prop · G70328 · 1983-12-31 00:00:00 — Kommittén anser mot bakgrundav de energipoliliska riktlinjerna att det därför finns anledning att se överdel framlagda skatteförslaget. anser alt ett skattesystem medmervärdeskall försvagar incitamenten för energhushållning inom industrin. och framför liknande synpunkter. motsätter sig föreslagenstyrmedelsskatt då denna anses lika konkurrenshämmande för svenskl näringslivsom den nuvarande allmänna energiskatten. Förbundet anser inte alt del ärnödvändigt av energipolitiska skäl med en särskild styrmedelsskatl förindustrin. Kemiska Industrikonior påpekar att flertaletenergiintensiva industrier inom kemisektorn saknar substitut till användenergiråvara varför styrning medelst energiskatter är olämplig. SCPF anser detvara betänkligt att kommittén för en energibesparing motsvarande av 1979års oljeanvändning vill pålägga industrin betydande kostnader. 1983/84:28 43 Transportrådei anser alt vid utformningen av skalteförslagetborde större hänsyn ha tagits till möjligheten alt finna substitut. Inomtransportsektorn kan olja som drivmedel inte ersättas i högre grad inomöverskådlig framlid. Flera remissinstanser anser att energiskaUeförslaget intekan bedömas isolerat från andra samhälleliga styrmedel. TCO finner detangeläget att en samlad bild av alla styrmedel ges och läggs till grundför samhällets agerande. , och framhåller den bristanderättvisan mellan olika konsumenter. Med det system för hyresavtal som i daggäller för en stor del av bostadsmarknaden har hyresgästerna små möjligheteratt påverka valet av uppvärmningssy-slem och därmed sin uppvärmningskostnad.Enligt innebär skalteförslaget oacceptabla fördelningspolitiska effekterdå man anser att en kompensation genom sänkt mervärdeskatt inle till fullo kanersätta ökade kostnader för hyresgäster i lägre inkomstskikt. Bostadsslyrdsenanför liknande synpunkter. Direktivens utformning berörs av några remissinstanser. Jernkontoretanser all oklara direktiv lett till den svårförståeliga utformningen av skalteförslaget.Liknande synpunkter framförs av Kemiska Industrikontor ochFöretagsekonomiska instUulionen vid . SCPF anser atl kommitténs uppdrag även borde ha omfattaten studie av energiprisernas framlida utveckling mol bakgrund av atlenergifrågan styrs av totalpriset, inte enbart av energiskaltens nivå. beklagar att direktiven inle uppmanar till industripoliliskahänsynstaganden då man anser att del primära målet under 1980-talel måste varaen förbättring av industrins konkurrenskraft. Fleraremissinstanser kritiserar alt de stora förändringar som skett påenergimarknaden under kommitténs arbete, bl.a. kraftiga oljeprishöjningargenom såväl ökade råvarupriser som skatter och avgifter, inte till fullo harbeaktats vid utformningen av förslaget. Denna kritik framförs bl. a. avIransportrådet, , , energisparkommittén. , Svenska KrajiverksjÖreningen, Svenska ,Svenska VärmeverksjÖreningen och . Remissinstanserna anser att de kraftigaförändringarna av energipriserna delvis förändrar energiskaiteförslagels förulsältningar.SPK framhåller atl biverkningarna av stora energiprishöjningar kan varabetydande. Vikten av atl det framlida energiskattesystemet snabbi kanfastläggas betonas av Svenska GasjÖreningen. framhåller all om beslutet dröjer kan möjligheternaatt nå ett positivt projeklulfall i Sydgasprojeklet reduceras. Prop.1983/84:28 44 3 Mervärdeskatt på energi Förslaget all införa mervärdesktitt på energi tillstyrksav , Kemiska Industrikonior, ochSvenska . Dessa remissinstanser liksom statens vattenjättsveik.Svenska Kraflverksföreningen. Kraft sam och SCPFbetonar vikten av alt beskattningen av energi blir neutral och likformig medbeskattningen av annan konsumtion. Vidare betonar flertalet av dessaremissinstanser viklen av atl energibeskattningen genom införandet avmervärdeskall blir likvärdig med den energibeskattning som gäller i andraländer med vilka industrin konkurrerar. SIND menar att del utifrån samhällsekonomiskaeffektivitetsöverväganden finns starka skäl för en