prop · G703194 · 1983-12-31 00:00:00 — Har i författning som anges i första stycket eller iförfattning som utfärdats med stöd av sådan författning lämnats bestämmelse somavviker från denna lag gäller dock den bestämmelsen. 1983/84:71, SkU 22, rskr. Med nuvarande lydelse avses den lydelse som harföreslagits i prop. 1983/84:176. 2 kap. 2 § Skatteredovisningen i deklarationen skall avse bestämdatidsperioder (redovisningsperioder). Första stycket gäller dock inte i fråga om skatt på lotterivinster och inte heller för avgifter som tas ut enligl författningarna i 1 kap. 1 § första stycket 2 i den mån statens jordbruksnämnd meddelar avvikande bestämmelser. Första stycket gäller dock inte i fråga om skall pålotteri vinster etter stämpelskatt på aktier och inle heller för avgifter somtas ut enligt författningarna i 1 kap. 1 § första stycket 2 i den mån statensjordbruksnämnd meddelar avvikande beslämmelser. Deklarationer som avser skatt enligt författningarna i 1 kap. 1 § första stycket 1 skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten senast den tjugofemte efter redovisningsperiodens slut eller, när skatteredovisningen inte avser redovisningsperioder, senast efter den skattepliktiga händelsen. Deklarationer som avser skall enligl författningarna i Ikap. 1 § första stycket I skäll ha kommil in till beskatlningsmyndighetensenast den ljugofemte efter redovisningsperiodens slut eller, närskatteredovisningen inle avser redovisningsperioder, senast tjugofem dagarefter den skattepliktiga händelsen. Särskilda bestämmelser gäller i fråga omskatt enligt tagen (1984:000) om stämpelskatt på aktier. I fråga om avgifter enligt författningarna i 1 kap. 1 §första stycket 2 bestämmer statens jordbruksnämnd deklarationstiden. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning lill en föreskrift som har ersattsgenom en bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Denupphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om skatt enligl stämpelskattelagen(1964:308) och lagen . (1983:219) om tillfällig vinslskatt. 12.Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskrift som harersatts genom en bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nyabestämmelsen. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om skallenligt lagen (1983:219) om tillfällig vinslskatt. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenomföreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971:69) skall ha nedan angivna lydelse. Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligl I. lagen(1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter,förordningen (1927:321) om skall vid ulskiftning av aktiebolags tillgångar,kommunalskattelagen (1928:370), förordningen (1933:395) om ersättningsskatt,lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt, lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1982:1194)om hyreshusavgift, lagen (1983:219) om fill-fällig vinstskatt, lagen(1983:1086) om vinstdelningsskalt. 2. lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stäm pelskattelagen (1964:308), lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skall på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpack ningar, vägtraflkskattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, lagen (1976:338) om väg trafikskalt pä vissa fordon, som icke är registrerade i riket, bilskrot ningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kas settband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt pä viss elek trisk kraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värde papper lagen (1983:1104) om sär- 2. lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskalt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stäm pelskattelagen (1964:308), lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skall på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpack ningar, vägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, lagen (1976:338) om väg trafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, bilskrot ningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskall på motorfordon, lagen ()978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kas settband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elek trisk kraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värde papper lagen (1983:1104) om sär- Med nuvarande lydelse avses den lydelse som harföreslagits i prop. 1983/84:178. skild avgift för elektrisk kraft från kärnkraftverk. skild avgift för elektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen(1984:000) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, lagen (1984:000) omstämpelskatt på aktier, 3. lagen (1981:691) om socialavgifter. Lagen gäller även preliminär skatt, kvarstående skatt ochtillkommande skatt som avses i uppbördslagen (1953:272). Lagen tillämpas inte om skatten eller avgiften fastställtseller uppbärs i den ordning som gäller för tull och inte heller beträffande restavgift,skattetillägg eller liknande avgift. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m. Härigenomföreskrivs atl 1 § lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m.skall ha nedan angivna lydelse. 1§' Förmånsrätt enligt II § förmånsrättslagen (1970:979) följer med fordran på 1. skatt och avgift, som anges i 1 § första stycketuppbördslagen (1953:272) samt skatt enligt lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen (1958:295) om sjömansskatt, ku pongskattelagen (1970:624) och lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt, 2. skattenligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 3. skatteller avgift enligt lagen (1928:376) om skatt pä lotterivin ster, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattela gen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, la gen (1972:820) om skatt på spel, la gen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, lagen (1973:1216)om särskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343),lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon, lagen (1978:144) om skall på vissa resor, lagen (1982:691) omskatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skall på videobandspelare,lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skattpå omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild avgift förelektrisk kraft från kärnkraftverk. 3. skatteller avgift enligt lagen (1928:376) om skatt på lotterivins ter, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattela gen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, la gen (1972:820) om skatt på spel, la gen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, lagen (1973:1216)om särskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343),lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skattpå vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen(1982:1201) om skall på viss elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skall påomsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild avgift förelektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen (1984:000) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter samt lagen (1984:000) om stämpelskatt på aktier. ' Med nuvarande lydelse avses den lydelse som harbeslutats av (prop 1983/84:71, SkU 22, rskr 145). 1983/84:194 16 4. skatt enligt vägtrafikskatlelagen(1973:601) samt lagen (1976:339) om saluvagnsskatt, 5. tull och särskild avgift enligl39 § tullagen (1973:670) samt avgift enligt lagen (1968:361) om avgift vidinförsel av vissa bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967:340)om prisreglering pä jordbrukets område och lagen (1974:226) om prisreglering påfiskels område, 7. avgift som uppbärs medtillämpning av lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Förmånsrätten omfattar ej restavgiftoch liknande avgift som utgår vid försummelse att redovisa eller betalafordringen och ej heller skalle- eller avgiftstillägg och förseningsavgift. Dennalag träder i kraft . 1983/84:194 17 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , ,, , , , , , , R. Carisson,, Thunborg Lagrådsremiss om ny stämpelskattelagstiftning Enligt stämpelskattelagen (1964:308), SL, tas stämpelskattut vid förvärv av fast egendom, tomträtter och skepp samt vidare vid bildandeav aktiebolag och vid ökning av aktiekapital. Stämpelskatt tas enligt lagen ocksåut för inteckningar i fast egendom, tomträtter, luftfartyg, skepp,näringsverksamhet och järnväg. (B 1977:06)' har i uppdrag bl.a.att se över reglerna om stämpelskatt. Utredningen har i ett betänkande (SOU1983:8) Stämpelskatt föreslagit att den nuvarande stämpelskaltelagen ersätts avtvå nya lagar, en lag som avser stämpelskatt som fastställs av inskrivningsmyndighetoch en lag som avser stämpelskatt som fastställs av (). Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningensförslag till lag om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 2. Jag avser nu atl la upp frågan om lagsiiftning pä grund avstämpelskal-teutredningens förslag. ' Utredningsman kammarrättslagmannen . 2 1983/84. 1983/84:194 18 Nugällande lagsiiftning om stämpelskatt trädde i kraft den 1 januari 1965.