prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — I lill förordningen (1981:518) om statsbidrag tillstudiecirklar m.m. sägs alt studieförbund vid godkännande av cirkelledare skallla hänsyn lill ledarens allmänna lämplighel, ämneskunskap, pedagogiska erfarenheloch förmåga all verka för målsättningen för folkbildningsarbetet. Medutgångspunkt i dessa föreskrifter kan det enskilda studieförbundet fastställaegna kompetenskrav. Studieförbunden rekryterar således sfi-ledare efter egnakrav och ger dem den fortbildning de själva bedömer vara lämplig.Studieförbundens långa erfarenhel av sfi har emellertid påverkal de krav denumera släller på sfi-lärarna. Ofta ställs krav på högskoleutbildning i bl.a.svenska som främmande språk och på goda kunskaper i invandrar- ochsamhällsfrågor. Studieförbunden är således angelägna om att deras cirkelledareinom della område har etl stabilt kunskapsunderiag. Med hänsyn till sfi-verksamhelenssärskilda karaktär har sfi-cirkelledarna lill övervägande deltillsvidareanställning. Genombeslut meddelade regeringen föreskrifter om kompetenskravför lärare i sfi inom AMU (senasie ändring ). 1 huvudsakinnebär föreskrifterna att lärare kan tillsvida-reförordnas för sfi-undervisningom de är ämneslärare/adjunkter i svenska och/eller moderna språk samt har vissutbildning för sfi-undervisning eller har 120 poäng i för sfi-undervisninglämpliga ämnen samt 3 1/tjänstgöring i sfi pä minst halvtid. AMU-lärarnahar statliga tjänster. 1983/84:199 36 Dekommunalt anställda lärarna vid flyktingförläggningarna i och Mohedahar alla lärarutbildning och statligt reglerade tjänster. SFI-kommitténsförslag vad gäller lärarfrägan omfattade bl.a. särskild lärarutbildning,behörighetsregler m. m. och utgick frän att sfi-utbildningen skulle bedrivas avkomvux och anpassas till denna utbildningsform. Kommittén ansåg emellertid attbehovel av lärare för den nya sfi-utbildningen i första hand borde tillgodosesgenom alt de cirkelledare och lärare som är och varit verksamma inom denhittillsvarande sfi-utbildningen skulle beredas möjlighet att fortsätta som sfi-lärareinom den nya organisationen. Flertaletav de remissinslanser som ytlral sig i lärarfrägorna har inslämt i kommilténsförslag om en lärarutbildning i svenska som främmande språk (andraspråk) samt ikommitténs åsikt atl lärare för sfi i första hand borde rekryteras bland demsom är verksamma som lärare inom den nuvarande sfi-utbildningen inom AMU, vidstudieförbund och i samband med flyktingmottagandet. Bl.a. harunderstrukit vikten av alt den erfarenhet av undervisning i svenska somfrämmandespråk som verksamma lärare har inte tilläts gå till spillo, eftersom dellaskulle få allvarliga konsekvenser för konlinuitelen i undervisningen. SFLframhöll atl man inte kan acceptera en ny organisation av sfi utan atl lärarfrägornalöses och biträdde kommitténs förslag att den nya organisationen skulle byggapå nu verksamma lärare i svenska som främmande språk. Förbundet underströk övergängsproblemenoch menade all särskilda tillsätlningsgrunder borde fastslällas för atl säkrade nu verksamma lärarnas ijänslgöring i en ny organisation. Jaginstämmer med såväl som majoriteten av remissinstanserna i attbehovet av sfi-lärare tills vidare i huvudsak bör kunna tillgodoses genom alterfarenheterna hos nu verksamma sfi- lärare tas lill vara. Min bedömning är atltillgången på sfi-lärare är sådan att det inte blir fråga om nyrekrytering av sfi-lärareunder . Flertaletsfi-lärare i studieförbunden måste anses besitta en sådan reell kompetens iform av ämneskunskaper, undervisningsvana och arbetslivs-ertarenhel all den gerdem goda förutsättningar all förmedla sfi-undervisning enligl den läroplan somkommer att utarbetas. Detter sig därför som ytterst naturligt att kommunerna i första hand utnyttjar ochtar till vara de lärarresurser och den pedagogiska kompetens somstudieförbunden byggt upp. Detta kommer ocksä atl ske genom alt kommunerna fillstörsta delen förulsätls anlita studieförbunden som