prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — framhåller att det mot bakgrund av gymnasieutredningensförslag och försöksverksamheter i anslutning till dessa inom det gymnasialaskolområdet finns skäl för en restriktiv hållning till utökning av antaletenskilda skolor. Ifråga om formerna för statligt stöd till fristående skolor betonar vidare att statligt stöd till fristående skolor inte fårmedföra minskat stöd till det allmänna skolväsendet. Stödet får inte heller åsamkakommunerna ökade kostnader. Förskolor som ställs under samhällets kontroll och som ges statligt stöd, börenligt FPU elevavgifter inte tas ut. Det är principiellt felaktigt att man skallkunna köpa sig en "bättre" utbildning. Dessa utbildningar måste stå öppnaför alla som önskar sig dit. Att elevavgifter inte tas ut bör alltså enligt FPUvara ytterligare ett kriterium för erhållande av statsbidrag. Avvikandeuppfattningar beträffande kommitténs förslag anförs av i första hand SAF, MUFoch Medborgarrättsrörelsen (MRR) samt, ur annan synvinkel, av . Prop.1983/84:118 60 SAF framhåller att möjligheten alt även fortsätlningsvisdriva fristående skolor i form av företagsskolor i vårl land torde vara av denallra största betydelse såväl för utvecklingen av svensk yrkesutbildning ochindustriell verksamhet över huvud taget som för möjligheterna till direktainsatser för ungdomen inom ramen för den s. k. ungdomsgarantin. Sedanstatsbidragen till företagsskolor avvecklats har ytterligare ett antalföretagsskolor avvecklats. Inga nya har tillkommit. De återstående har i någrafall kunnat få visst stöd genom att kunna delta i den pågåendeförsöksverksamheten med gymnasial läriingsutbildning. SAF finner det varautomordentligt angeläget att möjligheterna för bidrag till företagsskolorna på nytltas upp till behandling. Det kan under inga förhållanden accepteras attföretagsskolorna ges en sämre ställning i detta avseende än andra friståendeskolor för inle längre skolpliktiga elever. MUF anser att statsbidraget till fristående skolor bör gessom ett schablonbelopp per elev och att beloppets storlek bör samordnas medmotsvarande stöd till offentlig utbildning. Stödel bör också kunna ges tillföretags-anknuten gymnasieutbildning. De villkorsom uppställts av kommittén för erhållande av statligt stöd är enligt MRR integodtagbara. Villkoret att utbildningen i den fristående skolan skallkomplettera gymnasieskolan genom sakinnehåll eller sin pedagogik eller påannat sätt innebär, enligl MRR, att det allmänna har monopol på alla degymnasielinjer och kurser som det själv driver utom för det fall att defristående skolorna tillämpar en speciell pedagogik. Stor frihet måste ges åtenskilda initiativ och stöd lämnas av det allmänna inom vida ramar.Erfarenheten frän andra länder visar att konkurrens är nyttig även påundervisningens område. MRR anser därför att det slatliga stödet lillfristående skolor inom gymnasieskolans ram inte bör begränsas på det sätt somföreslås i betänkandet. De av kommittén föreslagna kriterierna för statligt stödtill privatskolor på gymnasial nivå överensstämmer enligt medde bidragsgrunder som beslutat skall gälla för privatskolor pågrundskolenivå. Kommitléns förslag skulle innebära enhetliga principer förstatligt stöd lill fristående skolor på alla nivåer i utbildningsväsendet. I en situation då kommunen står inför hårda omprövningaroch besparingar på inte minst skolans område till följd av bl. a. minskadeanslag från staten kan inte, enligt kommunen, de privata skolorna undantas frånomprövning. beslut om ökade anslag till dessa skolor på grundskolenivåhar gett upphov till motsvarande krav på höjda resursinsatser förkommunernas del. har inga medel till atl stödja sådanverksamhet. Förslaget från kommittén att utvidga det ekonomiska stödettill privata skolor på gymnasienivå kommer som kommunålagts att skära ned sin gymnasieskolorganisation med sex gymnasieskol-enheler.Förslaget är mot denna bakgrund svårt att förstå, menar kommunen. 