prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — En omfattande satsning på båda dessa slag av dokumentationär givietvis av stor vikt för de två delprogrammen. Dels är dokumentationen avenskilda projekl och verksamheter vikiig både som konsolidering av deerfarenheter som vunnits och för att de skall vara möjliga att kommunicera.Dels är en översiktlig dokumentering av stor betydelse som informationskällamen också genom att i viss mån representera en sammanhållande gestaltning avprogrammet. Ansvaret för dokumenlalion av enskilda projekt ochverksamheter inom programmens ramar ligger naturligtvis i första hand på resp.projektledare/ projeklansvarige. Vad gäller programmet "forskning ombarnomsorgen" -som ju är föreslaget som en del av delegationen för socialforskning- innebär della inga nyheter. Det finns här alltså ingen anledning allprecisera andra dokumenlationskrav än de som delegationen redan gör ochsom dessutom är mer eller mindre självklara för alla slag avforskningsverksamhet. Kravet på dokumentation av projektet inom programmet"lokalt utvecklingsarbete..." kan däremot behöva ställas annorlunda.Eftersom det inte är fråga om forskningsverksamhet i strikt mening är detknappast rimligl att ställa långtgående vetenskapliga krav på utformningen avdenna dokumenlalion. En viss enhetlighet och systemafik bör finnas mensamtidigt måste stor variation vara tillåten så att den dokumentation som skerär relevant i förhållande till verksamhetens eller projektets innehåll. Del är l.ex.inte givet att dokumentationen alllid måste ha karaktären av utvärdering elleralt den alllid måste ske i skriftlig form. Mera utförliga överväganden omkringoch preciseringar av vilka dokumenlationskrav som bör ställas på enskildaprojekt inom programmet "lokalt utvecklingsarbete..." kommersocialstyrelsen att redovisa i ett senare skede. Ansvaret för den översiktliga dokumentationen avprogrammen ligger i första hand på central nivå. är därförberedd att åla sig Skr.1983/84:11 41 ansvaret för den översiktliga dokumentationen avprogrammen och "Lokallutvecklingsarbete inom barnomsorgen". Syftet med denna dokumenlalion ärdels all informera om programmens existens och innebörd - dels att ge enöversiktlig information om vilka projekt och verksamheter som för tillfälletingår i programmen. avser att utforma denna dokumentation somen periodiskt utkommande katalog (ca ) med korta sammanfattningarav de projekt som ingår i programmen kompletterat med referenser lill utgivnarapporter och kontaktpersoner etc. Utformningen liknar den "idébank"som kommunförbundei tidigare gav ul. Katalogen skall dock enbart ta upp projektoch verksamheter som tillkommit inom ramen för de två programmen. Kalalogenbör hållas så aktuell som möjligt. Om en utgivning ska varagenomförbar måste sannolikt en hög grad av systemalik i hanteringen ochuppställningen av katalogen tillämpas. Den överblick som en projektkatalog kan ge harnaturligtvis sina begränsningar. Del är en yllig information som ges ochdessutom saknas värderande inslag som sätter in informationen i ett sammanhang.Bedömningar av vilket värde uppgifterna i katalogerna har ges heller inte. Detär därför viktigt att den översiktliga dokumentationen i form av en projektkatalog- även om denna är mycket betydlesefull -kompletteras med andra former avdokumentation. avser därför att även initiera olika övergripandeprojekt med inriktning på sammanfallande bedömningar och analyser av den verksamheisom förekommer inom programmen -1, ex. en mera djupgåendedokumentering/utvärdering av vissa särskilt intressanta enskilda projekt inomprogrammen eller översikter av hur ett visst problem behandlats av en rad olikaprojekl. Myckel talar för att detla slag av övergripande dokumenteringar - somju innebär en form av utvärdering av programmen - inte bör göras inomsocialstyrelsen uttn läggs ut som forskningsuppdrag. En betydelsefull del i den övergripande dokumentering somsocialstyrelsen ansvarar för utgör det bibliografiska registrei över olikaslag av FoU-rapporler inom barnomsorgsområdet. Delta register - som är underuppbyggnad - avser att förteckna publicerade FoU-rapporter med inriktning påbarnomsorgen, oavsett om de så att säga härrör ur programmen eller ej.Registret innehåller f. n. ca 150 referenser och beräknas kunna börja prövas fr.o.m.hösten 1983. 