enhetlig beskattning sominrymmer alla varor och tjänster. tillstyrkerförslaget men pekar på atl rådande pris- och kostnadsskillnader mellan olikageografiska områden, konsumentgrupper och energislag förstärks.Mervärdeskatt innebär dock en bättre anpassning till tariffstrukturen än olikaformer av styckeskatt. RiksjÖrbun-det Eldistributörerna menar att mervärdeskallesystemetinnebär en högre skattebelastning för landsbygden eftersom glesbygd ochlandsbygd har de högsta elpriserna. Oljeersättningsddegalionenframhåller den förenkling av energibeskattningen som ett inordnande i mervärdeskallesystemetinnebär men pekar på den ökade komplexitet och administrativabelastning som avstegen från en renodlad mervärdeskatt innebär. /?/? Vframhåller atl varje avvikelse från en ren mervärdeskatt innebär skatleadministrativanackdelar och minskar skälen för att över huvud tagel införa mervärdeskatt påenergi. Förslagetom reducerad mervärdeskatt på fjärrvärme och stadsgas avstyrks av staiens vatlenfallsverk.Kraftsam, Svenska Krafiverksjörening-en och sombetonar att skatien bör vara neutral vad avser distributionsformerna. Någraremissinstanser, däribland , Svenska VärmeverksjÖreningenoch , betonar nödvändigheten av atl fjärrvärme ochstadsgas får en reducerad mervärdeskatt för att kunna konkurrera med egenoljeeldning, och anser det felaktigt atlgenom differentierad mervärdeskatt belasta egen oljeeldning med högrekostnader. Kommitténs förslag skulle enligt /?5 V ökaskallemyndigheternas arbete. Även länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter skulleenligt verket inordnas i skatteadministrationen på energiområdet. Avgränsningsproblemskulle uppkomma vilket kräver utökade kontrollinsatser. Reduceringsreglernaförsvårar också, enligt RSV, skattemyndigheternas arbete. Den av utredningenföreslagna omläggningen av energibeskattningen, ligger enligt RSV:s mening intei linje med strävandena alt förenkla och effektivisera Prop.1983/84:28 45 skatteadministrationen.Inom vissa näringsgrenar t. ex. jordbruksnäringen, anser verket alt problemskulle uppkomma vid fördelningen av mervärdeskatten mellan den skattepliktigaoch den privata verksamheten. Liknande synpunkter framförs avmervärdeskatteutredningen, som också pekar på problem som uppkommer inom denkommunala sektorn. Utredningen anser att ett inordnande av energiområdet inommervärdeskatten ger upphov till i många faU avsevärda tillämpnings- ochkontrollproblem. Dessa problem, framför allt av fördelningskaraktär, kanframstå som måttliga i det enskilda fallet men berör ett myckel stort antalskattskyldiga och skuUe, enligt utredningen, kräva en utökning avkontrollresurserna. Genomatt införa mervärdeskatt på samtliga energislag förlorar de inhemska bränslena,enligt , en skattefördel vid försäljningtill näringslivet eftersom mervärdeskatten på kol, olja och gas också blir avdragsgUlliksom den nuvarande mervärdeskatten på torv och flis. Svenska kommunförbundetframför liknande synpunkter och framhåller nödvändigheten av att frågan om helbefrielse för inhemska bränslen noga prövas. LRF anser atl kommitténs skäl att inlemervärdeskattebefria inhemska bränslen är mycket svaga. Mervärdeskatten blirinte heller neutral för olika användare av biobränslen. Varuproducerandeföretag kommer att få högre betalkraft för biobränslen än andra energikonsumenter.Även anser att oljan får förstärkt konkurrenskraftgentemot inhemska bränslen genom rätten till avdrag för ingående mervärdeskatt.SCPF pekar på att det redan nu föreligger konkurrens om vedråvaran mellanindustrin och bränslesektorn. Utredningens förslag permanentar enligtföreningen en snedvridning till nackdel för industrin. Förslagetalt mervärdeskattebelägga dieseloljan men inle bensinen skapar, enligttransportrådet, fler problem än del löser. Mervärdeskatten innebär enligt rådetoch LRF ett kostnadspåslag för icke mervärdeskattskyldiga. Utredningen har,menar rådet, inte redovisat hur en eventuell kompensation genom sänktkilometerskall skall