prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Kustbevakningensberedskap för bekämpning av olje- och kemikalieutsläpp förstärks, bl.a. genomhöjd personalberedskap och fortsatt anskaffning av ny materiel. Flygbevakningen av vårahavsområden skärps, bl.a. för att förhindra olagliga oljeutsläpp. Detta avsesske i samverkan mellan marinen och , bl. a. genom samutnyttjandeav tre nya flygplan. Förslagen för räddningstjänsten uppgår tilltotalt 33,3 milj. kr. Förändringarna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten /84 framgår av följande sammanställning (milj. Anvisal 1983/84 Förslag 1984/85 Försvarsdepartementet m. m. Operativ ledning m. m. F. Gemensamma myndigheter m. m. 6862,2 2 850,7 5950,5 7.8.4 4091,7- 7 105,0' 2905,0' 6475,0' 815,0' 3 435,7' -242,8 -f- 54,3 -h524,5 -1- 76,6 -656,0 Summa B - F (det militära försvaret) 20735,7' -t-242,2 G. Civilförsvar (inkl. skyddsrum) 854,5" 1083,0' -139,5 -1-488,5 ' Preliminärt förslag. Deslutliga beloppen kommer att redovisas i särskild proposition . Duagetaret iv8j/8t. * Inkl. 1800 milj.kr. för beräknade pris- och löneökningar till medelprisläget för " Inkl. 110 milj.kr. ' Inkl. 100 milj.kr. för beräknade pris- och löneökningar till medelprislägel för hiirloptårct I084/8S * Inkl. 110 milj.kr. för beräknade pris- och löneökningar till medelprisläget för hiiHocfårpt l98'(/8d Inkl. 2 500 milj.kr. för beräknade pris- ochlöneökningar till medelprisläget för /84. 1800 milj. kl /85. " Inkl. 110 milj.kr. budgetåret1983/84. ' Inkl. 100 milj.kr. 1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Anmälan till statsbudgeten för /85 såvittavser försvarsdepartementetsverksamhetsområde Bilagan har ihuvudsak disponerats pä samma sätt som bilaga 6 till budgetproposition. Efter littera A. Försvarsdepartementetm. m. följer avsnitt omsäkerhetspolitik, strukturförändringar och samordning samt bevakning av totalförsvarsobjekt. Dessa avsnitt ärgemensamma för totalförsvaret. Propositionen har efter dessa delaravsnitt om det militära försvaret, civilförsvaret,det ekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar m. m. I det sistnämndaavsnittet ingår, förutom littera I. Övrigt totalförsvar, littera och littera K. Avsnittet om det ekonomiskaförsvaret har omdisponerats. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet A. Försvarsdepartementetm.m. 1982/83 Utgift 28904191 1983/84 Anslag 29920000 1984/85 Förslag 27300000 Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Tillkommer/avgår: Medgivenprisreglering Medelsbehov -1-3 200 29910 ' Medelprisläge /84. Prisregleringsmedel disponeras inte. -Medelprisläge /85. Prisregleringsmedel disponeras inle. Handläggande personal Övrig personal Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till 27,3 milj.kr. Vid min bedömning avförsvarsdepartementets medelsbehov har jag tagit hänsyn till den reducering avanslaget som en tillämpning av huvudförslaget medför. Jag har vidare räknatmedel för den personal som förts över till försvarsdepartementet genomdepartementsreformen. Jag har också beaktat att departementets lokalkostnader ifortsättningen kommer att belasta trettonde huvudtitelns anslag H6.Regeringskansliets förvaltningskontor. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsvarsdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslag av 27300000kr. 1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ' Utgiften redovisas under anslaget F 18. Vissanämnder m.m. inom det militära försvaret. Från anslaget täcksutgifter för bl. a. totalförsvarets upplysningsnämnd, totalförsvaretschefsnämnd, delegationen för efterforskningsbyråns verksamhet, oljekrisnämndenoch . Från anslaget utgårvidare bidrag till CentralförbundetFolk och Försvar och till Stiftelsen kurscentrum samt till Svenskaröda korset. