prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill inledningsviserinra om vad jag har anförl om den fortsatta inriktningen, organisationenoch finansieringen av den statligapersonalutbildningen. Medel under della anslag bör i fortsäUningen anvisasendasl för myndighelsuppgifter. såsom remissarbele, dellagande i offenlliga utredningareller slyrelser m.m.. kontakter med del allmänna utbildningsväsendet,uppgiften alt följa utvecklingen på det vuxenpedagogiska området, samråd medfackmyndigheter saml fortlöpande bevakning av personal-ulbildningsbehovel. Tillföljd av denna avgränsning av SIPU:smyndighelsuppgifter harjag beräknat en minskning av anslaget med 4 milj. kr.Medel för utvecklingsarbete som för innevarande budgetår har anvisals underförevarande anslag har i slällelberäknals under anslaget Bidrag lill särskilda personalutbildningsålgärder m.m.Jag älerkommer senare härtill. Jag har förordai altSIPU:s regionkontor bör upphöra somorganisatoriska enheter. Detta bör gälla fr.o.m. den . Jag har medanledning härav beräknat ett minskat medelsbehov med 1.2 milj. kr. SIPU börsjälvt få utforma den organisation som med hänsyn till S1PU:s uppdragsverksamhetvid varje tillfälle är mest lämpligoch ekonomiskt ändamålsenlig. Jag har härulöver beräknal anslaget medutgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt lillPersonaladminislralion och personalutbildning: Förvaliningskoslnader förbudgelårel 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . FIL Personaladministrationoch personalutbildning: Uppdragsverksamhel 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Under anslaget redovisasinkomster och ulgifter för produktion och distribution m.m. av generell statlig personalutbildning, personaladministrativkonsultation, ulvecklingsarbeie som bedrivs pä uppdrag av annan myndighel,bokningsservice och bistånd till myndigheterna vid planering och utformning avderas personalutbildning samt driften av slalens kursgård Sjudarhöjden.Omslulningen beräknas komma all uppgå lill . under budgelårel1983/84 och . under budgelårel 1984/85. I bokslulel /83 redovisar SIPU ett överskoll med . Enligl SIPU:sbedömning kommer de närmasle årens resultat att variera mellan mindreunderskott och mindre överskott. Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 140 SIPU har hemslälll om enulökningav den rörliga krediten hos riksgäldskonloret. SlPU:s rörliga kredilhar förändrals vid flera lillfällenmed hänsyn lill då rådande behov. Enligl min mening bör ytterligareerfarenheler vinnas av slorieken på den nuvarande krediten. Jag är dätför inleberedd all nu förorda en höjning. Jag hemställer atl regeringen föreslår all tillPersonaladminislralion och personalutbildning: Uppdragsverksamhel förbudgelårel 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av I . Bidrag till särskilda pcrsonalutbildningsåtgärdcr m.m. Nytt anslag (förslag) 12200000 1 enlighet med vad jagnyss anförde om bl. a. finansiering av den cenlrala personalulbildningenförordar jag all ell nyll anslag, benämnl Bidrag lill särskildapersonalutbildningsålgärder m.m., förs upp på slalsbudgeten. Från anslaget bör betalasutgifter för särskilda personalutbildningsålgärder som genomförs av bl.a.slatens inslilul förpersonaladminislralion och personalutbildning (SIPU). Älgiirderna bör kunnaomfatta bl.a. uppdrag frän regeringen inom personalutbildningsområdel.utvecklingsarbete i form av t.ex. förstudier, planering och genomförande avcenlral utbildnings- och konferensverksamhet för verkschefer saml centralainsatser i samband med myndighelsinlern ulbiidning av i första hand chefer påbyråchefsnivä och högre. Anslaget bör vidare i vissa fall kunna användas föratt belala ulgifter för försöksverksamhet m.m. som beslutas av regeringen.Anslaget bör disponeras av regeringen. SIPU har regeringensuppdrag alt ulveckla en handläggarutbildning för assistenlpersonal (motsv) (jfrprop. 