prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Underandra ökade arbetslösheten i allt snabbare takt och uppgick vidårsslutet tiU , vUket motsvarar mer än 2,1 miljoner människor. Trotskraftiga arbetsmarknadspolifiska insatser mins- 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad natjonalbudget 31 karockså antalel lediga platser som arbetslöshetsperioderna tenderar attbli längre. En fortsatt kraftig ökning av antalet arbetslösa med omkring 200000fömtses , varefter arbetslösheten skulle komma atl översliga . Sammanfattningsviskan konstateras att aUt tyder på att den strama ekonomiska politUien kommer attfortsättas . Anslrängningama atl minska de offentliga utgiftemasökningstakt fortsätter. Regeringen har utfäst sig att begränsabudgetunderskottet lUl högst av BNP. önskar man genomföra enmödosam stmkturell omvandling av industrin, balansera sociatförsäkringsseklomsamt, enligt presidentens uttryckliga utfästelse, minska del totala skatte- ochavgiftstrycket med en procentenhet från tUl av BNP. Även om depågående löneförhandlingarna tyder på sjunkande lönekostnadsökningar för 1984är del tveksamt om draghjälpen från detta håU blir tillräcklig. Sammantagetförväntas BNP:s utveckling bli mycket svag. Dess fillväxt torde intekomma att uppgå tiU mer än 1/och tUl avgörande del förklaras av den yttreefterfrågan. Förändringi volym, procent -0,1 -2,6 -13/4 -0,3 - 1/4 -1,9 'Förändring i % av föregående års BNP. 'Preliminärt utfall. Konjunkturenvände uppåt i redan i mitten av 1981. Tillväxten har dock varitsvag om man bortser från oljeproduktionen i . En orsak tUl den måttligauppgångstakten är att aktiviteten i ökat tidigare än i andraländer och att därför någon draghjälp utifrån inte erhållits. Vidare harproduktionen hämmats av att både penning- och finanspolitik under de senasteåren haft en stram inriktning i syfte att få ned inflafionen.Prissstegringstakten har också reducerats kraftigt från tiU ca5% i febmari 1984. fördubblades arbetslösheten och har delsenaste året legat på en nivå kring 3 miljoner personer, motsvarande omkring 121/av antalet i arbetskraften. Konjunktumppgången har inte medfört någonminskning av arbetslösheten trots att sysselsättningen har ökat något. Dentotala produkfionen ökade 1983 med ca 2 1/. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 32 buritupp återhämtningen har varit privat konsumtion och lagerrörelser. Sparandet harminskat krafiigt. Dess andel av hushåUens disponibla inkomster var 1980 ca 15%och beräknas 1983 ha gått ned tUl . Även bostadsbyggandet har ökatkraftigt. Efterfrågeökningen har resulterat i en kraftig stegring av importenav andra varor än olja, med 1983. Exporten av industrivaror minskadenågot , trots att konkurrenskraften förbättrats under de senaste åren.Bytesbalansöverskottet reducerades dock bara med 1983från motsvarande av BNP 1982 fill 3/1983 till följd av att nelloexportenav olja steg. Det engelska pundets effektiva kurs har sjunkit medöver /81. Denlångsiktigt restriktiva inriktningen av finanspolitiken har lett tUl att denoffentliga sektoms lånebehov reducerats från motsvarande av BNP1979-1981 tUl ca 3 1/av BNP . Ambitionen haregentligen varit störte men särskUt den kommunala sektorns verksamhet har inte minskati planerad omfattning. För /84 beräknas lånebehovet ha uppgåttfiU ca 10 mUjarder pund. För det innevarande budgetåret är målet enligt den imars 1984 framlagda budgeten att upplåningsbehovet skall reduceras tiU 2 1/4%av BNP. Budgeten kommer dock att ha en mer expansiv inverkan än dessa tal gersken av genom att medel tillförs genom försäljning av statliga bolag och genomtidigareläggning av inbetalning av importmoms. I budgeten lades fram förslagom lättnader i inkomstbeskattningen genom att bl. a. gmndavdraget höjs och ett5-årigl program fÖr lättnader i företagsbeskattningen. Vidare föreslås altarbetsgivaravgiften på avskaffas. Isamband med budgeten justerades penningmängdsmålen ned med enprocentenhet. Till att börja med under Qolåret låg penningmängdsutvecklingenklart