prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:128 90 150och 161, prop. 1975:6 s. 142, 209 och 224 f samt , Materiek konkursrält s.110 f och 148.) Förarbetena tkl reform ger uttryck åt ståndpunkten attdet regelmässigt inte är till nackdel för andra borgenärer att en företagsinteckningshavarefår betalning ur företagsintecknad egendom. (a. a. s. 110 f) haruttryckt saken så, att en försäljning av egendom som omfattas avföretagsinteckning ofta är aktuell som en fullt lojal och lämplig åtgärd. a. stå i strid mot företagsinteckningshavares skydd vid utmätning (jfr 8kap. 13 § UB), om betalning som han fått vid exekutiv försäljning skulle frångåhonom i konkursen. Utvidgasinteckningsunderlaget för företagshypotek på det sätt som utredningen harföreslagit förändrar det bilden i det angivna faket på det viset att detframstår som ännu tydligare, att någon tillämpning av 35 § KL som regel inteblir aktuell beträffande betalning tkl hypoteksborgenären. Reakseras denintecknade egendomen, bkr inflytande likvider hänförliga till företagshypoteket.Endast i den situationen att den intecknade näringsverksamheten är belastadmed flera företagsinteckningar med olika företrädesrätt synes rätt tikåtervinning kunna aktu£kiseras, nämkgen till den del en hypoteksborgenär med sänu-erätt åtnjutit betalning för sin fordran till nackdel för en hypoteksborgenärmed bättre rätt. Det som sagts nu innebär att en utvidgning avinteckningsunderlaget inte medför någon egentlig förändring såvitt avser tklämpningenav 35 §. Det gäller inte bara frågan om betydelsen av det allmänna skaderekvisitetutan också spörsmålet när en betalning skak anses som "ordinär" iden mening som avses i paragrafen. I linje med det anförda ligger också att entillämpning av återvinningsregeln i 30 § KL inte heker lär komma i frågabeträffande betalning ur företagsintecknad egendom fill hypoteksborgenären (jfrWalin Materiek konkursrätt s. 128). Manfår mot angivna bakgmnd fömtsätta att återvinning av betalning tkl företagsinteckningshavaresällan kommer att aktualiseras på annan gmnd än den att säkerheten lämnats försent, dvs. med stöd av 37 § KL. Enligt den paragrafen går säkerhet som gäldenärenlämnat senare än före fristdagen åter, om den inte var betingad vidskuldens uppkomst och inte överlämnats utan dröjsmål efter skuldens tklkomst.Även om en företagsintecknings värde som kreditunderlag inte ökas genomförslaget, är det inte uteslutet att fler kreditgivare än f. n. (t. ex.leverantörer) söker säkerställa sina fordringar genom företagshypotek. Tidigarehar framhållits att detta kan medföra konkurrensproblem som inverkar på valetav handläggningsform. Häri ligger också att frågor om återvinning av ställdsäkerhet eventuekt kan få något stöne utrymme än f n. Somframgår av vad kommittén har anfört nu kan utredningsförslaget i vissahänseenden återverka på tillämpningen av KL:s regelsystem. Det gäller inte barade särskilt nämnda paragrafema utan också exempelvis regeln i 71 § andrastycket KL om krav på samtycke av hypoteksborgenär för att förvaltaren skall fåsälja lös egendom på annat sätt än på auktion 1983/84:128 91 samtregeln 181 § KL om fördelning av konkurskostnaderna på olika slag av egendom. Isist nämnda hänseende kan förslaget accentuera den förekommandesituationen att konkurskostnadema väsentligen hänför sig tkl företagsintecknadegendom. Kommittén kan emellertid inte från konkursrättslig synpunkt se någothinder mot förslaget såvitt avser utvidgningen av inteckningsunderlaget förföretagsinteckning. Pantbrevsutredningen:Enligt förslaget skall underlaget för företagsinteckningen, företagshypoteket,betydligt utvidgas. Det skall sålunda bl. a. omfatta kassamedel och allafordringar. Som framgår av betänkandet innebär en sådan utvidgning storafördelar. Det blir lättare att tklämpa reglema och företagsinteckningen blir enbättre säkerhet än vad den nu är. Detfinns emekertid anledning att framhåka de konsekvenser som följer med enutvidgning av företagshypoteket. a. på bekostnad av borgenärer