prop · G703151 · 1983-12-31 00:00:00 — om fortsatt vaiutareglering; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollför den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I proposiiionenföreslås all valutaregleringen förlängs all gälla , dvs. förliden 30 juni 1985. För yttrande läggs samtidigtfram förslag till förordning om fortsatt giltighet av valutaförordningen undersamma tid. 1983/84:151 2 Lagom tillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenomföreskrivs alt 2 § första stycket 1, 2 och 4-9 samt 5 § 1 och 3 valutalagen(1939:350) skall tillämpas den 30 juni 1985. Förordningom fortsatt giltighet av vaiutaförordningen (1959:264) Härigenomföreskrivs att valutaförordningen (1959; 264), som enligt förordning (1983:389) gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till utgångenav . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , ,, R. Carisson, , , Feldl Proposition om fortsatt valutareglering Enligtvalutalagen (1939:350, ändrad : 1086) gäller i fredstid alt fullmäktigei skall göra framställning till regeringen om valutareglering, omdet prövas nödvändigt för att nå de centrala mål som har fastställts för denekonomiska politiken. Fullmäktige skall därvid begära atl regeringen föreslårriksdagen en lag om tillämpning av valutalagen för högst . Regeringenskall som ett sådanl lagförslag läggs fram förelägga de valutareglerandeföreskrifter som regeringen avser all utfärda. Sådana föreskrifter finns i vaiutaförordningen(1959:264, ändrad senast 1984:66). En redogörelse för innehållet i valutalagenoch valutaförordningen finns i prop. 1975:82 (s. 14-21) och prop. 1977/78:169 (s.6 och 7). I valutakommitiéns (1977:03) avgivna delbetänkande (SOU1980:51) Valutareglering och ekonomisk politik finns vidare en ingåenderedogörelse för valuiaregleringens principer och funktionssätt (s. 28-136). Genomlagen (1983: 388) om tillämpning av valutalagen (1939: 350) och förordningen(1983:389) om fortsall giltighet av vaiutaförordningen (1959:264) harvalutareglering föreskrivits för tiden 30 juni 1984 (prop.1982/83: 121, FiU 41, rskr 287). Iskrivelse har fullmäktige i anfört atl anledningallljämt föreligger att ta i anspråk gällande fullmakter i valuiala-gen ochsamtidigt ge valutaförordningen fortsatt giltighet. Fullmäktige hemställerdärför att regeringen föreslår atl anta lag om tillämpning av 2 §första siyckei 1, 2 och 4-9 samt 5 § 1 och 3 valuialagen alt gälla under lidenden 30 juni 1985 och alt regeringen förordnar om fortsattgiltighet av valutaförordningen. Till protokollet i detta ärende bör som bilagaI fogas fullmäktiges skrivelse, ti 1983184. 1983/84:151 4 Efterremiss har yttranden avgivits av bankinspektionen, fullmäktige iriksgäldskontoret, . Post- och Kredilbanken, PKbanken,och föreningsbankers förbund. Bankinspektionen,, och fullmäktige i riksgäldskonlorel(majoriteten) har uttalat atl de inte har något atl erinra mol eller intemotsätter sig att valularegleringen förlängs ytteriigare elt år. Fullmäktige iriksgäldskonlorel understryker dock all det är mycket angeläget atlvalutakommitténs arbete slutförs. Liknande synpunkter framförs av PK-bankenoch föreningsbankers förbund. anser attvalutaregleringen bör förlängas endast som oundgängligen behövsinnan ny lagstiftning kan träda i kraft och att det bör vara möjligl att redaninom den nuvarande valuialagsliftningens ram genomföra vissa liberaliseringar.En sammanställning över yttrandena bör fogas till protokollet i delta ärendesom bilaga 2. Föregen del vill jag anföra följande. Valularegleringenär ett medel i penningpolitiken. Den syftar till atl öka möjligheterna atl föraen oberoende penningpolitik. Regleringen omfattar huvudsakligen sådanatransaktioner som saknar direkt samband med utrikeshandeln. Vittgåendeundanlag har nämligen gjorts för löpande betalningar. Vidare är in- ochutgående direkta investeringar fria. Regleringens syfie är främst althindra rena finansiella placeringar i utlandet. Inom ramen för valutalagen ochvalutaförordningen ankommer del på att utforma de närmarebestämmelserna rörande kapitaltransaktionerna. Somjagframhöll i prop. 1982/83:121 har obalanserna i den svenska ekonomin fått tillföljd att penningpolitiken i allt högre grad fåll utformas med hänsyn