prop · G70336 · 1983-12-31 00:00:00 — medförslag till lag om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen lämnas förslag till en ny lag om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. Lagen, som är avsedd att ersätta lag i samma ämne,är en modernisering av den nuvarande regleringen av krigsmalerielkontrollen.Dessutom innehåller lagen vissa nyheter bl.a. i fråga om ansvars- ochförverkandebestämmelser. Propositioneninnehåller också ett förslag till ändring i vapenlagen (1973:1176). Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft den . I 1983/84. 1983/84:36 2 Lagom kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. 1 §Tillverkning av krigsmateriel samt tillhandahållande av krigsmate riel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel skall kontrolleras enligt bestämmelserna i denna lag. om förbud mot utförsel av krigsmateriel och förbud mot upplåtelse eller överlåtelse av rält att utom riket tillverka krigsmateriel finns i lagen (1982:513) om förbud mol utförsel av krigsmateriel, m. m. Dennalag gäller inte för statlig myndighet. Regeringenbestämmer vad som skall avses med krigsmateriel enligt denna lag. 2 §Krigsmateriel får inle tillverkas här i riket utan tillstånd av regering en, om ej annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag. Tillstånd att tillverka krigsmateriel får meddelas endast svensk med borgare, svenskt handelsbolag eller svenskt aktiebolag. För tillverkning i ringa omfattning får dock tillstånd ges även åt annan. Regeringenfår meddela föreskrifter om undantag från lillståndskravet enligt förstastycket för ändring eller ombyggnad av skjutvapen i fall som avses i 24 §första stycket vapenlagen (1973: 1176) samt för tillverkning av enstakaskjulvapen och av ammunition för tillverkarens eget bruk. 3 §Krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel får inte yrkesmässigt tillhandahållas här i rikel genom försäljning, utbjudande mol vederlag eller förmedling åt någon inom landet eller i utlandet utan tillstånd av regeringen, om ej annal följer av andra stycket eller av föreskrifter som har meddelats med slöd av denna lag. Tillståndenligt första stycket behövs inte 1. vid tillhandahållande tillsvensk statlig myndighet eller sådan tillverkare som har tillstånd alttillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet avser, 2. för innehavare avtillverkningstillstånd, om tillhandahållandet avser krigsmateriel, uppfinningeller metod som tillhör eller innehas av tillståndshavaren. Regeringenfår meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt förstastycket i fråga om handel med skjutvapen, ammunition eller annan explosiv varasom omfattas av vapenlagen (1973: 1176) eller förordningen (1949: 341) omexplosiva varor. 4 § Tillstånd enligt 2 eller 3 §får förenas med villkor samt med kontroll-och ordningsbeslämmelser. Tillståndkan meddelas eller tills vidare och kan återkallas av regeringen,om tillståndshavaren har åsidosatt föreskrift i denna lag eller föreskrift,villkor eller bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller i annalfall skälig anledning till återkallelse föreligger. 5 § Den som har fått tillståndenligt 2 eller 3 § skall stå under kontroll av den myndighet som regeringenbestämmer. 1983/84:36 3 6 § Tillståndshavarenskall, enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar, tillkontrollmyndigheten lämna deklaration på heder och samvete rörande denverksamhet för vilken tillstånd har meddelats. 7 § Tillståndshavarenär skyldig alt efter anmodan av kontrollmyndigheten lämna de upplysningar ochhandlingar som behövs för kontrollen. Den som har fåll tillstånd enligt 2 § är skyldig att för tillsynlämna tjänstemän hos kontrollmyndigheten tillträde till lokaler därverksamheten bedrivs. 8 § För alt täckakostnaderna för kontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall den somhar fått tillstånd enligt 2 § åriigen betala en avgift som regeringenbestämmer. Avgiften beräknas efter elt för samtliga tillverkare likaförhållande till det fakturerade värdet av försåld krigsmateriel. 