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Tillkommer/avgår: och Försvar, medlems- m. m. täkter m. m. ' Medelprisläge för /84. Medelprislägeför /85. Prisregleringsmedel disponeras inte. Prisomräkningen medför att kostnaderna ökar med . Pris- och löneomräkningensamt vissa volymförändringar inom de övriga nämnderna medför att kostnadernaminskar med . 1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 9 a) Pris- och löneomräkningenmedför att kostnaderna ökar med . b) Två massmediaseminarierm. m. samt minskade intäkter ökar förbundets kostnader med . a) Pris- och löneomräkningenökar kostnaderna med . b) Kostnaderna för drift avkursgården ökar med . c) För utbyggnad avanläggningen krävs ett banklån på ca 6,5 milj. kr. med statlig garanti. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Vidmin bedömning av nämndernas medelsbehov har jag tagit hänsyn till denreducering av anslaget som en tillämpning av huvudförslaget medför. För att få balans mellan service- ochlärarkapacitet samt förläggnings-och arbetsutrymmen vid Gällöfsta kursgärdkrävs en viss utbyggnad av förläggningar och grupparbetsrum. Jag förordar atten statlig garanti om 6,5 milj.kr. ställs som säkerhet för ett banklån tillStiftelsen kurscentrum för finansiering av nämnda utbyggnad. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndigaregeringen att besluta att en statlig garanti om . får ställas somsäkerhet för ett banklån till Stiftelsen kurscentrum, 2. till Vissa nämnder m.m.inom totalförsvaret för /85 anvisa ett förslagsanslag av 6870000kr. Kommittéer m. m. 1982/83 Utgift 7046817'-2 1983/84 Anslag 8600000 1984/85 Förslag 8600000 - Anslaget var t. o. /83 förslagsanslag. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp, 8,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kommittéer m. m.för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 10 1982/83 Utgift 7375)3 Reservation 488811 1983/84 Anslag 470000 1984/85 Förslag 535000 Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 11 Tendensen tillfördjupad spänning mellan supermakterna har fortsatt att prägla desäkerhetspolitiska perspektiven . De smärre tecken på vilja till en återupptagen dialogsom kunnat skönjas har ånyoersatts av en stämning av akuta politiska motsättningar. Utvecklingen visar hur lätt även isolerade händelser kanutlösa en återgång till en skarp retorisk konfrontation grundad på ömsesidigoch djupt förankrad misstänksamhet. Det försämradeförhållandet mellan supermakterna sätter sin prägel på hela det internationellaklimatet. Eftersom supermakterna uppfattar sina intressen vara direkt berörda i mångaav de pågående regionala och lokala konflikterna i världen, kan ävengeografiskt begränsade oroligheter få vittomfattande säkerhetspolitiska konsekvenser.Tendensen att betrakta problem i Tredje världen främst i ljuset avsupermaktsrivaliteten är mycket farlig. Denna rivalitet elleröst-västperspektivet som sådant kan varken erbjuda tillräckliga förklaringareller acceptabla lösningar pä konflikter iTredje världen. Flera av konflikterna illustrerar detta. Kriget mellan och fortsätter på Qärdeåret med mycket stora offer på bådasidor utan att någon lösning kan skönjas. Eventuell tillförsel av mer avancerade vapensystem kan innebära en nyfara för upptrappning av konflikten.I det söndrade och krigsdrabbade har konflikten förvärrats. har stormaktsengagemanget iområdet kommit att ytterligare öka. Den sovjetiska ockupationen avAfghanistan går in på sitt femte år, medanbefolkningens motstånd och omvärldens protester mot detta övergrepp fortsätter. I och utvecklingen visat hur stormakternasengagemang på grund av strategiska intressen fördjupar lokala konflikteroch försvårar lösningar som innebär att berörda folk bereds tillfälle attutnyttja sin självbestämmanderätt. Det mönstret har också gällt i , där kampen mot århundraden av nöd och förtryck möts av våld från dem som motsätter sigde folkliga kraven på en drägligtillvaro. Med utländska vapenleveranser och militärt bistånd trappas våldet upp, och risken för öppet krig iregionen ökar. I har depolska militärernas försök att på ytan skapa en återgång