Åtskilliga partiella ändringar har gjorts i stämpelskattelagen.Dessa har föranletts bl.a. av ändringar i de civilrättsliga regler till vilkalagen är knuten. Så är fallet med exempelvis jordabalken, fastighetsbildningslagen(1970:988), aktiebolagslagen (1975:1385) och sjölagen (1891:35 s. 1). Vidarehar stämpelskatteplikten inskränkts genom att stämpelskatten på bl.a.obligationer, utländska värdepapper, kommanditdelägares insatser och pålotterier har slopats. Stämpelskattelageninnehåller i sin nuvarande lydelse en huvuddel som avser stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter och en del som avser den stämpelskatt som RSV tar utvid bildande av aktiebolag och vid ökning av aktiekapital. Reglerna är iprincip olika. Gemensamt är dock att skatten eriäggs till staten och att stateninte är skattskyldig. Uppdelningenpå två skilda regelsystem har medfört att stämpelskattelagen blivitsvåröverskådlig och komplicerad. De många ändringarna i lagen har ocksä medförtatt systematiken har rubbats. Somocksä utredningen har funnit är det därför nu nödvändigt att stämpelskaltelagenses över i systematiskt hänseende. Utredningen har ansett alt väsentligaförenklingar kan åstadkommas om de två regelsystemen skiljs åt. Jag delar denuppfattningen. Vad som ytteriigare talar för en sådan uppdelning är att ny lagom punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP) föreslås (prop. 1983/84:71)träda i kraft . Görs reglerna i LPP tillämpliga på denstämpelskatt som RSV tar ut kan en rad regler utmönstras ur stämpelskattelagen. Jagföreslår således att stämpelskaltelagen ersätts av två nya lagar, den enaavseende stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter och den andra av.seendestämpelskatt på aktier. Jag föreslår att den nya lagstiftningen träder i kraftden så att en samordning erhålls med ikraftträdandet av LPP. Förbåda kategorierna stämpelskatt bygger utredningens förslag i huvudsak pågällande lagstiftning. När det gäller stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheterhar utredningen dock lämnat vissa förslag till ändrade regler. De syftar ihuvudsak till atl åstadkomma förenklingar för beskattningsmyndigheterna och deskattskyldiga. Jag avser att i det följande ta upp förslagen till närmarebehandling. Underremissbehandlingen har lämnats ytterligare förslag i fråga om stämpelskattenvid inskrivningsmyndigheter. Vissa av förslagen lar jag upp i det följande. Prop.1983/84:194 19 Mittförslag; Nuvarande regler behålls. Utredningensförslag: Den dubbla stämpelskatten för juridiska personer slopas. Detta innebärett skattebortfall på 86 milj. kr. Skattebortfallet föreslåskompenserat genom att den generella stämpelskattenivån höjs från 1,till . Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna motsätter sig atl ett slopande av den dubblastämpelskatten för juridiska personer kompenseras genom att skatten för övrigaförvärvare höjs. Skälför mitt förslag: Skattesatsen för förvärv av fast egendom och tomträtter ärför fysiska personer 1,av egendomens värde. Om egendomen förvärvas av enjuridisk person skall dock skatten utgå med dubbelt belopp. Betydande undantagfrån den dubbla skallen finns dock, såsom 1. ex. för bostadsrättsföreningar,allmännyttiga bostadsföretag, kreditinrättningar och dödsbon, 7 § SL. Regelnom dubbel stämpelskatt för vissa juridiska personer har funnits länge.Ursprungligen avsäg den endasi aktiebolag. Genom SL blev den huvudregel förjuridiska personer. Regeln har motiverats med att fast egendom till betydandevärden innehas av vissa juridiska personer och alt omsättningshastigheten försådan egendom är klart lägre än för fastigheter tillhörande fysiska personer.Vidare har bl.a. del förhållandel att en juridisk person ofta har störreskattekraft än en fysisk person ansetts kunna motivera en högre skatt. Utredningenhar inte redovisat något material som belyser omsättningshastigheten för olikaförvärvare. Med hänvisning till att fastighetsöverlåtelser inom koncerner ochi samband med bolagsbildningar sannolikt ökat ifrågasätter dockutredningen om huvudskälet för den dubbla stämpelskatten alltjämt är bärande. Delär enligt min mening klart att ett slopande av den dubbla stämpelskattenskulle medföra vissa förenklingar för inskrivningsmyndigheterna. I huvudsakbeslår dessa förenklingar dock i all hanteringen av ansökningar om återvinningav skatt vid juridiska personers vidareförsäljningar inom en tioårsperiodbortfaller. Enligt min mening kan det emellertid övervägas att slopa dennaåtervinningsregel även vid ett bibehållande av den dubbla stämpelskatten. 