prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — KVA ser med gillande DSHs avsikt att via ensamordningsgrupp undersöka möjligheterna lill samordning och effekliviseringav existerande kontrollprogram, bl. a. recipientkontrollerna och programmetför övervakning av miljökvalitet. vill starkt framhålla viklen av attvarje form av tillständskontroll ständigt konfronteras med framstegen inornforskningsområdet för att tillgodose nödvändig förnyelse i metodik ochkontroll-objekt. 3.1.3 Vattenbruk Se bil. 7 s. 105 ff. Prop.1983/84:10 75 DSH föreslår alt ell program för arktisk teknik upprättasav DSH och STU i samråd med berörda intressenter och att resurser avsätts tillslöd lör utveckling av kompetens i arktisk teknik inom enskilda förelag, forskningsorganoch myndigheter. Av de remissinsianser som yttrat sig i frågan är flertaletpositiva till förslaget, bl. a. sjöfarlsverkel. högskolan I ,generatiullsiyrel-sen. länsstyrelserna i Goleborgs och län.Väslernorrlands och . kommun.Sveriges Industriförbund samt Swedocean. Fiskerislvrelsen anser del tveksamt om bör salsasä mycket pä verksamhet i när mänga verksamheter pägär inom landet ulanalt tillräckliga medel finns. STU delar inte DSHs bedömning att programmet arktiskteknik f. n. bör prioriteras. Sj(>fartsverkei framhåller det nationella värdet avinsatsområdet arktisk leknik. Sjöfartsverkels kompelens kan här tillvaratas medläng ertarenhel av vinlersjöfart. samarbete med varv om ny isbrytare, arbete isvenskfinska styrelsen för vinlersjöfartsforskning m. m. STU påpekar att styrelsen under flera är följtutvecklingen i de arktiska områdena. Särskild uppmärksamhet har därvid ägnatsolje- och gasverksamhelen i kanadensiska . Under är 1982 lät STUgenomföra tvä teknisk/ekonomiska studier avseende kanadensiskoffshoreverksamhet. Med utgångspunkt frän della underlag arrangerades ettArklis-seminarium med representanter främst frän svenskindustri men även frän forskningsinstitutioner. Från ovanstående utgångspunkterkonstaterar att den arktiska marknaden eventuellt kan komma att bli avinlresse för svensk industri, men all myckel stor osäkerhet råder beträffandetidpunkten för marknadens tillkomst. Industrin förefaller ännu inte planera förengagemang i FoU-projekl med arktisk anknytning, med undanlag för ett fätalföretag. Representanter frän industrin har däremot framfört ett behov avgrundläggande forskning kring arktiska problem dock under förutsättning all nyaslalliga medel ställs till förfogande. Omprioritering av nuvarande insatser ärej önskvärd. Någon konkretisering av forskningsprojekt har STU ej erhållitfrån industrirepresentanterna. anser att av de få geografiska områden som gårmol en växande internationell ekonomisk betydelse lorde vara det därSverige redan från början har goda möjligheter alt hävda sig. Tillväxten tycksockså vad gäller lidpunkt och hastighet möjliggöra en genomtänkt policy ochvälplanerad insats. För att utnyttja möjligheter bör planering ochuppbyggnad av resurser påbörjas utan dröjsmål. konstaterar attsjöfartsverkels, marinens och SMHIs stora kunskaper vad Prop.1983/84: 10 76 gäller vinternavigation resp. havsiskunskap saknas i DSHs lisla över svensk kompetens avseende arktiska förhållanden. konstaterar att DSH gör en uppdelning påolika typer av arktisk teknik. Högskolan menar att man inte kategoriskt kangöra stora skillnader mellan arktisk/icke arktisk teknik. Likaså ej hellermellan ordinär/anpassad/speciell teknik. Problemen kring uivinning avolja/gas/mine-raler i områdena kring polerna kommer i gradvislempererade-subarktiska-arklisku områden. All göra skarpa skillnader mellanolika områden utan vidhängande klara definitioner, kan bidra lill att manglömmer bort vissa problemområden. Högskolan framhåller även att den forskningsom bedrivs inom högskolan har stora tillämpningsområden inom programmetarktisk teknik. i framhåller alt när delgäller utvecklingen av det nya forskningsområdet arktisk teknik bör deresurser som kan erbjuda vara av slor betydelse. Utöver