prop · G703167 · 1983-12-31 00:00:00 — Kontrollsynpunkterna måste också särskih beaktas. Länsstyrelsenförordar att uppgift om lön och månadsavgift lämnas så fort gränsen för avgiftspUktigtbelopp nås. Enundantagsregel för mindre lönebelopp är enligt bl.a. länsstyrelserna i Ålvsborgsoch olämplig. Regeln bör samordnas med uppbördslagensbestämmelser. Om preUminär skatt innehåUits för beloppet bör arbetsgivaren ävenvara skyldig redovisa arbetsgivaravgifterna. RSV föreslår attbestämmelsen ersätts med regeln att redovisning och betalning av avgifteralltid skall ske för månad när gjorda avdrag för preliminär skatt skaUredovisas. För månad när skatteavdrag inte skall redovisas behöver redovisningoch inbetalning av avgifter ske endast för månad där avgiftsunderlagettillsammans med tidigare icke redovisat underlag uppgår fill 5 000 kr.Avgiftsunderlag som inte redovisas på uppbördsdeklarafion skall redovisas på årsuppgift.Denna regel blir än mer betydelsefull om förslaget om skatteavdrag påsidoinkomster genomförs. 1982/83:177 har föreslagits bestämmelser sombegränsar småhus- och lägenhetsägares uppgifts- och avgiftsskyldighet enUgt AUL-lagen.Bl.a. föreslås en höjning . av beloppsgränsen för småhus-och lägenhetsägares skyldighet att betala arbetsgivaravgifter på uppdragsersättningar.RSV ifrågasätter om inte höjningen borde göras generellt för alla uppdrags-ocharbetsgivare. 500 kr-gränsen har funnits och borde av praktiska skälnu vara mogen för höjning. Undantagsregelnmedför enligt SHIO-Familjeföretagen onödigt krångel. i Malmöhuslän föreslår att regeln endast skall gälla de arbetsgivare som inte drar källskatt,dock att redovisningen skall ske senast i uppbördsdeklarationen för decembermånad. LRFanser att utredningens förslag beträffande smärre lönebelopp är för snålt fiUtagetoch föreslår att beloppet anges till ett basbelopp. Kammarrätteni föreslår mot bakgrund av vad som föreslagits i rapportenSkatteavdrag på biinkomster (RSV Rapport 1983:3) att den av utredningenföreslagna beloppsgränsen, , höjs. EnUgt socialavgiftsutredningensbetänkande är det uppdragsgivare som exempelvis småhus- och lägenhetsägare somframför allt kommer i fråga för undantagsregeln. Om förslaget om skatteavdragpå biinkomster genomförs, behöver sådana uppdragsgivare inte göra skatteavdrag.Det rör sig i allmänhet här om små belopp liksom om personer som saknar ellerhar endast ringa erfarenhet av uppbörd av källskatt i egenskap av arbetsgivare. SAFoch tar upp en särskild fråga som sammanhänger medomfattningen av redovisningsskyldigheten när avgiftsskyldigheten inträtt. SAF och anser att en månatlig Prop.1983/84:167 142 uppföljning i olika hänseende blir administrativtbesvärlig. Inom t.ex. försäkrings-, handels-, hotell- och restaurang, byggnads-och anläggningsbranscherna förekommer ständigt utbetalningar av.mindre belopp.Dessa sker dessutom ofta från olika redovisningsenheter inom företagen. Skulleförslaget i denna del genomföras blir det vid varje utbetalning av smärrebelopp nödvändigt att titta i backspegeln för att kontrollera om utbetalningarskett tidigare . Vidare kan det bli nödvändigt att kontrollera omandra enheter inom företaget samma eller tidigare månad gjort utbetalningartill den aktuella arbetstagaren. Dessa kontroller bUr mycket svåra ochtidsödande att genomföra. Utredningens förslag beträffande uppskjuten redovisning avbilförmåner får ett blandat mottagande. RFV delar inte utredningens uppfattning att det skullevara svårt för arbetsgivare att redovisa värdet av bilförmåner månatligen. Detgällande årsvärdet kan lätt divideras med 12. i län menar att rättvisesynpunkteroch kontrollskäl talar för en månatlig redovisning av bilförmån. Arbetsgivarenkan ändå få möjlighet att hos lokala skattemyndigheten ansöka om tillstånd tilluppskjuten redovisning. i ifrågasätter om inte enmånatlig redovisning av bilförmån kan ske efter en förenklad schablon.Justering av eventuella felaktigheter kan ske i decemberuppbörden. LRF anser att regeln om uppskjuten redovisning