tillbetalningsbalansen. Jag uttalade då också all försvaret av växelkursen därvidstår i centrum och all valularegleringen gör det möjligt att vid tendenser tillvalutaoro försvara växelkursen utan så kraftiga räntehöjningar som annarsskulle erfordras. Därigenom ökar möjligheterna alt avväga penningpolitikenockså efler det inhemska konjunkturläget. Vad jag uttalade i nämnda propositiongäller fortfarande. Fråganom valuiaregleringens roll för utformningen av penning- och valutapolitikenutreds av valutakommitlén (E 1977:03). Någol beslut om ändringar i dennuvarande ordningen bör inte fattas innan resultatet av kommitténs översyn avhela valularegleringen föreligger. Kommittén förväntas slutföra sitt uppdragunder . Idet nordiska samarbetet är frågan om liberalisering av kapitalrörelsernaföremål för diskussion. Enighet föreligger om atl sådana liberaliseringar måsleske inom ramen för . Även om del konstaterats atl del på kort siktendast finns möjligheter till begränsade liberaliseringsåtgärder, har denordiska ländernas finansministrar uppmanat Nordiska 1983/84:151 5 ämbetsmannakommifténför valutafrågor och finansiella frågor att fortsätta behandla frågan så attnya liberaliseringsåtgärder kan las upp efter hand som de valuta- ochpenningpolitiska hänsynen gör det möjligl. Inom ramen för det ekonomiskasamarbetet med har föreslagit en konsultationsprocedur mellan detvå ländernas finansdepartement och centralbanker i syfte alt gå igenom ev.förändringar av och problem i samband med tillämpningen av valutaregleringarnai resp. land samt att omfatta överväganden med sikte pä en ökad harmonisering. Med hänsyn till vad jag nuhar anfört finner jag det nödvändigt atl valutaregleringen i sin nuvarandeutformning föriängs i avvaklan på de åtgärder som kan komma att vidtas ianledning av valutakommitiéns utredningsarbete. Enligt min bedömning kan eneventuell ny valutalagstiftning inte träda i kraft före . Jagförordar därför alt regeringen begär godkännande att förlängavalutaregleringen ytteriigare elt år, dvs. för tiden den I juli 1984-den 30juni 1985. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen dels föreslår att anta ell inom finansdepartementetupprättat förslag till 1. lagomtillämpning av valutalagen (1939:350), dels lämnar riksdagentillfälle atl yttra sig över ett inom upprättat förslagtill 2. förordningom fortsalt giltighet av vaiutaförordningen (1959:264). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga rik.sdagen vad föredraganden anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. 1983/84:151 6 Bilaga1 RIKSBANK Dnr 84-016-002 Genomlagen (1983:388) om tillämpining av valutalagen (1939:350) har föreskrivits all2 § första slyckel 1, 2 och 4-9 saml 5 § I och 3 valuialagen (1939:350) skalltillämpas under liden 30 juni 1984. Dätjämte har jämliktförordningen (1983:389) om fortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264)föreskrivits atl valutaförordningen, som enligt förordning (1982:296) gäller tillutgången av , skall fortsätta atl gälla till utgången av . Dåanledning alltjämt föreligger alt ianspräklaga gällande fullmakter i valutalagenoch ge valutaförordningen fortsalt giltighet får fullmäktige iriksbanken hemställa alt regeringen måtte delsföreslå antaga lag om tillämpning av 2 § första stycket 1, 2 och 4-9samt 5 § 1 och 3 valutalagen att gälla under liden den I juli 1984-den 30 juni1985; delsförordna om fortsatt giltighet av valutaförordningen. Siockholmsom ovan På Fullmäktiges vägnar: 1983/84:151 7 Flertaletremissinstanser har uttalat att de inte har någol all erinra mol attvalutaregleringen föriängs ytteriigare . ärkritisk mol valularegleringen och anser all den bör förlängas endast under den tidsom oundgängligen behövs innan ny lagstiftning kan träda i kraft. Någraremissyttranden innehåller i huvudsak endast att framställningtillstyrks eller all någon erinran inle finns mol den begärda föriängningen av valularegleringen.Så är fallet med bankinspektionen. samt fullmäktigei (majoriteten) som dock understryker att det är mycketangelägel all valutakommitiéns arbete slutförs. Liknande synpunkterframförs av PKbanken. Övrigaremissinstanser har anfört: Valutakommitlénframlade delbetänkandel "Valutareglering och ekonomisk