1983/84:118 61 anser i princip alt kostnaderna förverksamheten efter avgiftsintäkter, privata bidrag m. m., som privatskolornabegär samhällets stöd för, i sin helhet skall riktas till statsmakterna,eftersom riksdagsbeslut om statsbidrag legat till grund för förväntningar påkommunalt ekonomiskt stöd. 4 Vissa skolor med branschinriklad utbildning Kommittén föreslår i sitt slutbetänkande att åtta nustatsunderstödda fristående utbildningar inte längre skall vara berättigadetill statligt stöd. Det gäller i första hand branschinriklade utbildningar medinternrekrytering. Flertalet remissinstanser delar kommilténs uppfattning ifrågan. Huvudmännen för resp. utbildning avvisar dock kommitténs förslag. Köpman-nainsliluletoch framhåller bl.a. att deras resp. bransch dominerasav småföretag och att de anställda genomgående har relativt kortgrundutbildning. Även () är kritiskt tillkommitténs förslag. De motiv anför för att slopa statligl stöd åtVår gårds utbildningar, kan enligt KF inte anses vara i överenstämmelse medsamhällets intresse och intentioner och kommitténs direktiv. Enligt lång tradition spelar i den konsumentkooperativarörelsen utbildningsfrågor en avgörande roll för verksamhetens utveckling ochinriktning. För enskilda individer har kooperativ utbildning betytt möjlighettill såväl gymnasial som högskoleinriktad utbildning som inte bara varityrkesinriktad utan haft en bredare samhällsorientering, framhåller KF. Enligt för opiometri (IFO) har frågan omstatsbidrag inte bara en ekonomisk aspekt. Den har även stor betydelse förverksamhetens tyngd. Utbildningen är inte att betrakta som internrekryteringinom företag, menar IFO, utan som en fort- och vidareutbildning för enyrkeskår, i delta fall tillhörande hälso- och sjukvårdspersonalen. IFOframhåller vidare att dess utbildning leder fram till en av lagstadgadbehörighet. IFOföreslår att institutet även i fortsättningen tilldelas statsbidrag och attverksamheten betraktas som en utbildningsform motsvarande högsko-, lans. IFO välkomnar ett förenklat statsbidragssystem där ävensamhället kan få ett större inflytande över verksamheten. Detta i avvaktan päöverföring till högskolan. SAF finner det felaktigt att avveckla statsbidragen tillde åtta skolorna med branschinriklad utbildning. Elever vid företagsskolor har av tradition anställts iresp. Utbildningen vid en företagsskola har ändå inte kunnatjämställas med intern- Prop.1983/84:118 62 utbildningenav anställda eftersom anställningen varit en förutsättning för utbildningen ochinte tvärtom. Det tidigare särskilda statsbidraget till företagsskolor harformellt avvecklats. Att nu föreslå avveckling också av de särskildastatsbidragen enligt förordningen om enskilda yrkesskolor med hänvisning just tillatt eleverna är anställda och att det normalt inte utgår statligt stöd tillinternutbildning i företagen förefaller enligt SAF därför minst sagt tveksamt. 5 Statsunderstödda fristående skolors plats i planeringssystemet för dengymnasiala utbildningen m. m. SEH-kommitténföreslår att alla årselevplatser i de statsunderstödda fristående skolorna pågymnasial nivå skall ingå i totalramen för det nya planeringssystemet förgymnasieskolan och att platserna skall fördelas på olika delramar alltefter utbildningarnas karaktär. Det totala antalet årselevplatser för gymnasialutbildning bör i konsekvens härmed ökas med ca 3 000 årselevplatser som nufinns vid de statsunderstödda fristående skolorna. SEH-kommitténanser att driftbidrag till all fristående gymnasial utbildning som inordnas idet nya planeringssystemet bör bekostas ur anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor. Kommitténsförslag godtas av flertalet remissinstanser bl. a. statskonlorel, RRV, , , SÖ och flertalet berörda länsskolnämnder och kommuner.Flera av dessa instanser hyser dock viss oro över att antalet elevplatser igymnasieskolan kan komma att minska om de fristående skolorna skall ingå isamma totalram. Länsskolnämndernai och påpekar att del allmänna skolväsendet i daggenomgår avsevärda förändringar beträffande dimensioneringen eftersom