning. Sociala insatser är också nödvändiga och bör ingå ikommunernas bosladsförbätlringsprogram. Svenska Arki-_ tekters Riksförbundefterlyser ett förtydligande av begreppet jämlikt och integrerat boende. Kapaciteten inom byggindustrin bör utnyttjasbättre. Ett bättre utnytt jande av produktionsresurserna leder inte bara till förbättring i bostads beståndet utan kan också bidra till all skapa meningsfulla jobb inom byggnadssektorn. De remissinstanser som har yttrat sig, dvs.arbetsmarknadsstyrelsen statens planverk. Industrins Byggmaterialgrupp ochSveriges Praktiserande Arkitekter, instämmer i arbetsgruppens resonemang. bosiadsförbältringsprogrammel som eneffektiv väg all stimulera sysselsättningen inom byggnadsbranschen. Planverketanser alt ett väl planerat bostadsförbätlrihgsprogram kan stabiliserasysselsättningen. Industrins Byggmaterialgrupp delar arbetsgruppens oro för desenare årens allt lägre kapacitetsutnyttjande inom byggsektorn. Ett par remissinstanser föreslär mer eller mindre konkretatillägg lill de särskilda mäl som programmet redovisar. Riksantikvarieämbetetsaknar de kulturella målen och föreslår följande tillägg: "De kulturhisforiskaoch upplevelsemässiga värdena i byggnader och stadsmiljöer bör tas tillvara"i menar all bättre bostäder böråstadkommas inom ramen för mäl som rör hela stadens förnyelse och ger i sittremissvar exempel pä sådana mål. vill till de uppräknade målenlägga alt fastig-7 1983/84. 1983/84:40 98 hetsförvaliningenskall effektiviseras efter företagsekonomiska principer. Eftersom ökad subvenlioneringlill bostadssektorn varken är samhällsekonomiskt möjlig eller önskvärd måsteenligt förbundet en effektivisering av fastighetsförvaltningen anses vara ettmål i sig. Arbetsgruppenredovisar i sitt betänkande vissa förutsättningar för ettbostadsförbättringsprogram. Gruppen konstaterar att stora förändringar harskett i bostadsbyggandets inriktning , vilkel har påverkatsysselsättningen och efterfrågan pä olika byggnadsmaterial. Arbetslösheten harökat och inom flertalet av de branscher som berörs av underhåll och ombyggnadär företagens kapacitet lågt utnyttjad. lämnar viss kompletterande information om byggsysselsällningen.Enligt AMS visar beräkningar att arbetslösheten inom de egentligabyggnadsyrkena kan ha stigit till mot ett ärtidigare, om inga ytterligare åtgärder vidtas. Länsarbetsnämndernas prognosertyder pä att två län kommer att få en arbetslöshet på medanarbetslösheten kommer att ligga i inte mindre än 10 län.Målarmästarnas riksförening redovisar att den allt större sektorn inomyrkesmåleriet är ommålning. var andelen ommålning , . Yrkesmåleriets totala arbetsvolym har sjunkit med 7 000 årsarbetare underden senaste lO-årsperioden. Enligt riksföreningen är den växande svarl-sektornden huvudsakliga förklaringen till nedgången. Det är enligtarbetsgruppen svårt att bedöma hur bosladsefterfrågans utveckling kommer attpåverka förutsättningarna för ombyggnad . Hushållsutvecklingenförväntas ge ett svagare underlag än tidigare för efterfrågan på bostäder.Efterfrågan på små lägenheter är f.n. stor och växande, men den kan pä längsikt - - komma alt minska starkt. De lokala variationerna iefterfrågans inriktning pä bosläder av olika storlek kan vara betydande.Gruppen påpekar att redan relativt små förändringar i inkomster och prisereller befolkningsutveckling och sysselsättningsgrad avsevärt kan påverkabostadsefterfrågans inriktning. Fastighetsägareförbundetifrågasätter betänkandets bedömning av efterfrågan på smålägenheter, och menaratt den är en konstruktion med syfte att motivera åtgärder för ytterligarelägenhetssammanslagningar. Förslaget föregriper enligt förbundet pågåendediskussioner inom bostadskommittén om en förändring av nuvarandetrångboddhetsnormer. i bedömer attefterfrågan pä smålägenheter kommer att finnas framåt om