prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Detföreslagna systemet innebär enligt min mening dels ett riskavlyft för fonderna,dels en stimulans atl inrikta verksamheten mol vissa typer av företag och vissaändamål som bedöms prioriterade. Jag vill dock betona atl systemet enligt minbedömning inte hindrar all övriga företag även i framliden kommer alt ha goda möjligheteratl få sedvanligl finansiellt slöd från fonderna. Detankommer på SIND atl, efter samråd med företrädare för landslingen och medfonderna själva, bestämma om hur delprogrammet praktiskt skall läggas upp. SINDbör därvid söka motverka den risk för suboplime-ring och ineffektivt utnylQaderesurser som ligger i alt förelagen kan få slöd för olika delprojekt,exempelvis exportsatsningar. Genom alt SIND och fonderna svarar för enhelhetssyn på förelagsulveckling bedömer jag att risken är liten för attresurserna skall splittras på della sätt. Jag förutsätter vidare alt SIND ochfonderna vid behov samråder med seklorsorgan som STU och exportråd.Det är också väsentligt atl SIND följer upp denna verksamhel hos fonderna. 1983/84:135 156 Somjag har framhållit lorde det nu finnas en bred samstämmighet mellanhuvudmännen och fonderna själva om viklen av en medveten prioritering avfondernas insalser mol företag med långsiktiga tillväxtmöjligheter. Jag anseratl denna överensstämmelse i synen på verksamhelens också bör kunna ligga lillgrund för gemensamma satsningar från huvudmännen. Jag har vid diskussioner medföreträdare för landsfingen med tillfredställelse erfarit atl inlresse finnshos landslingen alt förstärka de ekonomiska resurserna hos resp.utvecklingsfond för den typ av insalser somjag här har förordai. Jag vill framhålla att deförsöksverksamheter som bedrivs av STU och SIND med dels tekniskprojeklledningshjälp, dels leknikimporl bör kunna ersättas av delprogrammetStrategisk förelagsutveckling. 11.5.5Övergripande service och projekt inom småföretagsområdet m.m. Mittförslag: SIND bör disponera särskilda medel för atl - som - dels drivaoch slödja olika projekl samt praktiskt inriktad service och utredningar inomsmåföretagsområdet, dels ge bidrag lill organisationer som arbelar för altfrämja småförelagens utveckling. Medlen bör disponeras från samlingsanslagetSmåföretagsutveckling. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Enligl min mening är det väsentligt att SIND harresurser för alt bedriva service och projektverksamhet av generellt ochövergripande slag genlemol småförelagsseklorn. Jag har i annat sammanhang(prop. 1982/83:113 s. 58 59) närmare redogjort för denna verksamhet. Den kaninrymma bl. - riksomfattande projekt som rörexempelvis eleklronik- och underleverantörsfrågor, teknikbaserade företag m.m. - projekt i samverkan med andraän utvecklingsfonder, t. ex. näringslivs-organisationer och fackligaorganisafioner - utredningsverksamhet medinriklning på ålgärder inom småförelagsseklorn - försöksverksamhet med t.ex.främjande av personalägda företag Inom ramen för dennaverksamhet bör SIND ocksä liksom kunna lämna bidrag till vissaorganisationer som är verksamma på småföretags-området, exempelvisSHIO-Familjeföretagen, Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övreNortland (lUC) och (Svelab). Sådanabidrag bör lämnas för alt delfinansiera speciella projekl som SIND anserväsentliga eller för alt i övrigl slödja verksamhel som bedöms viklig för atlfrämja småföretagssektorn och som annars riskerar att inle komma till stånd.Bidrag fill lUC bör lämnas direkl till stiftelsen och inte som via tvåutvecklingsfonder Qämför prop. 1977/78:111 s. 135, NU 75, rskr 361). Prop.1983/84:135 157 Mitt förslag: SIND bör disponera särskilda medel för atlfrämja nyförelagande. Verksamheten bör bedrivas dels i form av egna projekt,dels i samverkan med de regionala ulvecklingsfonderna. Medlen bör disponerasfrån samlingsanslaget Småföretagsutveckling. Bakgrund och skäl för mitt förslag: De regionalautvecklingsfonderna har f.n. ett ansvar för skilda lyper av insatser