antalet 16-åringarkraftigt sjunker. Detta innebär att tilldelningen av årselevplatser till resp.skola minskar. På samma sätt som elevantalet sjunker vid de kommunala skolorna,är det rimligt, att även fristående skolor som ger motsvarande utbildning, fårvidkännas en reducering av antalet årselevplatser. För atl underlältahanteringen av gymnasieskolans ramar bör årselevplatserna för destatsunderstödda fristående skolorna enligt SÖ ges en särskild ram sominkluderar såväl minst ettåriga grundskoleanknutna studievägar som högrespecialkurser och kurser, som är kortare än ett läsår. I sammanhanget börenligt SÖ noteras att organisations- och läroplansförändringar kan föranledabeslut som ändrar redovisningen av antalet årselevplatser till årsåvida platserna redovisas sektorsvis och på stora och lilla ramen samt omdeltidskurser ingår. Föratt öka överskådligheten och samordningsmöjligheterna bör kostnaderna för defristående skolorna sammanföras till i huvudsak ett anslag 1983/84:118 63 eller en anslagspost. Ehuru viss risk för oöverskådlighetföreligger om kostnaderna inordnas under anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor motsätter sig SÖ i princip inte att så sker fr. o. m. budgetåret1984/85. 6 Beslut om rätt till statsbidrag En nästan enig remissopinion tillstyrker kommitténsförslag att regeringen efter yttrande av SÖ normalt skall fatta beslut om rätttill statsbidrag för frislående skola på gymnasial nivå. Enligt SÖ bör också antalet årselevplatser fastställas avregeringen för vaGe skola, även nu befintliga. I detta beslut bör även ingåantalet bidragsgrundande elevplatser i dellidskurser omräknade tillheltidsplatser. 7 Statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasialnivå som har statligt reglerade tjänster föreslår att statsbidragssystemet förfristående skolor med statligt reglerade Qänster i huvudsak bör anknyta tilldet system som gäller för gymnasieskolan. Kommittén har föreslagit vissa mindreändringar av nuvarande statsbidragssystem i denna riktning. Ombidragssystemet för den kommunala gymnasieskolan ändras, bör enligt kommitténäven bidragssystemet för de ifrågavarande nio skolorna med statligt reglerade Qänsleranpassas till det nya systemet. En majoritet av remissinstanserna, bland dem , riksinternatskolorna och i kommitténs förslag. Statskontoretframhåller att utformningen av nya statsbidragsregler för dessa friståendeskolor bör samordnas med de överväganden som kan komma att aktualiseras underden fortsatta beredningen av statskontorets rapport om förutsättningarna attinföra ett schabloniserat statsbidragssystem för gymnasieskolan. 50 och länsskolnämndeni anför att del i avvaklan på beredningen av slatskonloretsprincipförslag till nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan inte finns någramotiv för ändringar i nu gällande system för statsbidrag till fristående skolormed statligt reglerade Qänster. 8 Statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasialnivå som inte har statligt reglerade tjänster föreslår ett nytt statsbidragssystem förfristående skolor som inte har statligt reglerade Qänster. Systemet för bidragtill friståen- 1983/84:118 64 deskolor på grundskolenivå bör enligt tas som utgångspunkt förbidraget som skall beräknas per elev. Bidraget måste för gymnasial nivå därvidräknas upp med hjälp av en för vae skola fastställd faktor så alt bidraget blirså stort att det, multiplicerat med antalet elever vid skolan, ger ettsammanlagt statsbidrag för lönekostnader som kan anses vara kostnadsneutraltvid jämförelse med nu utgående statsbidrag till lönekostnader. Denna omräkningsfaktorbör bestämmas utifrån dels det statsbidrag för lönekostnader som vaGe skolafått redovisningsåret före det nya systemets införande, dels skolans dåvarandeelevantal. Tilldetta bidrag läggs sedan i förekommande fall ett tilläggsbidrag för sådanakostnader som inte täcks av skolans egna intäkter. Detär enligt kommittén inte angeläget att ge bidrag till fristående skolor förheltidskurser som är kortare än en termin