utbildningsanordnare för grund-sfi. Grund-sfiblir inte en skolform jämförbar med t.ex. komvux och grundvux. Delblir anordnaren, således i första hand studieförbunden, som får uppgiften altanställa lärare och svara för de uppgifter i övrigt som åligger den som ärarbetsgivare. Del kan således inle bli tal om att från statligt häll föreskrivaformella behörighetskrav för tjänster. Staten bör emellertid ange riktlinjerför vilken kompetens som är önskvärd för sfi- 1983/84:199 37 Sådana riktlinjer bör utarbetas i del fortsattaplaneringsarbetet. Det bör ankomma på kommiinerna att se till att de utbildningsanordnaresom anlitas uppfyller de krav och önskemål som bl.a. läroplan och nämndariktlinjer ger uttryck för. Som jagnyss framhållit kommer med den föreslagna ordningen studieförbunden attnormalt ha det fulla arbetsgivaransvaret för de lärare som tas i anspråk för sfi.Någon stallig reglering av tjänster på samma sätt som för andra lärargrupperinom skola och vuxenutbildning blir därmed inte aktuell. Självfallet kan detändå finnas skäl för att vid utformningen av löne-och anställningsvillkorbeakta sambanden mellan sfi-lärarna och andra, jämförbara lärargrupper. Dettaär en fråga för de olika utbildningsanord-narna i deras egenskap av arbetsgivare. På något måste självfallet en nyrekryteringtill sfi- lärampp-gifter säkras. Staten bör ha ett ansvar för att utbildningför sådana uppgifter erbjuds inom högskolan. Utgångspunkten bör härvid varabefintliga utbildningar för olika lärargrupper. Chefen förutbildningsdepartementet avser att i annat sammanhang återkomma till dennafråga. För fortbildning av sfi-lärare bör studieanordnarnaansvara. Ersättningen till kommunerna bör beräknas så att detta möjliggörs. 2.8.1 Lag om kommunernas uppgifter i fråga omgrundläggande svensk undervisning En gmndläggande bestämmelse om skyldighet för kommunerna atltillse atl grund-sfi anordnas för nyinvandrade bör införas i en särskild lag.Där bör också behandlas vissa ytterligare frågor som hänger samman medskyldigheten beträffande sfi. Jag är dock inte beredd att redan nu lägga framett förslag till lagbestämmelser. Vissa tekniska frågor har nämligen närasamband med annan lagsiiftning på utbildningsområdet. Inom regeringskanslietbereds sålunda bl.a. skolförfaltningsutredningens förslag lill ny skollag samlde lagförslag som aktualiseras i prop. 1983/84: 169 om och statligutbildning för vuxna. Den av mig åsyftade lagen bör utarbetas i samband med dettaberedningsarbete. Jag förordar alt regeringen ålerkommer i denna fräga«hösten1984. 2.8.2 Lag om ledighet vid deltagande i grundläggandesvenskundervisning Den föreslagna ordningen för sfi bygger pä en samhälleligmålsättning av innebörd att i princip varje invandrare så snart som möjligtefter bosäll-ningen här bör fä grundläggande kunskaper i svenska språkel och omdel svenska samhället. Den första undervisningen, grund-sfi, kommer i flertaletfall att ske innan invandraren har tillträtt någon anställning. Delta utesluteremellertid inte atl del också kommer att finnas ell behov av all prop.1983/84:199 38 kunna anordna grund-sfi för dem som har fåll anställningoch alltså är arbetstagare. Dessa måste då garanteras räll att vara lediga frånanställningen för denna undervisning. Den nuvarande lagen på området, svenskundervisningslagen,bygger pä att arbetsgivaren skall vara skyldig att ge arbetslagaren ledigt medbibehållna anställningsförmåner för att genomgå svenskundervisning. Arbetsgivarenhar vidare atl i samråd med arbetstagaren och den berörda fackligaorganisationen ta ställning till om förutsättningar för svenskundervisning ärför handen. Den ändrade organisation av sfi som jag nu föreslårskiljer sig på väsentliga punkter frän de förutsättningar som har legat tillgrund för svenskundervisningslagen. Sålunda förutsälts den enskildearbetsgivaren inte längre bära det ekonomiska huvudansvaret för arbetstagarensförsörjning . Det blir vidare kommunen som fär ansvaret atlavgöra vilka invandrare som skall