högskolansi möjligheter, där en hel del forsknings- och utvecklingsverksamhet meddirekt tillämpning pä området är igäng. borde i sigutgöra ett utomordentligt intressant område genom de klimatologiska förutsättningarnamed 5-6 månaders isläggning etc. Exportråds uppfatlning är att. vad gäller arktiskleknik. den kanadensiska oslkuslmarknaden. parallellt med marknaden i norraNordsjön, bör prioriteras framför insatser riktade mot de arktiska områdena iKanada. bedömer alt deltagande iutforskningen av och är en angelägen fråga lämplig för DSHatt utreda tillsammans med berörda organ. Swedocean anför som intressant objekt för statligupphandling ell multi-disciplinärl forskningsfartyg, eventuellt försett medkraftig isförstärkning för användning i Arklis. Vidare föreslår Swedocean allmedel reserveras för forskarutbyte och forskarsamverkan med ullandel, varispeciellt den arktiska havsforskningen bör ingå. 3.1.5 Undervattensteknik DSH Jöreslår: - att ett programför undervattensteknik upprättas av DSH i samarbete med STU och andra berördaintressenter, och - alt frågan omulbildning av yrkesdykare för den civila sektorn utreds av DSH och marinen isamråd med berörda intressenter. Av de remissinstanser som avgelt synpunkter är de flestahelt eller delvis positiva lill förslaget, bl.a. FOA. SverigesExportråd samt utvecklingsfonden i . i påpekar all DSHtyvärr inte redovisar konkreta förslag lill samrådsgrupper. Prop.1983/84:10 77 FOA anser att DSH med rätta sätter betydelsen av enadekvat dykeriutbildning högt. FOA menar dock att DSH föga beaktat forskningeninom navalmedicin/dykerifysiologi samt bioteknologi (man-maskininierakiion) iförening med dykeri, vilken FOA anser vara av hög prioritet och som gärna bördrivas i anknytning lill den mera avancerade dykcriulbildningen för t. ex.dykeri på stora djup. Andra grenar av undervailenslekniken. som delvisförbisetts i utredningen, är säkerhetsfrågor samt teknik för inspektion ochunderhåll av offshoreanläggningar, påpekar FOA. anser att så gott som ingenting harnämnts om havslek-nikens betydelse för fiskeriforskningen eller förhavsforskningen i allmänhet. Här borde enligt styrelsen ha nämnls behovet av olikaslags fiskeredskap, instrument för ekoinlegrering, dykningsuirustning,utrustning för undervallensfotografering, forskningsubålar m. m. Generaltidlstyrelsen delar DSHs åsikt att en statligmyndighei bör vara ansvarig för säkerhet vid dykning och utbildning avyrkesdykare. STU instämmer i DSHs bedömning avseende betydelsen av detunder-vatlenslekniska områdei och all svensk industri och forskningsinstitutionerkan göra ytleriigare landvinningar på detta marknadssegmenl. Med utgångspunkt idenna värdering har STU prioriterat FoU-projekl inom deltateknikområde. STU konstaterar att så gott som samtliga angivna projekt i DSHsprogram erhållit stöd från STU. Enligl STUs mening bildar de skildaundervattenstekniska kompetenserna en intressant stomme för en gemensam svenskteknikprofil med god exportpoiential. STU avseräven fortsättningsvis prioriteraundervattensteknik. 1 samarbete med Exportråd har preliminära planerframtagits för gemensamma aktioner inom områdei. Exportråd anser alt del finns växande behov avsäkrare och koslnadseffektivare produkter/tjänster för inspektion och arbeteunder vattnet. Ett flertal svenska komponent- och delsyslemiillverkare finnsredan etablerade på den inhemska och internationella marknaden. Det tordesåledes enligt mening finnas en god grund för ett gemensamtsvenski agerande, där den samlade svenska kompetensprofilen presenteras förrelevanta operatörer på den undervattenstekniska marknaden. Preliminärplanering för sådana aktioner har igångsatts inom . 