avbilförmån skall gälla generellt. Lokal skattemyndighet bör således inte kunnaföreskriva undantag härifrån. SHIO-Familjeföretagen är positiva till den föreslagnaregeln. Kammarrätten i kritiserar utredningen då denmedger ett undantag från huvudprincipen i stället för att söka bringa demateriella reglerna rörande beräkning av bilförmån på skatte- ochavgiftsområdet i överensstämmelse med varandra och därigenom åstadkomma enenhetlig metod. Kammarrätten framhåller att det är angeläget att helaproblemafiken med naturaförmåner på skatte- och avgiftsområdena sesöver i lämpligt sammanhang. i anser att samma schablonerför värdering av naturaförmåner bör kunna användas både vid uppbördsförfarandetoch inkomsttaxeringen. Källskatteavdrag och redovisning av arbetsgivaravgifterskulle då kunna ske månafiigen för bilförmån. SCB uppger att en uppskjuten redovisning av bilförmånmedför en felaktig periodicering för SCB:s del, men har relafivt litenbetydelse. Utredningens förslag att underlåta kommunicering före fastställelsebeslutnär arbetsgivaren inte betalar in belopp i enUghet med deklarationen har väcktkritik. Datainspektionen framhåller att uppkomna situationer mångagånger kan bero på felaktig registrering. Detta leder i många fall till attärenden helt felaktigt kommer till kronofogdemyndigheten och orsakar mycketonödigt 1983/84:167 143 arbeteom kommunicering underlåts. RSV anser att den ordningsom gäller i källskattesystemet bör bibehållas även efter en samordningmed arbetsgivaravgifterna. I nuvarande uppbördssystem för käUskatt skrivs betalningsanmaningarut maskinellt i de fall inbetalt belopp är lägre än det som redovisats ideklarationen. Arbetsgivaren får på detta sätt möjlighet att antingen betalatill eller förklara eventuell felskrivning, felräkning ellerliknande. Först därefter fastställs i förekommande fall belopp fill betalningsom överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning. Med denna ordning kanservicegraden gentemot arbetsgivarna hållas på en lämplig nivå och ett antal felakfigarestföringar undvikas. Kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , , Ålvsborgs ochSkaraborgs län finner det otillfredsställande att månadsavgiften skallberäknas med en procentsats med tre decimaler. För att minska riskerna förräknefel föreslår därför några av remissinstanserna att avgiften bestäms attutgå efter en procentsats utan decimaler, andra att avgiften beräknas med en,högst två decimaler. Fleraskattemyndigheter har lämnat synpunkter på utformningen av blanketten föruppbördsdeklaration, tidpunkten för dess utsändande m.m. RSV har fått del avdessa synpunkter. Utredningensförslag om skattemyndigheternas återredovisning till arbetsgivarna ochskyldighet för arbetsgivare att endast i vissa fall lämna årsuppgift hartillstyrkts eller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna. Datainspektionenanser att skattemyndigheternas sammanställning av uppgifterna iuppbördsdeklarationerna kommer att betydligt underlätta arbetsgivarensslutredovisning tiU myndigheten. SCB uppger att ettslopande av den nuvarande arbetsgivaruppgiften inte får några konsekvenser för SCB:sstatistikinsamling. Kammarrätten i Slockholmser utredningens förslag om en sammanställning av varje arbetsgivaresuppbördsdeklarationer mot bakgrund av vad som föreslås gäUa om fastställelsebeslutunder året. En s.k. automatisk fastställelse av avgifterna av den typ som bl.a.tillämpas med avseende på mervärdeskatten kan enligt kammarrätten undvaras medden ordning utredningen föreslår. RSV anser att utredningensförslag om en sammanställning av arbetsgivarnas uppbördsdeklarationer kanundvaras. Något egentligt behov för arbetsgivaren att kontrollera att inbetaldamånadsavgifter bokförts hos myndigheterna kan knappast finnas eftersom denlöpande kontrollen skall upptäcka både gluggar och bristande betalning.Kontrollen av summa avgiftsunderlag enligt uppbördsdeklarationerna och fastställelsebeslutmot utbetalda löner enligt bokföringen kan också ifrågasättas. 