prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Ävendel statliga bostadsbidraget bör höjas. Jag förordar alt bidraget höjs med 300kr. per barn och är till . Eftersom det statliga bostadsbidraget lämnasmed ett belopp per barn leder denna höjning till en relativt sett störreförstärkning av stödet ju fler barn det finns i familjen. Deändrade reglerna bör tillämpas möjligt. är det nödvändigt allkommunerna får en viss lid för förberedelser. Jag föreslär därför att de nyareglerna tillämpas för bidrag fr. o. m. . Genomde ändringar somjag har förordat kommer de maximala bostadsbidragen förfamiljer med olika antal barn all uppgå lill följande belopp. enligt de regler som Familj med 1 barn Familj med 2 barn Familj med 3 barn Familj med 4 barn Familj med 5 barn För varie ytteriigare barn Jagberäknar att kostnaderna för att höja bostadsbidragen sä som jag harföreslagit uppgår lill 400 milj. kr., varav 200 milj. kr. Dessakostnader avser 3/med hänsyn lill all de nya reglerna bör tillämpas fr. o.m. Jaghemställer alt regeringen föreslär att 1. godkännade ändringar i fråga om de övre hyresgränserna föi" stalskommunalt bostadsbidrag lill barnfamiljer somjag har föror dat, , 2. godkänna vad jag har förordat i fråga om ändradeinkomstgränser för statliga och statskommunala bostadsbidrag, 3. godkänna den höjning av del statligabostadsbidraget somjag har förordat. 1983/84:40 74 3 Förstärkningar av statsbudgeten Chefen för har i del föregåenderedogjort för de ekonomiska förutsättningarna för statens stöd till de olikasamhällssektorerna. Kraven på åtgärder för att minska belastningen på statsbudgetengäller även bostadssektorn. Innan jag tar upp mina förslag till åtgärder villjag kortfattat redogöra för omfattningen och utvecklingen av samhällets totalastöd till denna sektor. De största direkta stöden inom bostadspolitikens ram ärbostads- och räntebidragen. Därutöver lämnas ett betydande indirekt slöd i formav skattesubvenlionering för egnahemsägare. Denna uppkommer genom egnahemsägarensmöjlighet att vid inkomsttaxering tillgodogöra sig underskottsavdrag tillföljd av fastighelslån. Staten tillförs även intäkter från bostadssektorn genomden bostadspolitiskt motiverade hyreshusavgiften. Räntebidragssystemet är sammankopplat med skattesystemetpå sä sätt att räntebidragen för egnahem är lägre än räntebidragen för hyres-och bostadsrätlslägenheler. Delar av skatlesubvenlionerna kan därför ses som enersättning för räntebidrag. Syftet med denna sammankoppling är att sä långtmöjligt skapa ekonomisk rättvisa mellan besittningsformerna. I och med att underskoltsavdragensskatlemässiga värde har maximerats genom skattereform kommerförutsättningarna för den ekonomiska rättvisan all kunna bestå oberoende avstorleken av fastighetsägarens inkomster. Räntebidragen belastar i sin helhet statsbudgeten, medanstöd i form av bostadsbidrag och skattesubvention till egnahemsägare fördelarsig ungefär lika mellan staten och kommunerna. Åtgärder har vidtagits främst för attbegränsa statens utgifter för räntebidrag. Fördelningspolitiskt har deltainneburit att endast vissa delar av bostadsbeståndet har träffats avkostnadsökningar. Inom dessa delar av beståndet återfinns flertalet av deallmännyttiga hyreshusen och merparten av de folkrörelsekooperativabostadsrätterna saml av de egnahem som har byggts . Sammantagna är de vidtagna åtgärderna av den omfattningenatt utgifterna under /84 beräknas blir drygt 2 miljarder kr.lägre än vad som annars skulle ha varit fallet. Åtgärderna har, i denutsträckning som de har berört hyreslägenheter, genom del s.k. bruksväcdessystemetmedfört en allmän höjning av hyresnivån. a. för att förhindra att dennahöjning skulle leda till en förmögenhetsomfördelning till förmån för sådanafastighetsägare, som inte direkt berörs av besparingarna inom räntebidragssystemet,infördes hyreshusavgiften. På samma sätt som räntekostnaderna ökar lill följdav de extra upptrappningarna ökar hyreshusavgiften under vart och etl av åren1983-1985. 