9 § Den sombryter mot 2 eller 3 § döms till böter eller fängelse i högst . 10 § Till böter eller fängelse dömsden som uppsåtli gen eller av oaktsamhet 1. bryter motandra föreskrifter i denna lag än som avses i 9 § eller mot föreskrift, villkoreller ordnings- eller kontrollbestämmelse som har meddelats med stöd av lagen, 2. lämnar oriktiguppgift i ansökan om tillstånd eller i deklaration enligt denna lag eller vidfullgörande av uppgiftsskyldighet enligt lagen. Om en gärning som har begåtts av oaktsamhet är att ansesom ringa, skall inte dömas till ansvar. 11 § Till ansvarenligt denna lag skall inte dömas, om gärningen är belagd med straff ibrottsbalken. 12 § Krigsmaterielsom har varit föremål för brottslig tillverkning skall förklaras förverkad, ominte detta är uppenbart oskäligt. I stället för egendomen kan dess värdeförklaras förverkat. Utbyte av brottsligt tillhandahållande av krigsmateriel,uppfinning avseende krigsmateriel och melod för framställning av sådanmateriel skall förklaras förverkat, om inte detta är uppenbart oskäligt. 13 § Allmänt åtal för brott som avses i denna lag fårväckas endast efter fillstånd av kontrollmyndigheten. Denna lag träder i kraft . 1. lagen(1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m., 2. förordningen(1949:615) med vissa föreskrifter med anledning av lagen (1935:395) om kontrollöver tillverkningen av krigsmateriel m.m. 1983/84:36 4 Lag om ändring i vapenlagen (1973:1176) Härigenom föreskrivs att 5 § vapenlagen (1973:1176)' skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Utan tillstånd enligt denna lag fär ej någon 1. innehaskjutvapen, 2. förvärvaammunition, 3. införaskjutvapen eller ammunition till riket eller 4. driva handelmed skjutvapen. Om luft- eller Qädervapen, som är avsett för målskjutning,eller harpun-vapen har en i förhållande till andra jämförliga skjulvapenbegränsad effekt skall första stycket ej tillämpas på vapnet. Enskild personfår dock icke utan tillstånd inneha, införa till rikel eller driva handel medsådana vapen, om han inle har fyllt . Första stycket I gäller inte ifråga om verksamhet somomfattas av tillstånd enligt lagen (1983:000) om kontroll över tillverkningenav krigsmateriel, m.m. Första stycket 4 gäller inte ifråga om verksamhet somavses i 3 § samma lag. Om undanlag i vissa fall från skyldigheten alt inhämtatillstånd finns beslämmdser i 13, 16, 21, 22, 25, 25 a, 26 och 45 §§. Denna lag träder i kraft . Ugen onilryekt 1981: 1360. 1983/84:36 5 I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , Thunborg Lagrådsremissmed förslag till lag om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. Denenskilda tillverkningen av krigsmateriel i är underkastadstatlig kontroll. Regleringen återfinns i lagen (1935:395) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel m.m. och förordningen (1949:615) med vissaföreskrifter med anledning av nämnda lag. Lagen har ändrats vid fem tillfällen(1949:221, 1964:108, 1975:690, 1980:162 och 1982:621). Dess rubrik fick ändradlydelse (1975:690). Förutom det grundläggande kravet på regeringenstillstånd för att bedriva tillverkning av krigsmateriel här i landet,innehåller lagen bl. a. vissa bestämmelser av ordnings- ochkontrollkaraktär,samt straffbestämmelser. Dessutom ges däri ett bemyndigandeför regeringen att förordna att krigsmateriel eller uppfinning därav eller melodför framställning av sådan materiel inle här i riket får försäljas, utbjudaseller eljest tillhandahållas åt någon inom riket eller i utlandel utantillstånd av regeringen. Med stöd av bemyndigandet har regeringen i nyssnämndaförordning föreskrivit i vilka fall regeringens tillstånd krävs för sådanförsäljningsverksamhet m. m. I anslutning härtill upptar förordningen en straffbestämmelse,som föreskriver böler eller fängelse för den som bryter molkravet på regeringens tillstånd eller mot föreskrift eller villkor, som harlämnats i samband med atl tillstånd