till normala förhållanden i landet inte kunnat dölja hurmotsättningen mellan folkliga frihetssträvandenoch regimernas kontrollkrav fortsätter att skapa spänning i . Den tilltagandeanvändningen av våld på olika håll i världen inger oro. Den minskanderespekten för folkrätten och principer har åtföljts av ettalltmer öppet åsidosättande av FN: s uttalade vilja. FN: s generalsekreterarehar varnat för att medlemsländerna genom att avlägsna sig frän stadgansnormer och förpliktelser närmar sig en ny internationell Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 12 anarki.Ett stärkande av FN:s roll som instrument för kollektiv säkerhet ter sig därförytterst angeläget. Kapprustningen har fortsatti ett uppdrivet tempo, medan praktiskt taget inga framsteg ännu gjorts irustningskontroll- och nedrustningsfrågor av central betydelse. Den växandefredsrörelsen utgör en sund reaktion mot regeringarnas oförmåga att bryta de etableraderustningsmönstrens onda cirkel. Huvudansvaret för de uteblivna resultaten inedrustningsarbetet får bäras av de båda supermakterna. Ett begränsat framstegutgörs emellertid av det faktum att samtalen om begränsning av de strategiska kärnvapnen, de s.k. START-förhandlingarna, harfortsatt trots de politiska motsättningarna.Avståndet mellan parternas positioner synes ha minskat något . Allt talar dock för attförhandlingarna blir komplicerade och långvariga. Supermakternasförhandlingar i om de regionala kärnvapnen i avbröts påsenhösten 1983. Sedan NATO inlett den utplacering av nya medeldistansraketervarom villkorligt beslut fattades , lämnade Sovjetunionenförhandlingarna utan att något datum för ett återupptagande fastställts. Isamband därmed förklarade sin avsikt att möta utplaceringen avNATO: s medeldistansraketer med nya egna vapensystem. Det förefallervara en uppenbar risk att ytterligare ett nytt och farligt skede ikärnvapenkapprustningen i nu inleds. Desto angelägnare är det attförhandlingarna i återupptas och att en överenskommelse näs innanNATO: s utplaceringsprogram fullbordats. Även andra pågåendeförhandlingar av betydelse för säkerhet präglas av låsningar och djupamotsättningar. I Wiensamtalen om militära styrkereduktioner i (MBFR) har ett antalkompromisser uppnåtts beträffande målen för nedskärningarna, men den grundläggande oenigheten om de rådande styrkenivåerna,frän vilka nedskärningarna skall företas, består oförändrad. Uppföljningsmötet iMadrid till konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) har efter treårs arbete kunnat fullföljas med enighet bland de deltagande länderna kring ettslutdokument innehållande flera viktiga beslut. Av särskild betydelse ärbeslutet att i sammankalla konferensen om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i . Därmed etableras ett viktigt forum för enfortsatt dialog mellan östoch väst i syfte att minska misstron mellan maktblocken, minska risken för en väpnad konflikt och på siktge bidrag till en nedrustningsprocess.Värdskapet för lägger ett speciellt ansvar på att konstruktivt bidra till förhandlingarna, och regeringen kommer att göra särskilda ansträngningar föratt konferensen skall leda till positiva resultat. Som del av kan de nordiskaländerna inte undgå att beröras av destormaktsmotsättningar som präglar förhandlingarna om kontinentens säkerhet.Härtill kommer dessutom att det nordiska området i sig under Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 13 avsevärd tid vuxit i strategisk betydelse. Huvudorsakentill denna utveckling är utbyggnaden av de sovjetiska marinbaserna på Kola-halvön,vilkas lokaliseringtill stor del är betingad av globalstrategiska och geografiska faktorer i föreningmed den vapentekniska utvecklingen. Denna utbyggnad har följts av detnorska beslutet om förhandslagring i mellersta av viss utrustning föramerikanska marinkårsförband. Den ökning av den militära aktiviteten i det nordiskaområdet som ägt rum på båda sidor bör ses som ett led i