2.5.6 Forskningsanknytning och fasta forskningsresurserinom högskolan Om en vidare satsning på FoU-verksamhet för barnomsorgen -som föreslås i denna plan - skall vara meningsfull förutsätts att inomhögskolan finns utrymme och intresse för att bygga upp, utveckla ochbevara en kompetens och en kunskapstradition med inriktning på området barnomsorg.Med "högskolan" avses här både grundutbildningarna för förskollärare Skr.1983/84:11 42 och fritidspedagoger och de disciplinorienterade forskningsinstitutionernamed relevans för området. Eftersom ovan nämnda utrymme inom högskolan - enligtsocialstyrelsens mening - inte är av den storlek det borde, finnsanledning att närmare kommentera och göra en del överväganden omkring frågan. Högskolereformen innebar för förskollärar- och frilidspedagogutbildningarnaatt ett anlal fristående yrkesinriktade utbildningar organisatorisktsammanfördes med den traditionella universitets- och högskoleutbildningen. Enligt högskolelagen gäller nu samma övergripande mål förall högskoleutbildning. Detta betyder alt förskollärar- och frilidspedagogutbildningarnabl.a. skall: "bygga på vetenskaplig grund" (2 §) och altverksamheten: "anordnas så all samband mellan utbildning, forskning ochutvecklingsarbete främjas (5 §) - en princip som varitgrundläggande inom de tradilionella universiteten och högskolorna. Förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna tillfördesdock inte automatiskt några fasta forskningsresurser i och med att de infördesi högskolan. Andra medel (rörliga) tillkom istället för att högskolelagenskulle uppfyllas. Begreppet "forskningsanknytning" kom all användassom en samlande beteckning för detla. "Forskningsanknytning" är knappast någon nyhetför förskollärar- och fritidspedagogulbildningarna. Inom dessa har sedan långlid funnits en strävan att förankra den egna undervisningen i såväl nationellsom internationell forskning om barn - i synnerhet utvecklingspsykologiskforskning - en strävan som till största delen varil ideell och inte getts någonmotsvarighet i materiellt och organisatoriskt hänseende. Försl i och med högskolereformen fick förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna tillgång till visst materiellt och även ideelltstöd för s.k. "forskningsanknytning". Vid några utbildningar har manpå relativt kort lid kunnat bygga upp en efter givna omständigheter någorlundaväl fungerande "anknytningsverksamhel" med samarbete överinstitutionsgränser, seminarieverksamhet, projekthandledning etc. Mångautbildningar har emellertid slora svårigheter alt få till stånd enforskningsanknytning-främst beroende på geografisk belägenhet och starkkonkurrens från andra utbildningssektorer. Enligl mening måste de nuvaranderesurserna för forskningsanknytning inom förskollärar- och fritidspedagogulbildningarnabetecknas som ett provisorium. I längden är del inte möjligt alt lita tillidealitet och en minimal rörlig resurs när del gäller alt upprätthållahögskolans viktigaste principer (vetenskaplig grund och samband grundutbildning-forskning) inom dess två största utbildningslinjer. 1983/84:11 43 ning värd namnet skall kunna byggas upp vid förskollärar-och fritidspedagogutbildningarna måsle dessa principer materialiseras och geskonkreta uttryck i organisalion, tjänstekonstruktion och befattningsbeskrivningar. Utbildningarnasförankring i forskning och möjlighet till kunskapsutveckling genom egenforskningsverksamhet är emellertid inte bara en intern angelägenhet förutbildningarna själva. Kommunerna är för sill lokala utvecklingsarbete inombarnomsorgen i hög grad beroende av att i en samverkan med utbildningarna hatillgång till denna kunskapsutveckling l.ex. i form av utvärderingskompetens,projekthandledning, fortbildning etc. Barnomsorgens personal, föräldrar ochbarn som deltar i verksamheten har rätt all fordra att det inomgrundutbildningarna finns materiella förutsättningar att på vetenskaplig grundutveckla och förmedla en kunskap som gör det möjligt all organisera och bedrivaen barnomsorgsverksamhet av hög kvalitet. Motbakgrund av ovanstående menar att det är oavvisligen nödvändigtalt förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna jämställs med övrighögskoleutbildning och tillförs lärartjänster som inrymmer skyldighet att ävenbedriva och följa FoU-verksamhet. Viss andel av dessa tjänster bör sombehörighetskrav ha genomgången forskarutbildning. Detla börske möjligi. I den mån en aviserad lärartjänstreform dröjer måstetemporära åtgärder vidtas av berörda universitet och högskolor. Översyn avorganisationen på olika linjer och provisoriska omfördelningar kan vara ettsätt för den enskilda högskolan all ta sitt ansvar för att forskningen inom denytillkomna högskoleområdena får den stimulans och de utvecklingsbetingelser dehar rätt lill. Fasta forskningsresurser inom högskolan Behovel av att inom högskolan inrätta fasta resurser förforskning med inriktning på barnomsorg har tidigare tagits upp avsocialstyrelsen - bl.a. i anslagsframställningar. Slyrelsen har föreslagit altden fjärde professuren i socialt arbete skulle ges en klar barnomsorgsinriktningoch att professurer med förskolepedagogisk inriktning inrättas inom ämnetpedagogik. Liknande förslag lades av familjestödsutredningen (SOU 1981:25).Utredningen föreslog även ett förskoleforskningsråd med samordnande ochfinansierande funktion och en tvärvetenskaplig universitetsinstitution (ellerfristående institut) med forskningsutförande funklion. Socialstyrelsenskall i del följande något utveckla sin syn på hur forskning om barnomsorgeninom högskolans basorganisation bör organiseras. Inledningsvisbör klargöras vilka motiv som finns för att inrätta sådana resurser inomhögskolan. förstamotiv är den omfattning och betydelse som barnomsorgen har. Barnomsorgenutgör en samhällelig institutionell verksamhet omfattan- Skr.1983/84:11 44 de ca 400 - 500 000 barn i åldrarna . Ca 100 000personer arbetar inom verksamheten. Utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger utgör landets största lärarutbildning. Stat och kominuninvesterar belopp i storleksordningen . Barnomsorgen ären verksamhet med långtgående pedagogisk och socialpolitisk betydelse för barn,föräldrar och samhälle. En verksamhet av denna omfattning och betydelse börenligt mening ha en motsvarighet i högskolans basorganisalionför forskning. Ett andra motiv utgör behovet av att kunna rekryteraforskare med erfarenhet och kompelens av barnomsorgsforskning för den sektoriellaoch tillämpningsinriktade FoU-verksamheten inom området men även förundervisning, konsultation, handledning och utredningsverksamhet, dvs. enerfarenhet och kompetens av det slag som byggs upp genom forskarutbildning ochhandledning inom en disciplinliknande organisation inom högskolan. Ett tredje motiv är behovet av att fristående frånomedelbara sektorsintressen metodiskt kunna utveckla, bevara och förmedla enkunskapstradition genom beskrivning och analys av barnomsorgens problem,villkor och förutsättningar. En forskning av della slag kan knappasl komma lillstånd med mindre än att den ges en fast institutionell förankring inomhögskolans basorganisation. Utformningen av ett konkret förslag hur dessa behov börtillgodoses genom fasta forskningsresurser är knappast någon enkel uppgift. Enrad överväganden är nödvändiga alt göra utöver de som här redovisas. Detförslag som ger i det följande är därför närmast att se som ettdiskussionsförslag och inte i detalj helt färdigutformai. En vikfig avvägningsfråga lorde vara i vilken utsträckningen sådan forskningsresurs bör ges en specifik inriktning på barnomsorg eller omden mera generellt bör ha en barninriktning. Vidare måste behovet av regionaltillgänglighet balanseras så att en uppsplittring av forskningsresursen undviks.Dessutom