3.1.6 Teknik för utforskning och tillståndskonlroll avhavet Vad beträffar fiärranalysteknik avser DSH all ta upp endiskussion med DFR och andra berörda myndigheter för all formulera en förslagtill program för svensk marin fjärranalys. Vad beträffar punklmäiningar föreslår DSH att medeltilldelas delegationen för att tillsammans med STU vidareutveckla och initieraarbetet med punktmätningar. Prop.1983/84: 10 78 Vad hetraffar prospektering med seismiska metoder föreslärDSH att den inom ramen för FOA-STUs havslekniska program anskaffade mät-ochregisireringsutrustningcn kompletteras för alt i full skala demonstrera denpraki iska tillampbarhelen hos en ny metod som innebär all en seismisk undersökningses som ett syslem där planering, matning och analys integreras. Vad helräffar spaning och sökning under föreslårDSH att ett program uppiullas av D.SH i samarbete med marinen, STU och andraberörda intressenter. Vad heträjfar sjömälningsleknik jöreslår DSH all ettförsök, som helt ägnas det civila behovet av att studera hurlaserbalymetritekniken skall kunna inpassas komplementärt lill gängselodningsmetoder, genomförs av FOA och sjöfarlsverkel i samverkan. Försöketskall enligt förslaget göras dels i del väl inmätta området vid Filäng iStockholms skärgärd, dels i ell område som ar dåligt sjömän. Av de remissinstanser som har lämnat synpunkter päförslagen är bl. a. FOA. maleinalisk-n(nurvelenskapligiiJakuhelsnämndcnvid , generalliillslyrdsen, LMV. DFR saml Lonima kommun huvudsakligenpositiva. Sjöfarlsverkel anmärker all den positiva beskrivningen avtörsi>ksverk-samheien med laserbatymetri kan väcka förhoppningar som sedaninte infrias. framhåller alt beskrivningen avfjärranalysieknik och punktmätningar åtskilligt brister i realism. FOA påpekar alt en torbätirad teknik för utforskning ochtillständskontroll av havet i många fall även har lörsvarsinlresse. FOAföreslår därför, med tanke pä en eventuell exploatering av sådan leknik, att engrupp verkande inom ramen för DSHs programarbete pä området fär inventera ochvärdera inom landet utvecklad instrumenlteknik. Det gäller instrument lörmätning av lillsländsparametrar i både vatten- och ismiljö. Ein sådanundersökning kan, enligl FOA, inbegripas i den av DSH föreslagna mälsättningenför fortsatl programarbete. framhåller att det inom offshoreteknikenfinns och utvecklas hjälpmedel som är inlressanla för en effeklivsjökarlläggning. Nuvarande resurser som ställs till sjökartläggningensförfogande räcker ej lill för ett önskvärt studium av möjligautvecklingsprojekt för den hydrografiska verksamheten. Verkei knyter därtbrstora förhoppningar till del samarbete som startats mellan DSH, marinen, STUoch andra berörda intressenter rörande spaning och sökning under vatten. SMHl anser all det, för all förbättra och i vissaavseenden rationalisera svensk liavsulforskning och havsövervakning, ärangeläget alt i högre grad utnyttja och lära sig utnyttja deutvecklingsmöjligheter som befintliga och Prop.198.3/84: 10 79 planerade satellitsystem erbjuder. Pä sikt finns sannoliktstora vinster alt hämta i förbättrad och effektiviserad övervakning ochundersökning av havet. är såsom central förvaltningsmyndighet inomoceanografin berett all bidra med kompetens och, om särskilda medel siälls lillförtögan-de. att också driva cll svenskt marint program för operativtutnyttjande av rymd- och övrig fjärranalysieknik. Pä SMHl pägär redan egenfjärranalysverksamhet inom meteorologi, hydrologi och oceanografi.Fjarranalysmät-ningar måsle oftast också kompletteras med mätningar direkt ihavet, vilket tillhör SMHIs traditionella verksamhei. Dessutom har SMHl ulvecklaloch har under uppbyggnad ett automalstationssysiem utmed , vilketsystem är väl anpassat lill all samverka med de automatiskafjärranalyssyslemen framhåller . Tekniska högskolan i menar alt det inte finns för fådata som beskriver olika parametrars variation i svenska vatten, utan snararetvärtom. En osäkerhet om de styrande processerna och tillgången lill avanceradeinstrument gör all forskare ofta. som en säkerhel. mäier för många parametraroch i tier punkter än nödvändigt, varvid den viktigaste informationen riskeraratt drunkna i den övriga. För att bättre kunna planera insatserna krävs en ökadsatsning på grundläggande kunskaper om och simulering av de