har meddelats. Straffbestämmelsen är avsådant innehåll all den endast med slöd av övergångsbestämmelserna tillregeringsformen kan finna sin plats i en regeringsförfallning. Bestämmelsen omkravet på regeringens tillstånd för försäljningsverksamhet m. m. bör, av skälsom senare skall redovisas, flyttas över till lagen. Detta bör också gälla dithörandestraffbestämmelser. Lagen har vissa brister både i materiellt och formellt Prop.1983/84:36 6 Även om några väsentliga anmärkningar inte kanriktas mot den finns enligt min mening likväl skäl att nu arbeta om den i vissastycken samt även justera den formellt och redaktionellt. Detta kan givetvisåstadkommas genom ändring i den nuvarande lagen. Emellertid talar närmastredaktionella skäl för att denna i stället bör ersättas av en ny lag i sammaämne. Med hänsyn till att nägon genomgripande nyordning inte åsyftas har detförslag till ny lag om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. somnedan skall redovisas inte varit föremål för remissbehandling. 2.1 Bakgrund, m. m. Frågan om kontroll över tillverkningen av krigsmaterielvar tidigt föremål för uppmärksamhet vid nedruslningsförhandlingar som ägderum på initiativ av . I tillsattes enutredning med uppgift atl undersöka bl.a. formerna för en kontroll över krigsmate-rieltillverkningeni landet. I den proposition som ligger till grund ärs lag (prop.1935:89) betonades att en kontroll var angelägen dels från utrikespolitisksynpunkt, dels av intresset att kunna styra den egna försvarstillverkningen. 1propositionen underströks betydelsen av kontrollåtgärder som elt led i enföljdriktig fredspolitik samt till förebyggande av de risker och olägenhetersom är förenade med en enskild okontrollerad rustningsindustri. Denna syn,liksom de skäl som angavs för utformningen av kontrollsystemet, äger alltjämtgiltighet. Kontrollen över tillverkningen är också av vikl för enskildassäkerhet och egendom. Den har även betydelse för frågor om tillståndsgivningvid utförsel av krigsmateriel. Nödvändigheten av en inhemsk produktion avkrigsmateriel har inte ifrågasatts. Det förhällandet att vi i harkapacitet att utveckla och tillverka kvalificerade vapen bör rimligtvis ledatill att omvärlden fär respekt för vår förmåga och vilja att hävda vårtoberoende. Vi kan aldrig göra oss helt oberoende av anskaffning från utlandetav kvalificerad materiel men egen kapacitet på vissa områden och pä av ossvalda delar av utveckling och produktion kan förhindra att vi blir i avgörandegrad beroende av utlandet. 1981/82:196 s. 5 med förslag till lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. underströk föredraganden bl. a.vikten av att både av utrikespolitiska och försvarspolitiska skälupprätthåller försvarsindustrins kompetens och konkurrenskraft. Dåvarande chefenför försvarsdepartementet hade i prop. 1981/82: 102 s. 123 givit uttryck åtsamma mening. hade ingen erinran mot dessa uttalanden. Det krigsmaterielbegrepp som bestämmer vad som skallförstås med krigsmateriel enligt tillverkningslagen och som framgår avtillverkningsförordningen överensstämmer - med vissa smärre undantag - med det 1983/84:36 7 begrepp som används i fråga om utförsel av krigsmateriel.Denna ordning som har rått har varil ändamålsenlig och bör ävenfortsättningsvis bestå. Redan den utredning som låg till grund årsproposition framhöll f. ö. att krigsmateridbegreppet i tillverkningshänseendeborde motsvara det som gäller i utförselsammanhang. Diskussioner om innebördenav delta begrepp har förts vid åtskilliga tillfällen. I prop.1981/82:196 s. 11-15 lämnas en närmare redovisning om begreppets innebörd. 