såsominformation, rådgivning m. m. i syfte att sfimulera ett ökal nyförelagande. Idetta arbete samverkar fonderna med bl. a. kommuner, länsstyrelser och andralänsorgan. SIND:s roll som huvudman för fonderna i detta avseende bör ulvecklasoch förslärkas genom alt verkel lillförs särskilda resurser. Ett led i dennautveckling är de medel som regeringen har anvisal till SIND isyfle all vidga nyföretagandet särskilt inom tillverkningsindustrin (beslut1983-11-10, ). SIND bör enligt min mening nutillföras ytterligare resurser för alt främja nyföretagandet, dels genom egnaprojekt av rikskaraktär och dels i samverkan med ulvecklingsfonderna.Insatserna bör kunna rikias mot olika grupper av potentiella nyförelagare,t.ex. kvinnor och invandrare, särskilda regioner elc. saml avse informalion,rådgivning och s.k. fadderverksamhet, uppsökande verksamhet, ulbiidning ochkonsulthjälp. Särskild vikt bör läggas vid uppföljningen av de olikaåtgärderna. SIND bör också ha möjlighel atl genom samverkan med skildaulbildningsorgan stimulera nyföretagandet. 11.5.7 Utbildningstjänster inom småföretagssektorn Mitt förslag: SIND bör få ökad möjlighel all ge bidraglill arrangörer av olika slags fortbildning för småföretag, i huvudsak enligtnuvarande rikllinjer. Medlen bör disponeras från samlingsanslaget Småföretagsutveckling. : SIND betonar i förslagel tilltreårsprogram all utbildning - i synnerhet till företagsledande personal - ärell väsentligt inslag i småförelagspoliliken. Ulbiidning i kombination medkonsultinsatser ger goda resultat. Det speciella anslaget för atl stödjaföretagsinriktad fortbildning bör enligl SIND räknas upp lill ursprunglignivå. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Del finns ett stortbehov av ulbiidning i småförelag. F.n. kan SIND från anslaget Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning slödja kursarrangörer m.fl. för utveckling,informalion och genomförande av olika slags utbildning för småföretag.Anslaget är 4 milj. kr. Prop.1983/84:135 158 för /84 men har lidigare legal på en högrenivå. De utbildningsenheter som är placerade på sex utvecklingsfonder handharen väsenllig del av verksamhelen. En viss del av fortbildningen bedrivs direktvid berörda förelag och samordnas med fondernas övriga företagsservice. SINDbör enligl min mening disponera störte resurser än f.n. för att främjautbildning inom småföretagssektorn. Medlen för företagsinriktad fortbildningbör ulökas. SIND bör också ha möjlighet att lämna bidrag till och i övrigtstödja ulbildningsorgan för speciella projekl. Exempel på sådana organ ärStiftelsen för Företagsutveckling (SIFU), Sve-tab, regionalahögskolor m.fl. Ett ytterligare skäl alt utöka medlen för utbildningsinsatserär all dessa medel, somjag har anfört (avsnitt 11.3.4), bör kunnabekosta kurser för personer som skall projektera installation avindustrirobotar, i enlighel med dala- och eleklronikkommilléns förslag. Mitt förslag: Särskilda medel för ett treårsprogram förett cenlrum för designfrämjande verksamhel slälls till SIND;s förfogande. SINDkan därigenom uppfylla sin del av ell med Föreningen ingångetavlal om att inrätta och driva ett sådant cenlrum. Särskilda medel slälls fill SlND;s förfogande för att iett treårsprogram initiera och främja designverksamhel i enskilda företag,främst små och medelstora. : SIND har på regeringens uppdrag inovember 1982 avlämnat rapporten - Åtgärder för atl främja goddesign inom näringslivel (SIND PM 1982:20). Rapporten innehåller förslag till åtgärder inom de fyrahuvudområdena ulbiidning, mönsterskydd, företagsinriktade insalser samt centrumför designfrämjande verksamhet. Rapporten har remissbehandlats. Rapporten och dess förslagtill åtgärder får i huvudsak ett positivi mottagande av remissinstanserna.Förslagen rörande företagsinriktade insatser och centrum för designfrämjandeverksamhet priorileras i remissvaren. Bakgrund och skäl för mitt förslag: God design bör enliglmin mening ingå som en naluriig del i den produktutveckling som bidrar lill atlhöja svenska produkters kvalilel och konkurrenskraft. Med god design avser jagen produktutformning som innebär atl en produki har god funkfion, dvs. en föranvändaren säker och ändamålsenlig utformning. Produkten skall vidare varatillverkad i rätt material och vara så utformad atl en rationell produklion ochgod arbetsmiljö uppnås. Dessutom skall produkten vara estetiskt tilltalande. 