prop · G703194 · 1983-12-31 00:00:00 — 28 § Om synnerliga skäl föreliggerfår inskrivningsmyndigheten bevilja anstånd med att betala skatten. 29 § fårinte lämna ul handling, som ligger lill grund för skattens fastställande, ellerpantbrev, förrän skatten har betalats. Haren inteckning förts över frän skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret isamband med att ett skeppsbygge registrerats som skepp, får inte nationalitetshandlingför skeppet lämnas ut förrän skatten för inteckningen har betalats. 30 §Har den skttskyldige inte betalat skatt inom föreskriven tid, skall restavgift tas ut med för varje hel krona av den skatt som inle har betalats i rätt tid, dock med . Öretal jämnas till närmast högre hela krontal. Restavgift betalas till inksrivningsmyndigheten. Inskrivningsmyndighetenfår befria från restavgift, om dröjsmålet med betalningen är obetydligt ellerdet annars finns särskilda skäl. 31 §Har skatt inle betalats inom föreskriven tid, skall skattebeloppet jämte i förekommande fall restavgift på framställning av inskrivningsmyn digheten tas ut genom utmätning. 32 § Har efter det att beslut meddelats om fastställande av skatt a) lagfart,inskrivning av tomträtt eller av förvärv av skepp eller inteck ning undanröjts genom dom eller beslul som vunnit laga kraft, b) inskrivningav förvärv av skepp avförts enligt 14 § tredje stycket sjölagen (1895:35 s. 1), kan den skattskyldige fä återvinning av skatten. Beslutom återvinning medför befrielse frän skyldighet atl betala fastställd skatt,eller rätt att återfå skatt som har betalats. 33 §Beslul om återvinning meddelas av inskrivningsmyndigheten. Ansö kan om återvinning görs skriftligen hos myndigheten inom ett är efter det atl förutsättningar för återvinning inträtt. Ansökan får dock alltid göras för inskrivningsmyndighetens beslut om skattens fastställande. 34 §Inskrivningsmyndighets beslut enligt denna lag får överklagas ge nom besvär hos hovrätten av den skattskyldige och granskningsmyndighe ten. Beslutom föreläggande av vite får inte överklagas. Prop.1983/84:194 47 35 §Besvär över inskrivningsmyndighets beslut enligt denna lag skall ges in till inskrivningsmyndigheten och vara ställda till hovrätten. Beslutsom innefattar prövning av fråga om fastställande eller återvinning av skatt,får överklagas inom tre är för beslutet. Har en part anfört besväroch vill även motparten överklaga beslutet, skall dennes besvär ha kommit intill hovrätten från det att delgivning som avses i 52 kap. 7 §rättegångsbalken har skett. Prövningen av frägan om motpartens besvärstalan harfullföljts på föreskrivet sätt och inom rätt tid skall göras av hovrätten. Närbesvär behörigen anförts över beslut, som avses i andra stycket, skallhovrätten alltid höra klagandens motpart över besvären. 36 §Inskrivningsmyndigheten skall återbetala skatt enligt denna lag. Detta skall ske även om det beslut som ligger till grund för återbetalningen ännu inte har vunnit laga kraft. Räntaskall, om inte annat följer av 38 §, utgå pä det återbetalade beloppet från ochmed den dag då skatten har betalats till den dag då återbetalning görs. Räntaberäknas för visst kalenderår efter den högre av de räntesatser som gäller förberäkning av ränta för året enligt 69 § 1 mom. andra stycket uppbördslagen(1953:272). Ränta utgår endast om räntebeloppet överstiger . Vidränteberäkningen skall avrundning ske till närmast högre hela krontal. Tillsynöver beslut om skatt 37 §Inskrivningsmyndighets beslut i ärenden om fastställande eller åter av stämpelskatt skall granskas av den myndighet som regeringen förordnar. för det allmännas talan. 38 §Regeringen eller den myndighet regeringen förordnar kan i särskilda fall när synnerliga skäl föreligger medge befrielse från eller återbetalning av skatt. Vidbeslut om återbetalning av skatt, som meddelas med stöd av första stycket skallregeringen eller myndighet som där sägs, förordna i vad mån ränta skall utgå pådet skattebelopp som skall återbetalas. 