supermakternasbevakande av sina globala intressen och somen del av den strategiska maktbalansen dem emellan, och den bör därför inte uppfattas som primärt riktad motSverige. Utvecklingen kan dock inteundgå att på olika sätt få återverkningar också för del. Vårt landbefinner sig inte längre i periferin av stormaktens militärstrategiskaintressekonflikter. Ett tecken härpå är att territorium under senareår har utsatts för ett antal grova kränkningar av främmande ubåtar. Det mest påtagliga exemplet har varit densovjetiska ubåten : s grundstötningutanför . Den kommission som regeringen tillsatte efter incidenterna i HårsQärdenhösten konstaterade med fullständig säkerhet att flera främmande ubåtarförekommit i detta område.Överbefälhavaren har vidare konstaterat, att också fortsättningsvis med högsannolikhet utsattes för ett betydande antal kränkningar. Respekten för vår säkerhetspolitiska linje kräver att viredan i fredstid ingriper med största fasthet mot kränkningar av vårtterritorium. Skärpta regler för ingripande mot främmande ubåtar har införtsfr. o. m. . Betydande resurser har anslagits för att påskynda enförstärkning av ubåtsskyddet. Därmed kommer vår förmåga att ingripa mot främmande ubåtar stadigt atthöjas. Det är vår skyldighet och vår bestämda föresats att med alla tillbuds stående medel hävda territoriella integritet. Det är ett globalt intresse att kärnvapnens roll istormakternas relationer reduceras.I de nordiska länderna finns inte någi-a kärnvapen. Det är viktigt att detta läge består. Regeringeneftersträvar därför att få till stånden överenskommelse som gör till en kärnvapenfri zon. Syftet med ett dylikt zonarrangemang är att minskakärnvapenhotet mot det nordiska området.Förslaget om en korridor i fri från slagfältskärnvapen syftar till att minska risken för att en väpnad konflikt snabbt trappas upp tillett kärnvapenkrig. Regeringen avser att långsiktigt fortsätta arbetet med dessa förslag i förvissning att ettgenomförande av dem också verksamtskulle bidra till att lindraspänningen mellan maktblocken. De senaste årens allvarliga utveckling i världenförändrar inte de grundläggande slutsatser som drogs försvarsbeslut.Trots skärpta stormaktsmotsättningar och de påfrestningar som de senaste årensubåtskränkningar inneburit för svensk del kvarstår förutsättningarna för deöverväganden som redovisades i samband med det senaste försvarsbeslutet oförändrade.Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på vår alliansfri- Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 14 het syftande till neutralitet i krig och stödd på ett för våraförhållanden starkt försvar, liggerfast. Regeringen kommer konsekvent och bestämt att fullfölja denna politik.Förtroendet för vår vilja och vår förmåga att i krig bevara neutraliteten måste vidmakthållas. Det fårvarken skapas farhågor eller förväntningar om att ens understarkt yttre tryck skulle överge sinneutralitetspolitik. Den svenska nationen står enad kring de säkerhetspolitiskaprinciperna. Det är en ovärderlig tillgång som skall bevaras. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om säkerhets- ochförsvarspolitiken. 1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 15 3 Strukturförändringar och samordning 1980/81:20(bil. 3) anmälde dåvarande chefen för försvarsdepartementet att han avsåg att låta kartläggade besparingsmöjligheter som skulle kunnauppnås genom samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer. Vidareanmälde han i prop. 1980/81:100 (bil. 7) att ett översynsprojekt hade startats. Jag vill här redovisa arbetsläget för dedelar som kvarstår av detta översynsprojekt. Försök med attanvända försvarsmaktens transportflyg för värnpliktsresor har pågåttsedan december 1982. Regeringen beslutade, efter framställning frånöverbefälhavaren, att försöksverksamheten skall pågå t.o.m. den31 . Överbefälhavaren skall inkomma till regeringen med redovisning av dittills vunna erfarenheter av försöken. Jag avser att i annat sammanhangföreslå regeringen att beredariksdagen möjlighet att ta del av vunna erfarenheter. 