prop · G70323 · 1983-12-31 00:00:00 — omrätten tili offentlig försvarare; Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Statenskostnader för offentliga försvarare har ökat kraftigt . Deltaberor bl.a. på att domstolarnas praxis när det gäller försvararför-ordnandenhar blivU alltmer frikostig. Iproposiiionen föresläs alt nuvarande regler för rätten till offentligförsvarare skärps något, som de ges en mera preciserad lydelse. Syftetär att återföra domstolarnas praxis till den nivå som avsågs med nuvarandelagstiftning. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den . 1983/84:23 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 21 kap. 3, 6 och 10 §S, 23 kap. 5 § samt 31 kap.1, 2 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels all i 21 kap. skall föras in en ny paragraf, 3 a §,av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 kap. 3§' Vid sin talans förberedande och utförande må denmisstänkte biträdas av försvarare. Försvarare utses av den misstänkte. Är den misstänkteunder eller sinnessjuk eller sinnesslö, utses försvarare av den somhar vårdnaden om honom. Har den misstänkte för sig ställt rättegångsombud,anses ombudet som försvarare. En person får inte vara försvarare, om han har eller harhaft uppdrag åt den misstänkte eller ekonomiska förbindelser med denne ochomständigheterna är ägnade att minska förtroendet för hans förmåga all iakttavad som åligger en försvarare enligt 7 § första stycket. Om försvarare gäller iövrigt 12 kap. 2-5 §§ samt 6 § andra stycket. Har den misstänkte ej utsett försvarare eller avvisas avhonom utsedd försvarare och finnes på grund av sakens beskaffenhet ellereljest hans rätt icke kunna utan biträde tillvaratagas, skall offentligförsvarare förordnas för honom. Ar den misstänkte anhållen eller häktad, skalläven eljest, om han begär det, offentlig försvarare jörordnas. Är den misstänkte anhållen eller häktad skall offentlig jorsvarareförordnas för honom, om han begär del. Offentlig försvarare skall också påbegäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket inte ärstadgat lindrigare straff än fängelse . Offentlig försvarare skall därutöver förordnas Senaste lydelse 1982:201. 1. om den misstänkte är i behov av försvarare med hänsyn till utred ningen om brottet, 2. om försvarare behövs med hänsyn till all det är tveksamt vil ken påföljd som skall väljas och del finns anledning att döma till annan påföljd än böler eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller 3. om del i övrigt föreligger sär skilda skäl med hänsyn till den misstänktes personliga förhållan den eller till vad målet rör. Om den misstänkte biträds av försvarare som han själv har ulsett,skall inte vid sidan av denne någon offentlig försvarare förordnas. Förordnande av offentlig försvarare må av rättenåterkallas, om giltigt skäl därtiU förekommer. Utser den misstänkte själv annanförsvarare, skall förordnandet återkallas, om ej därav skulle uppstå synnerligolägenhet. Offentlig försvarare må ej utan rättens medgivande sättaannan i sitt ställe. Offentlig försvarare har rätt till skälig ersättning avallmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Vidbedömningen av vad som är skäligt arvode skall uppdragets art och omfallningbeaktas. Hänsyn skall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsomden skicklighet och den omsorg som uppdraget har utförts med samt den tid somhar lagts ned på uppdragel. Ett förordnande av offentlig försvarare/dr återkallas avrätten, om behovet av offentlig försvarare upphör eller något annat giltigtskäl för ålerkaUdse föreligger. Utser den misstänkte själv annan försvarare,skall förordnandet återkallas, om det inte skulle uppstå synneriig olägenhet. En offentlig försvarare får inte rättens medgivandesätta någon annan i sill ställe. Offentlig försvarare har rätt till skälig ersättning avallmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdragel har krävt. Vidbedömningen av vad som