39 §Har regeringen med stöd av 19 kap. 24 § jordabalken för viss in skrivningsmyndighets område eller del av sådant område bestämt all in skrivning skall ske i inskrivningsregister i stället för i fastighetsbok eller Prop.1983/84:194 48 tomträltsbok,meddelar regeringen de föreskrifter som behövs för skattens betalning.Regeringen får därvid besluta om undantag från 29 §. 40§ De föreskrifter som fordras för tillämpning av denna lag, meddelas avregeringen eller den myndighet regeringen förordnar. Dennalag träder i kraft då stämpelskattelagen (1964:308) skall upphöra att gälla. Äldre beslämmelser gällerfortfarande i ärenden där före ikraftträdandet skatten har fastställts isamband med att ansökan om inskrivningsåtgärd har förklarats vilande, Skatteplikt föreligger inte ifråga om förvärv av tomträtter pä vilket övergångsbestämmelserna till lagen(1953:415) angående ändring i lagen (1907:36 s. 1) om nyttjanderätt till fastegendom, 4 kap. sistnämnda lag, skall tillämpas i sin äldre lydelse. Skattskyldighet föreligger inlevid förvärv av fast egendom genom tillskott till bolag i enlighet med lagen(1963:583) om avveckling av fideikommiss. Äldre bestämmelser omskattefrihet gäller fortfarande i fråga om förvärv som skett med slöd av lagen(1925:334) om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavare alt inlösa undernyttjanderätt upplåtet område. Har inteckning dödats eller av annan anledningupphört alt gälla före ikraftträdandet skall 12 § i den gamla lagen fortfarandetillämpas. Äldre bestämmelser omåtervinning gäller för skatt som har fastställts före ikraftträdandet. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning lill en föreskrift som har ersatts av en bestämmelse idenna lag lillämpas i stället den nya bestämmelsen. Prop.1983/84:194 49 Sammanställning av remissyttrandena över stämpelskatteutredningensbetänkande (SOU 1983:8) Stämpelskatt Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls avdomstolsverket (DV), (), kammarkollegiet, (), lantmäteriverket, , ,inskrivningsmyndigheterna i , , , och domsagor,, , länsstyrelserna i ,och , lokala skattemyndigheterna iNorrtälje, och fögderier, fastig-helsbitdningsutredningen (Ju1979:11), skatteindrivningsutredningen (B 1981:02) bankinspektionen.Konungariket sladshypotekskassa, landstingsförbundet, . , , Sverigesadvokatsamfund, allmänna hypoteksbank. (), tandsorganisationen i (LO),, (), , , Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC) och tandsting. Remissinstanserna har genomgående anfört atl utredningensförslag innebär förenklingar och i stort är lämpade atl läggas till grund förny lagstiftning. Förslagel atl skilja reglerna om stämpelskall hos inskrivningsmyndigheternaresp. hos RSV har också genomgående ansetts vara till fördel. Vissa av utredningens förslag i olika frågor har dock röntkritik. Del gäller framför allt förslagen om slopande av den dubblastämpelskatten, senareläggning av tiden för skattskyldighetens inträde ochslopande av reglerna om transporlköp. Flera remissinstanser har också tagit uppvissa frågor där utredningen inte föreslagit ändringar. Det rör bl.a.överföring av mark genom fastighetsreglering, kommunernas förvärv samt reglerom efterbeskattning och rättelse av felaktiga beslut. 4 1983/84. Prop.1983/84:194 50 Några remissinstanser delar utredningens uppfattning atldet inte längre finns skäl att ta ut dubbel stämpelskalt för juridiskapersoner. Bl.a. åberopas att ett slopande av den dubbla skatten medförförenklingar. Ett stort antal remissinslanser motsätter sig dock enskatteomläggning som innebär alt skatten för fysiska personer höjs. Någraremissinstanser anser alt erforderliga förenklingar kan åstadkommas enbartgenom att återvinnings-reglerna slopas, men med bibehållande av den dubblastämpelskatten. DV och kammarkollegiet ifrågasätter således en övervällringav de juridiska personernas skattebörda på enskilda personer. De påpekar altönskade administrativa vinster kan uppnås genom atl återvinningsinstitutelslopas. har liknande synpunkter och anför