1983/84:40 75 avde hyreshusenheter med värdeår som inte berörs av räntebidragssystemet.Hyreshusenhet är en definition som används vid fastighetstaxering. Avgiftenträffar därför också flerbosiadshus med bostadsrätlslägenheler samt vissafastigheter med lokaler. Genom hyreshusavgiften tillförs staten inkomster frånbostadssektorn. Dessa bidrar till att finansiera subventionerna förtillkommande årgångar av bostäder. På så sätt dämpas ökningen av de totalasubventionerna. I följande tabellredovisas bostadssubventionernas utveckling och enberäknad utveckling . Vidare redovisas statens inkomster avhyreshusavgiften till den del den belöper pä bostäder. Beräkningarna utgår frånatt nuvarande läneregler består . Konsekvenserna av de förslagsom jag har presenterat i del föregående avseende dels ett program förbostadsbeståndets förbättring, dels bostadsbidragen har dock beaktats.Beräkningarna av skattesubventionerna till egnahemsägare grundar sig på demarginalskatter, som kommer att gälla till följd av den beslutademarginalskattesänkningen och begränsningen av underskottsavdragens skatlemässigavärde. Den årliga nyproduktionen har beräknats till ca 40000 lägenheter varavca 17000 i egnahem. Ombyggnadsverksamheten har beräknats omfatta ca28000 lägenheter varav 7000 i egnahem. Därefter beräknas ombyggnaderna av flerbostadshusenöka i enlighet med vad jag har redovisat i det föregående (avsnitt 1.2.1.3).Beräkningarna grundas vidare på en kostnadsökning om fr.o.m. år 1984och på att dagens räntenivå förblir oförändrad . För är 1984 ochkommande år antas alt stalslåneräntan kommer att uppgå till . Dessatekniska beräkningsförutsättningar innebär antaganden om en hög real ränta.Del av regeringen uppsatta målet för kostnadsutvecklingen bör innebära en påsikt lägre räntenivå än vad som här har antagits. Delta påverkar beräkningarnaav främst räntebidragen och skattesubvenlionen för egnahemsägare. Egnahemsägarnasunderskoltsavdrag till följd av fastighelslån har beräknats verka mot följandemarginalskatter: , och fr. o.m. Beräkningarna avseendebostadsbidrag lill barnfamiljer har grundals på en ökning av pris- ochlönenivån per är. Kostnaderna för bostadsbidragen har därför antagitsöka per är . Kostnadsutvecklingen förde kommunala bostadstilläggen till folkpension har beräknats med hänsyn tillatt antalet pensionärer som har låg ATP eller ingen ATP alls minskar underperioden. Kostnaderna kan påverkas av förändringar i pensionärernassidoinkomster. 1983/84:40 76 Bostadssubventionernas och hyreshusavgiftens utvecklingför åren 19791988. 1979 80 81 82 83 84 85 86 87 88 Bostadsbidrag' 5,0 6,0 6,0 6,3 6,7 6,8 6,9 6,9 6,9 6,9 Räntebidrag" 3,7 5.0 7,2 8,9 9.7 11,012,6 14,1 15,5 16,8 egnahemsägare' Hyreshusavgifl'' 7,9 9,9 11,5 12,0 11.5 11,5 12,0 12,5 13,0 -0,4 -0,6 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 18,9 23,1 26,7 28,0 28,7 30,2 32,2 34,1 35,9 ' Innefattar såväl de statliga och de statskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. " Kalenderåret1979 motsvarar /80 osv. redovisas resultatet avriksrevisionsverkets taxeringsstatistiska undersökningar. Såväl fastighetermed överskott som fastigheter med underskott har beaktats. * Till den del denberör bosläder. Av tabellen framgår att de samlade subventionerna underåren 1979-1982 har ökat kraftigt. De behovsprövade subventionerna -bostadsbidragen - har dock ökat mycket litet under dessa är, medanräntebidragen mer än fördubblats och skatlesubvenlionerna för egnahemsägarenästan iför-dubblats. Bostadsbidragen kommer med de redovisade antagandena allligga pä en oförändrad nivå . Det sker dock enförskjutning inom bostadsbidragssyslemen såtillvida all bostadsbidragen tillbarnfamiljer ökar medan kommunala bostadstilläggen till folkpension minskar. För beräknas en fortsatt successivökning av räntebidragen. Den totala ökningen beräknas till ca 7miljarder kr. Skatlesubvenlionerna till egnahemsägare beräknas däremotligga på en relativt nivå . Delta beror främst på 1982års skattereform. Den totala omfattningen äv räntebidrag och