3.3 Flygplan för havsövervakning Regeringen har den3 uppdragit åt överbefälhavaren att i samråd med generaltullstyrelsenredovisa hur behovet av flygplan för övervakning av våra havsområden kan samordnas när detgäller såväl anskaffning som utnyttjande, drift och underhåll av flygplanen.Överbefälhavaren har i skrivelse redovisat uppdraget. Av skrivelsen framgår bl.a.att samma typ av flygplan kan användas för de behov som marinen och har för övervakning av vårahavsområden. Överbefälhavaren redovisar vidare olika alternativ till ett samordnatutnyttjande av flygplanen. Överbefälhavaren beslöt att hyra flygplan för att genomförsöksverksamhet pröva hur marinenssjöbevakning och möjligheterna att i fred påvisa närvaron av främmande ubåtar på svenskt vatten skulle kunnaförbättras. Regeringen har den1 uppdragit åt överbefälhavaren att fortsätta utredningsarbetetmed inriktning mot alternativet att marinen och i civil form gemensamtutnyttjar tre flygplan med integrerad utrustning. Inom ramen för uppdraget skall ävenbehandlas resultatet av denförsöksverksamhet som bedrivs inom marinens sjöbevakning. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 16 Överbefälhavaren skall också utreda och komma med förslagtill ytteriigare samordning med annan stattig flygverksamhet av likartad karaktär. 3.4Samordning mellan kommuner och fredsförband 1981/82: 102om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsattautveckling (bil. I) anmälde föredragande departementschefen att eninventering har gjorts av möjligheterna till ett ökat samutnyttjande av försvarets ochdet övriga samhällets resurser. Han anmälde vidareatt arbetet med att undersöka möjligheterna till en ökad samordning mellankommuner och fredsförband borde drivas vidare med hänsyn till de besparingarsom kunde förväntas. (FöU 1981/82: 18, rskr 374) hade inte något att erinra mot vad föredragandedepartementschefen anfört. I april1983 gav regeringen i uppdrag att tilljanuari 1984 göra en kartläggning av möjligheterna till en ökad samordningmellan försvarets fredsförband och övriga delar av samhället. I 1982 årsförsvarsbeslut uttalades att totalförsvaret inte utgör någon organisation utan är ett samlingsbegreppför alla nödvändiga åtgärder i syfte attförbereda samhällets omställning tillkris- och krigsorganisation. Vidareuttalades att den som leder en verksamhet i fred skall leda samma verksamheti krig och ansvara för de fredstida beredskapsåtgärderna. har fått i uppdrag att till den 1 oktober 1984översiktligt gå igenom uppgifter och resurser på olika nivåer av den civila delen av totalförsvaret samt utarbeta ettförslag till en ny ledningsstruktur. har fått i uppdrag att till redovisa förslag till hurberedskapshänsyn skall beaktas i samhällsplaneringen. 3.6Utredningen om försvarets gemensamma myndigheter 1982/83: 100(bil. 6) anmälde föredragande departementschefen att en utredning () pågick om försvarets gemensamma myndigheter (Fö 1982:06). Kommittén har haft i uppdrag attgöra en förstudie om möjligheterna till dels strukturförändringar och ytterligare kostnadsreduceringarinom försvarets s.k. gemensamma myndigheter, delsökad samordning med övriga statliga myndigheter. Kommittén har överlämnat betänkandet (DsFö1983:5) Strukturförändringar och samordning. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 17 Flera av kommitténsförslag berör verksamhet utanför försvarsdepartementets område och kan ansesinnebära en utvidgning av det arbete som startades med det s.k. översynsprojektet. Förslagen innebär i regel attfortsatta utredningar behövs. Kommitténs betänkande remissbehandlas f. n. Remissyttrandena över den del av betänkandetsom handlar om försvarets datacentral har kommit in. Jag behandlar nu enbart kommitténs förslagbeträffande datacentralen. Kommittén anser atten nedläggning av försvarets datacentral främst skulle underlätta den övergång tilldecentraliserad datakraft som har påböijats. Kommitténs förslag innebär att de resurser förutveckling av datasystem som finns vid försvarets datacentral överförs tillförsvarets rationaliseringsinstitutden . Vidare förutsts att de delar av datacentralen som svarar för driften delas upp på de två huvudsakliga användarnasenast . Flera av de remissinstanser inomförsvaret som har yttrat sig över förslaget att lägga ned försvaretsdatacentral - bl.a överbefälhavaren, chefenför armén, och försvarets rationaliseringsinstitut-biträder utredningens förslag i detta avseende. Däremot avstyrker de flesta av dessa myndigheterutredniigens förslag om hurjJata-centralensresurser bör fördelas på övrigaKiyndigheter och anser att det behövs bättreunderlag i denna del. Bland övriga remissinstanser anser främst chefen för flygvapnet, försvaretsdatacentral, ,, statskontoret och att utredningens förslag dels är bristfälligtunderbyggda, dels har begränsats alltför mycket genom att beröra främstförsvarets datacentral. De anser attförbättrat beslutsunderlag behövs. Samma syn företräds av CentralorganisationenSACO/SR och (). Jag är inte bereddatt nu förorda en nedläggning av försvarets datacentral utan anserliksom praktiskt taget alla remissinstanser att det behövs ett vidgatbeslutsunderlag. Arbetet med att ta fram ett sådant underlag genomförs främst som ettled i den utveckling av försvarets informationssystem som jag kommer attbeskriva närmare i det följande (s. 43 f.). Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört om arbetet med strukturförändringar och samordning inomförsvaret och mellan försvaret och andra delarav den offentliga verksamheten. 2 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 18 4 Bevakning av totalförsvarsobjekt I syfte atteffektivisera bevakningen av militära anläggningar och andra objekt som ärviktiga från totalförsvarssynpunkt tillskapades är 1964 efter riksdagsbeslutsamma är (prop. 1964:108, SU 121, rskr 261) ett särskilt statligtbevakningsbolag, Allmänna bevakningsaktiebolaget (ABAB). För att skapagarantier för att det nya bolaget skulle fä svara för bevakningen avanläggningar som var betydelsefulla för totalförsvaret föreskrevs att myndigheterna inte fick anlita någotannat bolag än ABAB. Till en början gälldeABAB: s särställning endast inom men det förutsattes i riksdagsbeslutet attsärställningen skulle utvidgas i takt med att ABAB: s verksamhet växte. ABAB:s verksamhetomfattar huvudsakligen bevakning med hjälp av väktare och därmed sammanhängandetjänster. Ursprungligen svarade ABAB också för teknik, installation, underhåll ochservice i fråga om larmsystem.Den verksamheten övertog (numera ) . ABAB svarar dock alltjämt för larmmottagning och utryckningi samband med larm. F.n. reglerasABAB:s särställning av förordningen (1975:874) om anordnande av bevakning. I den föreskrivs att vissauppräknade statliga myndigheter skall anhta ABAB för bevakning och televerketför installation och underhåll av bevakningsanordningar i fråga om lokaler,förva-ringsutrymmen och andra anläggningar som är betydelsefulla från totalförsvarssynpunkt,s. k. skyddsföremål, under förutsättning att skyddsföremålet finns inom någon i förordningen namngivenkommun. Av de viktiga totalförsvarsmyndigheterna är det baraluftfartsverket som inte omfattas avförordningen. De kommuner det gäller är de större kommunerna i ,, , , , och , ochVärmlands län. I betänkandet (SOU1978:48) Konkurrens på lika villkor föreslog monopolutredningen attABAB: s och särställning borde upphävas. De skäl somutredningen angav var främst att myndigheternas eget ansvar för bevakningenseffektivitet har skärpts sedan särställningen infördes som kontrollen överbevakningsföretagen har ökat genom att kravpå auktorisation har införts genom lagen (1974:191) om bevakningsföretag. Utredningenföreslog att ABAB skulle tillföras ett kapitaltillskott. Motiven för detta var i huvudsakföljande.