2.2 Vissa statistiska uppgifter 2.2.1 Tillverkning av krigsmateriel och har i genomsnitt125 enskilda svenska företag innehaft tillstånd att tillverka krigsmateriel.Antalet företag som i någon utsträckning utnyttjat dessa tillstånd haremellertid varit avsevärt lägre. Exempelvis var del faktiska antalettillverkare endast 68. Fyra av dessa var uteslutande underleverantörer tillandra krigsmaterieltillverkare. Det sammanlagda leveransvärdel av krigsmaterielfrån enskilda företag uppgick är 1981 till i avrundat tal 3 956 milj. kr. (år1980 4057 milj. Endast ett fätal av de tillverkande enskilda företagenuppvisar tillverknings- eller leveransvärden överstigande 100 milj. kr. År1981 var antalet sådana tillverkare fem. Tillsammans svarade dessa fem förelagför elt leveransvärde av 3423 milj. kr., dvs. av det totalaleveransvärdet från enskilda förelag. Ytterligare tre företag kunde redovisaleveransvärden överstigande 50 milj. kr. och tillsammans för ca 210 milj. (av det totala). svarade således tillhopa för drygt 91 %av det sammanlagda värdet av levererad materiel från enskilda tillverkareunder . uppvisade ett tillverkningsvärdemellan 20 och 50 milj. kr., fyra företag mellan 10 och 20 milj. kr., fyraförelag mellan 5 och 10 milj. kr., elva företag mellan 1 och 5 milj. kr., tolvföretag mellan 0,5 och 1 milj. kr. och 24 företag hade ett tillverkningsvärdeav högst 0,5 milj. kr. De enskilda företagens tillverkning av krigsmateriel har,enligt deras återkommande redovisningar till krigsmaterielinspeklionen, uppgåtttill följande sammanlagda leveransvärden (i milj. kr. ochavrundade tal). Förattfå ett mått på hela den svenska krigsmateridtillverkningen bör tillde angivna värdena avseende enskilda företag läggas det statliga affärsverket FFV:sproduktion av motsvarande materiel. Nägon hell likvärdig statistik finnsemellertid inte, dä FFV såsom statlig myndighet, till skillnad frän deenskilda tillverkarna, inte omfattas av tillverkningslag eller av 1949års lillverkningsförordning och därför inte är redovisningspliktigt. En vissledning för jämförelser kan emellertid fås av de faktureringsvärden som FFVredovisar frän sin försvarssektor. Därvid är dock bl. a. att märka att FFV;sdefinition av försvarsmateriel är vidare än krigsmateridbegreppet itillverkningsförordningens mening. Dessutom har FFV:s redovisningar fram tillär 1981 varit baserade på budget- och inte på kalenderår samt innefattarförutom materiel även vissa tjänster. /73-1981 har FFV i sinaårsberättelser redovisat följande faklureringsvärden för försvarsmateriel (imilj. och avrundade tal). 1979/80' Förår 1981 får man med ledning av dessa uppgifter ell approximativt sammanlagtleveransvärde av krigsmateriel frän svensk industri som helhet om ca 4,6miljarder kr. 2.2.2Försäljning av krigsmateriel m. m. Antaletsådana försäljare (agenter) av krigsmateriel och tillverkningsrättigheter m. m.,för vars verksamhet regeringens tillstånd krävs, uppgick är 1981 till 29(antalet var detsamma ) och är 1979 till 28. Värdet av försäljningenuppgick under är 1981 till 12,2 milj. kr., varav 12 milj. kr. '12/18 ;iv förlängt räkenskapsår. Prop.1983/84:36 9 Föratt upprätthålla vår internationellt sett höga självförsörjningsgrad krävs enviss export av krigsmateriel såväl av ekonomiska skäl som för att vidmakthålladen industriella kapaciteten. Det är dessa våra egna behov som är styrande förförsvarsindustrins dimensionering, inte exporten i sig. , vilka i någon utsträckning varit engagerade iexport av krigsmateriel, har varierat men under större delen av1970-talet och början av 1980-lalet uppgått till mellan 30 och 40. hade16 av dessa företag exportvärden överstigande 1 milj. kr. Dessa exportörersvarade sammanlagt för av den totala krigsma-leridexporten detta år. 2.3Tillverkning och försäljningsverksamhet m. m. Kontrollenenligt tillverkningslagen avser den enskilda tillverkningsindustrin. Enligtden nuvarande lagen undantas från regleringen kronans fabriker, verksläder ellerförråd. Den nya lagen bör enligt min mening innehålla en precisering på dennapunkt. Undantaget från lagens tillämpningsområde bör här avse sådan verksamhetsom utövas av statlig myndighet. Därmed kommer att framgå klart att verksamhetsom bedrivs av statliga bolag faller under lagens tillämpningsområde. Dengrundläggande bestämmelsen utgörs av kravet på regeringens tillstånd för attbedriva tillverkning