eller till dellidskurser, oavsettlängd. Det är dock nödvändigt alt göra några undantag för nu statsunderstöddaskolor. För att en utbildning skall kunna komma i fråga för bidrag börutbildningen omfatta termin om minsl . För att bidrag skalllämnas med fullt belopp per elev och år bör utbildningen omfatta årskurs omminst . Bidragetsprincipiella konstruktion tillstyrks av en enig remissopinion som i fiera fallbetraktar den förenklade statsbidragshanleringen med stor tillfredsställelse.Dock framhåller SÖ att en mer ingående analys av utgiftsområdena för såvälbefintliga enskilda yrkesskolor som eventuellt nytillkommande friståendeskolor i syfte att ytterligare schablonisera bidragsgivningen hade varitönskvärd. I avvaktan på resultatet av statskontorels slalsbidragsutredning samtmed hänsyn till atl systemet förutsätts bli omprövat tillstyrker SÖ i huvudsakdet föreslagna nya statsbidragssystemet. Vissa justeringar blir emellertidnödvändiga bl.a. med hänsyn lill läroplansarbete. Detta bör ske i samband medatt omräkningsfaktor och lill-läggsbidrag fastställs för vaGe skola. Vidareframhåller SÖ att kontinuerliga omräkningar bör ske med hänsyn till pågåenderevideringar av läroplaner. Härvid bör målsättningen vara att åstadkomma en imöjligaste mån likvärdig undervisningsresurs för likartade utbildningar. Deolika fristående skolorna har dock i många fall synpunkter på detaljer itillämpningen av det föreslagna statsbidragssystemet. Nyckelviksskolansslyrelse ansluter sig till förslagets grundläggande princip men är kritisk tillkonstruktionen som bygger på en bidragsnivå grundad på nu utgående statsbidrag.Skolans styrelse anser i stället att en prövning av utbildningarnas nivå,lärartäthet osv. borde legat till grund för dei föreslagna statsbidraget. ÄvenStiftelsen konstaterar att systemet ger i stort sett oförändratstatsbidrag framledes i förhållande lill del som utgår. Därvid förbises enliglCapellagården att man kan konservera orättvisor och felaktigheter som kan ha vidlåtilsystemet. Capellagårdenanser att utredningen förbisett alt vissa skolor är jämför- 1983/84:118 65 bara, arbetar efter likvärdiga läroplaner och har sammamålsättning. Capellagården gör i anslutning till remissyttrandet vissajämförelser med andra skolor med likvärdig utbildning. En översyn skola förskola av statsbidraget med beaktande av de olika utbildningarnas innehåll bördärför enligt Capellagården ske. Liknande synpunkter lämnas från ytterligare någrafristående skolor, däribland Kv. Konstskola och från avseende Sätergläntan Hemslöjdens gård. Konstskolan framhåller att skolan är den enda i västraSverige som erbjuder en konstnärlig grundutbildning utan fackindelning ellerspecialisering på vissa material och tekniker. Behovet av lärartäthet ökarhärigenom med åtföljande högre koslnader för den grundläggande utbildningen.Enligt skolans uppfattning finns en väsentlig skillnad mellan specialiseradekonstskolor där lärartätheten inte nödvändigtvis behöver vara lika slor ochdenna bredare grundutbildning. En annan aspekt på kommitténs förslag, som ocksåkommenteras av några skolor, är frågan om vilka utbildningar av skiftande längdpå heltid eller deltid som skall vara berättigade till statsbidrag. Domen Konstskola har, framhåller man, förulom sinheltidsutbildning också viss deUidsutbildning till vilken statligt bidrag nu ulgårmen som inte medtagits i kommitténs underlagsberäkning. Skolan yrkar därför påatt de deltidsstudier till vilka statsbidrag nu utgår får omräknas till årselevplatsermed åtföljande bidrag. 