att dennuvarande ordningen inte föranleder några betydande tillämpningssvårigheter.Svea hovrätt anser att förslagel innebär förenklingar men atl konsekvensernaför de skattskyldiga inte har belysts. , allmänna hypoteksbank ochfastighetsägareförbundet tillstyrker alt den dubbla stämpelskatten slopas menavstyrker att den generella nivån höjs. Även , ,och avstyrker höjningen av stämpelskatten. anför atl den föreslagna höjningen"innebär en betydande belastning på fastighetsaffärer gjorda avprivatpersoner. Med den besvärliga fastighetsmarknad som råder är det olyckligtmed sådana ytterligare belastningar, vilka försämrar förutsättningarna för enfungerande marknad. En höjning av skattesatsen bör därför undvikas. Utredningensförslag skulle enligt dess egna beräkningar medföra en faktisk sammantagenskallehöjning, som alltså skulle drabba privata fastighetsaffärer och därmed enredan hårt drabbad marknad. En höjning skulle försvära för en frånbostadssocial synpunkt önskvärd rörlighet på bostadsmarknaden." Sverigesallmänna hypoteksbank anför bl.a. att den föreslagna stämpelskattehöjningeninnebär kostnadsökningar för det svenska jordbruket. AFR påpekar att enskildasfastighetsinnehav nära nog uteslutande består av schablontaxerade fastigheteravsedda för bostadsändamål och att en ökning av förvärvskoslnaderna för deltabestånd slår direkt på boendekostnaderna. anför attden ekonomiska situationen för många småhusägare nu är svår och att redan mednuvarande skattesals stämpelskatten är en stor utgift vid husköp. Förbundetanför vidare: "Till följd av svårigheterna på arbetsmarknaden är delviktigt att byte av arbetsplats och bostad ej försvåras pä grund av lågomsättning inom fastighetsmarknaden. Till följd av de rådande förhållandenainom småhusområdet föreligger emellertid redan nu stora hinder för en tillräckligtsnabb omsättning. Dessa svårigheter skulle öka ytterligare om stämpelskattenhöjs." Prop.1983/84:194 51 Några remissinstanser, ,bankinspektionen, , SI och LO, tillstyrker dockförslaget. "Enligt inspektionens uppfattning måste del urnäringslivssynpunkt vara en klar fördel att den för juridiska personerspeciella kostnaden för lagfartsstämpel faller bort. Detta innebär inte barafördelar ur kostnadssynpunkt utan torde även ge rationaliseringsvinster. Enolägenhet blir givetvis att den motsvarande kostnaden för fysiska personer blirnågol högre. Å andra sidan får inle dessa ölägenheter överdrivas. Del ärnaturligt att skallebortfallet kompenseras. Skaltehöjningen kan för ennormalvilla uppskattas till , vilken kostnad i sig inte tordeverka återhållande pä fastighetsmarknaden. Det bör dock understrykas all dennakompensation blir avsevärt större än skattebortfallet. Del senare har beräknatstill , medan intäkterna pä grund av den höjda stämpelskatten kanförväntas uppgå till i slorieksordningen ." 4 Tidpunkten för skattskyldighetens inträde De flesta av remissinstanserna tillstyrker atl tidpunktenför skattskyldighetens inträde flyttas till tidpunkten för beviljande avlagfart. I huvudsak åberopas därvid att systemet förenklas genom att antaletåtervinningsfall blir lägre. Sådana synpunkter framförs av CFD, RSV,inskrivningsmyndigheten i domsaga, ,fastighetsbildnings-utredningen, , Sverigesadvokatsamfund, allmänna hypoteksbank, . Även AFR och SI tillstyrker förslaget. och allmänna hypoteksbankanser också att det frän teoretisk synpunkt är mest korrekt alt låta liden förlagfartens beviljande utgöra lidpunkten för skattskyldighetens inträde.Stämpelskatten kan nämligen ses som en skall på fastighetsomsätlningen ochomsättningen kan inle anses definitiv förrän lagfarten är beviljad. Bankinspektionen anser alt förskjutningen avskattskyldighetens inträde är en nyttig rationalisering och atl den kommer altunderlätta för faslig-hetsägarna att söka vilande lagfart och inteckning istörre omfattning än vad som f n. är fallet. Inspektionen anför att den i sinverksamhet sett exempel på rätlsföriuster på grund av alt vilande lagfart ellerinteckning