utformas. RSV, vägira-flkskatteutredningen.Bilindustriföreningen och framhåller också attkonkurrensen mellan de två drivmedelsslagen rubbas om förslaget genomförs. Engenerell sänkning av kilometerskallen löser enligt RSV och vägtrafikskalteutredningeninte denna snedvridning. framhåller alt om man avsärskilda skäl inle kan avstå från mervärdeskatt på dieselolja är detnödvändigt med full kompensation till den som inte har rätt till avdrag föringående mervärdeskatt pä sådan olja, eftersom detta är en förutsättning för atldieselfordon skall ha nägon marknad i svensk personbilstrafik. Naturvårdsverketkan inte tillstyrka en ordning som innebär att en mervärdeskaltskyldig somkompensation för införandet av dieseloljan under mervärdeskatten får sänkt kilometerskatt.Beskattningen skulle, menar verket, bli lägre än f. n. Vägiraflkskatteutred-ningenoch mervärdeskatteutredningen pekar också på de problem som 5 Riksdagen1983/84. 1983/84:28 46 uppstår i avdrags- och kompensalionshänseende eftersomskatteplikt föreligger för godstransporter men inle för persontransporter. 4 Mervärdeskatt i kombinatioiti med styrmedelsskatt påenergi Flertalet av de remissinstanser som tillstyrker enövergång till mervärdeskatt på energi representerar, såsom framgått,näringslivet och då framför allt industrin. Dessa remissinstanser avstyrkerdäremot förslaget om en kombination av mervärdeskatt och styrmedelsskatl påenergi och framhåller att den industripoUliska aspekten bör få en större tyngdi valet av nytt skattesystem. Mot bakgrund av den i direktiven angivnautgångspunkten statsfinansiell neutralitet föreslår att kol ocholja belastas med en förhöjd mervärdeskatt. En mervärdeskattebeläggning av energin kombinerad med enstyrmedelsskatt får enligt intressenterna på bostadssektorn betydandebostadspolitiska effekter genom kraftigt höjda uppvärmningskostnader och däravbetingade höjda boendekostnader. Förslaget avstyrks därför av , . Svenska pekar på attomläggningen drabbar många villaägare och hyresgäster som inte har praktiskmöjlighet att inom överskådlig tid övergå från olja till annat bränsle. Fördessa måste övergången till mervärdeskatt te sig som en orimlig och orättvisökning av deras boendekostnad. liksom Hyresgästernas Riksförbundframhåller atl kostnadsökningarna i stor utsträckning drabbar hushåll medförhållandevis låga inkomsler. framhåller att hushåll med lågainkomster ofta representeras av de flerbostadshusboende och all dessa genomförslaget kommer atl subventionera näringslivet ocli de konsumtionsexpansivahushållen. Sparmöjlighelerna är också mindre för dessa grupper menar bostadsslyrelsen. RRVbetonar att förslaget fördelningsmässigt verkar regressivt. Energiskatternaökar för hushållen i betydande omfattning. Den generella mervärdeskattesänkningenkompenserar en del men lolaleffekten blir en viss ytterligare belastning avhushållen och en omfördelning till nackdel för låginkomsttagare och småhushåll.Övergången till mervärdeskatt leder enligt verket till en styrning av hushållenmen inle av näringslivet trots alt det enligt direktiven i hög grad är näringslivetsom skall styras. anser också att industrinsincitament till alt spara energi försvagas genom elt införande av mervärdeskattpå energi. och Fastighetsägareförbundframhåller risken för att kompensationen genom den allmänna mervärdeskatlesänkning-enmed hänsyn till del statsfinansiella läget inle blir av. 1983/84:28 47 verksföreningen åberopar risken för att mervärdeskatten avstatsfinansiella skäl snart höjs igen. 5 Skattebefrielser m. m. Som redan framgått av del har åtskilligaremissinstanser och då framför allt representanter för industrin framhållit atten övergäng till en renodlad mervärdeskatt självfallet löser alla nuvarande problemmed dispenser för energikrävande industrier. Enligt dessa innebär också en lågstyrmedelsskatl uppenbara fördelar i delta hänseende. Industriförbundoch Kemiska Industrikonior hemställer om generösa regler för nedsättningeni de fall styrmedelsskatl också införs. De av kommittén föreslagna modellernaär, enligt