av krigsmateriel här i landet. Tillstånd får, såvitt detej endast är fråga om tillverkning i ringa omfattning, inte meddelas någonannan än svensk medborgare, svenskl handelsbolag eller svenskt aktiebolag. Tillståndmeddelas vanligen tills vidare men kan även ges . Det kan ocksååterkallas av regeringen när del finns skäl till detta. Vad som har sagtsbör gälla även enligt den nya lagen. Frånkravet på regeringens tillstånd till atl tillverka krigsmateriel bör dock kunnagöras vissa undantag. Ett sådant bör vara för tillverkning som består i ändringeller ombyggnad av vapen i fall som avses i 24 § första stycket vapenlagen(1973: 1176). Enligt nämnda bestämmelse får den som är berättigad att innehaskjutvapen inle utan nytt tillstånd till innehav vidta åtgärder med vapnet sominnebär att det därefter till funktions- eller verkningsgrad kommer att varafråga om ett väsentligt annorlunda vapen. Detla gäller dock ej den som hartillstånd att driva handel med vapen i den män del ändrade vapnet omfattas avdetta tillstånd. Kontrollen över den tillverkning som här avses får ansestillräckligt tillgodosedd genom den prövning som ligger till grund för nytt innehavstillständeller det befintliga tillståndet att driva handel. I linje med det anförda börockså från kravet pä regeringens tillstånd kunna undantas tillverkning av ettenstaka skjulvapen. Också här får kravet pä tillstånd för innehav anses varatillfyllest från kontrollsynpunkt. Den som utan sådant tillstånd innebarenarbetsprodukt som enligt gällande definition utgör ett skjutvapen gör sighärmed skyldig ti /84. 1983/84:36 10 till ett olaga innehav för vilket straff kan följa enligtvapenlagen. En tredje situation där tillverkningstillstånd bör kunna underlåtasutgörs enligt min mening av sådan tillverkning som består i laddning avammunition till skjutvapen för eget bruk. En jämförelse härvidlag kan hämtasfrån 9 § Ijärde stycket förordningen (1949:341) om explosiva varor, enligtvilken bestämmelse den som enligt vapenlagen är berättigad att inneha jakt-eller sportgevär får ladda ammunition till geväret för eget bruk utan tillståndenligt förordningen. Med hänsyn främst till det förhållandet att det, som jagtidigare har redovisat, bör ankomma på regeringen att meddela föreskrifter omvad som skall avses med krigsmateriel enligt den nya lagen och då undantagenavseende tillverkning av enstaka vapen eller ammunition lämpligen bör hänförasig till visst eller vissa slag av vapen eller ammunition, bör undanlag av deslag jag här har redogjort för preciseras i föreskrifter som regeringen fårmeddela och i lagen tas in ett bemyndigande för regeringen atl meddela sådanaföreskrifter. Som angetts i inledningen innehåller den nuvarandetillverkningslagen ett bemyndigande för regeringen att förordna attkrigsmateriel eller uppfinning därav eller metod för framställning av sådanmateriel ej utan regeringens tillstånd får här i riket av tillverkare avkrigsmateriel eller för sådan tillverkares eller annan innehavares räkningförsäljas, utbjudas eller eljest tillhandahällas åt någon inom riket eller iutlandet. Om sådant förordnande har givits, får regeringen vid beviljande avtillstånd meddela erforderliga föreskrifter och villkor. Vid tillkomsten av lag avsåg bemyndigandet enbartverksamhet som agent för tillverkare av krigsmateriel. Som skäl för införandetav bestämmelsen angavs att den då "alldeles okontrollerade agentverksamhet,som bedrevs för avsättning av krigsmateriel frän företag såväl inom som utomlandet" också borde ställas under statlig uppsikt. På grund avrustningsindustrins starkt internationella karaktär och under trycket av enhård konkurrens mellan olika företag sades en sådan agentverksamhet emellanåtha tagit former vilka från olika synpunkter var ägnade att inge allvariigabetänkligheter. I syfte alt kunna ställa inte bara handelsagenter utan samtligapersoner som sysslade med krigsmateriel under kontroll utvidgades år 1949bemyndigandet till att omfatta sådant tillhandahällande av krigsmateriel m. m.som görs av krigsmaterieltillverkare eller för sådan tillverkares räkning (prop.1949: 160). Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning är 1964 då bemyndigandetutvidgades til! att avse även sådan förmedlingsverksamhet som var in-iktad päden internationella handeln. Bakgrunden härtill (prop. 1964: 79) var att det dåframkommit att krigsmateriel utbjudils utan att detta skett för någontillverkares räkning. Utbjudande hcide avsett s. k. överskottsmateriel frånlager som efter det senaste världskriget uppsamlats pä olika platser i Europa.Dessa lager ansågs koinma att ersättas av andra lager av omodern krigsmateriel.Denna form av verksamhet bedömdes vara av samma karaktär som den dåkontrollera- 1983/84:36 II de handeln och alltså böra omfattas av den statligakontrollen över handeln med krigsmateriel. I enlighetmed givna bemyndiganden har regeringen meddelat föreskrifter i ämnet. Enligtnu gällande bestämmelser får krigsmateriel eller uppfinning därav eller melodför framställning av sådan materiel inte här i riket utan regeringens tillståndav tillverkare av krigsmateriel eller för sådan tillverkares eller annaninnehavares räkning försäljas, utbjudas eller eljest tillhandahållas åt någoninom riket eller i utlandet. Detta gäller dock inte vid tillhandahållande åtsvensk statlig myndighet eller tillverkare som har tillstånd att tillverkaifrågavarande materiel eller om tillhandahållandet avser materiel, uppfinningeller metod som tillhör eller innehas av svenska staten eller av innehavare avtillverkningstillstånd. Från tillståndstvång är också undantagen sådan handelmed skjutvapen, ammunition eller annan explosiv vara som avses i vapenlageneller förordningen om explosiva varor. En motsvarande reglering bör gälla enligt den nya lagen.Syftet med kontrollen över ifrågavarande verksamhet är detsamma som det sommotiverar en kontroll över tillverkningsindustrin. Båda kräver f.n.regeringens tillstånd. Tillsynen däröver är också likartad. Enligt min meningbör båda dessa grundläggande bestämmelser om krigsmaterielhantering återfinnasi lagen i ämnet. Tillståndskravet enligt den nya lagen bör enligt minmening preciseras till atl omfatta yrkesmässigt tillhandahållande här i riketgenom försäljning, utbjudande mot vederlag eller förmedling åt någon inomlandet eller i utlandet. Med kravet på yrkesmässigt tillhandahållande avskiljsprivat försäljning av skjutvapen o.d. Genom preciseringen av formerna för tillhandahällandekommer klart alt framgå alt åtgärd som innefattar ett rent fysiskttillhandahållande, t.ex. av ett transportföretag, inte omfattas av lagensbestämmelser. Fråntillståndskravet bör liksom vad som f. n. gäller göras vissa undantag. Sålundabör tillstånd inte krävas vid tillhandahållande om mottagaren är svensk statligmyndighci eller sådan tillverkare som har tillstånd att tillverka det slag avmateriel som tillhandahållandet avser. Undantag bör också göras för innehavareav tillverkningstillstånd i fråga om sådan materiel eller rättighet o.d. som tillhöreller innehas av honom. Något särskilt undantag motsvarande det nu gällandeavseende svenska staten behövs inle med hänsyn till att den nya lagen, ienlighet med vad som tidigiue anförts, inte bör äga tillämpning på statligmyndighet. Ett tillhandahålkmde av statlig myndighet faller således utanförlagens tillämpningsområde. Som framgått av det tidigare sagda gäller f.n. atl ocksåsådan handel med skjutvapen, ammunition eller annan explosiv vara som avses ivapenlagen eller förordningen om explosiva varor är undantagen frän tillståndskravet.Med skjutvapen förstås enligt vapenlagen bl.a. vapen med vilkci kula, hagel, harpuneller annan projektil kun skjutas ut med hjiilp av 1983/84:36 12 krutladdning,kolsyreladdning, komprimerad luft eller annat liknande ut-skjutningsmedel.Vapenlagen omfattar skjutvapen av starkt skiftande karaktär och verkningsgradoch inbegriper även skjutvapen som enligt gällande synsätt är att betrakta somtung krigsmateriel.