skattebortfallunder respektive år är lägre än vad jag angav i årets budgetproposition (prop.1982/83; 100 bil. Detta beror dels på att de senast genomförda beräkningarnabygger pä en lägre räntenivå, dels pä alt basen för beräkning avskattebortfallet för egnahemsägare har överskattats. En tillkommande årgång bostäder medför vid dagens ny- och ombygg-nadsnivåen ökad räntebidragsbelaslning om . En årsproduktion avegnahem medför också att skatlesubvenfionerna ökar med ca . Dentotala ökade belastningen för samhället för en årsproduktion bostäder uppgårsåledes lill . Takten i ökningen av statens utgifter för räntebidragbegränsas emellertid genom de årliga upptrappningarna av de garanteraderäntorna. Under är 1983 medför de normala äriiga upptrappningarna alt utgiftsnivånminskar med ca . Under medför extra upptrappning-arall utgifterna minskar med ytterligare . Prop.1983/84:40 77 De samlade bostadssubventionerna beräknas dock fortsättaatt öka. Jag har i olika sammanhang betonat alt belastningen påstatsbudgeten för stöd lill bostadssektorn måste minskas. Vidare måste debostadspolitiska reformer somjag har föreslagit finansieras. Såväl minskningen av belastningen på statsbudgeten somfinansieringen av reformerna måste åstadkommas genom en omfördelning inombostadssektorn. Hela bostadsbeståndet måste solidariskt bidra härtill. Jag kommer i det följande att ta upp frågan hur ett sådantsolidariskt omfördelningssystem skall utformas. Vidare kommer jag all föreslåomedelbara åtgärder för att begränsa statens utgifter för räntebidrag. 3.2 En statlig fastighetsskatt fr. o. m. Somjag har framhållit har de under senare ärbeslutade omfördelningarna inom ränlebidragssystemet medfört en allmän höjningav hyresnivån, men därutöver enbart berört de boende i bostadsrätt eller egethem vars lägenheter har uppförts med statliga lån. Genom den är 1983 införda hyreshusavgiflenhar dock antalet boende som berörs av den statliga omfördelningen ökat. Dennaökning avser främst bostadsrältsha-vare i icke statligt belånade hus med värdeårföre är 1975. Införandet av hyreshusavgiften innebar dessutom en begränsning avförmögenhelsom-fördelningen till privata fastighetsägare samt en viss ytterligarebelastning pä det allmännyttiga hyreshusbeståndet. Ett grundläggande mål för regeringens bostadspolitik äratt alla boende oavsett när bostaden är uppförd, hur den är finansierad ochvilken besill-ningsform som föreligger på ett rättvist sätt skall beröras avden statliga omfördelningen. För all målet om ell solidarisktomfördelningssystem skall kunna näs anser jag, efter samråd med chefen förfinansdepartementet, att en generellt verkande statlig fastighetsskatt börinföras. Fastighetsskatten bör, till skillnad från nuvarande hyreshusavgift,omfatta samtliga hyreshusenheter, således även hotell- och restaurangbyggnader,saneringsbyggnader och obebyggd tomtmark för hyreshus. Vidare bör skattenomfatta småhus samt tomtmark för dessa, bostadsbyggnad på jordbruksfastighet samlvissa exploaleringsfastigheler. Beträffande industrifastigheter krävsytterligare överväganden. Skatten bör utgå med en procentsats påtaxeringsvärdet. Räntebidragssystemetär en del av det statliga omfördelningssystemet. De lägenheter, såvälhyresrätts- och bostadsrätlslägenheler som egnahem, som omfattas av ränlebidragssystemetvid ny- och ombyggnad bör därför undantas från fastighetsskallen. Även hyreshusavgiflenär, som jag lidi--gare har sagt, etl instrument för omfördelning. Jag anser attdenna avgift bör upphöra när fastighetsskatten införs. Härigenom undviks attvissa fastighetsägare utsätts för en dubbel belastning. En modifiering av regeln om alt fastighetsskatten skallutgöra en viss 1983/84:40 78 procentandelav taxeringsvärdet anser jag måste göras vad gäller småhus. Medeltaxeringsvärdelför en småhuslägenhet är nämligen ca högre än värdet för lägenheteri flerbostadshus. Jag anser därför att den ståtliga fastighetsskatten för egna hemoch fritidshus skall beräknas endast på en tredjedel av taxeringsvärdet. Jag räknar med