1982/83:100, bil. 15 s. 105). För /84 har 1,2 milj. kr.anvisals för ändamålet. Den försökskurs som genomförs beräknas avslutas undervåren 1984. SIPU hemsläller i sin anslagsframställning att SIPU fär regeringensuppdrag att följa upp och utveckla ulbildningen ylleriigare. SIPU föreslär vidare isin anslagsframställning atl regeringen överväger nya uppdrag lill SIPU i formav utveckling av serviceutbildning för statsförvaltningen, ulveckling avutbildningsprogram och försöksverksamhel som stöd åt små myndigheler saml förulveckling och försöksgenomförande av ell ulvecklingsprogram för ledamöler istatliga myndigheters slyrelse m.fl. Vidare föreslår SIPU all genomförandet avulbildningen för verkschefer, ställföreträdare och byråchefer överiämnas lillSIPU. Jag anser det angelägetatt en noggrann värdering görs av försöksverksamheten med handläggarutbildningför assistenlpersonal liksom en vida- 1983/84:100 Bilaga 15 141 reutveckling av inriklningen och innehällel ikursmalerialei. Ytterligare försök bör därför enligt min mening genomföras. Jaghar vid min beräkning av anslaget räknat med all medel skall kunna avsättas förändamålet även för budgelårel 1984/85. Jag har tidigare i min anmälan av förevarandehuvudtitel angett inriktningen för del pågående arbelel med den offentligasektorns service och förhållande till medborgarna. Jag anförde bl.a. allmedborgarna som uppdragsgivare har rätt att kräva en god kvalitet pä denoffentliga seklorns verksamhet. Olika åtgärder behöver vidtas för atl stimuleraoch slödja de slalliga myndighelerna all själva ulveckla sin service mol bl.a.allmänheten. Utbildning är ett viktigt medel för att utveckla destatsanställdas kompetens och attityder lill servicefrågorna. Jag har därförvid min beräkning av anslaget tagit hänsyn till att särskilda medel behöveravsättas för atl stödja serviceutvecklingen. Jag har lidigare berört även frågan omutbildning av högre chefer inom statsförvaltningen. Den ulbiidning som f.n.pågår bör slutföras. Härutöver bör ytterligare åtgärder vidtas i chefs- ochledningsfrågorna för att utveckla statsförvaltningens funktion ocheffektivitet. Jag har beräknat medel härför under förevarande anslag. i många fall kunna svara för det prakliska genomförandel av dekonferenser och seminarier som anordnas av regeringskansliel. Jag har beräknalmedelsbehovel lill 12,2 milj. kr. Medelsbehovel för /85 innebär ingel långsikliglställningstagande till de utbildningsinsatser somjag nu har berört. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lill Bidrag lillsärskilda personalutbildningsålgärder m.m. för /85 anvisa ellförslagsanslag av . 1982/83 Utgift 144551000 1983/84 Anslag 174930000 1984/85 Förslag 225000000 Från anslaget ulgår bidrag lill sfiftelsenSlaishälsan i enlighel med avlal mellan slalens arbelsgivarverk och deslalsanslälldas huvudorganisaiioner om slallig förelagshälsovärd m.m. Förbudgelårel 1984/85 skall enligl avlalel lill Slaishälsan ulgå 137 milj. kr.Beloppel skall i samband med all medlen anvisas stiftelsen omräknas frånförändringar i konsumentprisindex med utgångspunkt från prisförhållandenaunder . Jag hemställer all regeringen föreslär att lill Bidrag tillslijlelsen Slatshälsan för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 1983/84 Anslag 961000 1984/85 Förslag 1000000 () skall, i den mun del inle ankommer pä nägon annan myndighet inomstatsförvaltningen, bl.a. främja utvecklingen av arbelsmiljöverksamhel, ge ulinformalion saml meddela föreskrifter och råd som rör urbetsmiljöverksamhelen.Nämnden skall vidare vara fackan-svarigi organ för innehällel i denparisgemensamma utbildningen inom arbetsmiljöområdel och på begäran avarbelarskyddsfonden ylira sig över myndighelernas och arbelslagarorganisalionernasansökningar lill fonden om medel för arbetsmiljöutbildning ocharbelsmiljöforskning. Nämnden beslår av sexledamöter. De förordnas av regeringen, tre av dem efler förslag av destatsanställdas huvudorganisaiioner. För beslut hos nämnden krävs atl samlligaledamöter är ense. finns ett kansli. I98.V84 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostn.) (4-24 000) (4-20 000) 961000 4-72000 4-39 000 Pris- och löneomräkning . Jag beräknarmedelsbehovel för nästa budgetär med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag hardärvid beaktat bl.a. all nämnden även disponerar medel från arbelarskyddsfondenför viss projekibunden verksamhel. Med hänvisning lill vadjag nu har anförl hemsläller jag att regeringen föreslär all lill 1984/85 anvisa eit förslagsanslag av I 000000kr. 1983/84:100 Bilaga 15 143 Viss förslagsverksamhet m. m. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslagei belalasulgifter för ersättning och belöning i förslagsverksamheten i den ulsträckningbeslut härom meddelas av statsförvaltningens centrala förslagsnämnd. Statens arbetsgivarverksamt /SR, SF och TCO-S har slulil avlal omförslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Nämnden beräknar anslagsbehovet för budgetåret1984/85 till . Jag godtar centrala förslagsnämndensanslagsberäkning för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Viss jörslagsverksamhetm.m. för budgelårel 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa skadeersättningar m. m. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget betalas bl.a. ersättningar somstaten skall belala på grund av skadeståndsskyldighei och som avser fall därförmånslagaren inte har eller har haft statligl reglerad anslällning. Anslagetbör föras upp med oförändrai belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt lill Vissaskadeersättningar m.m. för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag avlOOOOOkr. 1983/84:100 Bilaga 15 144 Nytt anslag (förslag) I Enligt förordningen (1973:499) om bostadsanskaffningslån med statlig garanti till statstjänstemän m.fi.kan under vissa förutsättningar län med statliggaranli medges för förvärv av bosiudsräll eller för kontantinsats vid villaköp.Lån fär beviljas med högst det belopp som svarar mol den kontantinsats som behövsför förvärv av bostaden. Högsta lånebelopp är . Län beviljas av efter tillstyrkan från anställningsmyndigheten. Lån kan medges den somi samband med ändring av tjänstgöringsort har fäll eller kunnat få anstånd medomstationering. Syftet med lånet ärtvåfaldigt. Dels kan en anställd som omplaceras lill en tjänst på annan ortlällare lösa bostadsfiägan pä den nya orten med hjälp av lånet. Dels minskarsannolikt slalens utgifter för traktamenten i samband med ortiplaceringen. Något särskill anslag för läckande av dekoslnader som kan uppkomma till följd av den slalliga garanlin finns f.n. inlepå slalsbudgelen. Om garaniin behöver las i anspråk belaslasreservalionsanslagel Exlra utgifter under trettonde huvudtiteln. ärenligl min mening inte tillfredsställande. För ändamålet bör därför ett nytl.förslagsvis betecknat anslag, benämnl Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån. föras upp på statsbudgeten under trettonde huvudtiteln.Del är inte möjligl atl nu beräkna i vilken omfattning kostnader kommer altuppstå lill följd av den slalliga garanlin. Del lorde dock komma au röra sig omjämförelsevis små belopp. Jag förordar all anslagei för budgelårel 1984/85 försupp med endasl ell formelll belopp om . Anslagei bör disponerasav kammarkollegiel som även i övrigl - inom ramen för filldelade resurser - börsvara för den adminislralion m.m., bl.a. redovisning till ,som kan behöyas med anledning av den ställiga garantin. Min avsikt är all föreslåregeringen all ändra villkoren för bostadsan-skaffningslånel så all längivarenärligen i förskoil lill slalsverkel skall belala en avgift om en procenl av vidbelalningslidpunklen uleslående belopp till täckning av slatens koslnader ochför förluster på grund av infriade garantiåtaganden. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt till Statligkreditgaranti jör bostadsanskaffningslån för /85 anvisa ettförslagsanslag av I . 