prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är ofrånkomligtatt man vid ett ställningstagande med den räckvidd det här är fräga om i förstahand Jämför med det man lämnar, dvs en traditionell FoB. För alt så långtmöjligt göra en sådan jämförelse rättvisande går vi i det följande igenom demer övergripande effekterna av våra lösningar. Vi Jämför därvid först - FOBALTs huvudalternativ enligtovan med en registerbaserad lösning med utgångspunkt i en begränsad FoB 85 och - traditionella FoBar . Förbåda modellerna behandlas de centrala problemen - innehåll, relevans Innehåll,relevans, aktualitet: 1 några avseenden ger vår modell med registerbaseradinformation/öre/wr - förutsättningar skapas för enstarkt efterfrågad åriig regional sysselsättningsstatistik; de begränsadeofullständigheter i mätningarna som uppkommergenom att data om oavlönademedhjälpande familjemedlemmar inte kommer att ingå bedöms ha begränsadbetydelse, - förutsättningar skapas för atttillgodose kraven på en mer frekvent statistik om hushåll, lägenheler ochpendling, - förutsättningar skapas för altpåbörja uppbyggnaden av ett utbildningsregister; till en början kommerregistret dock att sakna viss utbildning särskilt förde äldre samt huvuddelenav invandrarnas utbildning, - förutsättningar skapas för attdessutom vid behov på uppdragsbasis kunna tillgodose behoven av statistik ävenpå låg regional nivå om sysselsättning, pendling, hushåll, lägenheler ochutbildning genom att åriigen uppdaterade register finns tillgängliga, - de löpande registren börmöjliggöra samordning med annan statistik inom respekfive område. Inågra andra avseenden kommer registeriösningen atl innebära nackdelar Prop.1983/84:85 93 - statistiken blir beroende avadministrativa systems framlida existens, innehåll och driftsäkerhet, - möjligheterna all statistiskibeskriva hushällens bostadsförhållanden är begränsade, - skilda mättidpunkter gäller förnågra variabler. ÄvenFoB i den hittillsvarande utformningen har såväl fördelar som nackdelar som ärvikliga att beakta. De våsentUgaste fördelarna är - den inbördes konsistensenmellan uppgifterna genom att de dels är lämnade vid samma tillfälle, dels avseren gemensam mättidpunkt/måt-period, dels år definitionsmässigi samordnade, - att FoB utgör en organisatoriskoch mätteknisk potential för att samla in angelägen information frånallmänheten som kan samordnas med andra FoB-dala, - att FoB kan ge väsentligabasuppgifter för annan statistikproduklion inom SCB. - den bristande aktualiteten iFoB-resultaten som uppkommer dels genom att räkningarna i regelgenomförts , dels som en följd av att bearbetningen är tidsödande.Detta leder till att senast tillgängliga data ibland kan vara 6-7 är gamla, - den bristandetidsflexibiliteten. Kvalitet,jämförbarhel. En övergång frän en melod med frän allmänheten direktinsamladinformation till en metod som bygger pä dala som hämtas från olikaregistersystem med i vissa fall individbaserad, i andra fall företagsbaseradinformation innebär problem. Problemenär av två slag dels vid själva övergångslillfället då man vill jämföra gamlaoch nya data, dels i fortvarighelstillständet såväl vad gäller kvaliteten itvärsnittsskaltningar som vid Jämförelser . Vår registerlösning kommersålunda att skapa vissa problem vid jämförelsen med senast tillgängligaFoB-data. Vissa täckningsbrister och skillnader i underlaget gör att direktaJämförelser inte utan vidare är möjliga. Det blir därför nödvändigt att pånågra viktiga punkter komplettera registerlösningen med särskilda siudier föratt beskriva länkarna mellan de båda systemen. Vadgäller sysselsättning-pendling har vi redan konstaterat att etl visstindividbortfall Jämfört med FoB kommer att uppstå genom atl oavlönademedhjälpande familjemedlemmar inle ingår. Även i övrigt kommerpopula-tionsavgränsningen att påverka jämförbarheten. Det år därför nödvändigtatl i samband med den första mätningen 1985 genomföra en sårskildintervjuundersökning som belyser konsekvenserna av metodförändringen. Denna böranknytas till . Metodenför sysselsättning-pendling bygger pä alt ett nytt material insamlas varje år.Vi fär alltså inte några uppdateringsproblem i detta regis- 1983/84:85 94 ter.Man torde däremot få räkna med att det kommer att ta någon tid