är skäligt arvode skall uppdragets arl och omfattningbeaktas. Hänsyn skall också las till andra omständigheter av betydelse, såsomden skicklighet och den omsorg som uppdraget har utförts med samt den tid somhar lagts ned på uppdraget. Har försvararen lämnat den misstänkte rådgivningi saken enligt rättshjälpslagen (1972:429), skall avdrag göras för den rådgivningsavgifisom för-svartiren uppburit. Senaste lydelse 1981:1289. Prop.1983/84:23 4 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfastställer taxa som skall tillämpas vid beslämmaide av ersättningen. Offentlig försvarare fär inte förbehålla sig ytterligareersättning av den misstänkte. Om så ändå har skett, är förbehållet utan verkan. 23 kap. 5§ Skall enligt 21 kap. 3 § offenflig Skallenligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misslänk- försvarare utses förden misslänk- te, ö//,!?' undersökningsledaren atlte, åligger det undersökningsle- göra anmälan därom hos rätten. dårenatl göra anmälan om det hos 31 kap. 1§' Dömes i mäl, vari åklagare för lalan, dentilltalade för brottet, skall han till statsverket återgälda vad enligt rättensbeslul av allmänna medel utgått för hans inställelse vid rätten underförundersökningen, till vittne eller sakkunnig eller eljest för bevisning underförundersökningen eller i rättegången saml i ersättning till försvarare så ockstatsverkets koslnad för hans hämtande till rätlen. Den tilltalade vare dock ejersättningsskyldig för kostnad, som icke skäligen varit påkallad förutredningen, eller för kostnad, som vållats genom vårdslöshet ellerförsummelse av annan än den tilltalade, hans ombud eller av honom utseddförsvarare. Han vare ej heller i annat fall än som sägs i 4 § första stycketskyldig att betala mera än som motsvarar del för honom gällande maximibeloppetför rättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt rällshjälpslagen (1972:429). Om den tilltalade har haft offent lig försvarare i målet, skall vid tillämpning av första stycket sista meningen hans maximibelopp för rättshjälpsavgiften minskas med vad han har betalat i rådgivnings avgift till försvararen. Vad den tilltalade enligt första Vad dentilltalade enligt första stycket skall återgälda får jämkas stycket skallåterbetala får jämkas eller eftergivas, om skäl härtill före- eller efterges, om skäl härtill före ligger med hänsyn till den tilltalades ligger med hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hans personliga brottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skulle vara skyldig atlersätta understiger en viss av regeringen fastställd gräns, skallersättningsskyldighet inte åläggas. ' Senaste lydelse 1983:154. Frikännes tilltalad i mål, vari åklagare för lalan, eller avvisas eller avskrives av åklagare väckt åtal, äge rätten av allmänna medel tillerkänna den tilltalade ersättning för hans kostnad för försvarare, för vittne eller sakkunnig eller eljest för bevisning under förundersökningen eller i rättegången samt för delgivning och för utskrift av protokoll eller annat dylikt, såvitt kostnaden skäligen varit påkallad för tillvaratagande av hans rätt, så ock för hans inställelse vid rätten. Frikänns tilltalad i mål, vari åklagare för talan, elleravvisas eller avskrivs av åklagare väckt åtal, kan rätten av allmänna medeltillerkänna den filltalade ersättning för hans koslnad för försvarare, för rådgivningenligt rättshjälpslagen (1972:429), för vittne eUer sakkunnig eller eljest förbevisning under förundersökningen eller i rättegängen samt för delgivning ochför utskrift av protokoll eller annal dylikt, såvitt kostnaden skäligen varitpåkallad för tillvaratagande av hans rätt, så ock för hans inställelse vidrätten. Ersättning för tilltalads inställelse ulgår i enlighet medvad som gäller för tilltalad som åtnjuter rättshjälp. 