Kemikontoret, omöjliga alt generellt tillämpa för kemisektorneftersom varje förelag i princip är unikt. Kemikontorel förordar i stället ett nedsätlningsförfarandedär belastningen av skatl och avgift begränsas till det lägsta värdet av avproducerad varas förädlingsvärde eller av saluvärdet. SCPF har studerat ytterligare två modeller förutom de tvåsom kommittén behandlar och funnit atl samtliga är behäftade med väsentligasvagheter. Om en styrskalt skall införas anser föreningen atl nu gällande ned-sältningsyslemhellre bör provisoriskt bibehållas än ändras. Energiskattenivån börfastställas för en treårsperiod och maximeras till av försäljningsvärdet.Föreningen rekommenderar också alt företag som producerar mottryckskraft ochsom blir berättigade till nedsättning får ett avdrag som motsvarar en teoretiskskatt på mottryckskraft för atl härigenom stimuleras till atl producera mottryckskraft.Vidare bör ev. dubbelbeskattningseffekter undanröjas för del fall att företag vidareförädlarmassa som inköpts från annat företag. och understryker viktenav att ell dispenssystem för industrin också omfattar eventuell skatt pånaturgas. och anser alt den föreslagna styrmedelsskatten på kol och koks somanvänds för metallurgisk produktion helt saknar styreffekt eftersom dessaråvaror inte kan ersättas med andra produkter. En beskattning skulle däremotleda till allvarliga konsekvenser för stålverken. Dessa remissinstanser liksomSveriges och Kemiska Industri-kontor betonar därförnödvändigheten av att energiskatt inte utgår på dessa energiråvaror. anser det motiverat attträdgårdsnäringen får behålla sin nuvarande nedsättning. Prop.1983/84:28 48 om alt nedsättningen utvidgas så alt den omfattar ävenskatt på elkraft som används för annat ändamål än uppvärmning. SJ framhåller nödvändigheten av att även fortsättningsvisbehålla skattefriheten för den energi som används för tåg- och lågfärjedrift.En ändring skulle ytterligare försämra konkurrensförutsättningarna. 5V har ingainvändningar mot att denna skattefrihet bibehålls men betonar att det förekommerkontrollproblem i fråga om befrielse från energiskatt på dieselolja till fartygsdrifl,bl. a. till fritidsbålar. RRV menar atl den nuvarande skattefriheten för visssamfärdsel är svår att förstå utifrån energipolitiska utgångspunkter och altskälet till att bibehålla denna skattefrihet, nämligen atl SJ inle skulle klaraen ökad skattebelastning, inte är acceptabelt. Betydelsen av skattefrihet för viss överskotlskraftbetonas av , , ,och staiens vatlenfallsverk. En sådan befrielse börutgå i minst samma omfallning som hitintills. Förutsättningen bör vara atlelproduktionen inle nämnvärt sker med olja och omfatta förutom elpannor ochvärmepumpar även andra avkopplingsbara anläggningar. Beslut om sådan befrielse börockså meddelas för längre perioder än . En skattereduktion under sammatid b)ör, enligt , även omfatta naturgas. anser del viktigt atl denavkopplingsbara elkraften i första hand utnyttjas i slora värmeproduklionsanläggningar.HSB:s Riksförbund och efterlyser stimulansersom skulle leda till en ökad användning av elenergi under sommarlid. tillstyrker inte kommitténsförslag ulan anser i ställel att nuvarande regler för skattebefrielse bör gällaockså fortsättningsvis. önskar avskaffaskattebefrielsen för överskottskraft, då man ansei' atl denna gör åtskilliga fastbränslein-vesteringarolönsamma. Alternativt vill föreningen att befrielsen riktas mol väl avgränsadekonsumentkategorier med behov av samhälleligt stöd och utan omedelbar möjlighetatl utnyttja inhemska bränslen. Förslaget alt beskatta fjärrvärme med reducerad mervärdeskattmen atl inle göra molsvarande reduktion för elenergi får kritik av bl.a.statens vatlcnfatlsverk, Kraftsum och . Man framhålleralt elenergi liksom fjärrvärme är en distributionsform för energi och ;ittelenergi liksom fjärrvärme kan produceras med många olika energislag. Prop.1983/84:28 49 Den argumentation för reducerad mervärdeskatt påfjärrvärme som kommittén anför, anser remissinstanserna vara