attskatteuttaget bör vara 1,. Procenttalet kan jämföras med de som den förkonventionellt beskattade fastighetsägare avdragsgilla hyreshusavgiften skalllas ut med enligt beslut (prop. 1982/83; 50 bil. 2 och 5, SkU15 och CU 8, rskr 106 och 112). Den lägre procentsatsen vad gällerfastighetsskatten motiveras främst av att omfördelningsåtgärderna skall beröraalla lika utan att i något fall ge orimliga ökningar av boendekostnaderna. Det är också fränbostadspolitisk synpunkt angelägel, trots grundsynen att omfördelningsålgärdernaskall omfatta samtliga typer av bostäder, att söka undanta vissa grupper avfastighetsägare från den statliga fastighetsskatten. Jag tänker då främst päde småhus- och fritidshusägare, som på grund av att de har förvärvat sinfastighet under senare är, ofta har onormalt höga kostnader. Egnahem ochfritidshus som har förvärvats bör därför undantas frånfastighetsskatten . De bör dock successivt föras in årgängsvis isystemet med början . Införandel av en statligfastighetsskatt kommer all medföra att boendekostnaderna stiger i vissaegnahem. Flertalet av dessa har inte berörts av kostnadsökningar till följd avtidigare omfördelningar. För del stora flertalet egnahem kommer ökningen dockatt undersliga . För ett starkt begränsat antal egnahem kommerden att översliga . Jag vill framhålla att boendekostnadsökningenlill följd av fastighetsskatten för flertalet egnahemsägare inte kommer altuppgå lill högre belopp än vad upptrappningarna av de garanterade räntornainnebär i nyproduktionen. För bostäder som omfattas av ränlebidragssystemet ärdel dessulom fråga om ärliga kostnadsökningar. För lägenheter i flerbostadshussom upplåts med hyresrätt medför en övergäng frän hyreshusavgift till enstatlig faslighetsskall i stort sett ingen förändring av boendekostnaderna. Förlägenheter i flerbosiadshus som upplåts med bostadsrätt och omfattas avhyreshusavgiften kommer övergången frän hyreshusavgift lill fastighetsskattatt medföra att boendekostnaderna blir lägre än vad som annarsskulle ha varit fallet. En fastighetsskatt av nuskisserad utformning kräver ytterligare överväganden inom regeringskansliet.Jag räknar med att ett förslag kommer all kunna presenteras för såatt del kan träda i kraft den . Prop.1983/84:40 79 3.3 Utgiftsbegränsande åtgärder inom räntebidragssystemet Som jag har redovisat utgör räntebidragssystemetdet mest omfattande stödsystemet inom bostadssektorn. Statens utgifter härförhar ökat kraftigt bl. a. beroende pä ett ovanligt högtränteläge och kraftigt ökade produktionskostnader. Räntebidragssystemetomfattar f. n. bostäder byggda . Räntebidrag lämnas normalt medbelopp som motsvarar skillnaden mellan den verkliga räntekostnaden förunderliggande kredit och bostadslån inom läneunderlaget för bosläder och engaranterad ränta beräknad efter en viss räntesats på det ursprungligaskuldbeloppet av samma låneandelar. För att bl. a. neutralisera differenser ibyggkostnader mellan bosläder av skilda årgångar trappas den garanterade räntanupp ärligen. Den normala ärliga upptrappningen har höjts och utgörnumera för hyres- och bostadsrältshus och 0,5procentenheter för egnahem. För attreducera statens utgifter för räntebidrag har vid flera fillfällenbeslutat (prop. 1980/81:63, CU 7 och 12, rskr 95 och 106, prop. 1980/81:118bil. 4, CU 30, rskr 287, prop. 1981/82: 124, CU 26, rskr 350) om bl. a. extra upptrappningarav de garanterade räntorna. Som exempel på effekterna av dessa beslut kan jagnämna att räntebidragen för egnahem byggda före är 1975 upphör fr. o. m. år1984. Även vissahyres- och bostadsrättshus och nyare egnahem har träffats av kostnadsökningar lillföljd av extra upptrappningar av de garanterade räntorna. Del sistnämndariksdagsbeslutet innebär extra upptrappningar för . Desenast beslutade extra upptrappningarna kan genom bruksvärdessystemet beräknasha medfört en allmän höjning av hyresnivån om ca /m under innevarande år.Under åren 1984 och 1985 beräknas höjningarna uppgå till ytterligare /m"och år. Upptrappningarnaunder dessa år