politik" (SOU1980:51) med ett antal expertrapporter som belyste valutaregleringenssamhällsekonomiska verkningar och regleringens ställning somekonomisk-politiskt inslrument. framhöll i remissyttrande till ekonomidepartemenlet1981-04-23 all experterna hade gjort så omfattande analyser och dragit så klaraoch entydiga slutsatser därav, alt kommittén borde ha tillräckligt underiagför atl skyndsamt kunna lägga fram konkreta förslag om avskaffande av valularegleringeni dess nuvarande form. Materialet förstärker den kritik som under en läng följdav år har riklats mot regleringen. Kritikeninnebär i korthet: Valutaregleringen är olämplig för att styrakapitalrörelserna, den har skadliga effekter på samhällsekonomin och denminskar möjligheterna att uppnå samhällsekonomisk balans. Slora valutaföriuslerhar vid allvarliga balansrubbningar i ekonomin inle kunnat förhindras genomskärpta valularestriklioner. Del finns andra ekonomisk-politiska instrument somär effektivare och har lägre samhällsekonomiska kostnader. Bankföreningenvill understryka atl den nuvarande regleringens utformning i väsentligaavseenden hämmar bankernas möjligheter alt betjäna kunderna på mest effektivaoch ändamålsenliga sätt. Vidare medför exempelvis regleringen av löpandebetalningar för såväl förelag, banker som stora kostnader som intemotsvaras av påtagliga positiva effekter. Både för slalistikverksamhetoch kontrollverksamhet avseende valulairansaklioner bör givelvis eftersträvas atlföretag, banker och privatpersoner inte onödigtvis belastas med uppgiftslämnande. Prop.1983/84:151 8 Slutsatserna beträffande de nu gällande valularestriklionernasolämplighet är allmängiltiga, dvs. de gäller oavsett vilken situationsamhällsekonomin befinner sig i. bortsett från av krig föranledda extraordiniiraeller motsvarande förhållanden. Mot bakgrund av det ovan anförda anser bankföreningen detotillfredsställande alt valularegleringen närmast rutinmässigt förlängs år eflerår i oförändrad form. Del är angeliigel atl expertrapporternas slutsatser mycketsnart resulterar i konkreta åtgärder för all avskaffa valutaregleringen i dessnuvarande skick. vill i detta sammanhang fästauppmärksamheten på utvecklingen inom valutaregleringsområdel i de nordiskagrannländerna. I har valutaliberaliseringar genomförlsavseende bl.a. terminsaffärer och handel med utländska värdepapper. I harnyligen en offentlig utredning lagt fram förslag om betydande valulalibe-raliseringar.Enligt bankföreningens uppfattning är det angeläget inte minst för detsvensk-norska och internordiska samarbetet - alt inte upprätthållerhårdare valularestriklioner än och . utgår ifrånalt denna utveckling uppmärksammas i det fortsatta utredningsarbetet i . dels uppmanar valutakommitlén alt lägga framliberaliseringsförslag som beaktar såväl expertrapporternas slutsatser somutvecklingstendenserna i och . dels i proposition till föreslår all riksbankensnarast undersöker möjligheterna atl redan inom nuvarande valutalagstiflningsram genomföra liberaliseringar parallellt med och . Under förulsältning att ovanstående synpunkter beaktasvill bankföreningen inle motsätta sig atl valutaregleringen föriängs - dockendast som oundgängligen behövs innan ny lagstiftning kan träda ikraft. har valutaregleringen - som är en lag avberedskapska-raklär - rutinmässigt förlängts i tagel. Inomnäringslivet är den allmänna uppfattningen atl valularegleringenhör kunna liberaliseras i betydande ulsiräckning. många har också uppfattningenalt den bör kunna hell avskaffas. SFF har i remissyttranden över förslag omförlängning av valutaregleringen förklarat sig inle vilja motsätta sig sådanförlängning så länge som valulakommittén ännu inte slutredovisal sill arbete. SFFhar alltjämt samma inställning och vill således inte motsätta sig förslaget. SFFanser emellertid att del nu bör vara hög tid atl valutakommittén forcerar sillarbete. Kommittén har 1980 framlagda delbetänkande "Valu- 1983/84:151 9 laregleringoch ekonomisk politik" (SOU 1980:51) framlagt ett antal expertrapportersom belyste valuiaregleringens samhällsekonomiska verkningar och regleringensställning som ekonomisk-politiskt instrument. Med dessa rapporter som grund bördet vara möjligl för kommittén atl avsluta sitt arbete.