över målen men kom ned inom måUntervallen. I samband med denbudget som presenterades förlängdes penningmängdsmålen. Tonviktenläggs nu vid ett bredare mått, £M3, där ökning i årstakt tillåts, och ettsnävare mått, sedelmängden MO, som tillåts öka inom intervallet iårstakt. Penningpolitiken torde lämna fortsatt ulrymme för en tUlväxt ochinflation av nuvarande storleksordning. Bristandekonkurtenskraft för stora delar av den brittiska industrin kvarstår som ett avde centrala problemen för . Höga arbetskraftskostnader perproducerad enhet tiU följd av ineffektivitet, höga löneavtal och en växelkurssom fidigare drivits upp av Nordsjöoljan är faktorer som bidragit till denförsämrade konkurrenskraften. har dock både löneavtal,produktiviteten och växelkursen utvecklats mer positivt. hardock fortsatt att förlora marknadsandelar till följd av atl industrisektorn krymptså kraftigt och importpenetrationen på hemmamarknaden har ökat. Under1984 väntas tUlväxten få en bredare bas genom atl både den Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 33 inhemska och den externa efterfrågan torde öka. Den privatakonsumtionen torde inte stiga lika kraftigt som under föregående åi".Visserligen väntas lönema i genomsnitt öka med 1984, vilket vid eninflation på fortsatt lämnar utrymme för höjda reallöner. Begränsadeskattesänkningar bidrar också till ökad köpkraft för hushållen. Sparandetväntas dock sluta atl falla 1984. Företagens investeringar börjar åter ta farttill följd av ett bättre vinstläge och ett höjt kapacitetsutnytljande. Ävenbostadsinvesteringarna förutses fortsätta att öka. Lagren har dragits nedmycket kraftigt men beräknas 1984 öka något snabbare än tillväxten iekonomin. Den ökade inhemska efterfrågan torde komma att bidra till en höjdimport. Trots en fortsatt ökning av oljeprodukfionen och exporten torde utrikesbalansenförsämras någol. Exporten av tjänster förbättras mer än vamsidan. Den totala produktionen kan beräknas öka med 2 1/,vilket visseriigen kommer alt höja sysselsättningen men inte lillräckligl föratl väsentligt reducera arbetslösheten från dagens nivå på drygt 3 miljonerpersoner. Den brittiska regeringen lägger stor vikt vid inflationsbekämpningen,men med dagens efterfrågesiluation torde inflationstakten ändå kommaatt översfiga . Förändring i volym, procent 1982 1983- 1984' 2 1/2 -0,5 -1,2 - 3/4 2 1/2 ' Förändring i % av föregåere års BNP. ' Preliminärt utfall. * Bruttonationalprodukten till marknadspris, mättfrån användningssidr.n. Den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde isamband med regeringsskiftet och som bl.a. innebar slopande avlöne-och vissa transfereringsindexeringar, nedskärningar av offentliga utgiftersaml inkomstpolifiska riktlinjer, ledde fill ökad aktivitet denutlandskonkurrerande sektorn. Den inhemska efterfrågan utvecklades svagt iförhållande till bl.a. fill följd av en mycket restrikfivfinanspolitik, vilken beräknas ha haft en dämpande effekt på produkfionenmotsvarande av BNP. Förtroendet i ekonomin stärktes och medverkade tillett snabbt räntefall som inflafionslaklenmärkbart mattades av. Nedgången i räntenivån har dock kunnat förenas medbibehållen stabil växelkurs för den danska kronan. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 34 betslöshetenhöll sig under större delen av året på en oförändrat hög nivå, ca 10 1/avarbetskraften. Investeringamai energisektorn fortsatte atl stiga . Industriinvesteringar ochbostadsbyggande stimulerades som en följd av räntenedgången medan deoffentliga investeringarna minskade. Den privata och offentliga konsumtionenhölls tillbaka genom ålslramningsåtgärderna. Härigenom drogs importökningen nedoch eftersom exporten gynnades av högre efterfrågan tiU följd av deninternalionella återhämtningen och en förbättrad konkurrenskraft, gavutrikeshandeln elt väsentligt bidrag till ökningen i den samladebmttonationalproduklen. BNP beräknas ha stigit med 1983. Handelsbalansenförbättrades märkbart till följd av den ökade industriexporten och visade