innanuppgiftslämnandet fungerar utan bekymmer. Närdet gäller beskrivningen av hushåll och lägenheler kommer utgångspunkt att lasi från allmänheten direktinsamlad information är 1985 av i princip samma slagsom i en traditionell FoB. För dessa variabelområden är det inte länken mellan1980 och 1985 som måste beskrivas utan del är i stället utvecklingen iforivarighetstillständel som kan komma att skapa vissa kvalitetsproblem. Som vivisat är det nämligen möjligt att hushälls-och bostadsbyggnadsregistren efteren lid kan komma att få något sämre kvalitet. Då det är omöjligt att nu bedömavilken effekt de olika förslag till motåtgärder vi för fram kan få är detnödvändigt atl i en särskild undersökning kontrollera dessa bådaregisler. Yrkesregistretkommer att ha ett större bortfall än vad som funnits i FoB. Även denna variabelbör kvalitelsundersökas i samband med en AKU-undersökning 1985.Utbildningsregistret är nytt och kräver i och för sig ingen direkt Jämförandebeskrivning. Det är dock angeläget alt även detta register kontrolleras påurvalsbasis i samband med en AKU-undersökning. Äveni FoB har det funnits problem att Jämföra resultaten från olika räkningar. Delshar det skett ändringar i avgränsningar och definitioner som medfört att detibland varit svårt att tolka utvecklingen . Dels - och framför alll har det varil svårt att samordna och Jämföra statistiken frän FoB och denlöpande statistiken på molsvarande område. Vivill här understryka det angelägna i att på ett realistiskt säll vägakvaliteten i tvärsnitlsskatiningarna mot kvaliteten i en tätare information förförändringsbedömningar. Betydande svårigheter finns med alt bedöma utvecklingenöver tid från punktskattningar med långa avstånd mellan målningarna som i FoB.Man känner inte förändringen under mellanliggande år och har svårl att bedömaden underiiggande trenden i utvecklingen. Mer frekventa data ger givetvisbättre förutsättningar att bedöma utvecklingen. Uppgiftslämnande.I en traditionell FoB av omfaltning som berör samtliga svenska hushållkan uppgiftslämnarinsatsen beräknas till ca 1,5 milj timmar fördelade på 1.1milj timmar för allmänheten och 0.4 milj timmar för fastighetsägarna. Enligtvår huvudlösning skulle uppgiflslämnandet i samband med uppläggningen av detnya systemet och löpande uppgå till sammanlagt ca 1.3milj timmar fördelade med 0,6 milj timmar för allmänhet/fastighetsägare i denbegränsade FoB 85 och 0,7 milj timmar för arbetsgivarna. Om någon ytteriigaredirektinsamling frän allmänheten inte blir nödvändig kan i eltforlvarighelstill-stånd uppgiftslämnandet beräknas lill ca 0,4 milj timmarunder en första femårsperiod, och huvudsakligen bestå av arbetsgivarnasuppgiftslämnande på den utbyggda KU. Det är rimligt att anta, bl.a.utifrån våra olika kontakter med arbetsgivarna, att deras resursinsats kankomma att bli lägre efterhand som uppgiftslämnandet blir rutin. Begr FoB 85: 1 Kostnader.SCB häri anslagsframställningen /84 pekat på atl viss detaljplaneringoch provverksamhet som måste föregå statistik måste påbörjas redan1983/84. SCB begärde således för denna verksamhet budgetåret1983/84. Ivåra resursberäkningar har vi försökt identifiera de kostnadsposter som kan bliaktuella i våra alternativa förslag. 1 följande sammanställning redovisaskostnaderna för vår huvudlösning med en begränsad FoB enligt alternativet FoB85: I. Där sker en uppdelning på andra offentliga myndigheter och SCB. Vi harvidare skiljl mellan rena uppläggningskostnader -huvudsakligen avengångskaraktär - och löpande kostnader. Uppläggningsinsatserna ligger ihuvudsak på 1984/85. Begränsad FoB 85 avslutas emellertid först /88.Slutligen har en summering skett för att kunna göra enJämförelse med kostnaderna för en traditionell FoB. Ijkr) n. 87/88) Begränsad FoB 85: 1 {\. (utbyggd KU) Löpande kostnader under 5 år (milj kr) (uibyggd KU) Övergångentill ett registersystem kräver betydande engångsinsalser för uppläggningen.Skälen är atl det endast i begränsad utsträckning finns ADB-baserade registersom direkt kan användas för statistik. Prop.1983/84:85 96 ringar måsle göras. Framför alll för hushålls- ochlägenhelsdelen blir engånginsalsen omfattande genom att det är nödvändigt attgenomföra en begränsad FoB 85 som bas för registren på delta område.Beräkningarna visar