1fråga om omsättningshastigheten som ett motiv för skilda skattenivåer torde detvara klart alt åtminstone delar av de juridiska personernas fasiighelsinnehavalltjämt är förhållandevis långsiktiga. 1983/84:194 20 ningshaslighetenför vissa fastighetsägare kan antas ha ökat är detta emellertid inte enligtmin mening av avgörande betydelse för om den dubbla stämpelskatten bör behällaseller inte. Den dubbla stämpelskallenger skatteinkomster om ca 86 milj. kr. utöver vad en stämpelskatt om1,för samtliga förvärvare skulle ge. Slopas den dubbla skatten måsteskaltebortfallet kompenseras. Kompensationen borde, som utredningen också harföreslagit, åstadkommas genom en höjning av skatten för fysiska personersförvärv av fast egendom. Enligt min mening är en sådan omfördelning avskattebelastningen inte lämplig. Jag anser inte att skälen för alt la bort dendubbla stämpelskatten är så starka alt de uppväger detta förhållande. Denuvarande stämpelskat-tenivåerna bör därför behållas och förenklingarna istället inriktas på återvinningsreglerna. 2.2.2Tidpunkten för skattskyldighetens inträde Mittförslag: 1 de fall då ansökan om inskrivning förklaras vilande ändraslidpunkten för skattskyldighetens inträde till den lidpunkt då ansökningenbeviljas. Utredningensförslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna:Så gott som samtliga remissinstanser tillstyrker förslagel, bl. a. därför altdet innebär att antalet återvinningsfall begränsas. a. ochkammarkollegiet påpekar dock att förskjutningen av liden för skattskyldighetensinträde kan leda till atl del blir svårt all se till atl vilande ansökningar omlagfart fullföljs. Skälför mitt förslag: gäller enligl 30 § 2 mom. SL att skattepliktinträder när ansökan om lagfart, inskrivning av tomrält eller ansökan ominteckning beviljas eller förklaras vilande. Skatteplikteninträder således redan vid beslutet om vilandeförklaring, i de fall ell sådantbeslut skall fattas. Skatten skall därefter enligt 36 § SL betalas inom enmånad från den dag då beslutet i ärendet har tillhandahållits sökanden. Om en vilandeförklaradansökan eller avslås äger den skattskyldige rätt till återvinning avskatten efter beslut av beskattningsmyndigheten, 42 och 43 §§ SL. Sedan beslutom återvinning meddelats skall återbetala beloppet, 47 §. Dettaåtervinningsförfarande tillämpas också i de fall där kommun utnyttjar sin förköpsrält.Reglerna medför ett avsevärt arbete för myndigheterna och väsentliga fördelarär att vinna om dessa återvinningssituationer kan tas bort. Förskjuts tiden förskattskyldighetens inträde erfordras inga återvinningsregler i dessa fall.Även i vissa andra avseenden innebär en sådan 1983/84:194 21 De försenade skatteinbetalningarna medför dock ränteförluster förstatsverket om 2-3 milj. kr. Detta bör enligt min mening kunnaaccepteras mot bakgrund av de väsentliga administrativa vinsterna. Ennackdel med att inte ta ut skatt redan när ansökningar om lagfart vilandeförklarasär att det finns viss risk för att sädana ansökningar inte kommer attfullföljas i rätt lid, och att pä så sätt ytteriigare ränteföriuster förstatsverket uppkommer. Inskrivningsmyndigheterna måste därför ha särskildarutiner för att se till atl vilandeförklarade ansökningar fullföljs. Dettabegränsar i viss män de administrativa vinsterna av förskjutningen av tiden förskattskyldighetens inträde. Viden sammantagen bedömning, och mot bakgrund av det positiva remissutfallet,finner jag emellertid att övervägande skäl talar för att genomförautredningens förslag. Mittförslag: Reglerna om avräkning av skatt vid .transportköp behålls vidöverlåtelser av fast egendom och tomträtt. De särskilda transport-köpsreglernasom avser tillskott till bolag eller förening slopas dock. Vidare slopas transportköpsreglernahelt vad gäller överlåtelse av skepp. Utredningensförslag: Samtliga transportköpsbeslämmelser slopas. Remissinstanserna:Några remissinstanser, bl.a. några inskrivningsmyndigheter, biträderförslaget. Elt tiotal remissinstanser, huvudsakligen med bank- ellerfastighetsägarintressen, avstyrker dock förslaget. Enligt dessa har reglerna omskattefrihet vid transportköp stor praktisk betydelse, bl. a. i den situationsom nu råder då åtskilliga fastighetsköp av ekonomiska skäl visar sig intekunna genomföras. Skälför mitt förslag: Enligt 5 § första stycket SL gäller nu att om köp av fastegendom eller tomträtt överläts ulan andra ändringar i köpevillkoren än vadgäller tiden för tillträde och betalning samt sättet för betalningen, skallskatt betalas bara för den senare överiåtelsen. Har skall redan betalats