beredas grund-sfi. Svenskundervisningslagenbör därför ersättas med nya lagregler som helt inriktas på rälien till ledighet.I likhet med anser jag nämligen all reglerna i sludieledighelslageninte är lämpligl avpassade för sådan utbildning som det här gäller. Enligt sludieledighelslagenförvärvas rätten till ledighet först efter sex månaders anställning. Vidare hararbetsgivaren enligt denna lag stora möjligheter atl påverka ledighetensförläggning genom att skjuta på den i upp lill två är. Jag skall här ange huvuddragen i en ny lagstiftning somger räll lill ledighel från anställningen för atl genomgå grund-sfi. Tillsjälva lagförslaget avser jag alt återkomma . Jag anser delnämligen väsentligt atl den nya ledighelslagen utarbetas i samband med deförfattningar som avses reglera kommunernas ansvar för grund-sfi. Önskvärdhetenav samordning och effektivitet i utbildningen, liksom de pedagogiska kraven,medför atl arbetslagarna och arbetsgivarna inte kan ges del avgörandeinflytandet över utbildningens omfattning och förläggning. Ramarna förundervisningen kommer att främst bli beroende av vilka utbildningsresurser somfinns pä nivå och av hur dessa resurser disponeras. Flertaletinvandrare kommer atl genomgå grund-sfi innan någon anställning tillträds, ochdel blir därför i första hand dessa invandrares förhållanden som styrutbildningens uppläggning. Detta innebär naturligtvis inte atl varje möjlighettill påverkan i dessa avseenden frän arbetsgivare och arbetstagare skulle varautesluten. Som jag har framhållit är det angeläget all det sker elt samrådmellan kommunen, studieanordnaren och de lokala parterna när utbildningsplanerför arbetstagare läggs upp. Målet bör vara alt alla frågor kring utbildningenoch dess förläggning löses vid detta samråd. Kommunen bör efter samrådet kunnafalla beslut om atl anta arbetstagaren lill grund-sfi och ange utbildningens omfaliningoch föriäggning. Såsom har framgått bör grund-sfi för arbetstagarehuvudsakligen 1983/84:199 39 läggasupp som halvtidsstudier, vilka beräknas kräva en förkortning till hälften avden normala arbetstiden (20 limmar/vecka). Grund-sfi bör emellertid även kunnaläggas upp som heUidssludier. En ny ledighetslag bör knyta an till detta ochgarantera alt arbetstagarna får erforderlig ledighet. 1 övrigt bör lageninnehålla regler om anställningsskydd m.m. efter mönster av annan ledighelslagsliftning.Jag delar vidare SFl-kommitléns uppfattning atl all ledig tid skall anses somarbetad tid. betyder bl.a., som jag tidigare nämnt, alt ledigheten kommerall vara semesteriönegrun-dande. Vad som sagts gällerendast grund-sfi. Rätt till ledighet för deltagande i påbyggnads-sfi i bl.a.studieförbund bör regleras i sludieledighelslagen. Flertalet invandrare päarbetsmarknaden torde tillhöra de grupper vilkas ledighet för studier enligl 7§ andra stycket sludieledighelslagen bör prioriteras enligt den lagen. I deua sammanhang vill jagocksä la upp frågan om den fortsatta hanteringen av det s. k. . SFI-regislretär del register hos SÖ som inrättades i samband med svenskundervisningslagenstillkomst. Till registret rapporterar arbetsgivare och studieanordnare delsvilka invandrare som efter prövning beslutats vara undantagna från rättigheter enligllagen, dels deltagande i sfi-undervisning. En översyn av gjordesär 1980 av en särskild utredare. Översynen har redovisats i departementspromemorian(DsU 1980:10) Översyn av . Utredaren drog slutsatsen alt SFI-regislretutan nägra allvarliga nackdelar skulle kunna läggas ned. Sä har emellerfid inteskelt i avvaktan pä beslul om den framlida utformningen av sfi. Med den av migföreslagna konstruktionen av svenskundervisningslagen kommer del huvudsakligamotivet för SFI- registret au bortfalla. Behovet av att kontrollera om endeltagare tidigare fått del av grund-sfi med timersättning kan tillgodosesgenom kontakt mellan kommuner pä samma sätt som för grundvux. Jag förordardärför alt SFI-regislret avvecklas samlidigt med att det nya systemet för sfiträder i kraft. 