med allmän förmånsrätt, dvs.förmånsrätt för skatter och avgtfter och för lönefordringar. Humvida detta ärlämpligt eller ej är närmast en fråga om politisk värdering. Förslagetfår konsekvenser också för de helt opriorilerade borgenärema. I praktiken ärdet leverantöremas fordringar som här är av störst intresse. Ett företag kandrabbas av svårigheter och kostnader, om leverantörerna finner sig böra begärabankgaranti som säkerhet för sina fordringar eker om leverantörerna heltslutar att ge kredit, sedan företagshypotek upplåtits. Detförehåkandet att det blir mindre över till de oprioriterade borgenä rema än vad som är fallet kan i vissa fak tänkas försvåra underhandsac kord. kan de oprioriterade borgenärema, även om deras ställning är svag, i aka fall få någon utdelning, t. ex. ur kassamedel. Om företagshypo teket utvidgas kan de oprioriterade borgenärema bli helt utan vid ett underhandsackord. De blir då kanske inte intresserade av att gå med på ackord utan vill hellre pröva, om inte ett konkursförfarande kan ge dem någon utdelning.- 5 § sista stycket i den föreslagna lagen om företagshypotek anges att företagshypoteketej omfattar egendom som varken kan utmätas eker ingå i konkurs. Enligtlagtexten ingår denna kategori av egendom aldrig i företagshypoteket. Det ärockså enUgt pantbrevsutredningens mening en lämplig begränsning av företagshypoteketsomfattning. I motiveringen tik paragrafen förklaras emellertid (s. 146 ibetänkandet) att hypoteket kan få en annan omfattning vid konkurs än vidutmätning. Lagtext och motivuttalande synes här inte överensstämma medvarandra och enligt pantbrevsutredningens uppfattning är det uttalandet imotiven som bör ändras. Utredningenangående de små och medelstora företagens finansiella situation: Företagsinteckningsutredningenföreslår att företagsinteckning skall kunna beviljas i all dennäringsverksamhet företagaren utövar här i riket. Utredningens förslag innebären utvidgning i förhållande till gällande 1983/84:128 92 lagstiftningoch skulle komma att omfatta bl. a. kassamedel och alla rörelserfordringar. Utredningentikstyrker detta förslag och menar att även detta kan innebära fördelar föratt underlätta kreditgivningen till företagen. Gränsdragningsfrågor om vkkenegendom eker vilka tklgångar som skall omfattas av företagsinteckning kandärvid undvikas. Utredningens förslag kan komma att påverka hur tikgångama skakfördelas vid konkurser, utmätningar eller ackord för att tklgodose förmånsberättigadeborgenärer. I praktiken torde förslagen inte få någon nämnvärd negativ verkanför oprioriterade borgenärer med hänsyn tik att dessa ändock endast sällanerhåller någon utdelning. Utredningenföreslår att företagshypotek skall omfatta sådan lös egendom som anges i 1kap. 5 § i utredningens lagförslag. Denna uppräkning torde vara att anse som enfukständig katalog med den innebörden att annan lös egendom ej kan omfattas av företagshypotek. gjorda uppräkningen saknas emellertid sådana tillgångar som aktier. Intesällan finner ett företag det förmånligt att placera del av sina likvida tklgångari aktier, varför ett innehav därav kan representera ett betydande värde. Dennautredning har i sitt delbetänkande om de mindre och medelstora företagensfinansiella situation (SOU 1981:95) ansett det som angeläget för att tikföra demindre och medelstora icke börsnoterade företagen riskvikigt kapital att enhandel med icke börsnoterade värdepapper kan komma tik stånd i Sverige.Regeringen har i propositionen om ändringar i aktiefondslagen (prop.1981/82:116) förordat att så sker . I samband med att en handel med ickebörsnoterade värdepapper utvecklas kommer en mängd olika aktier att bli föremålför omsättning utanför börsen. Innehavet av sådana värdepapper liksom avbörsnoterade papper kommer då att utgöra stora tikgångar. Denna utredning menardärför att också aktier bör ingå bland den lösa egendom företagshypoteket skallomfatta. Någon begränsning bör inte göras så att begreppet aktier endast kommeratt omfatta sådana som är