sålunda att uppläggningskostnaderna utgör nästan hälften avde totala kostnaderna för FOBALTs huvudlösning . Underförutsättning att det efter uppläggningen inte blir nödvändigt att i störteutsträckning gå ut lill allmänheten för att inhämta uppgifter eller alt ingastörre upprättningar i övrigt blir nödvändiga kommer de efterföljande5-årskostnaderna i ett fortvarighetstillstånd att uppgå till drygt 1/3 avFoB-kostnaderna. Det är väsentligt att påpeka, att registerlösningenframför allt innebär en påtaglig minskning av kommunernas kostnader, även omman tar hänsyn till deras uppgiftslämnarinsatser som arbetsgivare. En sammanfallande Jämförelse av uppgiftslämnarinsatser ochkostnader i en traditionell FoB resp vårt huvudalternativ visar följande: Uppgiftslämnarinsatser Kostnader(milj kr) (milj tim) Arbgiv/ Allmän het/ Tolall Kommun Andra SCB Tolalt Komm Fastägare stall ndlFoB - 1.5 1.5 62 5 83 150 Huvudal- lernalivel Totalt 0.7 0.6 1.3 20 16 79 115 (5 är) 0.4 0.05 0.5 - 11 47 58 I vårt arbete har främst med hänvisning lill kvalitetsskälframkommit synpunkter på atl del i några väsentliga avseenden vore angelägetatl komplettera vår registermodell eller att kombinera direktinsamling ochregisterstatistik på ett annorlunda sätt. 1 vissa fall har vi själva övervägtalternativa tillvägagångssätt. De viktigaste är följande: - Vårregistermodell borde för beskrivningen av hushåll och lägenheter kompletterasmed direktinsamling från allmänheten för att kunna ge kvalitativttillfredsställande statistik (I). - För atttillfredsställande länkar skall erhållas mellan gammal och ny mätmetod bordevår registermodell avlösas med en sista FoB av tradifionelll slag (2). - En begränsadFoB 85 kan ges olika omfattning. Man har därvid framför allt diskuteratmöjligheterna att ta med uppgifter om yrke och sysselsättning i den begränsadeFoB 85 (3). 1983/84:85 97 - Man har även pekat på angelägenheten atl bibehållaFoBar av traditio nellt slag kompletterade med löpande sysselsätiningsstatistik baser"ad på KU (4). Konsekvenserna av dessa olika varianter kan sammanfattassålunda: (1) Denna modell skulle liksom ge fullständighushålls- och lägen helsstatistik . Om metoden med den starkt begränsade insam lingen från allmänheten (FoB 85: I) användsskulle kostnaderna i fortva- righetstillståndet ligga ca högre än FOBALTs huvudalterna tiv. Om man helt skulle avstå frän registerbaserad hushålls-och lägenhets stalistik skulle kostnadsökningen bli ungefär hälften så stor. Om direktinsamling i stället skulle ske vart tionde årblir kostnadsökningen . (2) Vi vill understryka alt det ur kvalitetssynpunktvore att föredra atl registermetoden överiag kunde kombineras med en sista FoB i traditionell form. Härigenom skulle erhållas kvalitativt goda länkar för samtliga varia belområden (utom utbildning som inle ingick 1980) mellan den gamla och nya metoden ner på lägsta geografiska enhet, vilkel skulle vara av stor betydelse för många användningar. Kostnaden för en sådan lösning skulle dock ligga istorleksordningen högre än vårt huvudalternativ.Uppgiflslämnandet skulle i denna modell öka med ca 1 milj limmar förallmänheten och fastighetsägarna jämfört med FOBALTs huvudalternativ. (3) Vi har behandlat olika alternativ att genomföra denbegränsade FoB 85. I samband därmed har synpunkter framförts på - hur långt mankan gä i begränsningen av insamling av personblanketter från allmänheten - metoden attsamla in uppgifter om yrke - angelägenhetenatt sysselsättningsuppgifter 1985 även insamlas direkt från allmänheten. Förutsättningarna för att kunna beakta dessa olikasynpunkter är följande - om den starktbegränsade metoden för FoB 85 (FoB 85; I) visar sig möjlig att genomföra kan yrkes- ochsysselsätlningsvariablerna inte ingå - ominsamlingstekniska skäl kräver direktinsamling från alla hushåll kan i och försig uppgiften om yrke och sysselsättning ingå (härvid kan även övervägas attmedta färdmedelsvariabeln). Konsekvenserna av de här behandlade metodförändringarnaoch lilläggen blir följande - En utvidgningav direktinsamlingen av uppgifter om hushålls- eller lägenhetsregister till atlavse alla hushåll medför dels en kostnad som är högre än förall FoB 85: 1, dels elt ökat uppgiftslämnande för allmänheten med inemot 0,2milj limmar. - Om FoB 