inte har sökts i lid. DV tillstyrker endast med tvekan utredningens förslag ochanför: "Man måste ulgå från att viljan all fullfölja en vilandeförklaradansökan minskar högst väsentligt om skallskyldigheten inträder först då ansökanbeviljas. De IM som inte för inskrivningsregister kommer därigenom att åsamkasarbete med att kanske under läng lid regislerhålla ett i förhällande tilldagens situation utökat antal vilandeförklarade ansökningar och bevaka Prop.1983/84:194 52 att de fullföljs. Vidare kommer IM troligen all få ettbetydande merarbete med all förelägga försumliga sökande att fullfölja sinaansökningar. Som antytts kommer troligen antalet vilandeförklaradeansökningar att öka. Ränteförlusterna skulle därigenom kunna komma atlöversliga de av utredningen beräknade. Utredningenhar vidare överskattat betydelsen av de vinster som upp står genom att vissa återvinningsfall slopas, eftersom återvinningsinstitutel som sådant kvarstår. Alla IM tvingas därför upprätthälla rutiner för delta. Med hänsyn till nu angivna förhållanden är DV inte berett alt tillstyrka att tidpunkten för skattskyldighetens inträde ändras enligt utredningens för slag. Det erfordras enligt DV:s uppfattning ytterligare fördelar för alt förslaget skall kunna tillstyrkas. En sådan fördel skulle vara att helt slopa återvinning." -............. "Endasi under förutsättning atlåtervinnings reglerna helt slopas tillstyrker DV att tidpunkten för skattskyldighetens inträde ändras." Kammarkollegiet och i läntillstyrker utredningens förslag men påpekar att del utan särskilda åtgärderfinns risk för ett skattebortfall. "Kollegiet tillstyrker utredningens förslag.Kollegiet förutsätter alt i enlighet med domstolsverkels förklaring reglerskapas så all vilandeförklarade ansökningar antingen fullföljs eller förklarasförfallna inom skälig tidrymd. Delta måste vara en förutsättning för atl föriäggaskattskyldighetens inträde till lagfartens resp. inskrivningens beviljande.Annars skulle förslaget tydligen öppna möjlighet atl fullgöra lagfarlsplikienoch få det sakrättsliga skyddet av lagfarlsansökan med altbeskattningen uteblir. Detta måste hindras särskilt om ingen ekonomisk påföljdinträder vid uppskov med beskattningen. Utredningen har inle föreslagit någonsådan påföljd." avstyrker utredningens förslag.Tingsrätten anför: "Enligt tingsrättens mening är del lill fördel förverksamheten vid IM att stämpelskalt las ut när IM första gången tar uppansökningen lill prövning. Återvinningsärenden som föranleds av atl vilandeförklaradeansökningar avslagits eller ätertagits är inte särskilt vanliga och inle hellerkomplicerade atl handlägga. Ej heller vållar köpekontrakt med och arealuppgifter problem. Tingsrätten befarar atl vilandeförklaradeansökningar inte kommer all fullföljas lika snabbi som f.n. om utredningsförslagetgenomförs. Förändrade handläggningsruliner för alt kontrollera all fullföljdsker föranleder elt merarbete för IM. Några betydande lättnader för IM medförinte utredningens förslag. Tingsrätten avstyrker därför förslaget i dennadel." Prop.1983/84:194 53 DV anser som har nämnts att om tidpunkten förskattskyldighetens inträde ändras bör det merarbete detta ger upphov till förinskrivningsmyndigheterna kompenseras genom att samtliga ålervinningsreglerslopas. "De ätervinningssituationer som kvarstår enligtförslaget är mycket sällsynta. Enligl uppgift från sjöfartsregistret har t.ex.under de senaste åren troligen inget fall av återvinning ägt rum därför attinskrivning av förvärv av skepp avförts enligt 14 § tredje stycket sjölagen.Det är enligt DV:s uppfattning därför onödigt att belasta IM med attupprätthålla en särskild rutin för dessa fall. DV delar dock utredningensuppfattning (sid. 53) att det skulle vara principiellt felaktigt att beskatta eltförvärv som domstol förklarat ogiltigt. Rätten att få återbetalning av skallbör beslå, men återbetalning bör ske genom dispensförfarandet enligt 38 §. Det merarbeteett slopande av ålervinningsreglerna medför för kammarkollegiet