1983/84:135 159 Delär enligt min mening väsentligt atl designaspeklen inte endasl beaktas isamband med konsumentvaror. Med den innebörd som jag här har givit åtdesignbegreppet bör förbättrad design kunna öka svensk industriskonkurtenskraft inom alla produktområden. God design kommer även i framtidenatt till betydande delar bygga på det traditionella hantverket ochhanlverkskunnandet. Det är emellertid också viktigt alt man i designverksamhetenfortlöpande anpassar sig till den tekniska utvecklingen, t. ex. när del gällernya material eller uinylQandet av datateknik i konstruktions- ochtillverkningsprocessen.Del finns också anledning att peka på behovet avkonstnärligt ulvecklingsarbete inom designområdel. Goddesign har blivit ett alltmer betydelsefullt konkurtensmedel, inle minstinternationellt. De förelag som målmedvetet har satsat på en riklig strategivad gäller design och marknadsföring har ofta kunnat hävda sig väl. I Sverigeär det enligt min mening alllför få förelag som kan hänföras till denna grupp.För svensk industri som helhel behövs därför speciella insalser för attåstadkomma en förnyelse och utveckling inom designområdet. Belräffandeförslaget om ett centrum för designfrämjande verksamhet (Design Center) villjaganföra följande. Ett kan enligl min uppfattning snabbi medverkatill atl åsladkomma en förbällrad design av svenska produkter. Enliglvad jag har erfarit har SIND och Föreningen träffat avtal om atlsom huvudmän inrätta och driva ett Design Center i . Enligl avlalel är den enamålsättningen för att främja god design av svenska produkler ochde miljöer de framslälls och används i. Produktområdet avses därvid läckaindustriellt framställda konsumenl-och producentvaror, individuelltkonsthantverk och grafisk design. Den andra målsättningen äratt Design Center skall vara en aktiv mötesplats där designfrågor belyses frånbl.a. konsumentens, producentens, formgivarens och samhällels synpunkter. Huvudaktiviteter vidDesign Center avses komma all bli utställningsverksamhel och designrådgivning.Särskild uppmärksamhet skall enligt avlalel ägnas åt att fiämja industridesigni små och medelstora förelag inom tillverkningsindustrin. Verksamhelen vid DesignCenter kommer enligt avtalet all ledas av en ledningsgrupp, där utser vardera tre ledamöter samt formgivarnasyrkesorganisationer och Föreningen vardera enledamot. I ledningsgruppen skall alltid små och medelstora förelag samlindustridesigner vara representerade. Till ledningsgruppen skall även knytasreferensgrupper, i första hand ett programråd och ett designråd. Enligt min uppfallning ärett Design Center, av den lyp jag här har redogjort för, väl ägnat atl främjagod design inom näringslivel. Prop.1983/84:135 160 kommande ireårsperioden beräknarjag kostnaderna till 3milj. Jag vill emellertid framhålla viklen av alt näringslivet,enskilda företag saml andra intressenter medverkar i verksamheten, såvälekonomiskt som på andra sätt. Denna medverkan bör enligt min uppfattning totaltunder Ireårsperioden kunna uppgå lill motsvarande belopp. Som jag i del föregående har ullalat föreligger ett behovav designfrämjande insatser i svensk industri som helhel, dvs. i såväl störtesom mindre förelag. Enligt min uppfattning har emellertid de större företagenoftare förståelse för och möjligheler att uppfylla dessa behov. Det är därförnaturligt att de ålgärder somjag nu föreslår i första hand, särskilt på kortsikt, kommer att ha belydelse för de mindre förelagen. Jäg vill emellertidbetona att verksamheten vid Design Center i lika hög grad skall rikta sig tillstörte som mindre företag. Inom SIND:s enhet för småföretagsutveckling har en visskompetens inom