9 Statlig tillsyn och studiestöd anser att vissa insyns- och kontrollmöjlighetermåste finnas för att en utbildning skall kunna ge rätt till studiestöd föreleverna. Kravet på att utbildningen antingen skall vara statsunderstödd ellerställd under statlig tillsyn bör därför enligt kommittén kvarstå. Kommitténanser att en framställning från huvudmannen om att en utbildning skall ställasunder statlig tillsyn för att eleverna skall kunna få studiestöd bör prövasutifrån en generös attityd när det gäller gymnasial utbildning. SEH-kommitténföreslår vidare att samtliga utbildningar i enskild regi som berättigar tillstudiestöd skall förtecknas i bilaga till studiestödsförordningen. Flertalet remissinstanser delar kommitténs uppfattning attvissa insyns-och kontrollmöjligheter bör finnas för att en utbildning skallkunna ge rätt till studiestöd för eleverna. Kravet på att utbildningen skallvara statsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn bör därför enligtremissinstanserna kvarstå. () framhåller att val avfristående skola kan innebära stora kostnader för den enskilde. Den studerandehar inte bara kostnader för uppehället utan också kostnader för terminsav- Prop.1983/84:118 66 gifter, studiematerial m.m. Dessa kostnader finansierasofta genom lån. Att ställa utbildningar under statlig tillsyn kan emellertidenligt CSN medföra stora kostnader också för samhället. CSN menar därför attprövningen om en utbildning skall ställas under statlig tillsyn alltid måstegöras utifrån värdet av ulbiidning både för samhället och för individen. CSNtillstyrker vidare förslag om att alla utbildningar i enskildregi som berättigar till studiestöd skall förtecknas i bilaga till studiestödsförordningen.Ur informations- och handläggningssynpunkt är det enligt CSN en fördel om resp.skola är förtecknad med ort och namn och att eventuella begränsningar i frågaom rätt till stöd anges. 10 Behörighet och urval föreslår att fristående skolor på gymnasialnivå som får statsbidrag skall tillämpa regler för intagning och urval somgodkänts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Friståendeskola som utan att vara statsunderstödd står under statlig tillsyn bör enligtkommittén normalt själv avgöra vilka inträdeskrav och urvalsgrunder som skallgälla. Remissinstansernaansluter sig i huvudsak till kommitténs förslag. SÖ anser dock attinträdesregler bör godkännas av regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer även för fristående skolor som utan statsbidrag ställs under statligtillsyn. Undervisningen vid fristående skola som står under statligtillsyn skall enligt följa en läroplan som fastställs av central myndighet.I läroplansarbetet bör skolans egna synpunkter få slå igenom så att dessegenart tas till vara i så stor utsträckning som möjligt. Majoritetenav remissinstanserna delar uppfattning. De enskilda läroverkensförbund anser att läroplanen för en fristående skola, som är statsunderstödd,bör godkännas av SÖ. Däremot motsätter sig Medhorgarrätisrörelsen (MRR) att SÖskall fastställa läroplan för undervisningen. Det får anses tillfyllest att denfristående skolan till SÖ inger en läroplan. Något formligt godkännande avdenna bör enligt MRR ej fordras. Med ett godkännande skulle SÖ ta ansvar förläroplanen. Det får anses tillräckligt att SÖ genom inspektion kan kontrolleraatt undervisningen verkligen hålls på gymnasieskolnivån. För undervisningensdetaljer bör icke iklädda sig ansvar. Prop.1983/84:118 67 12 Betyg och kompetensfrågor Enligt kan den som gått igenom en friståendeskola på gymnasial nivå normalt antas ha nytta av ett dokument som utgör ettintyg om vilken utbildning han har fått. föreslår, att friståendeskolor på gymnasial nivå som villkor för rätt till statsbidrag eller statligtillsyn på begäran skall tillhandahålla eleverna ett intyg om genomgångenutbildning och också betyg när sådant kan ha betydelse för fortsatt utbildning. Vidare föreslår kommittén att bilagorna 2, 3 och 4 till deav UHÄ meddelade tillämpningsföreskrifterna till 5 kap. högskoleförordningenbör la upp de fristående utbildningar som ställts under statlig tillsyn och somger allmän och särskild behörighet till grundläggande högskoleutbildning. Flera remissinstanser bl.a. SÖ och UHÄ delar kommitténsuppfattning att det är väsentligt alt en utbildning i en fristående skola kandokumenteras och i möjligaste män jämföras med en likartad utbildning inom denreguljära gymnasieskolan. UHÄ anser att sådana dokument skall utfärdas ävenutan elevens särskilda begäran. Alla