1983/84:100 Bilaga 15 145 Nytt anslag (förslag) 5 794000 Jag har lidigare,vid min anmälan av anslaget Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhetI framhållit att koslnaderna för s.k. externa arbelslagarkonsuller /85 bör beräknas under ett särskilt anslag. Nuvarandeordning innebär att kostnader för såväl rationaliserings-projektet ochadministrativt utvecklingsarbete m.m. hos myndigheterna som avpersonalorganisationerna anlitade konsuller hänförs lillnämnda anslag. Detta medför, enligtmin mening, svårigheter all på ett tillfredsställande säll följa kostnadsutvecklingen för de olika ändamålen. Ett nytt anslag, benämnl Exlerna arbetstagarkonsulter,bör därtor föras upp på statsbudgeten under trettonde huvudtiteln. Frånanslaget bör betalas ulgifter för konsuller som personalorganisationerna anlitar irationaliseringsfrågor med stöd av medbeslämmandeavial som har godkänls avriksdagens lönedelegaiionoch regeringen. Anslagei bör disponeras av slalens arbelsgivarverk. Enligl del medbeslämmandeavial som har träffals förbudgelårel 1983/84 och som har godkänls av lönedelegaiion ochregeringen ställer regeringen medel till förfogande för ändamålel i avvaktan på altytterligare erfarenheter har vunnits.Enligl min mening är del, mol bakgrund av all medel har anvisals för arbelslagarkonsuller , angelägelall de vunna ertarenhelerna samlasoch redovisas genom parternas försorg. Jag har med ledningav iräffade medbeslämmandeavial för budgelårel 1983/84 beräknal medelsbehovel /85 till . Med hänvisning tiil vad jag nu har anförl hemsläller jag allregeringen föreslär all lillExterna arbetstagarkonsulter för budgelårel 1984/85 anvisa ellförslagsanslag av . 10 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 15 146 Slalisliska cenlralbyrån(SCB) är central förvallningsmyndighel för den slatliga statistikproduktionenoch har hand om huvuddelen av denna. Centralbyrån har dessulom en allmänlsamordnande funklion inom statistikområdet. Del åligger vidare centralbyrånall utföra vissa periodiskt återkommande undersökningar och alt göralångsiktiga utbildnings- och yrkesprognoser. SCB för vissa centrala registersom äklenskapsregistret, centralt förelagsregister, lantbruketsföretagsregister och andra register som behövs för verksamhelen. SCB skall inomsitt kompelensomräde i mån av resurser åta sig uppdrag från statliga ochkommunala myndigheler. SCB får även äta sig sädana uppdrag från enskildauppdragsgivare. Uppdragsverksamhelen skall vara ekonomiskt självbärande. SCB leds av en styrelse. Chef för centralbyrånär en generaldirektör. Cenlralbyrån är organiserad på sju avdelningar, nämligenavdelningen för areell statistik, förelagsslatistik, individstatistik,planering och samordning, cenlral administration, system och information samldriftavdelningen. Avdelningarna är i sin tur organiserade pä enheler. Till cenlralbyrånär knutet ett vetenskapligt råd samt ett antal nämnder. Verksamhelen vid SCB bedrivs i Slockholm och iÖrebro. Till har föriagts huvuddelen av driftavdelningen meddatamaskincentral, centralen för dalabehandling och inlervjuarenhel.Den hade SCB 1914 anslällda (exkl. längiidstjänsllediga), varav 814i samt 240 intervjuare fördelade över landet. SCB har anslag i programlermer. Följandeprogramindelning gäller t. v. Statistik, register ochprognoser Programmel Statistik,register och prognoser indelas i följande delprogram. Jordbruk ochskördeskadeskydd m. m. Handel, servicenäringaroch priser Bosläder, andra byggnaderoch fastigheter Räils- och social väsende Utbildning,forskning och kultur Befolknings-,yrkes- och uibildningsprognoser Bibliotekoch information m. m. Arkivoch gemensamma databaser m. m. 1983/84:100 Bilaga 15 147 Medel för SCB: sverksamhet anvisas för /84 under följande tre anslag. I Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser, 2 Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet saml 3 Folk- och bostadsräkning 1980 Anslag 1 är ettförslagsanslag för finansiering av program 1 med undantag för de delar avprogrammet som finansieras av anslag från utbildnings-ochjordbruksdepartementens huvudtitlar resp. anslag 3. Anslag 2 är ettförslagsanslag och tas upp med ett formellt belopp pä . Under anslagetredovisas intäkter