11 § Om rättegångskostnad i mål, vari allenast målsägandeför lalan, gälle i tillämpliga delar vad i 18 kap. är stadgat. I fråga om den liUtalades skyldighet alt ersätta statsverket kostnad för offentlig försvarare och för annan rättshjälp åt honom själv äge dock 1 § första stycket tredje punkten och andra stycket detta kapitel motsvarande tillämpning. I fråga om skyldighet för målsägande att i mål, vari han biträtt allmänt åtal eller eljest fört talan jämte åklagaren eller denne fört talan för måls-äganden, ersätta rättegångskostnad och om hans rält till ersättning för sådan kostnad gälle, utöver bestämmelserna i 3 och 4 §§, vad i 18 kap. 12 § är stadgat. rättshjälp ål honom själv tillämpas dock I § första stycket sista meningen samt andra och tredje styckena detta kapitel. I fråga om den tilltalades skyldighet att ersätta statenkostnad för offentlig försvarare och för annan Denna lag träder i kraft den 1 januari 1984.1 fråga omoffentliga försvarare som har förordnals före ikraftträdandet gäller äldrebestämmelser. " Senaste lydelse 1972:430, ' Senaste lydelse 1972:430.ti /84. 1983/84:23 6 Lag om ändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om Härigenom föreskrivs alt 11 § lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse II §' Saknar ifaU, som sägs i 10§, den Om en tilltalad inte har fyllt ar- tilltaladeförsvarare, skaU offentlig ton år och det finns anledning atl försvarare förordnas för honom, döma till annan påföljd än böter, om det icke på grund av sakens be- skall offentlig försvarare förordnas skaffenhet eller eljest finnes uppen- för honom, om det inle är uppen bart, att försvarare ej erfordras. bart att han saknar behov av för svarare. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1969:163. Prop.1983/84:23 7 Lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenom föreskrivs att 87 § militära rättegångslagen(1948:472) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 87 §' / miUlärt mål som handlägges av Utöver vad som annars är före åklagare eller domstol skall rätt att skrivet om rätt till offentlig försva- på begäran erhålla offentlig försvå- rare har en misstänkt som är tagen rare tillkomma, förutom anhållen iförvarsarrest i ett miUtärt mål som och häktad, jämväl den som är ta- handläggs av åklagare eller dom gen iförvarsarrest samt annan som stol rätt att få sådan försvarare, om är misstänkt för brott, för vilket är han begär det. stadgat fängelse el ler avsättning. Den som är tilltalad eller misstänkt i sådant mål har rättatt erhålla nödig ledighet från tjänstgöring vid försvarsmakten för alt samrådamed sin försvarare och i övrigt förbereda sin talan. ' Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1976:512. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , , R,, , Thunborg Lagrådsremissom rätten till offentlig försvarare RäUshjälpskommitlén(Ju 1982:01) har enligt sina direktiv (Dir 1981:75) att göra en allmän översynav det allmännas åtaganden inom rättshjälpssystemet, bl.a, i fråga om rätten tilloffentlig försvarare. Kommittén avgav delbetänkandet (Ds Ju1983:2) Rätten tUl offentlig försvarare. I betänkandet föreslår kommittén bl.a.en viss skärpning av förutsättningarna för förordnande av offentlig försvararesamt nya regler för alt underlätta användningen av rättshjälpsformen rådgivningi brottmål. Kommitténs förslag till lagtext bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1. Yttranden har avgetts av justitiekanslern, riksåklagaren(), (), (), brottsförebyggande rådet,hovrätten för , hovrätten för , Stockholmstingsrätt. Södra Roslags tingsrätt, , Sundsvallstingsrätt, rältegångsutredningen (Ju 1977:06), ,. Föreningen tillsammans med Föreningen ,Centralorganisationen /SR, ,i och Medborgarrättsrörelsen, En sammanställningöver remissyttrandena har upprättats inom justiliedepartementet och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 369-83). 