inteköpkraften ökar. Delta förhållande innebär en svårighet närlägenhetssammanslagningar är önskvärda för alt uppnå mer varieradlägenhetssammansättning i bostadsområden. Prop.1983/84:40 99 syfteatt stimulera sysselsättningen. De lokala sociala förhållandena i kommunenmåste få avgöra lämplig lägenhetssammansättning, ombyggnads-takt etc. Ibetänkandet lämnar arbetsgruppen en förhållandevis utförlig redogörelse förbostadsbeståndets egenskaper och brister vad avser bl.a. underhållsskick,värmeisolering, hygienutrymmen, tillgänglighet för handikappade samtlägenhetsfördelning. Av redogörelsen framgår bl. a. att numera bara en litenandel av lägenheterna saknar moderna bekvämligheter. Vad avser underhållsskick,energiegenskaper, tillgänglighet och lägenhelssammansältning finns det däremotbrister i stora delar av bostadsbeståndet. Fleraremissinstanser, l.ex. och statens planverk, uttalar sintillfredsställelse med den beskrivning och analys av situationen ibostadsbeståndet som redovisas i betänkandet. för byggnadsforskninganser att betänkandets genomgång av bostadsbeståndets status är omsorgsfulltgjord och bygger på aktuell tillgänglig kunskap. uppskattar det siffermaterial som harsammanställts, men menar all materialet ger möjlighet till analyser utöver desom betänkandet innehåller. Industrigruppen för lätt byggeri framhåller attutredningsmaterialet på ett bra sätt belyser behovet av åtgärder i delbefintliga bostadsbeståndet. Motbakgrund av de angivna målen och förutsättningarna föreslår sladsförnyelsegruppenett konkret program för underhålls-, reparations- och ombyggnadsinsatser ibostadsbeståndet . De beräknade underhållsvolymernaframgår av följande tabell. Underhållsvolymeri flerbostadshus och småhus , milj. m bostadsyta . Ombyggnadsverksamheteni flerbosiadshus skall enligt det föreslagna programmet successivt öka frännuvarande ca 20 000 ombyggda lägenheter (1982) lill ca 30 000 vidprogramperiodens slut. förutses en förskjutning från genomgripandeombyggnader av omoderna hus till mer begränsade åtgärder i hus som redan föreombyggnaden i huvudsak är modernt utrustade. Vidare beräknas ca 150 000 småhuskomma alt byggas om . Länsbostadsnämndeni anser målen rimliga. Svenska finner programmetsredovisning av ombyggnad och investe- IJrop.1983/84; 40 100 ringsbehovrealistisk, men menar alt siktet redan nu måste ställas in på en betydligtstörre ombyggnadsvolym efter lO-årsperioden. anseratt nuvarande ombyggnadsvolym är en direkt effekt av de särskildaombyggnadsstimulanser som har gällt 1982 och gäller 1983. När dessa stimulansertas bort fmns risk att en skillnad uppstår mellan pro-grampiets ambitionsnivåoch den faktiska ombyggnadsvolymen. Arbetsgruppens uppskattning av ombyggnadsverksamheienav småhus ställer sig vissa remissinstanser tveksamma till. Länsbostadsnämndeni anser bedömningen för optimistisk och menar att om 70-lalelsnivå skall uppnås måste lånemöjligheterna för ombyggnad ändras. går ännu längre i sin kritik och anser att utredningensbedömning är utan grund. Förbundet påpekar alt inga förslag som för småhusens delkan vända den nedåtgående trenden läggs fram. Den nuvarande situationen medfören utpräglad försiktighet från småhusägarnas sida att engagera sig i projektsom leder lill ökad skuldsättning. Orsaken är dels de höjda boendekostnadernaoch de minskade realinkomsterna och dels den osäkerhet som råder om vilkaregler för bostadskrediter och beskattning som kommer att gälla . Ominte radikala förbättringar tillskapas torde enligt förbundet om- och tillbyggnadsverksamheleni småhussektorn komma att minska ytteriigare. Även Industrins Byggmaterialgruppförutser en minskning av om- och tillbyggnadsverksamheten i småhus, främstgenom den begränsning i avdragsrätten som skattereformen innebär. Länsbostadsnäinndeni och framhållersvårigheterna att göra en