uppvägs i vissmän av att kammarkollegiets granskning av återvinningsärenden upphör." Även inskrivningsmyndigheten i domsaga anförliknande synpunkter. Enligt inskrivningsmyndigheten bör i stället föråtervinningsreglerna införas en bestämmelse att den domstol som undanröjer t.ex.en lagfart även skall förordna om återbetalning av skatten. I andra hand bördispensförfarandet kunna användas. anser dock inte att det finns skälatt ytteriigare begränsa återvinningsreglerna. AFR ansluter sig inle tillförslaget att ta bort bestämmelserna om återvinning i samband med juridiskapersoners vidareförsäljningar. anser dock atl rälien tillåtervinning vid juridiska personers vidareförsäljning kan tas bort eller begränsas(tingsrätten motsätter sig utredningens förslag om alt slopa den dubblastämpelskatten för juridiska personer). Några remissinstanser, och Östersundstingsrätter, inskrivningsmyndigheten i domsaga, advokatsamfundoch LO, tillstyrker förslaget. anför att reglerna oftainnebär merarbete för inskrivningsmyndigheterna genom atl allmänheten ringeroch frågar. Ärendena kräver dessutom enligt tingsrätten inte sällan kompletteringar.Inskrivningsmyndigheten i domsaga anför att reglerna om skattefrihet vidtransportköp i ett visst fall kan utnyttjas så att en fastighetsöverlåtelsehelt undgår beskattning. Flera remissinstanser, i huvudsak med anknytning tillbank- eller fastighetsägarintressen, motsätter sig dock att rätten tillskattebefrielse vid Prop.1983/84:194 54 Avstyrker utredningsförslaget görsåledes inskrivningsmyndigheten i domsaga. , , ,, 57 och . i domsaga anser att de skälsom åberopats för att slopa skattefriheten inte är tillräckligt starka iförhällande till de billighetsskäl som motiverade den. är merarbetet med ärenden av delta slag endastmarginell. "Utredningen föreslår atl den skattefrihet som f n.finns vid s.k. transporlköp slopas. Som skäl åberopar utredningen atl skallefrithetenenbart kan åtnjutas vid försäljning på oförändrade villkor saml att sådanaförsäljningar är sällan förekommande i praktiken. Ett slopande avskallefriheten innebär även enligt utredningens uppfattning att regelsystemetförenklas. Kassastyrelsen vill emellertid i sammanhanget peka på utvecklingenunder senare tid med ett kraftigt ökande antal låntagare med betalningssvärig-heter.En följd härav har blivit atl stadshypoleksföreningarna vid exekutivaauktioner nödgats inropa belånade fastigheter för atl skydda sina fordringar.Enligt 46 § reglementet 1968:654 för stadshypotekskassaoch för stadshypoteksföreningar skall förening avyttra inropad fastighet säsnart del lämpligen kan ske och senast då avyttring kan äga rum utan förlustför föreningen. Delta stadgande, som även har motsvarigheter i övrigbanklagstiftning, synes utredningen inte ha beaktat. Det kan enligt styrelseninte vara riktigt atl dubbel stämpelskatt skall utgå i de fall dä en sladshypoteksföreningtransporterar ett köp vid exekutiv auktion på oförändrade villkor. Styrelsen motsättersig alltså utredningens förslag i denna del. Det kan tilläggas atl en annanprincip har kommit lill uttryck i andra beskattningssammanhang. I t.ex. 46 §arvs- och gåvoskattelagen finns bestämmelser om eftergift av skall för delfall arvs- eller gåvoskatt redan uttagits före dödsfallet. Enliglkassastyrelsens uppfattning borde motsvarande princip kunna hävdas när enfastighetsförsäljning följer viss efter en försäljning som stämpelbeskattals." Liknande synpunkter anförs av Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen framhåller alt reglerna om skattefrihet fyller enriklig funktion och anför: "Det förekommer att en fastighelsköpare kort lidefter förvärvet vill sälta en annan person i sitt ställe. Anledningen härtillkan vara all en vidareförsäljning måste ske, t.ex. på grund av ändradefamiljeförhållanden. Det kan ocksä förhälla sig pä det sättet att man på köparsidaninte tagit definitiv ställning lill vem eller vilka som formellt skall varafastighetsägare. Det är då möjligt att mer eller mindre