börsnoterade utan alla aktier oavsett slag. FinansbolagensFörening: Företagshypotek kommer enligt förslaget och tik skklnad ifrån vad somgäller för företagsinteckning att omfatta jämväl bl. a. fordringar av allaslag. Företagshypoteki finansboljets verksamhet kommer således att omfatta aUa fordringsdokumentsom finansbolaget ingått direkt med kund, av finansbolaget från kund köptafordringar och finansbolagets fordringar mot kund i följd av avtal enhgt vilketkunden pantsatt fordringar som säkerhet. Företagshypoteki finansbolagets kunds verksamhet kommer att omfatta säljföretagets fordringaräven om dessa är pantsatta tUl finansbolaget. Enär pantsättningen går före företagshypoteketinnebär detta att innehavaren av företagshypoteket har begränsad säkerhet.Innehavaren kommer därför 1983/84:128 93 ilikhet med vad som är fallet nu betr. företaginteckning - att komplettera företagshypoteketgenom att fordra att överhypoteket i de pantsatta fordringarna ställs somytterligare säkerhet. Föreningenhar här ovan utgått ifrån att en denuntiation av innehåll att fordringen överlåtesej styr frågan huravida överlåtelse eller pantsättning eller övertagande avhanteringsfunktionen innebärande endast att betalningsmottagning har sketttill finansbolaget eker ej. Oavsett för vilket ändamål fordringen övertagitsanvänder nämligen finansbolaget samma formulering i denuntiationen tik säljföretagetskund uttryckt så att säljföre-taget överlåtit fordringen tik finansbolaget. Enannan metod skulle innebära en i praktiken ohanterlig ordning i finansbolagetsverksamhet. För vilket ändamål finansbolaget övertagit fordran styrs av avtal mekanfinansbolaget och säljföretaget, vari regleras att fordringar övertages förupp till ett visst högsta belopp för resp. ändamål. Det är därvid inte ovanligtatt säljföretaget avtalar om flera ändamål. Det är därför inte möjligt att haolika denuntiationstexter. Ifinansbolagens finansieringsformer till företag förekommer det i begränsadomfattning att företagsinteckning används, som kompletterande säkerhet till defordringar som kunden överlåter eller pantsätter tkl finansbolaget somsäkerhet. Enföretaginteckning belånas med ett väsentligt lägre belopp än vad som gäller omfordringar stäks som säkerhet. Detta enär företagsinteckningens säkerhetsrättendast medför på visst sätt bestämd betalningsrätt i den intecknade egendomenoch således ej är konstmerad som en panträtt. Vadsom nu föreslås innebär endast en viss utvidgning betr. företagshypoteksomfattning tkl jämväl bl. a. fordringar av alla slag. Denna förändring är ejså väsentlig att den kommer att leda lik att finansbolagen i ökad omfattningskulle kräva företagshypotek eker ersätta sin panträtt mot företagshypotek. Karaktärenav finansbolagets verksamhet medför att den viktigaste säkerheten är, ochkommer att förbli, de fordringar som kunden pantsätter tik finansbolaget. Finansbolagensupplåningsrätt regleras i lagen om finansbolag med stöd av vilken lagbankinspektionen för övrigt utövar fillsyn över finansbolagen. Finansbolagensupplåning och i samband därmed ställda säkerheter varierar. Upplåningsregler ilagen om finansbolag, som bl. a. kommit tik för att skydda finansbolagetslångivare, torde medföra att kravet på säkerheter har minskat. Företagsinteckningtorde användas i ytterst begränsad omfattning. Detta enär de tkl finansbolagetpantsatta fordringama ej ingår bland finansbolagets tillgångar och sålunda ejomfattas av företagsinteckning i finansbolagets näringsverksamhet. Dennu föreslagna utvidgningen, varigenom företagshypotek i finansbolagetsverksamhet kommer att omfatta bl. a. finansbolagets fordringar mot 1983/84:128 94 kundi följd av avtal enligt vilket kunden pantsatt fordringar som säkerhet, kommersannolikt ej att innebära en ökad användning av företagshypotek ifinansbolagets verksamhet. För finansbolagets långivare är en panträtt i detill finansbolaget pantsatta fordringarna betydligt säkrare i de fak sådanpantsättning förekommer i samband med upplåning. 