ettöverskott på , en ökning med 9 miljarderkronor jämfört med . Förbättringen i bytesbalansen blev också betydandegenom att den tidigare ökningen i räntebetalningarna liU utlandet kunde dämpas.Bytesbalansunderskoltet minskade från 1982 till ca10 1/1983, vilket motsvarar av BNP. Denekonomiska politiken är fortsatt inriktad på att minska budgetunderskottet ochpressa ned prisstegringarna vid oförändrad växelkurs samt att nå balansutrikesbetalningarna i elt medelfristigt perspektiv. Finanspo-Htikenskonlraktiva inverkan på produktionen blir dock troligen något mindre än förtaåret. Penningpolitiken har haft en expansiv inverkan genom att ökningen ipenningmängden har tiUålits att ligga på en hög nivå. I börian av förra åretingicks på flertalet avtalsområden tvååriga löneuppgörelser, vilka i storutsträckning hölls inom regeringens riktlinjer om högst ökning . Timlönekostnadeni den privata sektorn väntas härigenom avta från 1982 tUl 8 1/1983och 1984. Genom de lägre löneökningarna och lägre importprisökningarhalverades inflationstakten under loppet av 1983 och var vid slutet av åretomkring . I genomsnitt steg konsumentpriserna 1983 med jämfört med1982. Deflesta faktorer pekar på en fortsatt försiktig tUlväxt 1984, även om den stramafinanspolifiken och den sannolikt dämpade utvecklingen av hushållensrealinkomster bör ha en återhållande effekt. finns skäl atl anta attnågra av de faktorer som låg bakom uppgången inle kan fortsätta iår. Detta gäller i första hand energiinvesteringarna och hushållens köp avvaraktiga konsumtionsvaror. Sammansättningenav de privata investeringama förväntas skifta. Den snabba expansionen iutbyggnaden av gas- och oljeproduktionen i med åtföljandeinvesteringar i distribufionssystem väntas plana ut . Däremoi pekarföretagsenkäter på en fortsatt stark utveckling av industrins övrigainvesteringar. Den utländska efterfrågan antas resultera i en fortsatt ökningav expor- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 35 ten av tillverkade varor medan exporten avjordbruksprodukter kan förväntas minska någol fill följd av en dålig skördunder 1983. Industrins investeringsuppgång väntas leda fill en ökning i dentotala importen. Sammantaget beräknas exportvolymen öka med , medanimportökningen begränsas till . För de expansiva inslagen i den inhemska ekonomin i årsvarar således industriinvesteringarna, som beräknas öka med , ochbostadsbyggandet som bedöms bli högre än förra årels ökning på . Bådeoffentlig konsumtion och offentliga investeringar torde i bästa fall blioförändrade. BNP-tillväxten bedöms uppgå till . Förändring i volym, procent 1982 1983 1984' 1 1/2 3 1/2 -0,7 2 3/4 ' Förändring i % av föregående års BNP. Aktiviteten i den finska ekonomin har under den senasteinternalionella lågkonjunkturen hållits uppe genom en expansiv finans- ochpenningpolitik. Tillväxten har under en följd av år legat betydligt övergenomsnittet för de mindre . Den expansiva politiken haremellertid bestått av huvudsakligen ofinansierade ökningar av de offentligautgiftema. Härigenom har underskotten i bytesbalansen och statsbudgetensuccessivt ökat, men är dock alltjämt låga - mätt som andel av BNP - vid enintemationeU jämförelse. BNP-tiUväxten bedöms ha uppgått till 3 1/4%.Industriproduktionen ökade med och de fasta investeringarna med ungefärlika myckel. Den privata konsumtionen gynnades av förbättrade realinkomster ochsteg kraftigt i Qol för alt senare minska till följd avhöjd omsättningsskatt och en mer restriktiv kreditpolitik. Den privatakonsumtionen ökade ändock i jämförelse med föregående år. Den offentligakonsumtionen steg med , vilket delvis berodde på extraordinära insatsertill följd av de två devalveringarna . Exporten ökade med totalt 4%under 1983 efter en molsvarande minskning . Bakom ökningen ligger enkraftig västexport inom framförallt kemiska produkter,metaller samt massa och papper. Exporten av sågade varor har dock hämmats avvirkesbrist. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 36 inhemska efterfrågan i kombination med försvagadkonkurrenskraft har lett till en ökning av importen med . Penningpolitikenskärptes och åtgärder vidtogs för atl nå en större marknadsanpassningi kreditpolitiken. En omläggning av finanspolitiken i restriktiv riktningförutses äga rum under loppet av 1984 genom en rad föreslagna skatte- ochavgiftshöjningar. Ett viktigt mål för den ekonomiska politiken är attförhindra en försämring av konkurrenskraften. Inför årets lönerörelseuppmanades arbetsmarknadens parter att träffa löneavtal som är förenliga medregeringens inflationsmål på . Den träffadeinkomstpolifiska helhetsuppgörelsen resulterade i avlalsmässiga löneökningar påca 3 1/vardera . Den totala lönekostnadsökningenberäknas bli 8 1/och 5 1/. Företagsenkäleroch konjunkturindikalorer för pekar på ett fortsattstarkt förtroende i näringslivet och uppgång för ekonomin. Den påskogsindustrin baserade exportuppgången får slöd av verkstadsindustrins exportoch varuexportens totalvolym beräknas öka . Den kraftiga importökningenfrån håller i sig med dominerande inslag från investerings- ochråvaror. Samtliga inhemska efterfrågekom-ponenter bidrar till BNP-tillväxten,som beräknas bli drygt 3 1/. Utbudet på arbetskraft ökade något mer änefterfrågan. Arbetslösheten steg därigenom till i genomsnitt 156 000 personer,vilket motsvarar av arbetskrafaten. En viss nedgång i arbetslöshetenär att vänta . Handelsbalansen uppvisade ett underskott på 21/2 miljarder finska mark och underskottet i bytesbalansen blev 5 1/4 miljardermark eller av BNP. Utlandsskulden uppgick vid slut till 47miljarder mark eller av BNP. Trots konjunkturuppgången beräknasinte bytesbalansen förbättras utan ligga kvar på elt oförändrat underskott om2% av BNP. Förändring i volym, procenl 1982 1983' 1984' 1 1/2 3 1/2 3 1/2 ' Förändring i % av föregående års BNP. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nafionalbudget 37 av svag tillväxt inleddes en konjunkturuppgång.BNP-tillväxten blev 3 1/, varav oljeproduktionen svarade för merparten eller2%. Oljesektorns andel av totala BNP uppgick till 1983. Den högre utländskaefterfrågan påverkade den exportorienterade traditionella delen avtillverkningsindustrin, som steg i volym. 1 andra delar av tillverkningsindustrinfortsatte produktionen förta året att minska, speciellt för denimportkonkurrerande hemmaindustrin och varven. Del blev också förluster imarknadsandelar för dessa sektorer. Den slutliga inhemska efterfråganutvecklades starkt till följd av hög offentlig konsumfion och investeringar iolje- och gasproduktionen. Den samlade inhemska efterfrågan drogs emellertidned till följd av en kraftig lagerminskning. Arbetslöshetenfortsatte för andra året i följd att öka märkbart och beräknas i genomsnitt för1983 ha utgjort 3 3/av arbetskraften. Inflationen reducerades från igenomsnitt 11,1982 fill 8 1/1983. Tillverkningsindustrin kunde sänka sinrelativa lönekostnad med 2 1/, främst som en följd av växelkursjusteringarnahösten 1982 och en högre produktivitetstillväxt. Exportenvisade en kraftig volymökning på 7 1/1983. För den största ökningen, ,svarade olje- och gasproduktionen men även övrig vamexport ökade ,vilket är den högsta ökningen . Importvolymen minskade med drygt 1 %.Importminskningen berodde främst på ersättning av importerad olja med inhemsksamt lägre vamimporl till lager. Värdemässigt ökade överskottet ihandelsbalansen med . Bytesbalansens överskottuppgick därmed till , eller 3 1/av BNP. Finanspolitikenhade en expansiv inverkan på ekonomin , främst beroende på desärskilda åtgärder som sattes in mot arbetslösheten. Finanspolitiken kommeräven att ha en expansiv inverkan på ekonomin till följd av framförallt fortsatta insatser mot arbetslösheten. Den reviderade statsbudgeten för1984 visar på ett överskott på 3 1/. Om oljeinläkterna hållsutanför budgeten så blir underskottet ca ellerdrygt av BNP. Regeringen bedriver också en inkomstpolitik som siktar tiUatt påverka lönebildningen t. ex. genom gradvisa skattesänkningar förprivatpersoner och ell deklarerat mål