preliminärt ange någonsom köpare och därefter med tillämpning av reglerna om transportköp utan störrekostnader föra över äganderätten lill den eller dem som enligl vad mansedermera kommer fram till skall äga fasligheten. Även om således ifrågavarandebestämmelser har kommit att få praktisk betydelse i vissa situationer, villsparbanksföreningen inte bestämt hävda alt det därmed 1983/84:194 55 föreliggertillräckliga skäl att behålla de nuvarande skattefrihetsreglerna. uppfattning är del dock rimligt att bestämmelserna om transportköp färvara kvar, trots den förenkling som regelsystemet undergår genomutredningsförslaget." anför att särskilt när del gäller juridiska personers fastighelsförvärvtransportköp förekommer i en serie noga förberedda affärstransaktioner. AFRoch pekar på att det vid fastighetsköp oftaförekommer att en köpare inte visar sig ha ekonomiska förutsättningar för attfullfölja elt köp och atl överlåtelsen då måste transporteras. "Förbundetsmedlemmar - samtliga auktoriserade fastighetsmäklare -har rapporterat alt ettköp resp. försäljning av elt småhus är en långt mer komplicerad affär äntidigare. Många frågor måste lösas före tillträdet. Nya lån anskaffas,säljarens bostadsfråga måste lösas, köparen måste i förekommande fall lösgöraannan egendom och arrangera uppsägning all. försäljning av sin gamla bostad medmera. Ivissa fall har köparen dessvärre under eller strax efter överlåtelsen pga omständigheter,som han ej kan råda över, fått sådana ändrade förutsättningar, atl ettvidhållande av köpet är omöjligt. Del kan t.ex. vara fråga om dödsfall,skilsmässa eller, vilket blivit alltmer frekvenl, permiltering och arbetslöshet. Iovan beskrivna fall har bestämmelserna om transportköp, som framförts, enviktig social uppgift att fylla. Enligt förbundels mening har deanförda billighetsskälen förstärkts. Förbundetsmedlemmar uppger efter rundfråga, att transportköp förekommer i avantalet förmedlade köp. Alt hålla de nu aktuella köparna skadelösa genom attjustera köpeskillingen vid omförsäljningen med hänsyn till stämpelskatten är idet nuvarande marknadsläget ogörligt. Försäljningen äger rum i entvångssituation och mäklarna har även i förekommande fall anpassat sitt arvode tillatt endast avse ersättning för direkta utlägg." och SI anser inte att det eventuella merarbetet förinskrivningsmyndigheterna kan utgöra grund för att ta bort reglerna omskattefrihet vid transportköp. SI anser att om sådana motiveringar vinner gehörskulle alla tjänsteåligganden som i något hänseende innebär lättnader förallmänheten kunna slopas. Enligt SI bör i stället reglerna om transportköputvidgas till att omfatta även fall där t.ex. köpeskillingen ändras. 7 Skattskyldighet för säljare Ettpar remissinstanser har tagit upp frågan om såväl säljare som köpare bör varaskattskyldiga. Remissinstanserna anser att utredningen hade bort föreslå attskattskyldigheten för säljaren avskaffas. Prop.1983/84:194 56 "Utredningen har inte gjort ändring i nu gällandebestämmelse atl vid förvärv båda kontrahenterna är skattskyldiga. Som skälhärför har anförts att nuvarande ordning bör bestå med hänsyn till statensintresse. Enligt DV:s mening överensstämmer inte denna ordning med den allmännarättsuppfattningen. Hanteringen av de fall där del solidariska betalningsansvaretutkrävs är mycket omständlig. Handläggningen av sådana ärenden går till påföljande sätt. Först söksköparen för betalning av stämpelskatten. Om han inte betalar går ärendet vidaretill kronofogdemyndigheten för utmätning. Om hindersbevis då utfärdas sökssäljaren för betalning. Om inle heller han kan betala går ärendet pä nytt tillkronofogdemyndigheten. Om hindersbevis åter utfärdas avskriver DVstämpelskatten i tingsrättens räkenskaper. Tidsperioden mellan tidpunkterna dåköpare och säljare krävs på stämpelskall kan i vissa fall vara upp till fyraår. har säljaren inle någon gäng meddelats all han kan fåbetala stämpelskatten. Ett krav på honom efter sä kommer dä som enfullständig överraskning.