76 bemöter utredningen i tidigare sammanhang yppade farhågor för visst missbmk,som enligt föreningens mening även föreligger om förslaget genomförs, genom attsäga att påstådd risk för "dubbelbelåning" vid facloring föreliggerredan idag i factoringsammanhang. Detta må i och för sig vara teoretisktriktigt. Emellertid är det på det sättet att finansbolaget har en sådanfortlöpande kontroll över betalningsströmmarna vid facloring att fömtsättningarför dubbelbelåning genom pantsättning tik två kreditgivare är praktiskt tagelutesluten. I varje fall är föratsättningama för dubbel pantsättningutomordentligt små. Vidlagstiftningsärendets tidigare behandling har påståtts att erforderligadministration vid refinansiering av fordringar kan bli betungande ur hanterings-och kostnadssynpunkt för finansbolagets långivare. Föreningen finner skälunderstryka att detta påstående inte är bärande. Vid facloring eller vidkontoverksamhet sker denuntiation i den faktura säljföretaget utsänder resp.den säljnota säljföretaget utfårdar. Denuntiation vid övriga fordringsdokumentsker när finansbolaget till gäldenären översänder inbetalningskort. Angivenhantering kommer sannohkt att fortgå oavsett utfallet av föreliggandelagstiftningsärende. I den mån refinansiering av fordringar förekommer ärsåledes hanteringen för finansbolagets långivare begränsad till attinledningsvis se till att avtals- och denuntiationsmetodi-ken medför attfinansbolaget långivaren blir den slufiiga panthavaren. Denna metodik harnumera tillämpats under en tidsrymd överstigande och kan knappastsägas utgöra ett problem. Utredningensförslag att samtliga rörelsefordringar skall omfattas av företagshypotek harmot bakgmnd av vad som ovan anförts ett begränsat värde för finansbolagen. FAR:Utredningen har föreslagit att bl. a. kassamedel och banktillgodohavandenskall utgöra underlag för företagsinteckning. FAR ifrågasätter om man intehärvidlag också borde inrymma investmentbolags innehav av börsnoterade aktier idet inteckningsbara underlaget. FöreningenSveriges kronofogdar: Inteckningsunderlaget föreslås utvidgat till att omfattaäven kassamedel och rörelsefordringar. Förslaget torde innebära att statensmöjlighet att erhåka utdelning på grund av skattefordringar iföretagskonkurser minskar betydligt. Föreningen delar icke utredningensuppfattning att denna typ av tillgångar merendels är förbmkade när utmätningeller konkurs förestår. Föreningen har tvärtom den uppfattningen att statensoch oprioriterade borgenärers (ofta små eller medelstora företag påleverantörssidan sona är mycket känsliga för ekonomiska bakslag av den härtypen) möjlighet att erhålla betalning genom utdelning i Prop.1983/84:128 95 konkurseller via utmätning minskar i betydande omfattning. Eventuellt kan en radfördelningstvister uppstå i samband med betalning av skatt tillkronofogdemyndighet om kassamedel skall ingå i inteckningsunderlaget. Medel sominbetalas tkl kronofogdemyndighet skall anses som utmätta i målet enligt UB4:28. Enligt betänkandets förslag tkl ny lydelse av UB 8:13 har borgenär medhär aktuek förmånsrätt i vissa fall rätt att erhålla betalning när pengarutmätts. Ett betydande merarbete skuke komma att uppstå för Icronofogdemyndighetema.Efter varje frivillig betalning av företag vari företagshypotek kan förekomma skuUekronofogdemyndigheten bli tvungen verkstäUa utredning som underiag för beslut humvidaredovisning av de inbetalda medlen skall ske tUl sökanden eUer innehavaren av företagshypoteket.Det kan i praktiken betyda att restförda företag i normakallet inte kan verkstäkaskattebetalning eller betalning i enskkda utsökningsmål (bl. a.leverantörsfordringar) tik kronofogdemyndighet. För att möjliggöra en betalningi dessa fall tvingas dessa borgenärer att tillgripa konkursansökan i störreomfattning än fidigare. De föreslagna reglema kan innebära en försvagning av möjlighetemaatt utkräva ansvar hos stälköre-trädare för juridiska personer beträffandevissa skatter och avgtfter. : Föreningen anser att det för näringsidkare är angeläget