förden första överlåtelsen avräknas denna skatt vid skattläggningen av den senare överiåtelsen.Kan hela beloppet inle avräknas får återvinning ske, 42 § 2 mom. förstastycket. Reglerna kan användas för skattefrihet vid en hel serie överlåtelser,varvid skatt endast tas ut vid den sista. En förutsättning för skattefrihetenär emellertid att lagfart för samtliga överlåtelser söks inom den tid somgäller för lagfartsansökan för den första överiåtelsen, dvs. vanligen inom tremånader frän det atl fängeshandlingen vid den första överlåtelsen upprättades.Regler av motsvarande slag finns även vid transport av avtal om förvärv avskepp, 15 § SL. 1983/84:194 22 Motsvarande regler finns vidare bl.a. för det fall alt köpav fast egendom, tomträtt eller skepp överlåts som tillskott till bolag ellerförening, eller då köp av skepp överlåts till delägare i nybildat rederi ellerbolag, 5 § andra stycket och 15 § andra stycket SL. De skäl som ursprungligen åberopats förskattefrihetsreglerna vid transportköp är närmast billighetsskäl. Del är endast transportköpsregeln i 5 § första stycket somhar någon större praktisk betydelse för de skattskyldiga. Denna typ avtransportköp är relativt vanlig. Reglerna kan användas t.ex. i fall dä enfastighetsöverlåtelse sker genom en serie olika transaktioner mellan juridiskapersoner. Det förekommer vidare att ett förvärv av t.ex. en villafastighetinte kan fullföljas av den första köparen, t.ex. av ekonomiska skäl. Kan iransportköpsbe-slämmelsernatillämpas behöver skatt då inte eriäggas även vid vidareförsäljningen. Reglerna har dock en begränsad betydelse även i dessafall, dels genom den korta tidsfrist som finns till förfogande, dels genomkravet på att vidareöverlåtelsen i princip måste ske på oförändrade villkor.Exempelvis måste försäljningspriset vid båda överlåtelserna vara lika. Tvingasden första köparen att sänka priset för att kunna sälja fastigheten vidareutgår således skatt i båda leden. Denna effekt av transportköpsbeslämmelsernamåste ofta för de skattskyldiga framstå som egendomlig. Skattefrihetsreglerna vid transportköp medför också ellinte obetydligt merarbete för inskrivningsmyndigheterna, och det är närmastdetta som motiverat utredningens förslag alt helt avskaffa skaltefriheten. Emellertid kan man enligt min mening inte bortse från attreglerna fyller en praktisk funktion i vissa fall. Den har även en vissbetydelse för bl. a. de kommunala markförvärven. Mot denna bakgrund är jag inteberedd att föreslå att reglerna helt avskaffas. När det gäller de särskilda transportköpsreglernavid tillskott lill bolag eller förening har jag emellertid erfarit alt deytterst sällan har tillämpats. Detsamma gäller transportköpsreglerna vidskeppsöverlåtelser. Inte heller vid remissbehandlingen av utredningens förslaghar framkommit att det finns något behov av skattelättnader i dessa fall. Dessaregler bör därför kunna slopas. Regelsystemet kan därigenom förenklas avsevärt. 2.2.4 Återvinning av stämpelskatt Mitt förslag: Rätten till återvinning av skall behålls ide fall när lagfart m. m. undanröjs genom dom eller beslut, i samband medtransportköp saml i visst fall när inskrivning av förvärv av skepp har avförts.I övrigt avskaffas reglerna. Utredningens förslag: Samma som mitt förslag bortsett från.transportköps-fallet. 1983/84:194 23 Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna godtar utredningens förslag. Ett parremissinstanser anser dock att det är möjligt att helt ta bortåtervinningsreglerna. I stället kan dessa fall lösas t.ex. dispensvägen. Skälför mitt förslag: Rätt till återvinning av stämpelskatt föreligger enligt 42 §SL i flera olika situationer. Till följd av mitt förslag om förskjutning av tidenför skattskyldighetens inträde kan de återvinningsregler som avser dessa falltas bort. Det gäller de nuvarande återvinningsreglerna i 42 § 1 mom. a) och c)SL. När det gälleråtervinningsreglerna i 42 § 1 mom. b) och d) SL, återvinning när lagfart etc.har undanröjts genom dom eller beslut eller när förvärv av skepp har avförts,bör återvinningsrätten behällas. Alt skatt inte skall utgå i dessa fall, resp.att den skall återbetalas om betalning skett, torde vara klart. Enligt minmening är det lämpligast att dessa fall även fortsättningsvis hanteras avinskrivningsmyndigheten. De skattskyldiga bör inte vara hänvisade till ettdispensförfarande. Utredningens förslag om att behålla återvinningsreglerna idessa fall bör därför följas. Antalet återvinningsfall blir litet och någonbetydande arbetsbelastning för inskrivningsmyndigheterna kommer de inte attmedföra.