torde frågan om den ämnesmässiga basen vara väsentlig -bl.a. i enavvägning mellan disciplin eller en tvärvetenskaplig tillhörighet. har den uppfattningen all inriktningenspecifikt skall vara barnomsorg. En allmän barninriktning tillgodoser inte detforskningsbehov som finns för barnomsorgen. Det kan också poängleras allinriktningen "barnomsorg" knappast är mer "avgränsad" än en"allmän barninriklning". Det är även så alt inriktningen "barnforskning"i viss mån redan är tillgodosedd inom en rad olika discipliner. Forskningsresursen måste sannolikt koncentreras till ettfåtal högskolor. Behovet av forskningsanknytning för förskollärar- ochfritidspedagogutbildningar måste tillgodoses genom instilutionssamarbete ochtidigare nämnda lärartjänstreform. anser att den ämnesmässiga basen skallvara pedagogik. Ämnet socialt arbete saknar tidigare tradition avbarnomsorgsforskning och Skr.1983/84:11 45 torde av det skälet vara mindre lämpligt som basämne. En bredare ämnesbas av tvärvetenskaplig karaktär kan naturliglvisockså vara intressant. Här kan nämnas den temainriktade forskningen vid Linköpingsuniversitet där utöver de fyra nuvarande lemala ett femte s.k."barntema" är under uppbyggnad. Detta nya "barnlema" kommeralt utgöra en mycket viktig forskningsresurs inom specielll sådana aspekter avområdet "barn" som inte uppmärksammas inom de traditionellakunskapsdisciplinerna. Paralleller finns även lill den s.k."centrumbildning" kring ämnet barnkunskap som i ett samarbete mellanen rad olika institutioner planerats vid och likaså tilldet "som redan startats vid Stockholmsuniversitet. Liknande s.k. "centrumbildningar" kring områdenmed anknytning till barn, barnkunskap etc. bör initieras vid flera universitetoch högskolor. Det finns all anledning att från centralt håll materiellt stödjadenna form av kompetensuppbyggnad. Även om den temainriktade forskningen om barn vidLinköpings universitet och de olika former tvärvetenskapliga centrumbildningarsom är under framväxt kommer att utgöra mycket värdefulla forskningsresurserför barnomsorgsområdet, tillgodoser de inte helt del behov som finns. anser därför att två professurer börinrättas inom ämnet pedagogik med inriktning på den i vid mening pedagogiskaverksamhet som den samhälleliga barnomsorgen ulgör. Då en samlad kunskapsbas och kompelens omkringbarnomsorgen ännu i slor uisiräckning saknas inom högskolan är det svårt altsnabbt bygga upp en forskningsresurs i enlighet med de motiv och förslag somredovisats ovan. En sådan resursuppbyggnad måste ske . Det ärdärför av stor vikt att planeringen av en sådan uppbyggnad inleds snarastmöjligt. Ansvariga för denna planering är närmast UHÄ men även enskildauniversitet och högskolor. I skriften redovisas ett uppdrag som fick avregeringen . Uppdraget avsåg alt: "Översiktligt redovisa den forsknings- ochförsöksverksamhet som bedrivit på barnomsorgsområdet.Redovisningen skall även innehålla en plan för fortsall forsknings- ochförsöksverksamhet." Enligt är en väsentligt ökad satsning pä FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet mycket angelägen. måste barnomsorgen betecknas someftersatt när del gäller FoU. Anslagsmässigt har det skett en minskning desenare åren. Ca 2,5 milj. kr. går åriigen till FoU-verksamhet inom området.Detta ulgör ca tiondelen av de medel som ärligen anslås för Skr.1983/84:11 46 forskning och utveckling inom område. Men bara en volymmässigt ökad satsning är intetillräckligt. Förbättrade organisatoriska former som möjliggör överblick och enmer långsiktig planering är även nödvändiga. tillkommer FoU-aktiviteterinom barnomsorgsområdet mera av tillfälligheters spel. Någon samlad framställningöver samhällets behov av FoU inom området som skulle kunna underlätta planeringoch prioriteringar finns inte f. n. De anslag som finns för FoU-verksamhet inombarnomsorgsområdet är inte särskilt väl anpassade till de behov som finns.Detta bidrar lill att vi f. n. har en FoU-verksamhet inom områdei varsinriktning inte riktigt tillgodoser någons intresse så som en