och kostnader för SCB: s uppdragsverksamhet (program 2).Anslaget får i princip inte belaslas. För att lösa tillfälliga ellersäsongsmässiga likviditetsproblem inom uppdragsverksamheten samt för atttillgodose behov av rörelsekapital disponerar SCB en rörlig kredit iriksgäldskontoret på . Anslag 3 är ettförslagsanslag för finansiering av den del av program I som avser ()folk- och bostadsräkning. : Statistik,register och prognoser 1982/83 Ulgift 259107000 1983/84 Anslag 264360000 1984/85 Förslag 270461000 Programmet Statistik,register och prognoser avser statistikproduktion, samordning av den statligastatistiken, förande av vissa cenlrala register, prognos- och utvecklingsarbeteinom statistikens område, m. m. SCB har i sin anslagsframställning delat inverksamhelen under programmet, förutom enligt delprogramindelningen, i löpandeverksamhet, inlermittenta undersökningar och utvecklingsarbete. Den löpandeverksamheten omfatlar löpande statistikproduktion, registerarbete ochprognosarbele. Till inlermittenta undersökningar räknar SCB slörreundersökningar, som i regel ålerkommer med viss periodicitel. Tillutvecklingsarbete hänförs dels projekt som syftar till att planerautformningen av ny statistik och nyametoder, dels projekt som avser mera omfattande förändringar och anpassningarav den existerande statistikproduktionen. Ulvecklingen inom delprogrammenframgår av följande sammanslällning. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 Därav under IX huvud- (38 288) Bostäder, byggnader och lion m. m. dalabaser m. m. Övrigl (engångsanvisning) ' Häri ingår 14,0 milj.kr. från anslaget Folk- och bostadsräkningar under trettonde huvudtiteln,38,0 milj. kr. från anslaget Administration av permanent skördeskadeskyddm.m. under nionde huvudtiteln samt . från åttonde huvudtiteln. Vidareutgör 3,1 milj. kr. ersällning lill SCB frånsocialstyrelsen, ochskolöverstyrelsen för vissa koslnader för del gemensamma i kvarteretGarnisonen. Det övergripande måletför SCB: s verksamhet är att samhällets behov av statistik skall tillgodoses effeklivi och till rimliga kostnader.SCB utför själv en slor del av den slatliga statistikprouuktionen och hardessutom en allmiinl samordnande funklion inom statistikområdet. I avvaktan påslalistikutredningens slutrapport, vilken beräknas föreligga vid årsskiftet1983/84, har verket inle under den nu aktuella verksam-heispkineringen meraingående diskuterat förändringar av verksamhetsinriktning och behovsbedömning. 1983/84:100 Bilaga 15 149 De bedömningar avförändringar av olika gruppers efterfrågan på statistik som redovisatsi verkets tidigare anslagsframställningar utgör därför en ulgångspunkl förplaneringen vid verkel även della år. En annan ulgångspunkl är dereslriklioner som besparingskraven medför i form av priorileringar blandangelägen efterfrågan. Förutsättningarna atl skapa utrymme för helt nystatistik är små i den mån detta måste ske genom nedläggning av befintlig statistik. har beslutat om en överföring avarbetsuppgifter från till . beräknasarbetsuppgifter för 50-70personer flyttas över. Syftet med denna åtgärd är att utjämna en obalans i sysselsättningsläget mellanorterna och atl uppnå en lolall sett effektivare verksamhet än iutgångsläget. Överflytt-ningsarbelel beräknas medföra merkostnader, t.ex. i form av dubbelbemanning, utbildning och andraomslällningskoslnader. SCB kommer under1983/84 att slutföra den s.k. SYSTEM-85-utred-ningen, vilken på regeringensuppdrag skall lägga förslag om SCB:s datorkapacitet 1985 och därefter. Den produktionsteknik som ulvecklals och successivt införs medför datorbeläggning av sådanomfattning att SCB nu funnitanledning alt aktualisera behovet av ytterligare datorkapacitet fram fill1985. För den närmaste treårsperioden gäller atl en besparingom genomförs 1983/84,en besparing av 1984/85 och en besparing om 1985/86. Med denna fördelning av besparingarna åren 1983/84 - 1985/86 räknar SCB med all kunna klarapersonalminskningen genom naturlig avgång samt en aktivpersonaladministrativ planering. SCB har tidigare under1983 pä uppdrag av regeringen redovisal underlag för beslui om tre tunga stalistikprodukter: lämnade SCB över förslaget om alternativameloder för framfida folk- och bostadsräkningar (FOBALT). Enligt detta förslag skallunder 1984/85ett omfattande planerings- och uppläggningsarbete genomföras. lämnadeSCB över ett förslag lill en ny intermitlent hushälls-budgetundersökning. Förslaget innebär all en sådanundersökning skall genomföras . lämnadeSCB över förslag till återkommande resvaneundersökningar. Förslagel redovisar olika alternativför undersökningar. Tyngdpunkten i kostnaderna ligger i huvudalternativet pä1984/85. Frågan ominrättande av basregister har vidare varit under utredning i den sk basregisterutredningen (). 1981/82: 118 redovisades denprincipiella uppläggningen av ett basregister. godkände denhuvudsakliga inriklningen (FiU 42, rskr 418). Ulredningen har lämnai sin slutrapport i augusli1983. Enligt regeringensanvisningar kan myndigheterna i sina anslagsframställningar föra fram besparingar somkan finansiera utbyggnader. I budgetförslagetför 1984/85 ingår tre sådana förslag. 1983/84:100 Bilaga 15 150 SCB för däruiöver framanmälan om utbyggnader inom områden som verket efler kontakter med användarnabedömer ha hög prioritel. Verket har mot bakgrund av regeringens anvisningarinte lagit upp dessa förändringar i budgetförslaget 1984/85, eftersomytterligare förslag lill besparingar som motsvarar koslnaderna förutbyggnaderna inte har kunnal las fram inom SCB. Verket har dock ansett delangelägel att informera statsmakterna om de krav på fortsall ulbyggnad avstalislikproduklionen som finns hos användarna. SCB:s anmälan omfatlar totaltfem olika slatislikpro-dukler lill ett belopp om ca . SCB beräknar /85 en anslagsökning med 18,7 milj. kr. lill följd av pris- ochlöneomräkning, förändringar av de inlermittenta undersökningarna saml elliväprocenligl besparingskrav. Under de olikadelprogrammen begär SCB - utöver pris- och löneomräkning av medel för pågåendeverksamhel - medel för förändringar av verksamheter enligt följanderedovisning. Denna redovisning bygger på det tvåprocentigabesparingsalternalivet. Även anmälda ulbyggnader utöver budgetförslagetredovisas under varje delprogram. Ralionaliseringsålgärdernahar likartad karakiär under alla delprogrammen. Ålgärderna är främsl ulökadADB-användning och förbättrade planeringsrutiner. I del följande redovisasdärför under varje delprogram endasl storleken av ralionaliseringsarbeiel samlvilka produkler som berörs. SCB beräknar allmedelsbehovel för delprogrammel skall vara oförändrai /85 jämförtmed 1983/84. Utvecklingsarbetetavseende kommunöversikter planeras fortsätta. Syftet är att tillgodose behovetav allmän information om kommuner och särskilt ge underiag för jämförelsermellan kommuner. 2 Jordbruk och skördeskadeskydd m.m. SCB beräknar altbesparingar på . skall kunna genomföras huvudsakligen med hjälp avrationaliseringar. Den inlermittenta undersökningen avförbrukningen av drivmedel och 1983/84:100 Bilaga 15 151 eldningsoljor m.m. i jordbruket slutförs under1983/84. Medelsbehovel minskar därför med . För den inlermittentaundersökningen "Fiskeriräkning 1985", som planenligt skallgenomföras under /85, beräknar SCB ett totalt medelsbehov på685000 kr. Kostnaderna kommer att belasta 1984/85. Utvecklingsarbetetpräglas av fortsatta insatser på statistik inom miljö-, markanvändnings- ochnalurresursomrädena. Besparingar pä 385000 kr.beräknas kunna uppnås genom ralionaliseringsåtgärder. En ytterligare besparingpä . som avser slopad uppgiflsinsam-ling om industrins lager av kläderföreslår SCB skall ingå bland de besparingar som skall molsvara den föreslagnaulbyggnaden av kvarlalssialisli-ken över sysselsättning och lönesummor(delprogram 7). Ny insamling planeras skevåren 1985 och avse lagersituationen inom skoinduslri och handel den 31december 1984. Undersökningens totalkostnad, som avser 1984/85, beräknas till . SCB anmäler ettmedelsbehov på .