styrandeprocesserna anser högskolan. Kulturgeograjiska instituthmen vid universdetmeddelar alt den kan bidra med geografisk kompetens vid exempelvis utformandetav underiagsmaterial och behandling av mätdata ur ell rumsligt perspektiv. tycker all DSHs beskrivning avfiärranalyslekniken brister åtskilligt i realism. Påslåendet att möjligheterfinns all med denna teknik upptäcka fiskstim och bedöma storleken päfiskbeståndet gäller inte beslåndsuppskallningar pä större djup. Inlransport avfiskägg och larver till kustnära trakter kan såvitl är känl för styrelsen inteberäknas enbart med hjälp av studier av strömmar och blandningsfenomen. Detlåter sig helt enkelt inte göras ulan kännedom om fiskbeståndens slorlek ochreproduktionsförmåga. Samma brister vidlåder, enligt styrelsen, DSHs beskrivningav punklmäiningar, när del gäller omläggning frän mätningar lillautomatiska enheter. Automatisk registrering kan givetvis göras redan i dagbeträffande fysikaliska parametrar. 1 fräga om kemiska parametrar ärautomatisk registrering nu och åtminstone på måttlig sikt möjlig endast iundantagsfall, om korrekta resultat eftersträvas. Vad gäller biologiska obseivationer i de förmer vi känner dem är tekniken knappast alls användbar.Automatiska stationer får därför, enligt styrelsen, ses som ett komplement tillde mera traditionella metoderna. Inte någonstans i världen torde del enligtfiskeristyrelsen pågå någon omstrukturering där man ersätter de traditionellaarbetsmetoderna och systemen med automatiska bojsystem för fysikaliska ochkemiska observationer. Generaltullstyrdsen konstaterar att DSH föreslår attfjärrunalysverk-samhet inom havsomiådet samordnas och samlas på central instansl.ex. Prop.1983/84:10 80 hos ett statligt verk med övergripande ansvar. Styrelsenkan dela denna uppfatlning i den män samordningen avser teknikutvecklingen avmarin fjärranalys men kan se vissa svärigheter all inom ramen för en endacentral organisalion samla ansvaret för den tillämpade, operativa användningenav . Däremot torde det vara möjligt att begränsaantalet sektorsansvariga operativa myndigheter lill några få, med klartdefinierade ansvarsområden. För styrelsen ter det sig naturiigt och rikligt attdet samordnande ansvaret för teknikutvecklingen läggs på DFR som enligl sininstruktion bl. a. har att verka för alt olika inlressenters verksamhet pårymd- och fjärranalysomrädel samordnas. I anslutning lill avsnittet ompunklmäiningar i havet vill styrelsen föreslå att operativt användbaramätinstrument utvecklas för koncenirationsmätning av löskomna kemikalier ivatten. Instrumenten bör lämpligen utformas som mäisonder som kan sänkas neroch avläsas kontinuerligt frän fartyg eller helikopter. General-tullstyrelsenhar under haft ett nära samarbete med Rymdbolaget förutveckling av fjärranalysieknik för havsövervakning. LMV tillstyrker förslaget beträffande sjömälningsleknikangående försöksverksamhet med laserbalymetriteknik. Del finns dock även andraangelägna områden för teknikutveckling rörande sjömälning och sjökarlläggning.Detta gäller t. ex. inom satellit- och rymdgeodesin, användningen av digitalkartteknik m. fl. DFR instämmer i DSHs bedömning alt del är väsentligt allfjärranalys-verksamheten inom havsområdet samordnas också på användarsidan ochså långt som möjligt samlas på en central instans, företrädesvis ett statligtverk med övergripande ansvar. Delta skulle i betydande utsträckning underlättaDFRs arbele. 