utbildningar kan enligt UHÄ inte ingå iförteckningarna med tanke på kravet på överskådlighet och hanteriighet. Detförhållandet att en viss utbildning inte upptas i någon av de nämnda bilagornabefriar dock enligt UHÄ inte antagningsmyndigheten från skyldighet att ändåpröva dess behörighetsvärde. i finner det berättigat attgenom skärpta bestämmelser försöka hindra all de fristående skolorna blir genvägartill eftertraktade högskoleutbildningar. Å andra sidan åsidosätts därmed ettkrav på de fristående skolorna: att de i väsentliga avseenden skall erbjuda ettalternativ till gymnasieskolan, att de i något avseende skall varaförsöksskolor. Nämnden anser att denna alternativa karaktär borde behållasfullt ut, även om det skulle innebära att de fristående skolornas elevernormalt måste ernå gymnasiekompetens och behörighet genom särskilda prövningar. Bladins skola föreslär att betygsgivning ej skall ställassom villkor för statlig ullsyn. Skolan tilldelar f. n. inte sina gymnasieeleverbetyg. Eleverna undergår i stället särskild prövning i de olika ämnena vidandra skolor. Detta påverkar, framhåller skolan, undervisningssituationen ipositiv riktning. Vidare bör man ej ha anledning att kunna misstänka, attnågon väljer en fristående skola därför att man söker erhålla ett orättmätigthögt betyg. liksom i att man önskar bibehålla den praxis som f. n. tillämpas beträffandeämnesinnehållet och betygsättningen i de högsta årskurserna. Den praxis som f. n. tillämpas beträffande elever medavgångsbetyg från årskurs 12 i innebär atl skolan utfärdarstudieomdömen åt elev som avgår från skolan efter tolfte årel. Dessa omdömenkan, om så erfordras, kompletteras med sifferbetyg i femgradig skala. Statsunderstödda eller under statlig gymnasial /84 tillsynställda fristående skolor på Utbildning i konsthantverk, bildinformation samt hantverk för social verksamhet Utbildning i mode och reklam Utbildning i grafisk formgivning och marknadsföring med reklam Utbildning i bl. a. slöjd och inredning och vävning Utbildning för anställda inom försäkringsbranschen Fortbildning för leg. optiker Utbildning i målning och skulptur Waldorfskola, årskurserna 10-12 Lycée (;ais Fortbildning i olika hantverksyrken enskilda gymnasium - Prästgymnasiet Utbildning i piano, stråkinstrument och sång Utbildningi möbelsnickeri, textil och kera-miskformgivning. Ettåriga kurser och sommarkurser Grundläggande utbildning i målning, grafik, teckning, krokim. Grundläggande utbildning i teckning, målning, skulptur ochgrafik Waldorfskola, årskurserna 10-12 Treårig ingenjörsutbildning inom sektorerna för metallurgi och berg- och mineralteknik Utbildning i slöjd. Internat och decentraliserad riksverksamhet E = treårig ekonomisk linje H = treårig humanistisk linje N = treårig naturvetenskaplig linje S = treårig samhällsvetenskaplig linje Ek = tvåårig ekonomisk linje So = tvåårig social linje Prop.1983/84:118 70 1 Inledning ..................................................................... 2 2 Utgångspunkter .......................................................... .... 3 2.1 Begreppet fristående skola ..................................... .... 3 2.2 De frislående skolornas plats iutbildningssystemet. Rätten alt driva och utnyttja fristående skola ................................................................................ 4 2.3 Nuvarande förhållanden ........................................ .... 5 3 Grunder för statligt stöd .............................................. .... 6 3.1 Förslag till villkor för statligtstöd ............................ 6 3.2 Bedömning av villkoren för nustatsunderstödda skolor 8 3.3 Statligt stöd till nytillkommandeskolor .................. 13 4 Det statliga stödets utformning ................................... 15 4.1 Bakgrund ............................................................... .. 15 4.2 Fristående skolor med statligtreglerade tjänster 15 4.3 Fristående skolor utan statligtreglerade tjänster . 4.4 Statsbidrag tillundervisningsmateriel...................... 20