attkreditunderlaget är så stort som möjligt så att kreditgivningen underlättas. : I utredningens förslag omfattar företagshypoteket fler slag avegendom än vad som gäker f. n. för företagsinteckning. Denna utvikning avomfattningen är väsenfiig för att underlätta kreditgivningen. Bankföreningenvill framhåka att det är särskkt viktigt att kassamedlen kommer att omfattas avföretagshypoteket. Kreditgivare med företagsinteckning som säkerhet får nu sedenna avsevärt försämrad när kreditta-garen överlåter företagsintecknad egendom.För närvarande gäller att kredktagarens fordran efter en sådan överlåtelsealltjämt omfattas av en företagsinteckning. När han inkasserar betalning förfordringen och denna således övergår till en kassapost omfattas emellertid tklgångeninte längre av företagsinteckning. Detta förhållande har inneburit åtskilligasvårigheter för kreditgivarna inte minst i samband med rekonstmktionsförsökgenom l.ex. offentiigt ackord efter betalningsinställelse. Det kan inteuteslutas att en kredittagare när hans ekonomiska ställning tycks hotad kanfinna anledning tik dylika överlåtelser just för att minska företagsinteck-ningshavarenssäkerhet och gynna andra borgenärer eker för att försöka föra ut tillgångar urrörelsen. Utredningens förslag i fråga om kassamedel bör således genomföras. Ibilaga 2 i betänkandet (s. 279) har tagits in ett avsnitt av bankföreningensremissyttrande över fondbörsutredningens betänkande (SOU 1976:54). Medhänvisning tkl vad bankföreningen därvid anförde tklstyrker föreningen att lånefordringar generekt omfattas av företagshypotek. 1983/84:128 96 Utredningenhar försökt att i sin beskrivning av företagshypotekets omfattning ta in akegendom som inte omfattas av hypotekariska panträtter. Uppräkningen iförslagets 1 kap. 5 § synes därvid så gott som fullständig. Inte minst medhänsyn tik logik och systematik i lagstiftningen bör därför den egendom somomfattas av företagshypotek bestämmas på det sätt utredningen föreslagit i punktema1-7 i 1 kap. 5§, dock med visst tillägg enligt vad bankföreningen straxåterkommer tkl. Den "katalog" över tklgångar som tas upp i paragrafeninnebär som nämnts en viss utvidgning i förhållande fill gällande rätt. Dettainnebär i praktiken ingen stöming gentemot andra kreditgivare. Erfarenheternavisar nämligen att de oprioriterade borgenärema oftast inte får någon utdelningi konkurs. Vidgningen av "katalogen" saknar följaktligen störrebetydelse för dem. Inte heller för staten som sämre prioriterad borgenär iegenskap av innehavare av l.ex. skattefordringar torde saken ha någon störrebetydelse. Som bankföreningen längre fram kommer att beröra, torde det dessutomgenerekt vara till störst nytta för det allmänna om staten tillåter att kreditgivamages en god säkerhet, och inte själv konkurrerar med kreditgivarna iobeståndssituationer. Härigenom främjas näringslivets kreditförsörjning. Närdet således finns starka skäl för att viktiga tklgångsslag, såsom kassamedlen,skall ingå i "katalogen", bör den av hänsyn tik rättssystemetssystematiska uppbyggnad dämtöver omfatta all lös egendom som är lämplig somsäkerhet för företagshypotek och som inte kan bli föremål för annan form avinteckning. I kap. 5§ i utredningens förslag uppfyker i huvudsak detta krav.Det är därvid viktigt att också det övervärde som kan betecknas good will ingåri underlaget för företagshypotek såsom utredningen föreslagit. Det kan avse l.ex.