1983/84:23 9 Rätten till offentlig försvarare regleras i 21 kap. 3 Sfjärde stycket (RB). Därutöver finns regler om offentlig försvarareför unga lagöverträdare i lagen (1964: 167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare (LUL) och för misstänkta i militära brottmål i militärarättegångslagen (1948:472, MRL). Har den misstänkte inte själv utsett försvarare elleravvisas en av honom utsedd försvarare, skall enligt 21 kap. 3 § fjärde stycket RBoffentlig försvarare förordnas för honom, om på grund av sakens beskaffenheteller eljest hans räU inle kan tillvaratas utan biträde. Är den misstänkteanhållen eller häktad, skall offentlig försvarare alltid förordnas om denmisstänkte begär det. Enligt 11 § LUL skall offentlig försvarare förordnas fören misstänkt som inle har fyllt ljugoett år, om han saknar försvarare ochanledning förekommer att döma till annan påföljd för brottsligheten än böter.Detta gäller dock inte om det pä grund av sakens beskaffenhet eller annars äruppenbart alt försvarare inte behövs. Enligt 87 § MRL har, ulöver vad som annars gäller, den somi militärt mål som handläggs av åklagare eller domstol är tagen i förvarsarresträtt atl på begäran få offentlig försvarare. Samma rätt tillkommer den som i sådanlmål är misstänkt för brott, för vilket är stadgal fängelse . Offentlig försvarare förordnas av domstolen antingen påbegäran eller då domstolen annars finner anledning till det (21 kap. 4 § RB).Till offenflig försvarare skall förordnas advokat eller - om särskilda skälföreligger -annan jurist (21 kap. 5 § första stycket RB). Offentlig försvararehar rält till skälig ersättning av allmänna medel för arbete, fidsspillan ochullägg som uppdraget har krävt. Sådan ersättning skall i regel bestämmas enligten taxa, som fastställs av DV. En -offentlig försvarare får inte av den misstänktebegära yUeriigare ersäUning för uppdraget (21 kap. 10 § RB). Döms den tilltalade för brottet i mål, vari åklagare förtalan, skall han till statsverket betala tillbaka vad som enligt domstolensbeslut har betalats ut av allmänna medel bl.a, i ersättning till hansförsvarare. Han är dock i allmänhel inle skyldig alt betala mera än sommotsvarar det för honom gällande maximibeloppet för rältshjälpsavgift vidallmän räushjälp enligt räUshjälpslagen(1972:429,RHL). Den tilltaladesersättningsskyldighet får jämkas eller efterges om det finns skäl fill det medhänsyn fill den fillta-lades broUslighet eller hans personliga och ekonomiskaförhållanden. Om det belopp som den tilltalade skall betala understiger en vissav regeringen fastställd gräns (f.n. .) skall ersättningsskyldighet inteåläggas (31 kap. 1 § RB och 42 a § rättshjälpsförordningen 1979:938). Frikänns den tilltalade i eU mål, vari åklagare för talan,behöver han inle betala kostnaderna för en offentlig försvarare eller vad som iövrigt har betalats av allmänna medel för utredning av ansvarsfrågan. Prop.1983/84:23 10 somfrikänns kan vidare få ersättning av allmänna medel för egna kostnader förbevisning, delgivning, vissa utskrifter och privat försvarare. Han kan också fåersättning för sina kostnader för inställelsen vid rätten (31 kap. 2 § RB). Rådgivningär en särskild rällshjälpsform enligt RHL. Den innebär att en rättssökande kanfå råd och upplysningar och annan jämförlig hjälp av en advokat eller enbiträdande jurist på en advokatbyrå. Rådgivning får pågå högst . Den rättssökandcbetalar en rådgivningsavgifi (f.n. . per påbörjad tidsperiod om femi:onminuter). Avgiften kan sättas ned i vissa fall. Om avgiften sätts ned får denjurist som har meddelat rådgivningen ersättning av staten för mellanskillnaden(46-48 §§ RHL). Rådgivningfår utnyttjas även av den som är misstänkt eller tilltalad för ett brott. 3.1Rätten fill offentlig försvarare Mittförslag: I syfte att återföra praxis till vad som ursprungligen avsetts gällabeträffande rätlen till offentlig försvarare skärps förutsättningarna förförordnande av sådan försvarare något. Förutsättningarna görs merpreciserade. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet s. 54-56). Remissinstanserna:En klar majoritet av remissinstanserna tillstyrker kommitténs förslag ellerlämnar det utan erinran. En remissinstans betonar vikten av att en misstänktskall ha möjlighet att tillvarata sina rättsliga intressen oberoende av sinekonomiska situation och anser sig därför inte kunna tillstyrka kommitténsförslag. En annan vill inte tillstyrka någon generell åtstramning av förutsättningarnaför förordnande av offentlig försvarare men har inle någon erinran mot deföreslagna reglerna, om kommitténs förslag anses böra genomföras avbesparingsskäl. Samfundet anser alt enlagstiftning grundad på kommitténs förslag kan leda till alt ett stort anlalmisstänkta som är i behov av biträde av offentlig försvarare kan bli ställdautan sådan hjälp. Samfundet påpekar också atl en minskning av antaletoffentliga försvar enligt kommitténs förslag inte kan genomföras utan enmärkbar försämring av de ekonomiska viUkoren för de advokater som har sinhuvudsakliga inkomst från detta verksamhetsområde. Prop.1983/84:23 11 Skälför mitt förslag: Samhällets kostnader för rättshjälp åt misstänkta i brottmålär betydande. De har ökat kraftigt . Budgetårei 1973/74 uppgickde till ca 30 milj. kr., 1976/77 till ca 42 milj. kr. och 1979/80 fill ca 59milj. Därefter steg de 1980/81 till 72 milj. kr., 1981/82 fiU 83 milj. kr.och 1982/83 till drygt 92 milj. kr. Den helt dominerande delen av dessakostnader gäller ersättningar till offentliga försvarare. Den kraftigakostnadsökningen kan antas ha flera orsaker. Den allmänna kostnadsutvecklingenhar givetvis medfört en ökning av försvararkostna-derna. Det har också sagtsall de grövre brottmålen oftare än förr är svåmlredda och därför ställer kravpå ökade försvararinsatser. Det torde emellertid också förhålla sig så attandelen tilltalade som har offentlig försvarare har ökat . Rätlshjälpskommitlénhar på grundval av stafistiska undersökningar kommit fram till att det finns enklar tendens hos domstolarna att i ökande utsträckning förordna offentligförsvarare. En sådan förordnas numera inte sällan även i mål av enkelbeskaffenhet. Denna uppfattning delas av nästan alla remissinstanserna.Kommittén nämner också, liksom en del remissinstanser, att det förekommer att offentligförsvarare förordnas främst i kurativt syfte utan att något behov av försvararefinns från rättslig synpunkt. Irådande stalsfinansiella läge är det angeläget alt försöka hejda ökning en av statens utgifter för offentliga försvarare. Kommittén diskuterar i betänkandet olika vägar för att nä detta syfte. En väg skulle kunna vara alt sänka ersättningen till de offentliga försvararna. Såvitt gäller de taxe bundna målen anser jag emellertid i likhet med kommittén alt frågan om ersättningens storlek inle bör tas upp i detta sammanhang. När det gäller övriga mål kan erinras om atl reglerna för domstolarnas arvodesprövning skärptes för inte så länge sedan (prop. 1981/82:28, JuU 19, rskr 105, SFS 1981: 1289). Det kan antas att effekterna av de nya reglerna ännu inte slagit igenom fullt ul. ' Kommitténberör också möjligheten av ändrade regler för återbetalning av bl.a. försvarararvoden.1 likhet med kommittén anser jag atl frågan om den enskildes bidrag tillkostnaderna har ett nära samband med utformningen av molsvarande regler förden allmänna rättshjälpen. Frågan bör därför inte tas upp nu utan i samband medkommitténs fortsatta överväganden angående rättshjälpen i stort. Vadsom nu kan göras är i stället att försöka få till stånd en mera ingåendeprövning från domstolarnas sida när det gäller att förordna offentligförsvarare. Målet bör vara att återföra praxis till den mera restriktiva nivåsom gällde tidigare. Fömtsättningarna för att förordna offentlig försvarare böralltså för de flesta fallen skärpas något. Detta kräver att lagtexten utformasmed en större grad av precisering av de fall då offentlig försvarare skallförordnas. Genomatt återföra praxis till den nivå som ursprungligen gällde kan samhälletsårliga kostnader för rättshjälp åt misstänkt i brottmål beräknas 1983/84:23 12 minska med minst fem milj. kr. Jag vill emellertid betonaatt det inte bara är fråga om att åstadkomma en omedelbar kostnadsbesparing.Minst lika viktigt från statsfinansiella synpunkter är att bromsa ökningstakteni utgifterna. Som nämnts har rättshjälpskommittén i uppdrag att göra enallmän översyn av rättshjälpssystemet. 