2.9Statsbidrag till grundläggande svenskundervisning och påbyggnadsundervisning Statsbidragbör även i fortsättningen lämnas för insatser som motsvarar dem som staten nusvarar för. De förändringar som jaghar föreslagit vad gäller huvudmannaskap och organisation innebär effekliviseringari sfi-systemet. Ett samlat kommunall ansvar för grund-sfi möjliggör en merarationell administration samt mera homogent sammansatta och något större undervisningsgrupper.Kvaliteten på undervisningen kan förbättras och kostnaderna hällas under bättrekontroll än hiuills. Den nya organisationen av sfiförutsätter ett statsbidragssystem som är lätt att administrera och enkelt tillsin konstruktion. 1983/84:199 40 tionmed många delaljregler av del slag som gäller för studieförbundens sfi-verksamhelbör således undvikas. 1 del nya syslemel förutsälts kommunerna få frihet attutforma undervisningen så atl lokala lösningar uppmuntras och läsningar avresurser undviks. Detta underlättas om statsbidraget är schabloniserat.Statsbidraget till grund-sfi bör därför enligt min mening beräknas enligt schabloniseraderegler. Jag vill nu redovisa vissa principer för beräkningen av statsbidrag förgrund-sfi. Engrundläggande förutsättning för konstruktionen, av ett statsbidragssystem för gmnd-sfiär att staten bör ha ell ansvar för att nya invandrare bereds möjligheter attgenomgå svenskundervisning. Vid bedömningen av behovet av sfi-undervisning bördärför, som jag har anfört, nyinvandringen ligga till grund. Jagutgår vidare från atl deltagarna i grund-sfi skall ges undervisning i genomsnittligt400 timmar. En del kan behöva mer, medan andra kan behöva mindre undervisningberoende pä tidigare studier, utbildningsbakgrund, fortsatta utbildningsplaneretc. Deltagare i grundvux kan i princip förutsättas fä sä mycketsvenskundervisning att de oftast inte är i behov av grund-sfi. Invandrare somfortsätter till AMU bör kunna göra det efter kortare gmnd-sfi motsvarande igenomsnitt . Som grund för statsbidragsberäkningarna för grund-sfibör en antagen studietid om 330 undervisningslimmar per person kunna tjäna. Somjag tidigare framhållit bör del vara möjligt att i det nya sfi- systemet meddess mera enhetliga organisation bedriva undervisning i något större grupper änf. Behovet av flexibilitet beträffande gruppstorlek är emellertid stort.För vissa deltagare kan det vara nödvändigt att bedrivaundervisning i små grupper, medan det för andra bör vara möjligt atl inrättastörre studiegrupper. Del väsentliga är alt grupperna blir väl sammansatta medhänsyn till bl.a. utbildningsbakgrund och språkliga förutsättningar. Jag villhär hänvisa till vad jag har sagt i denna fråga. Jag förordar motdenna bakgrund all statsbidraget för grund-sfi beräknas efter en genomsnillliggruppstorlek pä 12 deltagare. Den kommun som har en invandring omfattandemindre än 12 nyinvandrade bör sträva efter att i första hand anordnautbildningen genom samverkan med andra kommuner. Statsbidragtill kommunerna för grund-sfi bör lämnas för administrativa uppgifter som t.ex. information, rekrytering och samråd med studieanordnare och parter påarbetsmarknaden saml för utgifter för lärariöner, läromedel, lokaler,tolkar/fackmän, fortbildning samt lönebikostnader och sociala avgifter. Frånde utgångspunkter jag här angett bör det ankomma pä kommunen alt enligtstatsbidragsreglerna dimensionera och organisera grund-sfi. För att möjliggörakontroll över den statliga medelsförbrukningen bör i statsbidragssystemet ingåen enkel rutin för fortlöpande rapportering av planeringsläget beträffandeverksamhetens utveckling. Prop.1983/84:199 41 Det fortsatta beredningsarbetet vad gällerstatsbidragssystem för grund-sfi bör bedrivas med utgångspunkt i de nu angivna riktUnjerna.Jag förordar all regeringen i början av är 1985 ålerkommer med elt preciseratförslag till statsbidragsregler för grund-sfi och till beräkningar av kostnaderna,anslagsfrågor m. m. Statsbidrag till timersättning vid deltagande i grund-sfibör