övervärde på grund av ett gott affärsläge. Detta kan stundom vara avsevärt ochbör kunna nyttiggöras som underlag för kreditsäkerhet. Utredningenhar således tänkt sig att all lös egendom för vilken ingen annaninteckningsform finns skall omfattas av företagshypoteket. Som redan framgåttanser bankföreningen detta vara angeläget. Enligt utredningens förslag kommerdock inte aktieposter som en näringsidkare kan inneha att omfattas av företagshypoteket.Det är emellertid vanligt att många företag placerar sina likviditetsöverskotti aktier. Enligt bankföreningens uppfattning är det därför lämpligt att ocksåaktier omfattas av företagshypoteket. Det finns härvid inte skäl att göraskillnad mellan organisationsaktier och andra aktier. En förutsättning måstedock vara att aktiema är omsättningsbara. En begränsning bör därför göras tillbörsnoterade aktier. föreslår således all "katalogen"i 1 kap. 5 § kompletteras så att också börsnoterade aktier kommer att ingå. Genomatt aUa finansiella fordringar omfattas av företagshypotek enligt förslagetkommer även sådana fakturafordringar som förvärvas av facto-ringföretagen attomfattas. Enligt nuvarande ordning anses sådana fordringar inte kunna utgöraobjekt för företagsinteckning i factoringföretagets 1983/84:128 97 rörelse.Om ett sådant företag f n. skall finansiera sin verksamhet genom att i sin turbelåna fakturafordringarna behövs denuntiation med faktura-gäldenärerna.Förslaget torde medföra avsevärda förenklingar genom atl delgivning med gäldenärernainte kommer att behövas när finansieringen sker mot säkerhet av företagshypotek. I1 kap. 5 § tredje stycket i förslaget anges att företagshypotek ej omfattarbl. a. egendom, som kan vara föremål för panträtt på gmnd av inteckning. Härfinns skäl att något beröra frågan om utfallande brandförsäkring avseende fastegendom. Utredningen har inte berört denna fråga. Det står klart att sådanförsäkringsersättning måste förbehållas fastighelspantha-varna och således inteomfattas av företagsinteckning. Lagen (1927:79) om rätt för borgenär tik betalningur ersättning på gmnd av brandförsäkrings-avtal bygger på en sådan tanke. Omersättningen överstiger av brandförsäkringsvärdet anger lagen ensärskild ordning för fördelning av ersättningen genom försorg. Ijordabalken 6 kap. 3 §, som är införd under rabriken panträttens innebörd,stadgas att borgenär har rätt att för fordran förenad med panträtt i fastighetfå betalning ur medlen när dessa fördelas av myndighet. Genom denna beskrivningav panträttens innebörd med hänvisning till medel som fördelas av myndighet bördet stå klart att sådan brandförsäkringsersättning som avses omfattas avpanträtten. Ett stöd för denna tolkning är att panträtt i skepp ellerskeppsbygge enligt uttrycklig bestämmelse omfattar försäkringsersättning (263 §sjölagen). Skulle den nu angivna tolkningen anses felaktig, bör 1 kap. 5 §tredje stycket i lagförslaget kompletteras med ett undantag för försäkringsersättningi nu angivet fall. I och med utredningens tystnad i saken vore det även i övrigtav värde med ett ställningstagande i frågan av lagstiftaren i form av ettmotivuttalande. har framfört synpunkter som överensstämmer medStockholms Handelskammares. : Förslaget innehåller bl. a. en utvidgning av företagshypoteketsomfattning till viss lös egendom som icke nu kan bli föremål förföretagsinteckning, bl. a. kassamedel och fordringar. Det föreslås dessutomatt utvidgningen skall givas retroaktiv verkan på så sätt att redan beviljadeinteckningar skuke utsträckas tik ifrågavarande nya egendom. Konsekvensernahärav är svåra att föratse, och man kan tänka sig att en sådan lagstiftningskulle oförmånligt inverka på belåning mot säkerhet av s. k. negafiva klausulersom i vissa fall begagnas. Retroaktiv lagstiftning bör ju som regdundvikas, och föreningen vill ifrågasätta om det av praktiska skäl verkligen ärnödvändigt med retroaktivitet i detta all. : Utredningen föreslår utvidgning av företagshypoteketsomfattning i förhållande tkl vad som gäller för företagsinteckning fill atti stort sett omfatta all egendom i näringsverksamhet som inte kan intecknas särskih,såsom l.ex. fast egendom eller skeppsbygge. Denna utvidgning finner föreningenangelägen, särskilt då med avseende 7 1983/84. 1983/84:128 98 påatt hypoteket föreslås omfatta även kassamedlen i verksamheten. På flera hållhar kreditgivande sparbanker negativa erfarenheter av att en tillgång beståendeav företagets intecknade egendom efter överlåtelse har omvandlats tklkassamedel och därmed inte längre omfattats av företagsinteckning.Utredningens förslag i denna del bör således genomföras.