berör också bostadsrättshus färdigställda före år 1975.Kostnadsökningarna för dessa hus varierar mellan ca 2 och /m" underinnevarande år och mellan ca 2 och /m" och år och1985. Även egnahem byggda åren 19751979 berörs av upptrappningarna.Kostnadsökningen i dessa hus varierar mellan ca 3 och /m" underinnevarande år och /m" och är . a. förhindra att den allmänna höjning av hyresnivån som de extra upptrappningarnamedför skall leda till en förmögenhelsomfördel-ning till förmån för ägare avfasligheter som inte direkt omfattas av upptrappningarna har , somjagnyss har nämnt, infört en hyreshusavgift. Avgiften utgör under innevarande är1 % av fastighetens taxeringsvärde. Delta avgiftsuttag motsvarar i genomsnittungefär de kostnadsökningar som de extra upptrappningarna medförför de statligt finansierade hyres- och bostadsrättshusen. Eftersom de extra upptrapp- 1983/84:40 80 ningarna medför ytterligare bostadskostnadsökningar underåren 1984 och 1985 trappas hyreshusavgiften upp per årunder dessa år. Storadelar av bostadsbeståndet kommer således alt fåvidkännas kostnadsökningar till följd av tidigare fattade beslut omomfördelningar. Mot denna bakgrund anser jag inte att del är fördelningspolitisktmotiverat att under dessa år genomföra ytterligare upptrappningar av degaranterade räntorna. Den fortsatta omfördelningen inom bostadssektorn måstedärför i huvudsak ske genom en fastighetsskatt av det slag somjag harberört. Eftersom en sådan inte kan träda i kraft är detnödvändigt att åstadkomma andra förstärkningar av denstatliga budgeten. Somjag har nämnt måste också mitt förslag till bosladsförbätlringsprogramoch höjningen av bostadsbidragen finansieras och utgifterna på statsbudgetenäven på begränsas. Därför måste ytteriigare åtgärder vidtas. Deåtgärder som vidtas måste utformas så all de inte träffar det befintligabostadsbeståndet. 3.3.2 Borttagande av retroaktiva räntebidrag 3.3.2.1Nuvarande och tidigare regler Vid sidan av systemet med årliga räntebidrag har del sedannågra år tillämpats ett system med s. k. retroaktiva räntebidrag. Syftet meddessa är att täcka en del av de räntekostnader som hänför sig lill tiden mellanhusets färdigställande och utbetalningen av bostadslånet. Retroaktiva räntebidrag lämnas f. n. vid ny- och ombyggnadav hyres-och bostadsrättshus saml för egnahem avsedda all säljas till dem somskall bebo huset. Retroaktivt räntebidrag lämnas lill räntekostnader förbyggnadskrediter inom ell schablonmässigt beräknat låneunderlag. För hyres- ochbostadsrätlshus motsvarar bidraget i princip skillnaden mellan kredilivräntanoch den garanterade räntan under del första året av lånetiden. För småhus sombyggs för försäljning motsvarar bidraget skillnaden mellan bosladslånerän-tanoch en räntesats som är tvä procentenheter lägre än denna, dock lägst . Systemet med retroaktiva räntebidrag infördes i augusti1978 för hyres-och bostadsrältshus. betraktades de räntekostnadersom det retroaktiva räntebidraget är avsett all läcka som en del av projektelsproduktionskostnad och belånades pä samma sätt som övriga delar av den. Försådana egnahem som är avsedda att säljas lill dem som skall bebo husen infördesde retroaktiva räntebidragen den . De räntekostnader som dettaretroaktiva räntebidrag är avsett alt läcka medräknades inte tidigare i läneunderiaget.Räntebidraget för projektet började enligt tidigare regler löpa närbostadslånet betalades ut. 1983/84:40 81 De retroaktiva räntebidragen för hyres- och bostadsrältshusberäknas under /84 uppgå till ca . ochmotsvarande belopp för gruppbyggda egnahem till ca 15 milj. kr. Det rör sigsåledes om betydande summor. Jag anser inte alt värdet för låntagarna av dessaräntebidrag står i proportion till de utgifter som de förorsakar statskassan. Jag förordar därför all de retroaktiva räntebidragenupphör och att tidigare gällande regler ålerinförs. För egnahemsägare motsvarar del retroaktiva räntebidraget f.n. endast 0,av låneunderlaget. Det är alltså av ganska liten betydelse. Medhänsyn härtill och till den möjlighet