designområdet redan byggts upp. Jag anser därför att dedesignfrämjande åtgärder som jag nu föreslår bör hanteras inom ramen förprogrammet småföretagsutveckling. Andra designfrämjande insatser, t.ex. inomprogrammet industriell omvandling och tillväxt bör samordnas med de nu aktuellaåtgärderna. Ansvaret för denna samordning bör ligga inom programmelsmåföretagsutveckling. Vid samordningen med andra designfrämjande insatser börmöjligheterna all ulnylQa Design Center särskilt beaklas. Beträffande designfrämjande insatser i enskUda företagvill jag anföra följande. SIND har vid olika tillfällen genomförlförsöksverksamhet för alt stimulera ett slörre ulnytQande av design i små ochmedelstora företag. Erfarenheterna av slöd lill initierande aktiviteter ienskilda förelag är positiva. Aktiviteterna har inneburit analys av företagelskonkurtenssituation, förslag lill nya eller förändrade produkler, förmedlingav erfarna designer, bl.a. genom de regionala ulvecklingsfonderna, elc. Förutomatl designinsatserna resulterat i kommersiellt gångbara produkter, har de ocksåi många förelag lett till ett mera logiskt och systematiskt tänkande iproduktutvecklingsarbetet. Insatser av denna typ har gett snabbare direktaresullal än andra åtgärder. Jag anser därför alt verksamhelen nu bör ulökas. Jag beräknar all medelsbehovet uppgår till 2 milj. kr.årligen . SIND bör som regel svara för högsl avkoslnaderna för insatserna. Med hänvisning till vad jag lidigare har anförl bördessa åtgärder ligga inom ramen för SIND:s program för småföretagsutveckling.Det bör ankomma på SIND alt utfärda närmare föreskrifter för verksamhelen. Belräffande utbUdning inom designområdet vill jag, eftersamråd med chefen för ulbildningsdeparlemenlel, anföra följande. Jag delarutredningens uppfallning om viklen av all designfrågor uppmärksammas på olikanivåer inom utbildningssystemet. Jag är emellertid inle nu beredd alt lämnanågra förslag till ålgärder. Prop.1983/84:135 161 När det gäller design av induslriprodukler är delimmatrialrättsliga skydd som kan erhållas för formgivning av betydelse. Reglerhärom finns i mönsterskyddslagen (1910:425). Jag häri samråd med chefenförjustiliede-parlementel funnil alt det f.n. inte finns skäl att överväganågra ändringar i den lagen. Utredningen föreslår att tillämpningen avmönslerskyddslagen bör skärpas. Jag vill med anledning härav anföra följande.Mönsterskyddslagens uppbyggnad med ett publiceringsförfarande och frist förinvändningar har bl.a. till syfte att ge konkurrenter och näringslivel i slortmöjlighet att bidra med underlag för avgörandena. Patent- ochregistreringsverkets avgöranden i mönsterärenden kan vidare överklagas lillpatentbesvärsrälten, dels av sökanden, om avgörandet har gåtl honom emot, delsav invändare, om ansökningen har bifallils trots invändningen. Sökanden kanbesvära sig i regeringsrätten, om avgörandet i paienlbesvärsrällen går honomemot. Enligl vad jag har erfarit görs emellertid förhållandevisfå invändningar mot av patent- och registreringsverket fattade beslut. Den i lagen avsedda vägen atl påtala en förment alltförliberal tillämpning av lagen hos registreringsmyndighelen utnytQas alltsåföga. Det blir med de få invändningarna också färre möjligheler föröverinstanserna atl meddela avgöranden som i della hänseende kan bli vägledandeför patenl-och registreringsverkets praxis. Förulsättningarna för Investeringsbankens verksamhel harändrals . Näringslivels behov av lånefinansiering är delvisannorlunda än när banken bildades. Därför finns det anledningatt öppna ytterligare möjligheter för Investeringsbanken alt anpassa sin verksamhellill de nya kraven och lill de utvecklingstendenser som kan skönjas. Ändringar i kapitalmarknadens struktur har inneburit attbankens upp-låningsmöjligheter förändrats. Den utlandsupplåning banken bedrev ibörjan av 1970-talel har medfört stora kostnader. Jag tar försl upp Invesieringsbankens verksamhet hittillsoch de förändringar i induslrins kapitalförsörjning som inträffat. Därefterföreslår jag vissa