3.2 Förstudier och inledande arbeten 3.2.1 Kust- och hav.sjlske DSH uppdrog ål institutionen förtransportteknik vid CTH all genomföra en systemanalytisk förstudie avdistributions- och konsum-lionsfrågorna för såväl vildfångad som odlad fisk. DSH har påbörjat informella överläggningar medfiskeristyrelsen och fiskets organisationer avseende evenluella insalser somkan vara påkallade från delegationens sida. DSH är inte beredd all nu framlägganågra förslag avseende svenskt kust- och havsfiske. Remissopinionen är delad vad gäller DSHs förstudie kust-och havsfiske. Positiva till förstudien är bl.a. Askölaboratoriel.länsstyrelsen. och regionala utvecklingsfonden i län.Valdemarsviks, , och kommuner saml Svenska kommunförbundet.Några remissinsianser riktar varken positiv eller negaliv kritik mol förstudienutan ger komplellerande synpunkter och förslag. anser all för att förslå del svenskayrkesfiskets problem Prop.1983/84:10 81 behövs en mera utförlig beskrivning än vad DSH givitbeträffande de under 1970-talel helt förändrade lorulsättningarna för fisketsbedrivande. i anser att fiskefrågornafått för lite utrymme saml att del är angeläget alt ett övergripande programför kusi-och havsfiske utarbetas. Även länsslyrelsen i län anser altkust-och havsfisket fått en undanskymd plats i rapporten. Askölaboratoriet delar DSHs uppfattning att det svenskafiskets relativt ringa del i statsbudgeten till slor del kan utökas genom destrukturförändringar DSH föreslår. Laboratoriet vill emellertid kortkommentera produktionssidan av problemet, dvs. tillgången till ekonomisktvärdefull fisk. Bedömningarna av tillgången till fisk har världen överi stort sett endast grundals på kunskap om fisken själv. 1 stället för attbehandla den som en oskiljbar del av det ekosystemet med begränsningargivna av systemets egenskaper har fängstkvolerna satts mol bakgrund av rentstatistiska samband inom fångstuppskattningarna. Detta erkänns nu allmänt misslyckande, och mera ekologiskt betingade ansatser som ICES "Ad hocWorking Group on Multispecies Assessment" börjar slå igenom. konstaterar att har i värderäknat ell stort importöverskott på fisk och fiskprodukter. En väsentligförbättring av del svenska fiskets ekonomi skulle kunna uppnås genom ökadförsäljning i och på europamarknaden av färsk fisk. För konsumenten ärsådan vara mera begärlig än djupfryst fisk och lockar lill ökat antalfiskeinköp. 1 större delen av landet saknas svensk konkurrens med importeradfärsk fisk, och det är möjligt att ta ut ett högre pris än vad den djupfrystafisken tål. Färsk fisk är emellertid ett livsmedel som snabbi kan undergå kvalitetsförsämring.Skall försäljningen av färsk fisk kunna geografiskt utvidgas - innebärande alttiden frän fångst till försäljning utökas - måste bättre leknik än som finns utvecklas i fråga om beredning, förpackning och distribution. 1 DSHsprogramförslag redogörs för visst utvecklingsarbete beträffande förpackning ochdistribution av fisk. Med obruten kylkedja kan uppnås alt bakleriehalten ifisken hålls godtagbar i . Andra faktorer som måste beaktas är lendenslill lukl- och smakförsämring, välskeblödning och konsislensförändringar. Somlivsmedel är färsk fisk säljbar endast om varan är tilltalande i fråga omutseende, lukt, smak och konsistens. Framtagande av rätt syslem för saiuföringav färsk fisk är ett internationellt problem lika aktuellt inom u-ländernashantverksmässiga fiske som inom den högmekaniserade fiskerinäringen ii-länderna. En kraftfull satsning på utvecklingsarbete inom denna sektor skullekunna främja såväl svensk fiskerinäring som svensk exportindustri menar . STU påpekar alt styrelsen i skilda sammanhang har deltagiti diskussio-6 1983/84. Prop.1983/84:10 82 ner och utredningar avseende behovet av effektivarefiskeredskap. STUs erfarenhet är all de utvecklingsprojekt som varit aktuellaoch som i vissa fall stötts av STU kännetecknats av en relativt låg teknisknivå. Vidare är det STUs erfarenhet att projektplaneringen ochprojektgenomförandet måste ske i ett myckel nära samarbete med yrkesfiskarnaför att framgångsrika resultat skall uppnås. STU vill därför särskiltframhålla vikten av ett aktivt deltagande från verksamma fiskare vid ettutarbetande av ett särskilt program för svenskt kust- och havsfiske. i län påpekar alt många av de problemDSH pekar på är gemensamma för yrkesfisket och vatlenbrukel. Utvecklingsfonden i framhåller all enutbyggnad av småskalig lokal fiskberedning bör efterslrävas där vägen frånråvara till färdigvara görs så kort som möjligt. Tillräckliga utrymmen förkyllagring bör