1983/84:167 144 arbetsgivarenta hänsyn till löner m.m. som avgift inte skall betalas på, exempelvis beloppunder , och ersättningar tiU överåriga, och dels kan de justeringspostersom angivits på kontrolluppgiftssammandraget påverka avstämningen. Trots attjusteringsposter redan angivits på sammandraget måste alltså arbetsgivaren pånytt ta fram underlag för att kunna göra avstämning mot uppgifterna ikvittensen. Därefter skall arbetsgivaren i förekommande fall lämna årsuppgift.Först när årsuppgifterna registrerats gör myndigheterna en avstämning, vilkenpå nytt kan resultera i en begäran till arbetsgivaren att ta fram underlagenför att förklara ev. misstämning. Förslaget verkar enligt RSV någotöverarbetat. RSVföreslår en annan lösning för årsavstämningen. På sammandraget skall någrajusteringsposter för avstämning av avgiftsunderlaget inte lämnas. Avgiftsunderlagsom inte redovisats i uppbördsdeklarafion skall redovisas i årsupgift senastden året efter utgiftsåret. Den avgift som belöper på dettaunderlag, kvarstående avgift, skall med årsuppgiften som inbetalningskortbetalas in . Årsuppgift behöver inte lämnas om denkvarstående avgiften understiger . På den kvarstående avgiften utgåringen restavgift. Om för mycket arbetsgivaravgift betalts in skickararbetsgivaren in årsuppgiften direkt tiU , varvid årsuppgiftenbetraktas som ansökan om återbetalning. När såväl kontrolluppgifterna som årsuppgifternaregistrerats kan avstämning av arbetsgivaravgifterna påbörjas. Detta kanberäknas ske tidigast . Summa ersättning enligt kontrolluppgifternaskall då jämföras med summa redovisat underlag i uppbördsdeklarationer och eventueUårsuppgift. Hänsyn måste härvid tas till de kontrolluppgifter som avser beloppunder , ersättning till överåriga, pensioner m.fl. ersättningar somarbetsgivaravgift inte skall betalas på. Avstämningen kan resultera i att avstämningerhålls, att i uppbördsdeklarafion/årsuppgift redovisat underlag är lägre änjusterad ersättning enligt kontrolluppgifterna (underskott) eller att i uppbördsdekla-ration/årsuppgiftredovisat underlag är högre än justerad ersättning enUgt kontrolluppgifterna(överskott). Om avstämning erhålls vidtar skattemyndigheterna ingenytterligare åtgärd. Om avstämningen resulterar i underskott lämnasarbetsgivaren tillfälle att förklara differensen. En förfrågan som innehålleralla de uppgifter som påverkar avstämningen skrivs ut maskinellt. Förutom deuppgifter arbetsgivaren lämnat i uppbördsdeklaration/årsupp-gift ochkontrolluppgifterna har också avstämningen påverkats av avgiftsunderlag somtagits upp i granskningsrapport samt, om uppgifterna kan erhållas direkt tillmyndigheterna på exempelvis magnetband, belopp som arbetsgivaren betalt fillsemesterkassa, belopp som betalt ut enligt lagen om statliglönegaranti vid konkurs samt belopp som arbetsgivaren erhållit frånförsäkringskassan vid arbetsgivarinträde enligt 3 kap. 16 § lagen om allmänförsäkring m.m. Förfrågan innehåller en blankett som kan användas avarbetsgivaren för att förklara differensen. På"förklaringsblanketten" finns dels ledtext tryckt för sådana postersom enligt betänkandet placerats 1983/84:167 145 påkontrolluppgiftssammandraget och som inte kan erhållas direkt till myndighetenpå exempelvis magnetband och dels utrymme för övriga förklaringar. Förfrågan innehåUerockså ett inbetalningskort som förtryckts med arbetsgivarens id-nummer och sonikan användas av arbetsgivare som medger att han betalt för Ute avgift förutgiftsåret ifråga. På sådan inbetalning bör restavgift utgå. I de fallöverskott uppkommer vid avstämningen vidtas normalt inte någoh åtgärd eftersomdet finns ett antal naturliga förklaringar. Om arbetsgivaren genom att lämna årsuppgiftansökt om återbetalning kontrolleras ansökan mot det maskinellt framräknadeöverskottet. Eventu-eUt kan också denna jämförelse göras maskineUt. Omöverensstämmelse erhålls mellan ansökan och framräknat överskott sker omedelbaråterbetalning medan övriga fall undersöks. Länsstyrelseni anser att arbetet med avstämning