1 avvaktan på resultatel av dennaöversyn . bör man givetvis såvitt möjligt undvika ändringar i RHL. Frågan omrätten till offentlig försvarare är emellertiid fristående frän kommitténsarbete i övrigt. Del förslag somjag nu lägger fram är avsett att varadefinitivt i den meningen att det inte påverkas av förslag till lösningar somkommittén kommer fram till beträffande rättshjälpssyslemet i stort. Fråganberör f.ö. inte i första hand RHL ulan RB. Jag ser därför inte något hinder motalt försvararfrågan tas upp . Det är också angelägel att den broms-ningav ökningstakten i utgifterna somjag talade om kommer till stånd så snartsom möjligt. Sammanfattning av skälen: Kostnadsutvecklingen ochnuvarande generösa praxis när det gäller att förordnei offentliga försvararegör det angeläget att förutsättningarna för att förordna sådana försvarare nuskärps någol. 3.1.2 Förordnanden enligt RB Mitt förslag: En anhållen eller häktad person skall alltidfå offentlig försvarare, om han begär del. Även den som är misstänkt för eltbrott för vilket inte är stadgat lindrigare straffan fängelse ,skall på begäran få en offentlig försvarare. Därutöver skall en misstänkt -oavsett om han begär det eller ej och oavsett om han är berövad friheten ellerär på fri fot - få offentlig försvarare om det behövs med hänsyn tillutredningen om brottet eller med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljdsom bör väljas och det kan bli aktuellt att döma till annan påföljd än bötereller villkorlig dom eller om det annars finns särskilda skäl till det medhänsyn fill den misstänktes personliga förhållanden eller till vad målet rör. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag utomså till vida all kommittén föreslår att straffgränsen för den i övrigtförutsättningslösa rätten till offentlig försvarare sätts vid fängelse ett årsamt att i regeln om särskilda skäl såsom förutsättning för offenfligförsvarare anges hänsynen till målets art eller omfattning i stället för tillvad målet rör (betänkandet s. 56-69). Remissinstanserna: Förslaget beträffande frihetsberövadepersoner stöds av remissinstanserna. Även förslaget beträffande den som ärmisstänkt för broll för vilka det lindrigaste straffet är minst ett ärsfängelse godtas av Prop.1983/84:23 13 RA och anser dock all gränsen har sattsför högt. Kommitténs sätt att precisera övriga fall då offentlig försvarareskall förordnas stöds av flertalet remissinstanser. Några remissinstanser harföreslagit vissa justeringar i lagtexten, huvudsakligen av lagtekniskkaraktär. anser dock atl offentlig försvarare behövs ibetydligt fler fall än enligt kommitténs förslag. Samfundet anser bl.a. atlförsvarare bör förordnas även av rent kurativa skäl. Några remissinstanserframhåller alt behovet av offentlig försvarare kan vara större i överrätt än iunderrätt. Skälför mitt förslag: Enligt RB ankommer det i första hand på den misstänkte altsjälv sörja för silt försvar och utse försvarare. Syftet med offentligaförsvarare är att skapa en garanti för att en misstänkt, som inte själv harskaffat en försvarare, inle lämnas utan möjlighet till juridisk hjälp när sådanhjälp behövs. Orsakerna till att den tilltalade inte själv har anlitat försvararekan t.ex. vara atl han inle har ekonomiska möjligheter till del eller att haninte själv har insett behovei av försvarare. Utgångspunkten för rättensbedömning av om offentlig försvarare skall förordnas skall alltid vara omförsvarare över huvud taget behövs med hänsyn till målets beskaffenhet o.d.Någon prövning skall inte ske av den misstänktes ekonomiska förhållanden.Endast processuella synpunkter skall vara bestämmande.