ändringar i reglerna för bankens verksamhel. I ett särskiltavsnitt tar jag upp frågan om särskilda insatser för småföretagens utveckling.Del gäller möjligheler all i anknylning lill bankens verksamhet införa nyamöjligheteratt tillföra småföretagen riskkapilal. i 1 1983/84. Prop.1983/84:135 162 12.1 Investeringsbankens tillkomst och verksamhet hittillsm. Investeringsbanken bildades som ett av statenhelägt kredilaktiebolag (prop. 1967:56 och 102, SU 111, BaU 33, rskr 289). Delfrämsta syftet var alt förbättra möjligheterna alt tillgodose de behov avlångfristiga krediler för finansiering av produktiva invesleringar inäringslivel som den fortsatta strukturomvandlingen skulle komma alt slälla. Vissa inskränkningar gjordes beträffandeInvesieringsbankens verksamhet. Någon subventionering avsågs inte ske ochdella borde, enligt proposilionen, beaktas vid räntesätlningen. Syftet medbankens verksamhet var inle heller atl lösa sysselsällningssvårigheter. Denuppgiften skulle som lidigare ligga på arbetsmarknads- ochlokaliseringspolitiken. Bankens inriklning bestäms i bolagsordningen. Enligt dennahar banken till föremål för sin verksamhel att bidra lill finansiering av sådanainvesteringar inom näringslivet som inriktas på ralionalisering,strukturanpassning och utveckling samt att medverka vid finansieringen avsvensk export. Ändamålsparagrafen gjordes medvelel tämligen vid, eftersomstatsmakterna från början inle i alltför hög grad önskade avgränsa bankensverksamhel till vissa specifika områden. Staten tillsköl vid Invesieringsbankens bildande 500 milj.kr., varav 450 milj. kr. i aktiekapital och 50 milj. kr. Vidareställde staten garanti för bankens förpliklelser till ett belopp av 450 milj.kr. anslogs ytterligare 500 milj. kr. lill egelkapilal och statens garanti för bankens förpliktelser höjdes lill 900 milj. kr.Ytterligare höjningar av slalens garanli skedde, senasl , lill 5000milj. anslogs ytterligare 300 milj. kr. till egel kapital. Statenskapitalinsats är därmed 1 300 milj. kr. höjdes vidare denmultipel, som reglerar bankens räll atl la upp lån eller ingågarantiförbindelser, från högsl fem till högst åtta gånger bankens egelkapital. Investeringsbanken har erhållit ett förhållandevis storteget kapilal, vilket har motiverats av alt bankens målsällning bl.a. är att gerelativt riskfyllda krediter. Banken kan f.n. låna upp medel eller ingågarantiförbindelser för ett belopp, som högsl uppgår till åtta gånger bankenseget kapilal. Bankens upplåningsrält uppgår nu lill ca 11 000 milj. kr. Därmedhar banken möjlighel all låna ul ca 12500 milj. kr. med nuvarande kapitalbas.Nuvarande engagemang genom beviljade krediter och ställda garantier m. m. ärca 7000 milj. kr. Svenska slaten garanterar, som nämntsInvesieringsbankens förpliklelser upp till 5000 milj. kr. Banken kan vidga sinupplåningsrält genom atl ta upp förlagslån, som får räknas in i det egnakapitalel. Denna möjlighet har inle utnylQals. Investeringsbankens utlåning ulgör en ganska lilen del avden lolala Figur 12:1 , långivningen Mkr 5.500 5.000 4.500 4.000 3.500 3.000 2.500 2.000 1.500 1.000 500 Mkr 5.500 5.000 4.500 4.000 3.500 3.000 2.500 2.000 1.500 1.000 "-"' ''., ,.--"' """" Utestående lån brutto Beviljade lån netto Utbetalt på beviljade lån Amorterat påutbetalda lån Omfatiningen och utvecklingen av Investeringsbankensullåningsverksamhet visas i figur 12:1. Sedanår 1978 finansieras flerlalel exportkrediter genom AB somlämnar statsstödda krediter. var en betydande del avde beviljade krediterna i Invesleringsbanken leveranskrediler med statligtstöd. En belydande andel av de beviljade krediterna utbetalas ett eller fleraår efler beviljningen. Itabell 12:1 visas kreditgivningen fördelad på olika typer av krediter. Prop.1983/84:135 164 Tabell 12:1 Investeringsbankens beviljade krediter19751983 fördelat på ändamål, (milj. kr., inkl. offerter) Kreditförlusternahar legat mångdubbelt högre än affärsbankernas. Banken har sedan är 1976 intelämnat någon utdelning utan vinsterna har UtnylQals för fondering