dimensioneras efter beräknat antal deltagare i grund-sfi. Alla som blirantagna till grund-sfi bör, som jag har angett, få timersättning.Särskilda resurser bör beräknas för detta. Statsbidraget lill påbyggnads-sfi i studieförbund börberäknas så atl studiecirklarna kan erbjudas utan avgift för deltagarna. De schabloniseraderegler för statsbidrag som gäller övrig cirkelverksamhet bör gälla också påbyggnads-sfi,dvs. utformas som schablonbidrag och tilläggsbidrag. Påbyggnads-sfi i AMU fömlsäus inordnas som en del i denreguljära arbelsmarknadsulbildningen. Frägan om AMU:s framtida organisationbereds f n. inom . 2.10 Ekonomiska konsekvenser och finansiering av det nyasystemet för svenskundervisning Som framgår av vad jag har framhållit satsarstaten f n. betydande resurser på svenskundervisning för invandrare i olikaformer. De kostnader för sfi i studieförbundens regi, som beräknas underanslaget Undervisning för invandrare i svenska språket m.m., uppgår /84 till ca 98 milj. kr. Svenskundervisning inom ramen för detstatliga flyktingomhändertagandet finansieras över anslaget Åtgärder förflyktingar och resursåtgången härför har beräknats till 35 milj. kr. Undervisningskostnaderna för den sfi som anordnas inom AMUbelastar anslaget Arbetsmarknadsutbildning. Någon exakt redovisning av hurstor del av kostnaderna inom AMU som avser sfi inkl. s.k. informationsdagar förinvandrare finns inte och dessa kostnader är därför svära att beräkna.Uppskattningsvis kan kostnaderna för sfi inom AMU antas uppgå till minst ca 200milj. under /84, varav drygt hälften för utbildningsbidrag lilldeltagarna. Utbildningsbidragen finansieras över anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag och genomarbetsgivaravgifter. Som har redovisats svarar arbetsgivarna ocksädirekt för lönekostnader i samband med anställdas deltagande i sfi enligtsvenskundervisningslagen. Förslagen i det föregående syftar bl. a. till alteffektivisera sfi- undervisningen så att resurserna kan utnyttjas bättre än f n.och i ökad utsträckning komma de invandrare till del som har det största behovelav svenskundervisning. Bl.a. de förslag som jag har lämnat i fråga ommålgrupper för svenskundervisningen bör - vid en i stort sett oförändradomfattning pä nyinvandringen - kunna leda till att vissa resurser frigörs. Prop.1983/84:199 42 kategorier som kan få sfi men som i princip inte börfå del av grund-sfi i det föreslagna systemet är utländska medborgare somväntar på beslut i fråga om uppehällstillsländ i landet saml sådana utländskamedborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål. Sammantagnainnebär mina förslag en mer medveten kanalisering av sfi-resurserna till deinvandrare som bedöms ha det slörsla behovel av svenskundervisning. Den enhetligare organisation av undervisningen som jag harföreslagit bör också leda lill elt bällre resursutnyttjande genom all denmöjliggör såväl administrativa som pedagogiska vinsler. Vad jag här främstavser är alt undervisningsgrupperna kan göras slörre, nivågrupperingen blibättre och värvning av studier och arbete bli en mera vanlig modell. Enligl milt förslag bör kommunerna svara för vissaadministrativa uppgifter beträffande grund-sfi. För dessa bör kommunerna, somjag redan föreslagit, få ersättning. Effekterna för den samlade kommunalaverksamheten av kommunens nya uppgifter i samband med grund-sfi blir emellerfidmanliga i jämförelse med förslag. Förslaget om limersättning vid deltagande i grund-sfiinnebär elt nytt statligt åtagande. Sammantaget räknar jag med all målen försvenskundervisningen genom de organisatoriska och andra förändringar som jaghar föreslagit kan uppnås med mindre resurser än f. n. Det är dock av fleraskäl inle möjligt att nu uppskatta den samhällsekonomiska effekten av dessaförändringar. Den blir bl.a. beroende av hur mänga invandrare som eftergenomgängen grund-sfi kommer atl gå vidare lill påbyggnads-sfi inom AMU eller istudieförbund. Den närmare utformningen av stalsbidragsreglerna kommer