finnas för att jämna ul säsongsvariationer. Nordvästra anser alt bland deåtgärder som föreslås för att trygga ell bärkraftigt fiske, framstårutvecklingen av det kustnära fisket med fåmansfartyg och kompletterandesysselsättningsformer i form av vattenbruk som särskilt viktigaprioriteringsområden. måste förutsättningarna i form avreproduktions- och odlingsområden på olika sätt skyddas eller tillskapas. Tjörns kommun anser, bl. a. med tanke påsysselsättningslägel, all del är yllersl angeläget all frågorna om del kustnärafiskel och vatlenbrukel avgörs snabbt och all tillräckliga resurser för attstimulera näringarna under det nu pågående uppbyggnadsskedet tillskapas. konstaterar att DSH avseratt tillsammans med , och bl.a. med utgångspunkt från desslångsiklsplan för yrkesfisket, överväga behov och inrikting av ett övergripandeprogram för slöd lill svenskt kust- och havsfiske. Förbundel anser all enutredning med långsiklsplan som utgångspunkt inte är attföredra, eftersom planen gett uttryck för en pessimism som ej är förankrad isanna bedömningar av det svenska fiskels framtid. fiskares riksförbundhar hos begärt en utredning om det svenska fiskelsframtid. Förbundel föreslår därför att DSH till jordbruksdepartementetframlägger förslag om all i förbundets begärda utredning även ingår ettövergripande program för stöd till svenskt kust- och havsfiske. anser alt de iprogrammei omnämnda vågkraftverken kan förorsaka stora ölägenheter för fisketdels genom det utrymme vågkraftverken i sig själva tar upp av havsbotiarna medbrutna fängslområden som följd, dels också genom de kablar som från dessakraftverk skall gå in lill kusten. Svenska livsmeddsinstitutei gör följande kommentarerbeträffande vattenbruk samt kust- och havsfiske. - För att utvecklingsarbete inom dessa områden skall geavsedd effekl behövs samordning både inom och mellan områdena. 1983/84:10 83 - Produktions-och avsätlningsförhållandena bör bedömas gemensamt för de båda områdena. - Delivsmedelsteknologiska aspekterna är i princip desamma för odlad och förvildfångad fisk. Insalser för utveckling av behandlingssätt, processteknik,distributionssystem osv. kan därför ses gemensamt för odlad och vildfångadråvara men måste naturligtvis i båda fallen anpassas lill råvarans speciellakaraklär. - Behovet avsådan samordnad utveckling är minst lika stort för råvara från fisket som förråvara från vattenbruk. - Del samordnandeorganet, hur det än utformas eller dimensioneras, bör i första hand utnyttjaoch bygga på den kompelens och erfarenhet som finns vid redan existerandeinstitutioner och institut. Kvarkenrådel önskar fästa uppmärksamheten på detgränsregionala samarbetsprojekt inom fiskhanleringen mellan ochVasa län som rådet initierat och som syftar till gränshandelssamarbete,utveckling av hantering, exporlsamarbete och produktutveckling. Beträffandeangelägna åtgärder önskar Kvarkenrådel framhålla betydelsen av att etableraell projekt angående utveckling av fiskeprodukler i syfte att stimulera tillökad konsumtion. Inom ramen för DSHs verksamhet bör också enligt Kvarkenrådetsmening las upp frågan om begränsning av laxfisket i i syfte alttrygga en framtida stam av vandrande havslax. Det finns mycket oroande teckenpå alt överfisket av lax i lett till all laxslammen minskar eftersomlaxen inte går upp till de naturliga lekplatserna i de outbyggda älvarna iNorrland. DSH har som underlag för svensk polarpolitik påbörjat enförstudie beträffande värdet av naturtillgångarna i polarområdena med beaktandeav utvinningskostnaderna. - att envärdering från svensk synpunkt av de oskiftade tillgångarna av polarområdenaföretas, jämte en bedömning av i vilken omfattning bör delta iutforskningen av Arklis respektive , och - alt delsamarbete som kan vara påkallai mellan och signalär-maklerna iAntarktis respektive traktatsländerna kring klarläggs. Endast få remissinsianser har kommenterat förslaget. FRN påpekar att nämnden har bidragit till bildandet av ensvensk kommitté för polarforskning.