som egnahemsägaren har att utnyttjaunderskott lill följd av räntor för fastighelslån skattemässigt är del enligtmin mening inte befogat att vidta några kompensatoriska åtgärder föregnahemsägarnas del. För hyres- och bostadsrätlshusen är situationen en annan. Miltförslag innebär för deras del i genomsnitt en kostnadsökning i nyproduktionenom ca /m" av bostadslånets löplid. En sådan kostnadsökning är oacceptabel. En förutsättningför all det retroaktiva räntebidraget skall kunna avvecklas är därför altåtgärder vidtas för att neutralisera effekterna. Dessa åtgärder kan lill vissdel baseras på den kritik som har framförts mol dagens syslem med retroaktivaräntebidrag. Det bör ankomma pä regeringen att besluta om dessa åtgärder. Jagvill dock för redogöra för huvuddragen av dem. Jag tar först upp frågan om att beakta de aktuellaräntekostnaderna redan i del preliminära lånebeslutel. Del retroaktiva räntebidraget betalas ut ungefär samtidigtsom bostadslånet, normalt efler del att etl projekt harfärdigställts. Delta är ofta än den från preliminärt besluttill färdigställande, dvs. den egentliga byggperioden. Det kan inte uteslutasall de retroaktiva räntebidragen kan ha bidragit till alt perioden fränfärdigställande till utbetalning har förlängts. Den maximala nivån för byggnadskredilivei utgörs i regelav projektels preliminära låneunderlag. I della beaktas inte de aktuellaräntekostnaderna. Låntagaren får således inlernfinansierade räntekostnader som det retroaktiva räntebidraget är avsett all täcka. När räntekostnaderna för perioden mellan färdigställandeoch utbetalning nu enligt milt förslag skall medräknas i produktionskostnadenbör dessa räntekostnader schablonvis medräknas redan vid del preliminära lånebeslutel.Därigenom kan byggnadskredilivei normall höjas lill erforderlig nivå, vilkelminskar kravet pä intern finansiering av dessa räntekostnader. Enligt vad jaghar erfarit avser bosladsstyrelsen all ulforma en föreskrift med dennainnebörd. 6 1983/84. Prop.1983/84:40 82 Jagövergår sä lill frågan om vilken räntenivå som bör bilda utgångspunkten förberäkningen av räntebidragels storlek. F.n. utgår myndigheterna frän en räntenivå som överstiger diskontot med 3procentenheter. Denna schablonvis beräknade ränta är ofta lägre än den somlåntagaren faktiskt erlägger. Det finns därför skäl för att vid beräkningen avräntekostnader för liden mellan färdigställande och utbetalning utgå från ennågot högre räntenivå. Enligt vad jag har erfarit avser attutfärda en föreskrift om alt den aktuella räntenivån skall bestämmas lilldiskontot plus . Dentredje åtgärden av kompensatorisk karaktär som bör vidtas har alt göra med dellånebelopp på vilket de aktuella räntekostnaderna beräknas. Dagens system medretroaktiva räntebidrag har ofta kritiserats för all räntebidraget beräknas pådet schablonberäknade läneunderlaget för projektet även om s. k. produktionskoslnadsanpassadbelåning tillämpas. Pro-duktionskoslnadsanpassad belåning innebär alt läneunderiagetför projektet i princip motsvarar den faktiska produktionskostnaden. När detpå detta sätt beräknade läneunderiaget översfiger del schablonberäknade -vilkelofta inträffar - får låntagare:n etl i förhållande till sina verkliga kreditivkoslnadermindre retroaktivt räntebidrag. Bosladsstyrelsenföreslog i anslagsframställningen för /84 att det retroaktivaräntebidraget skulle baseras på det faktiska låneunderlaget för projektet. Jagframhöll vid behandlingen av förslaget budgetproposifion (prop.1982/83:100 bil. 13) all frågan borde behandlas först när bostadskommiiléns betänkandeförelåg. Jag vill nu anmäla att mitt förslag i del föregående automatiskt fårtill följd all de aktuella räntekostnaderna i fortsättningen kommer att baseraspä den produktionskostnad sorn ligger till grund för läneunderiaget. Deåtgärder som jag här har redovisat bör enligt min bedömning i normalfallet kompensera borlfallel av del relroakliva räntebidraget. Det kan dock inte uteslutas att vissa kostnadsökningar uppkommer i enskilda byggprojekt.