ocksåalt inverka. SFI-kommiltén har föreslagit en viss höjning avarbetsgivaravgiften. Statens kostnader för del av mig förordade systemet kanfinansieras inom ramen för de kostnader för sfi som betalas överstatsbudgeten. Jag vill understryka all arbetsgivarna, genom redan existerandearbetsgivaravgift lill utbildningsbidrag för sfi-sludier i AMU, kommer attbidra lill att finansiera det nya sfi-syslemet, dvs. en avgift som motsvararca 75 milj. kr. 2.11 Genomförande och övergångsfrågor Del nya sfi-systemel bör träda i kraft fr.o.m. den Ijanuari 1986. Det innebär atl kommunernas skyldighet att ansvara förgrundläggande svenskundervisning bör gälla från detta datum. Samlidigt bör nyaregler för statsbidrag till sfi-undervisning träda i kraft. Även de nyareglerna om räll lill ledighel bör då träda i kraft. Med hänsyn lill all del nya sfi-syslemet kommer altmedföra vissa organisatoriska förändringar kan vissa övergångsproblem komma atluppstå i samband med reformens ikraftträdande och genomförande. Prop.1983/84:199 43 lösasså att olägenheterna för invandrarna, kommunerna och studieförbund den blir såsmå som möjligt. Det bör fä ankomma på regeringen eller på myndighet somregeringen bestämmer att utfärda särskilda övergångsbestämmelser om såerfordras. Genomall ansvaret atl anordna grund-sfi förutsätts bli en uppgift förändrasstudieförbundens roll och uppgifter. Den försöksverksamhet med undervisningför invandrare i svenska språket m. m. som studieförbunden bedrivit sedan år1965 upphör därmed. Studieförbunden har som jag tidigare framhållit i mycketvarierande grad engagerat sig i sfi-verksamhet. För vissa förbund har sfiblivit en fast del av verksamheten. Det är naturiigt att förutsätta att dessastudieförbund i slor utslräck-ning kommer all anlitas av kommunerna för attgenomföra grund-sfi och också kommer alt ha en dominerande andel av den påbyggnads-sfisom förulsätls bedrivas i studieförbund. Resurser som dessa studieförbund harbyggt upp i form av lokaler, personal m. m. kan sålunda las till vara i det nyasfi-syslemet både för kurser i grund-sfi på kommunens uppdrag och för påbyggnads-cirklarsom studieförbunden själva ansvarar för. Ävendelar av resurser som byggts upp vid många AMU-center för sfi-verksamhet kommeralt kunna tas lill vara i del nya sfi-syslemet. En del av lärarna kommersannolikt alt kunna arbeia med grund-sfi hos studieförbund, medan andra kommeralt kunna behälla sin anställning inom AMU och arbeta med påbyggnads-sfi ellerannan yrkesförberedande undervisning för invandrare. Beträffande lärare ochannan personal inom AMU som inte kan beredas fortsatt anställning inom grund-sfieller påbyggnads-sfi eller annan verksamhet inom AMU vill jag erinra om delstatliga trygghetsavtal (TrA-S) som trädde i kraft . För ulbildnings-omrädelfinns etl motsvarande avtal som gäller kommunalt anställda lärare (). Depersonaladministrativa åtgärder som regleras i avtalen tlnns angivna i prop.1983/84:42. Denhuvudmanna- och organisationsmodell för grund-sfi som jag har föreslagitinnebär sålunda ett bättre utnyttjande av existerande resurser utan atlomfattande organisatoriska förändringar behöver göras. Även om organisationsförändringarnainte blir så omfattande som vid ett förverkligande av förslagkommer de att medföra en del övergångsproblem som måste lösas i samråd mellanberörda parter, såväl på lokal och regional som på central nivå. Det är därförviktigt all sådant samråd initieras efter ettriksdagsbeslut . Jag förordar därför alt en organisationskommittéför det fortsatta arbetet tillsätts med uppgift alt närmare planera och läggafram förslag om reformens genomförande. I organisationskommittén bör bl.a.ingå företrädare för . , , SÖoch AMS. De uppgifter som bör läggas på organisationskommittén gäller bl. a. lärarfrågor,ansvarsfördelningsfrågor på bl. a. central nivå, vissa frågor av 1983/84:199 44 administralivart, särskilda informationsinsatser beträffande s.k. gamla invandrare samlandra övergängs- och genomförandefrägor.