för att täckaorealiserade kursförluster i upplåningen och skapa reserver för kundförluster.Med hänsyn lill det höga riskla-gandet i bankens verksamhet gavs banken fränbörjan ett stort eget kapital och därmed en hög soliditet. Bankens soliditetvar vid ulgången av , vilket är högt bland kreditinstitut. Invesieringsbankensutlåningsränta ligger högre än för obligationslån resp. lån hos ABInduslrikredit. Ränteskillnaden motiveras av Investeringsbankens högreriskläge. Utlåningsräntorna är normalt bundna motsvarande vad som är normaltpä kapitalmarknaden. Detta är en väsentlig skillnad gentemot affärbankerna, sominte binder räntorna. Investeringsbanken har i några fall anknutitåterbetalningarnas storlek lill värdet av den valuta som använts förmotsvarande upplåning, dvs. valutarisken har överförts på kunden. I flertalelfall har dock banken anmodats att ta på sig den valutarisk utlandsupplåningeninneburit. Investeringsbankenhar varit flexibel vid krav på säkerheter för sina krediler och ofta legatefler andra finansinstitut i förmånsrätlsordningen. Säkerheterna för krediternaulgörs i regel av pantbrev eller förelagsinteckningar. Län ulan särskildsäkerhet har lämnals i relativt liten utsträckning. Löptidenför lånen är vanligen fem lill lio år. I vissa fall har dock lån på upp lillQugo år lämnats. Banken beviljar ofta något års amorteringsfrihel i början avlånets löplid. Påsenare år har banken varit akliv i frågor som rör rekonstruktion av företag ochomstrukturering av branscher. I några fall har insalserna skett på särskiltuppdrag av statsmakterna efter beslut av regering och riksdag. 1983/84:135 165 Underåren 1978-1982 har banken administrerat slruklurdelegationens verksamhel ochtagit akliv del i omstruktureringen av specialstålinduslrin. Banken harutvecklat stor kompetens för företagsrekonslruktioner och för finansiering avutvecklingsföretag. Genom branschkunskap och managementerfarenhet kan kundernaerbjudas slöd utöver finansiering. 12.2Företagssektorns flnansiella utveckling, investeringsutvecklingen Företagseklornsfinansiella sparande och soliditet sjönk under första hälften av 1970-lalel.Därefter har en stabilisering inträtt och de senasle åren har en klarförbällring märkts. har förelagens likvida slällning förbättratshögst avsevärt. Förelagens invesleringar ibyggnader och maskiner har stagnerat eller sjunkil . Dessförinnanhade man i och för sig i en uppgång som var större än i fiertalet andraländer. De investeringar som anses ha ökal är dels de investeringar iinternationell marknadsföring och leknisk forskning och utvecklingsarbete somkoslnadsförs direkl, dels slrukturbelonade förvärv både i ochutomlands. Förelagens sjunkande investeringsvolym, en minskning i lagren ochett klart förbättrat bruttosparände har inneburit en betydlig förstärkning avdel finansiella sparandel i företagen . Delta gäller inleminsl de slora industriföretagen även om skillnaderna mellan olika förelag ärbetydande. Den allmänl sjunkandeinvesleringsvolymen när del gäller maskiner och anläggningar har lett till attendast ett fåtal slörre investeringsprojekt aktualiserats . Någraexempel kan nämnas: utbyggnaden och moderniseringen av vissa delar avskogsindustrin, satsningar och satsning pä civilaflygplan. En stor del av de större företagens riskmassa och riskvillighetengageras f.n. i produktutveckling, marknadsexpansion och i storaexportprojekl. De immateriella investeringarnas belydelse har ökat. Villighetenfrän de svenska stora verkstadsföretagen atl bearbeta stora projekt i andraländer, främst och statshandelsländer, har t. ex. ökat markant efterinförandel av SEK-systemel 1978. De risker företagen lar i dessa sammanhang ärofta myckel slora och skiftande. Del kan gälla valutarisker, risker i sambandmed fullgörandegaranlier etc. samt risker för atl projeklen av lekniska ellerandra skäl inle kan genomföras. Produktutveckling, marknadsförberedelser etc.tar numera betydligt slörre resurser i anspråk . Vidare är riskernavid invesleringar i nya verktyg etc. större .