giltig även för eloch annan ledningsbunden energi. Fjärrvärmen är lämpligast vid hög värmetäthetmedan glesare bebyggelse med fördel försörjs med elenergi. Kraftsam anser att för atl komma tillrätta med despeciella konkurrensförhållanden som kan föreligga mellan fjärrvärme och egenoljeeldning bör andra metoder än skattesubventionering tillämpas. Ett sätt kanvara alt reducera de nuvarande subventionerna till individuella panncentraler iflerfamiljshus inom områden som avses försörjas med fjärrvärme. Elskattens energipolitiska utformning kommenteras av fleraremissinstanser. anser att frågan om elenerginslångsiktiga beskattning inte behandlats tillfredsställande. De skatterabatterför elenergi som kommittén föreslår kan innebära alt kärnkraftsavvecklingenförsvåras. Energihushållningen inom industrin kan komma att begränsas, med denskattesänkning som föreslås av kommittén, hävdar . RRVmenar att del finns starka incitament för övergång tillelvärme. LRF menar att förslaget kommer atl innebära en starkökning av elanvändningen och förutser stora svårigheter med introduktionen avinhemska bränslen. Detta gäller i synnerhet för större förbmkare, där en skärpningav elbeskattningen är nödvändig för atl nå den energipolitiska målsättningenvad gäller användningen av torv och biobränslen. Även framför liknande synpunkter. förordar en höjning av gränsenför mervär-deskatleskyldigheten för små vattenkraftverk till generatoreffekterstörre än 100 kW. och KemiskaIndustrikontor anser inte att någon särskild styrskalt skall ulgå på elenergitill industrin. anser styrskatten obehövlig även för övrigaanvändare. Huvudargumentet mot styrskalt inom industrin är alt en sådan skatlleder till konkurrensnackdelar på exportmarknaden. Man menar dessutom att någotincitament för ytterligare energihushållning inte krävs. Om styrskalt påelenergi ändå införs erfordras mycket generösa nedsättningsregler. Kraftsam och anser det varafelaktigt att belägga elimport med styrmedelsskatt'. Kraftsam påpekar atl elimportentill övervägande del utgörs av vattenkraft från och eller kolbaseradkraft från och . En styrmedelsskatt kommer alt leda till enfelaktig optimering av elproduktionen i det samkörande nordiska elsystemet.Generellt anser Kraftsam alt del finns klara nationalekonomiska motiv atl varaåterhållsam med elbeskattningen . En alltför högbeskattning kan innebära ett ofullständigt utnyttjande av landets elprodukfionsresurseroch ökad oljeimport. SCPF är negativ till styrmedelsskatt på el och hävdar atldenna skulle bromsa upp den pågående övergången mot vidareförädling och råvaru- Prop.1983/84:28 50 snåla processer inom skogsindustrin till förfång förexportintäkter och bibehållen sysselsättning. noterar att förslaget innebäratt elvärmeabonnenter skall beskattas med ca . per lägenhet och årmedan olje värmda lägenheter skall beskattas med . per lägenhetoch år. anser inle alt eluppvärmning bör premieras i förhållandetill andra energikällor då det inte finns utrymme för alla boendekategorier altutnyttja billig elvärme. Kommitténs förslag att tillämpa mervärdeskattelagens 60%-regelför fjärrvärme får litet stöd av remissinstanserna. Att differentiera skatteuttaget för olika former av ledningsbundenenergi, dvs. el, fjärrvärme och gasärolämpligt ur optimerings- och rättvisesynpunktanser , Kraftsam. Flerainstanser amser att fjärrvärmens kapitalkostnadsproblem bör lösas genomsubventionerade lån m. m. menar att subven-tioneringsgraden för fjärrvärmeredan i nuläget är tillräcklig. påpekar att enskilda fastighetsägare imotsats till fjärrvärmeverk skall betala mervärdeskall för invesleringar iproduktionssystem. Med differentierade eltaxor, som inom en snar framtidkommer all erbjudas även mindre abonnenter, kommer elpriset enligtSvenska att vara högre än motsvarande fjärrvärmekostnad.Föreningen finner därför inga skäl atl differentiera skatten på fjärrvärmerelativt skatten på el. Föreningen anför vidare tillsammans med Kraftsam somskäl mol en sänkning av mervärdeskatten atl värmeverkens