gränsdragning mellan främst begreppen ombyggnad ochbegränsad ombyggnad. Arbetsgruppenföreslår ett särskilt finansiellt stöd för tillgänglighetsskapande åtgärder.Främst avser stödet hissinslallationer i trevåningshus. Enligt gruppensbedömningar kommer med delta nya slödsysiem antalet hissinslallationer per äratt mer än fördubblas. anser visserligen att en fördubbling av antalethissinstallationer per är är en relativt stor ökning, jämfört med det fåtal hissinslallationersom har gjorts hitintills, men menar att antalet hissinstallationer fortfarandekommer alt ligga på en oacceptabelt låg nivå. Bostadskommitténoch har gjort egna beräkningar o?h anser att ökningen avantalet hissinstallationer kommer att bli avsevärt högre än vad förslagetanger. menar att förslagen ibostadsförbättringsprogrammet ger utrymme för stöd till 650 hissar/är vilket ärtio gånger fler än de som f.n. installeras i samband med ombyggnad. Medutgångspunkt i del föreslagna programmet redovisar sladsförnyelsegruppen eninvesteringskalkyl som visar att de sammantagna kostnaderna för underhåll i flerbosiadshussamt ombyggnader i flerbosiadshus och småhus behöver öka från en uppskattadvolym under 1970-lalets sista Prop.1983/84:40 101 ärpä 8 000 milj. kronor till II700 milj. kr. (i 1983 årspriser). En sådan invesleringsökning motsvarar ett antal årssysselsalta istorleksordningen 15-20 000. Denuppskattning av investeringsbehov som redovisas ibetänkandet finner Svenska vara realistisk mol bakgrund av dentidsperiod programmet omfattar. LO framhåller all de resurser som står tillbostadssektorns förfogande måste hållas intakta. Tillbakagängen inybyggnationen måste ge ett motsvarande utrymme för upprustningsinsatser. LOsaknar detta synsätt i bostadsförbättringsprogrammets förslag men förutsätteratt resursramen pä ca 4 100 milj. kr. motsvarar del utrymme som haruppstått till följd av det minskade nybyggandet. Om sä inte skulle vara fallet,bör enligt LO ytterligare medel tillföras bostadsför-bätfiingssektorn. Ellstort antal remissinstanser har yttrat sig över arbetsgruppens uppskattning avde sysselsättningseffekter som programmet bör ge. Arbetsmarknadsstyrelsenser bostadsförbättringsprogrammet som en effektiv väg att förbättrasysselsättningen inom byggnadsbranschen. Den totala effekten av nyaarbetstillfällen är dock svår alt beräkna. De regionala olikheterna iarbetslöshet kommer all kräva effektiva förmedlingsinsatser och rörlighetsslimulerandeåtgärder. uttrycker oro för alt programmet skall förstärka deregionala obalanserna i sysselsättningen. Programmets sysselsättningseffekterbör utvärderas och analyseras och utgöra grund för l.ex. ett bostadsförbältringsprogramför kommunal- och landstingssektorn och övriga byggnader. Förbundet finner attarbetsgruppens beräkningar utgår från en jämförelse med situationen om ingaåtgärder vidtagits trots sjunkande nypi"oduklion. Den angivnasysselsättningseffekten avser således inte nya arbetstillfällen. Även LO menaratt förväntningarna pä programmets effekter pä sysselsättningen inombyggsektorn bör tonas ner. Fleraremissinstanser är skeptiska till utredningens beräkningar av programmetseffekter. Svenska anser beräkningarna väl opfimis-tiska främst närdet gäller effekterna vid sidan av den egentliga byggnadsverksamheten, dåredan nu en inte obetydlig överkapacitet inom materialindustrin föreligger. anser sfimulanseffekterna för svaga för att de angivna produkfionsvolymernaoch sysselsättningseffekterna skall uppnås. Någraremissinstanser efterlyser speciella åtgärder för all uppnå ökadsysselsättning. menar alt skatlemässiga fullaavdrag för reparationer skulle få fart på byggandet. Swedisol menar att ensatsning på ett separat intensifierat energisparprogram skulle öka sysselsättningen. framhåller att sysselsättningen inom måleribranschen uppvisarstora säsongvariationer.