för löneökningama i den offentligasektorn. Utsiklemaför 1984 pekar i övrigt på en oförändrad olje- och gasproduktion och enfortsatt ökning av den övriga exporten samt en stark inhemsk efterfrågan främstfiU följd av goda utsikter för bmttoinvesteringama. Genom den högre inhemskaefterfrågan stiger importen mer än den beräknade exporten ochutrikesbalansens bidrag till BNP riskerar att bli negativt. En viss förändringi exportsammansättningen är atl vänta - från råvaror och halvfabrikat tillfärdigvaror. Vamexporten beräknas öka med Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 38 På gmnd av oförändrad olje- och gasproduktion samthögre skuld-tjänst till utlandet väntas både handels- och bytesbalansernasöverskott minska något . TUlväxten i bmttonationalprodukten beräknas bli2%, vilket helt faller på fastlandsekonomin. Utsiklema beror i icke oväsentlig grad påutfallet av årets avtalsrörelse. Skall regeringens inflationsmål om högst 6%genomsnittlig infiation 1984 kunna förverkligas bör enligt regeringen lönernainte fillålas öka . En sådan löneökning skulle också vara förenlig medbibehållen konkurtenskraft. Försörjningsbalans Förändring i volym, procent 1 1/2 2 1/2 -8,4 -3,3 -3,5 -0,6 BNP (exklusive olje- och ' Förändring i % av föregående års BNP. ' Preliminärt utfall. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 39 Dengynnsamma utveckling som kännetecknade den svenska exporten andra halvåret 1982förstärktes . Undantaget den utomordentligt snabbi stigandefartygsexporten, som ökade med i volym, beräknas exportvolymen1982-1983 ha ökat . (Se labeU 3:4.) Deråvambetonade produkterna utgjorde de mest expansiva inslagen iexportutvecklingen - i synnerhet exporten av petroleumprodukter som ökademed i volym. Övrig råvamexport steg sammantaget med . TUlviss del kan dessa starka exportökningar återföras på en förstärkning avkonkurtenskraflen sedan devalveringama av kronan 1981 och 1982. trävamexportörerna vilka kunde notera betydande marknadsandelsvinsterunder . Efterfrågan för råvamexporten förstärktes dessutom av ett starktsving i råvamlagercykeln utomlands, i synnerhet under första halvåret 1983.TiU betydande del prissätts den svenska råvamexporten i dollar. På gmnd av denstarka apprecieringen av dollarns kurs gentemot den svenska kronan 1983 har desvenska råvampriserna kunnat höjas avsevärt som dollarpriserna på råvarori allmänhet har utvecklats ganska måttligt. I genomsnitt beräknas råvamprisemaha ökat med 11 1/mellan helåren 1982 och 1983. Dollams kurs beräknassamtidigt ha stigit gentemot den svenska kronan . Exportenav bearbetade varor ökade i volym 1982-1983. Denna ökning var i hög gradhänförlig till marknadsandelsvinster inom OECD-området. MarknadsfiUväxten förbearbetade varor inom OECD-området beräknas nämligen enligt preliminärakalkyler ha ökat med 4 1/2%1983, som den svenska exporten dit steg med hela 13 1/. Den mest påtagliga effekten på den svenska marknadstillväxten inom OECD-området härrör från och , vars im port beräknas ha ökat med i volym medan import endast steg med . För ländergmpperna utanför OECD-områ det noterades en minskning av såväl marknadstillväxt som mark nadsandelar. I synnerhet gäller detta OPEC-länderna, vars import prelimi närt beräknas ha minskat 1983 som den svenska exporten dit minskade med i volym. Marknaden för den svenska exporten av bearbetade varor till länder utanför OECD-området kan totalt beräknas ha minskat med 5 ä 1983. 'Kapitlet är utarbetat inom . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till 1972-1984 ./n~v / 19721973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 A:ä//a; Se tabell 3:1. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 41 nadstillväxten för exporten av bearbetade varor tillsamtliga länderområ-den bedömas ha stannat vid 1983, och de totalamarknadsan-delsvinslerna vid drygt 5 1/. Till en betydande del sammanhänger marknadsandelsvinstemainom OECD-området med den sänkning av relativa exportpriser somgenomförts . Sammanlagt beräknas de två devalveringarna 1981och 1982 ha resulterat i en sänkning av de svenska relafivpri-serna meduppskattningsvis till utgången av 1983. I genomsnittberäknas relativpriserna för export av bearbetade varor tiU OECD-områdelha faUit 1981-1982 och med 4 1/1982-1983. (Se tabell 3:1.) De svenskaexportpriserna för bearbetade varor steg härvid 1983. Tas endasl hänsyntill de andelsvinster , som kan förklaras av de beräknadepriselasliciletema' så blir marknadsandelsökningen lägre än demarknadsandelsvinsler på 8 1/inom OECD-området som preliminärt beräknats.Flera faktorer utöver relativprissänkningarna kan tänkas ha bidragit till denförmånliga andelsutvecklingen. Via del förbättrade kostnadsläget och höjdavinstmarginaler som uppstod i industrin har företagensannolikt dels kunnat öka sina investeringar i marknadsföring dels vidga sittvamsortiment med nya produkter och produkter som fidigare varil olön- Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området 1976-1984 Löpande priser Skr. Marknad 17 20,5 18 13,5 10 23 22 10,5 Marknadsandel -4,5 -1,5 2,5 -3,5 -4 -3,5 3,4 6,5 Export 11,5 19 21 9,5 5,5 18,5 27 17,5 Marknad 3,5 5 10,5 4,5 I 4 4,5 6 Marknadsandel 1,5 4,5 -1,5 -5 -4,5 1,5 8,5 5 Export 5 9,5 9 -0,5 -3,5 5,5 13,5 11,5 Marknad 13 15 7 9 8,5 18 17 4 Relativpris -6 -5,5 3,5 1,5 0,5 -5 -4,5 1,5 Export 6,5 8,5 11 10,5 9 12 12 5,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793 Utom , , , , ,, och ' Exportvärdet i löpande priser deflaterat med hybridindex typ Paasche. " Enligt hybridindex typ Paasche. ' En förändring av det relaUva exportpriset haruppskattningsvis beräknats förändra de svenska marknadsandelarna med 0,7procentenheter samma är relativprisförändringen sker, åretdärefter och efter relativprisförändringen. Vissaytterligare effekter synes troliga även efter de första tvä åren. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 42 samma att marknadsföra. De svenska leveranstiderna lordedessutom ha varit internationellt sett förmånliga. De svenska producenternasfärdigvamlager var nämligen vid utgången av 1982 alltjämt relativt välfylldaoch företagen kunde troligen i högre grad än sina ufiändska konkurrentertillgodose efterfrågeuppsvingel genom leverans från lagren. Slutligen tillkommeren för svensk export gynnsam vamsammansättningseffekt i och med att den iutlandet stigande privata konsumtionen i ovanligt hög grad varit inriktad påpersonbilar. Denna eflekt har emellertid i viss mån motverkats av attefterfrågan på de för svensk export så viktiga investeringsvarorna varitfortsatt svag utomlands. Utsikterna för varuexporten 1984 Återhämtningen av den ekonomiska aktiviteten i OECD-områdelbedöms fortsätta och väntas en viss uppgång även iländerområdena utanför . Utsikterna fill en fortsatt påtaglig tillväxt iden internationella handeln med såväl industriprodukter som råvaror ter sigsålunda goda - mellan helåren 1983 och 1984 fömtses väridshandeln öka med såmycket som 5 1/. MarknadstUlväxten för bearbetade varor inom OECD-områdel harbedömts uppgå till 1984. Liksom 1983 förutses importen liU Nordamerikauppvisa en mycket stark fillväxt - - medan importen lUl Västeuropaberäknas stiga med 4 1/, dvs. en större ökning än jämfört med . Importentill länderområdena utanför har sammantaget bedömts öka med 1 1/varvidhela ökningen hänför sig till utveckUngsländerna exkl. OPEC - importen tillOPEC och tiU statshandelsländerna bedöms nämligen bli i det närmaste oförändradmellan helåren 1983 och 1984. Sammantaget skulle därmed marknadstillväxten förden svenska exporten av bearbetade varor uppgå tUl 1984. Tabell 3: 2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19761984 -0,6 -3,3 -1,2 -1,0 -7,6 -9,9 -5,1 -2,4 -4,7 -3,3 -2,7 -6,6 -4,0 -0,1 ' SITC 5-8 exkl. 68. Utom , , , , ,, och ' , , , ,, , , och . "Jfr tabell 3:4 Källor: samt beräkning ochbedömningar inom . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 43 Tabell3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19731984 Anm.Sammanvägt med hänsyn till ländemas betydelse i världshandeln.