intresse allkonvertera från olja till fastbränsle därigenom minskar. Detta är olyckligt dåfastbränsle mest praktiskt eldas i större anläggningar. Staiens naturvårdsverk, ochHyresgästernas stödjer kommitténs förslag. anseratt miljöskäl och möjligheten till utbyggnad av värmeunderlag för mot-tryckskraflsproduktiontalar för en särskild mervärdeskatt på fjärrvärme. påpekaratt full mervärdeskatt innebär att fastighetsägarnas intresse att ansluta sig tillfjärrvärmenätel minskar. Ur energipolitisk synvinkel är detta inte önskvärt,vilket motiverar sänkt mervärdeskatt. Enligt föreningen innebär reduceradskatt inte alt värmeverken kommer att bibehålla oljebaserade anläggningar istörre utsträckning än vid full skatt. 1 stället kan motsatsen inträffa vidhögre skatteuttag om detta leder till en minskad anslulningslakl. Prop.1983/84:28 51 Kommitténs förslag till beskattning av oljeprodukterifrågasätts av ett stort anlal remissinstanser. Flertalet anser attbeskattningen träffar fel brukargrupp och att den miljöberoendedifferentieringen av styrmedelsskatten inte är fullt logisk. anser dock att den högreoljebeskattningen kommer att bidra till ökad energihushållning samt lägreoljeanvändning. EnligtSvenska kan den föreslagna modellen för beskattning avolja med hänsyn till oljans innehåll av enskilda miljöskadliga komponenter,t,ex. svavel, bly etc, endast bli godtycklig då en bedömning av miljöpåverkanvid och efter förbränning är synneriigen komplex. Sådan beskattning kan ledatill att bränslenas sammansällning och egenskaper förändras i icke önskvärdriktning. Institutet anser med slöd härav alt eventuella haltbegränsningar ioljekomponenter bör ske genom administrativa bestämmelser och krav. anser att miljörabatten förvissa oljeprodukter är ologiskl utformad. Förbundet exemplifierar medtjockolja som föreslås få . skatlelindring per m' trots svavelinnehållupp till 0,medan den lättare oljan med svavelinnehåll under 0,inte miljörabat-teras.Hyresgästernas Riksförbund anser att samhällets miljökrav i ställel börregleras genom krav på tekniska förbättringar. Flera instanser anser en skattehöjning på olja förindustrin obehövlig. och KemiskaIndustrikontor Tmner, mot bakgrund av bl.a. kraftigt höjda oljepriser, att ingaenergipolitiska skäl talar för atl särskild styrskalt skall las ut avindustrin. Kraflsam och anför attstyrskatten bör begränsas till att omfatta endast olja. Man pekar bl.a. på detfaktum alt nuvarande förslag innebär alt för mervärdeskatlepliktiga brukare fårolja en förbättrad konkurrenskraft gentemot kol och inhemska bränslen. Även SCPFanser all styrskalt endast skall utgå på olja, dock inte på ett så högt beloppatt värmeverkens betalningsförmåga för virke utgör ett hot mot skogsindustrin.Flera instanser, bl.a. RRV och , menar attskaltehöjningarna på olja huvudsakligen påverkar hushållen och träffardärigenom den kategori som har svårast atl ersätta olja med fastbränsle.Sveriges Fastighetsägareförbund anser det vara felaktigt att genomdifferentierad mervärdeskatt belasta egen oljeeldning med högre skalt äneldning med olja i fjärrvärme verk. vid finner dentill begränsade övergångsperioden med reducerad mervärdeskatt för oljaför kort. Man påtalar den därigenom uppkomna risken för kapitalförstöring genomför tidig utrangering av väl fungerande oljepannor. däremot anserövergångsperioden som onödig och hävdar aU energilikformig beskattning börgälla . Prop.1983/84:28 52 motsätter sig ytterligare försämringar av småhusägarnasekonomiska situation. Småhusägare med stora lån och oljeuppvärmning drabbashårdast av kommitténs förslag. 9 Natur- och stadsgas m. m. anser naturgasen vara mycket lämplig från miljösynpunkt. Avdetta skäl anser verket alt kommittén borde ha följt det förslag som verketframförde till utredningen. pekar på den negativa styreffekt som uppstått genom attenergiskattefrågan inte nått en snabb, tillfredsställande lösning. Man anseratt Sydgasprojeklets framtida utfall f. n. mycket beror av om energiskatlebeslutkan tas utan onödig tidsuldräkt.