sådan verksamhetborde kunna göra. Kritik kan alltså riktas mot de bristande förutsättningarnaoch villkoren för forsknings-och utvecklingsverksamhet inom barnomsorgen. Med avsikt att åstadkomma förbättrade möjligheter för FoUinom barnomsorgen föreslår att ett FoU-program för barnomsorgeninrättas. Syftet med detta program är att få till stånd en bred och långsiktigsatsning på forskning, försök och utvecklingsverksamhet inom området.Programmet anger även en inriktning av den FoU-verksamhet som är mestangelägen. Avsikien är däremot inte att all FoU-verksamhet med inriktning påeller av relevans för barnomsorgen skall ske inom ramen för programmei. Programmet kan betraktas som ett sektoriellt FoU-program.Det har en direkt inriktning på barnomsorgen. det är barnomsorgen somföreteelse, de människor och de organisationer den berör som bör slå i fokus.Konkret består FoU-programmet av två delprogram. Ett program för"Forskning om barnomsorgen" och ett program för "Lokallutvecklingsarbete inom barnomsorgen". Programmet "Forskning om barnomsorgen" avser attvia finansiellt slöd till enskilda forskningsprojekt få till stånd enkvalificerad forskning och en långsiktig kunskapsuppbyggnad omkring viktigaaspekter av barnomsorgen. Programmet har i huvudsak en beskrivande ochanalytisk forskningsinriktning. Följande fyra områden (ej rangordnade) harbedömts mest angelägna: Forskning om svensk förskole- och frilidshemspedagogik.Området avser en konkretisering av hur förskole- och fritidshemspedagogikenidag gestaltar sig, dess förutsättningar, problem och villkor i den praktiskaverksamheten. Läroplansteorelisk forskning om barnomsorgen. Områdetavser forskning om barnomsorgens styrsystem - såväl del formella sominformella. Forskning om barnomsorgens socialpolitiska betydelse förbarn, föräldrar och samhälle. Ämnesmetodisk forskning inom för barnomsorgen relevantaämnesområden. Programmet "Forskning om barnomsorgen" föreslåssom en del av socialforskningsanslag. Delegationen böravsätta en särskild medelsram för programmet. Ett riktmärke för denna medelsrambör Skr.1983/84:11 47 vara ca 5 milj. kr. Programmet "Lokalt utvecklingsarbete inombarnomsorgen" föreslås utformas som ett anslag där kommunerna men även grundutbildningarnahar möjlighet att ansöka om medel för lokalt utvecklingsarbete i projektform.Vägledande för det slag av verksamhet som skall kunna stödjas bör vara desynpunkter som framlagt i bl.a. "Utvecklingsplan för barnomsorgen- " och del pedagogiska program för förskolan som kommer attpresenteras . föreslär att den medelsram sombör stå till förfogande för programmei "Lokalt utvecklingsarbete ,.,"bör uppgå till lOmilj. under ca en femårsperiod. Medlen bör kunnautgå ur allmänna arvsfonden, FoU-programmet för barnomsorgen avses att översiktligtdokumenteras i en periodiskt utgiven projeklkatalog. Syftet med dennadokumentation är att informera om de två delprogrammens existens och innebördoch att ge en översiktlig information om vilka projekt och verksamheter som förtillfället ingår i programmen. Projektkatalogen skall kompletteras av olikaövergripande dokumentationsprojekt som inriktas pä sammanfattande bedömningaroch analyser av den verksamhet som förekommer inom programmen. menar alt förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna mäste jämställas med övrig högskoleutbildning ochtillföras lärartjänster som inrymmer skyldighet att bedriva och följa FoU-verksamhet. anser att högskolan måste tillföras fastaforskningsresurser med inriktning på barnomsorg. Två professurer bör inrättasinom ämnet pedagogik med inriktning på den i vid mening pedagogiska verksamhetsom den samhälleliga barnomsorgen utgör. 1983/84:11 48 Skr.1983/84:11 49 Barn och livsfrågor .......................................................... 57 Barn och teater .............................................................. 57 Barns utveckling i åldrarna kring skolstarten.................. ..... 58 tre projekt .................................................................... 