mot kontrolluppgifterna avskatt och avgifter bör samordnas. Sista datum för lämnande av årsuppgift skallvara . Den av utredningen föreslagna sammanställningen avinbetalda och fastställda arbetsgivaravgifter kan utan svårigheter skickastill arbetsgivarna i februarimars. Länsstyrelseni som förordar som tidpunkt för årsuppgiftensavlämnande anser att sammanställningen kan avse avgifterna för januari-oktobermånad och sändas fiU arbetsgivarna . Länsstyrelseni anser, med hänsyn tUl den stora mängden av fyllnadsinbetalningarsom görs , att årsuppgiften bör lämnas . Ävenlänsstyrelsen i föredrar . LRFsom anser att avgiftsredovisningen skall knytas an till detlönebelopp för vilket källskatteavdrag skall göras, menar att skyldigheten att lämnaårsredovisning bör vara obligatorisk. är positivt till att riågon generell årsredovisning frånarbetsgivarna, som f.n. lämnas, inte behövs i det nya systemet. Beloppsgränsenför skyldighet att avlämna av årsuppgift bör dock höjas tiU 500 kr.Länsstyrelsen i förslår också en. sådan höjning men i kombinationmed ett förhållande till de totalt redovisade avgifterna. har i sitt yttrande angivit att den ansluter sig till det av SAFoch gemensamt avgivna yttrandet. EnligtRFV torde det av utredningen föreslagna förfarandet beträffande redaravgiftervara det enda möjliga. Det är dock enligt verket mindre tilltalande att haolika debiteringssystem för arbetsgivaravgifterna, i synnerhet för dearbetsgivare, som sysselsätter såväl sjömansskattepUktig personal som annanpersonal. 10Riksdagen 1984/84. 1983/84:167 146 Endastett fåtal remissinslanser berör frågan om sanktioner. RSV delar utredningensprincipiella uppfattning att straffbestämmelserna bör vara enhetliga ochgemensamma för både källskatter och arbetsgivaravgifter. iUppsala län anser det vara en brist att färdiga lagförslag i dessa delar intehar redovisats. LRFmenar att felaktigheter som uppkommer vid den löpande redovisningen normaltbör kunna rättas vid efterföljande redovisningstillfälle. Någon sanktion börhärvid i regel inte få förekomma. Sanktioner bör endast tillgripas vid påtagligtmissbruk från arbetsgivarens sida. RFVanser att eftersom löneunderlaget för källskatterna inte skall anges i uppbördsdeklarationerna,en direkt jämförelse inte kan göras mellan underlaget för arbetsgivaravgifternarespektive källskatten på det sätt som görs vid nuvarande s.k. samkörningar.Jämförelsen mellan den avdragna skatten och arbetsgivaravgiften måste bliungefärlig. Skatteprogressionen och eventuell jämkning av enskilda anställdas källskattmedför att det totala källskattebeloppet inte - i motsats tillarbetsgivaravgiften - kan sättas i viss fast relation till den utbetaldalönesumman. Utredningen har enligt verkets mening här försummat en väsentligkontrollmöjlighet genom att inte låta arbetsgivaren redovisa löneunderlagen förkällskatten. Enligt är integrerade revisioner det bästasättet att komma de verkligt stora skatte- och avgiftssmitarna på spåren. Deintegrerade revisioner som gjorts av länsstyrelserna sedan ett par år tillbakahar gett mycket goda resuUat. Det hade enligt verkets mening varit bättre attanvända föreslagna ökade personalresurser för en utökning avrevisionsverksamheten. Beträffande kontrollen av årsavgiften anser verket attdenna enligt utredningens förslag blir i stort sett densamma som den kontrollsom i nuvarande system sker i fråga om arbetsgivamppgifterna, bortsett från attden nuvarande i viss mån ofullständiga datamaskinella kontrollen kompletterasgenom kontroll. Länsstyrelseni är av den uppfattningen att avstämningen mellan redovisad ochfastställd skatt enligt uppbördsdeklarationerna och redovisad preliminär skattenligt kontrolluppgifterna skall ske som avstämningen görs mellanredovisad och fastställd arbetsgivaravgift enligt uppbördsdeklarationerna ochredovisade lönesummor enhgt kontrolluppgifterna. Det är betydligt effektivareatt göra en total avstämning av arbetsgivaren vid ett och samma tillfälle ochmer stimulerande för personalen vid lokal skattemyndighet. Länsstyrelseni förordar att avstämningsarbetet av skatter ochavgifter sker . Länsstyrelseni framhåller att det är av stor vikt att 1983/84:167 147 prog;ramoch rutiner utformas så att avstämning av en uppbörd kan erhållas före sistainbetalningsdag för nästa uppbörd och så att eftersläpningar av framställningav kontrollmaterial undviks. I vart fall gäller detta arbetsgivare som inte registeratsför iiågon betalning. Material angående dessa måste tas fram i sådan tid attskattemyndigheten kan vidta effektiva åtgärder inför efterföljandeuppbördsmånad. Arbetsmtinerna måste bättre än f.n. underlätta samarbetetmellan de lokala skattemyndigheterna och . Fögderichefsföreningenanser att det är angeläget att så snabbt som möjligt fånga upp och utreda deavvikande transaktionerna i uppbördssystemet. Om uppbördsdeklarafionerna intelämnats eller inbetalning skett med för lågt belopp måste med månadsredovisningutredning av betalningsskyldigheten ske betydligt snabbare än med nuvaranderutiner. En eftersläpning är vanlig. målsättning att avkorta tiden för anmaningsförfarandet skall kunnauppnås bör - enligt föreningens mening- uppbördsdeklarationerna översändas tilllokal skattemyndighet för registrering. Alternativt kan den ganska omfattanderegistreringen ske som på dataenhet varefter uppbördsdeklarafionernasänds till resp. lokal skattemyndighet. uppbördsenhet får genomförteckningar och terminalbilder tillgång till uppbördsdeklarationernas uppgifter.Härigenom underlättas uppbördsdeklarationernas likvidavstäm-ning. Med tillgångtill uppbördsdeklarationerna kan lokal skattemyndighet snabbt vidtaga formellarättelser och materiell kontroll. Arbetsgivaren behöver endast ha kontakt meden enda myndighet, vilket är viktigt ur sevicesynpunkt. Lokal skattemyndighethar god kännedom om återkommande försumliga arbetsgivare. I sådana fall kanlokal skattemyndighet direkt efter uppbördsperioden påbörja sin kontroU. Med fillgångtiU uppbördsdeklarationerna kan lokal skattemyndighet med större kraft ägna sigåt den samordnade kontrollen av källskatter och arbetsgivaravgifter. Ett flertallokala skattemyndigheter redovisar samma uppfattning beträffande hanteringen avuppbördsdeklarationerna. Länsstyrelseni län avvisar tanken på en överflyttning av hanteringen avuppbördsdeklarationerna från till lokal skattemyndighet ochframhåller att nuvarande tekniska system erbjuder möjligheter till kontroll avförsumliga arbetsgivare. Också en bedömning av det materiella innehållet iredovisningen kan ske utan tillgång till uppbördsdeklarationerna. Länsstyrelseni betonar att tillgången till uppbördsdeklarationen, som ju ären inbetalningshandling, är nödvändig för länsstyrelsernas avstämningsarbete. Skatteförenklingskommitténanser att utredningens förslag att arbetsgivarna i kontrollsyfte inte baraskall ange förekomsten av en förmån utan också de faktorer som har betydelseför värderingen av förmånen ligger i linje med skatteförenklingskommitténs egnaöverväganden. Kommittén menar emellertid att det senare bör vara möjligt attgå ett steg längre och låta 1983/84:167 148 arbetsgivarnaäven värdera dessa förmåner i kontrolluppgiften. Med lätfillämpade ochenhetliga schabloner måste skillnaden för arbetsgivarna mellan att angesamtliga värderingsfaktorer och att själva värdera förmånen vara marginell. Deti kontrolluppgiften angivna värdet skulle i det försäkransystem skatteförenklingskommitténutreder ligga till grund för beskattningen. I de fall den skattskyldige inte ärnöjd med arbetsgivarens värdering kan han inte inordnas i försäkransystemetutan får avge en fullständig deklaration. Kommittén berör också sinaöverväganden angående värderingen av bilförmån och hur dessa regler kan tänkasböra ändras. Kommittén framhåller avslutningsvis att socialavgiftsutredningensförslag innebär förbättrade möjligheter fill kontroU av de uppgifterarbetsgivarna lämnar. Sådan kontroll kommer att få mycket stor betydelse i detsystem för förenklad löntagarbeskattning skatteförenkUngskommittén