58-60 Från förskolebarn till skolbarn ...................................... ..... 60 Förskollärares föreställning formas ................................ ..... 61 Inskolning av barn på daghem: En psyko-neuroendokrinologisk studie ........................................................................... ..... 61 Pedagogiskt arbetssätt och formandet avkonfliktlösningsbeteende bland barn ................................................................... 62 Pedagogiskt program i daghem .................................... 62 Rörelsehindrade barns integrering i förskola.................. 63 Samlingen i förskolan ..................................................... ..... 64 Samverkan förskola-skola-fritidshem.............................. 65 Skolförberedelser i förskolan ......................................... 66 Specialpedagogik i förskolan () ................ ..... 67 Standardisering av 's utvecklingsskala föråldrarna .... 68 Ulvecklingspsykologiska aspekter på rörelse- och danslek iförskolan 68 Utvärdering av en icke-traditionell forlbildningsansats inom barnomsorgssektorn ............................................. 69 Utvärdering av projekl "Särskildinformation lill förskolans personal" och "Arbetsplan förförskolan"....... 69 Vad är metodik? en undersökning påfritidspedagogutbildningen i Barn med behov av särskilt stöd i institution ochorganisation 71 Barn och föräldrars arbete ............................................. ..... 92 Daghemsvård för treåringar............................................ ... 110 Frifidshemmels organisalion och verksamhet (FOV)........ ... 124 Logopedi på barnavårdscentraler och förskola............... ..... 86 Pedagogisk aktivering av gravt utvecklingsstörda ochsynskadade barn och ungdomar (Pedagus)................................................ ..... 77 Rörelsehindrade barns möjligheter att utvecklasjälvständighet och oberoende i förskolan..................................................... 77 Utveckling av utvecklingsprogram för rörelsehindrade barni försko lan .................................................................................. ..... 80 4 1983/84 1 saml. Skr.1983/84:11 50 Utvärdering av försök med nya arbetsformer vid fritidshemmet Fantasia ......................................................................... .... 127 Utvärdering av försök med utvidgat fritidshem iKungsbacka 128 BARN MED BEHOV AV SÄRSKILT STÖD Allergiska barns situation i skolan................................... ...... 70 Barn med behov av särskilt stöd i institution ochorganisation 71 Barn med behov av särskill slöd i sin utveckling - analys av identifiering och åtgärder................................................ 72 Barn med perceptuella funktionsstörningar..................... ...... 73 Barn med tidig infantil autism och andra psykotiskasjukdomstillstånd 73 Grupporienterat arbetssätt och personlighetsutveckling hos barn i förskolan ........................................................................ ...... 74 Integration av hörselskadade barn i förskolan ............... 75 MBD-problemalik bland Göleborgsbarn-en långtidsstudie 76 Pedagogisk aktivering av gravt utvecklingsslörda ochsynskadade barn och ungdomar (Pedagus)................................................. 77 Rörelsehindrade barns möjligheter att utvecklasjälvständighet och oberoende i förskolan...................................................... 77 Synskadade barn - behovet av vård och omsorg............ 78 Utveckling av utvecklingsprogram för rörelsehindrade barni försko lan .................................................................................. 80 Utvärdering av integration i förskolan .......................... ...... 81 Specialpedagogik i förskolan. ().................. 67 82 Barns reaktion på sjukhusvistelse .................................. Alternativ för språkträning av tvåspråkiga barn iförskoleåldern 83 Blinda barns språkutveckling och kommunikation ........... 84 En funktionsanalys av färdigheter hos förskolebarn som kanpåverka