kommer attföreslå, eftersom arbetsgivarnas uppgifter kommer att läggas till grund för beskattning. Remissinstansernahar - utöver vad nu har redovisats - tagit upp frågor som rör rutinerna förlänsstyrelsernas och de lokala skattemyndigheternas hantering av kontrollen, arbetskortensinnehåll m.m. RSV har fått del av dessa synpunkter. Endastett par remissinstanser berör utredningens förslag om fördelning. RSVföreslår att den dagliga fördelningen skall ske på ett mera schablonartat sätt.Varje dag bör medlen fördelas preliminärt enligt en uppskattning grundad på denfördelning som gjordes slutligt föregående redovisningsperiod. Efterregistrering av månadens uppbördsdeklarationer gör RSV en slutlig fördelning påA-skatt, K-skatt och arbetsgivaravgift. Vidare fördelar RSV arbetsgivaravgiftenpå ATP, övriga avgifter och beaktar nedsättning av folkpensions- ochbarnomsorgsavgifterna. Denna fördelning ligger sedan till grund för RSV:s dagligapreUminära fördelning för nästa period. För att enkelt kunna fördela influtnamedel bör postgirot lämna uppgift till RSV om hur mycketpengar som inbetalts till skattepostgirokontona. Fondstyrelsernaföreslår en förenkling i systemet för fördelning av ATP-avgifterna inom AP-fondenom utredningens förslag om samordnad skatte- och avgiftsuppbörd förverkligas.Den första fondstyrelsens medels-tUldelning påverkas inte av omläggningen. Förandra och tredje fondstyrelserna bör närmast föregående års avgiftsuppbördutgöra definitiv grund för den nya fördelningen. skall gränsen förandra fondstyrelsens avgifter gå vid 225 basbelopp per helår. Den procentuellafördelningen mellan andra och tredje fondstyrelserna under avgiftsåret 1984föreslås bli styrande för fördelningen av ATP-avgifter under . 1983/84:167 149 Däreftersker en årsvis anpassning av fondstyrelsernas andelar. Deniia fördelning kangrundas på närmast föregående helårsuppbörd, dvs. på arbetsgivarnas löpandeavgiftsredovisning för januari t.o.m. december enligt det nya uppbördssystemet. LONdelar utredningens uppfattning att fördelningen av medlen på olikaavgiftsändamål bör ske centralt. bör ges i uppdrag att i samrådmed , , och länsstyrelserna utarbetabokförings- och därmed sammanhängande regler. påpekar att länsstyrelsernasregistrering i skattedatabasen av influtna belopp sker vid viss fördröjning.Riksskatteverket kan därför inte frän skattedatabasen erhållauppgifter om influtna belopp för den summering, som verket föreslåsgöra. Förslagsvis bör tömningarna från länsstyrelsernas skattepostgirokontonkanaliseras till ett särskilt uppsamlingspostgirokonto varöver kontoutdragdagligen tillställs . Postverketanser att de ändrade betalningsströmmarna och nya volymer inbetalningar, somblir följden av förslaget, utan problem kan integreras i verksamheten. föreslås att de månatliga inbetalningarna redovisas frånpostgirot i en post tiU länsstyrelsernas skatteavdelning. I dagslägetföreligger skillnad mellan redovisningen av källskatt och redovisningen avarbetsgivaravgifter. När det gäller källskatteuppbörden har postgirot ettutvidgat serviceåtagande i enlighet med vad som överenskoms i samband medförverkligandet av det s.k. 1980. Motsvarande föreligger inte ifråga om arbetsgivaravgifter. tolkar utredningen så att de rufinersom skall gälla för den samordnade uppbörden skall vara de rufiner som nutillämpas för källskatteuppbörd. Postgirot medverkar självfallet även ifortsättningen i ett utvidgat åtagande. Remissinstansernaär i huvudsak positiva till utredningens förslag att flytta avgiftsadministrafionenfrån till de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna.Flertalet remissinstanser anser att en samordning av administrationen avskatter och avgifter leder till förenklade kontakter mellan arbetsgivarna ochmyndigheterna. RFV, statskontoret, , , , , , och framhåller att förslaget om månatlig uppbörd innebäratt extra arbete läggs på arbetsgivarna. Dessa får i det föreslagna systemet tafram samma uppgifter månatligen som de nu behöver ta fram endast en gång perår.