85:2eller 3. dvs blankett lill alla hushåll, genomförs kan uppgift om yrke medtagaslill en marginell koslnad som med ca 3 milj 7 1983/84. Prop.1983/84:85 98 kronorunderstiger kostnaden för registeriösningen 1985. Allmänhetens uppgiftslämnandeskulle öka med ca 0,2 milj timmar. Kvaliteten i yrkesuppgiften skulle i ensådan lösning ligga något högre, främst beroende på en högre täckning. - OmFoB 85: 2 eller 3 genomförs kan uppgifi om sysselsättning (endasl uppgift om arbetets omfattning) medtagas till en marginell kostnad om och med elt ökat uppgiftslämnande för allmänheten som uppgår till ca 0,1 milj timmar. Motivet härför skulle främst vara att man härigenom fär en fullgod länk mellan gamla och nya systemen. Detta innebär att den sammanlagda kostnadsskillnaden mellan en be gränsad FoB 85: 1 och en FoB 85 med yrke och viss sysselsätlningsredo- visning ligger i slorieksordningen . Dessutomskulle uppgiftslämnandet för allmänheten öka med ca 0,5 milj timmar. (4)Denna lösning skulle även framöver ge statistisk information förde planeringsområden FoB försörjer och en löpande sysselsättningsstatistik. Manskulle dock inle annal än för sysselsättnings- och pendlingsområdet nå denhögre beredskapen att vid behov kunna göra bearbetningar. Kostnaderna fördenna lösning kan också om samma målsättning för KU-lös-ningen skall gälla somi vårt huvudalternativ - i fortvarighetstillståndet beräknas ligga 150 miljkronor högre. Om man gör den begränsningen alt näringsgrensredovisningen enligtregistermodellen accepteras utan kompletterande mätning kan merkostnadenberäknas bli . Däman skall realisera en registerlösning av del slag vi här föreslår uppkommerbl.a. frågan hur verksamheten bör organiseras hos SCB. Skälen härför är flera.De produktionstekniska sambanden i den nuvarande organisationen kan ändras vidövergång till registerbaserade metoder, använda register har beröringspunktermed annan statistik inom SCB, nya användningsområden kan uppslå etc. FoBhar i den hittillsvarande formen utgjort en produktionstekniskt väl integreradenhet inom SCB med hög kompetens såväl innehållsmässigt vad gällerproblemställningar, definitioner, avgränsningar o d som rent tekniskt päregisterområdet. Samtidigtfinns i SCB andra produkter och funktioner som innehållsmässigt och tekniskthar beröringspunkter med vad som görs iom FoB. Vihar i vår bedömning kommil fram till följande principiella inriktning som vianser bör vara vägledande för organisationen av registerverksamheten. - Föratt den framtida organisafionen skall kunna fungera effekfivt gent emot statistikanvändarna och ge en sakkunnig service inom de olika 1983/84:85 99 problemområdena skall FöB-verksamhetenorganisationsmässigi så långt möjligt integreras med övrig statisfik i SCB inomrespektive område. - Dennaintegration skall avse all verksamhet som användarkontakler,innehållsplanering, registerhållning, bearbetning och rapportering. - För attigångsättningen av del nya systemet skall fungera krävs en övergripandestyrning och samordning. - I fortvarighetstillståndetkrävs en samordnande funktion, där arbetet med register-FoB bör vara en bas. Personalmässigt ser vi följande konsekvenser av våraförslag. Huvuddelen av de register som ingår i värt huvudalternativförutsätter en åriig uppdatering. Detta innebär att arbetsbelastningen kommeratt bli i stort sett densamma . Endasl arbetet med yrkesregistret ochden särskilda register-FoBen kommer att vara koncentrerat till en begränsadlid - ca två är. Vidare räknar vi med att i starten extra insatser måsle görasvid uppbyggnaden av registren. /85 - 1986/87 räknar vi således med enpersonalinsats hos SCB i slorieksordningen 20, 50 resp 35 årspersoner. Därefterblir den årliga personalinsatsen ca 20 årspersoner med en ökning med ca 10årspersoner under de tvä budgetår då regisler-FoB och den intermittentayrkesslatisti-ken genomförs. I dessa beräkningar ingår vissa resurser föruppdragsverksamhet. Del är f n dock omöjligt att bedöma hur den framtidauppdragsfinansierade verksamheten och dess personalbehov kommer alt utvecklasom årliga basregister byggs upp enligt våra förslag. Det huvudalternativ vi lägger har som nämnts för- ochnackdelar. De kan sammanfattas på följande sätt. - allmänhetenberörs av särskilt uppgiftslämnande endasl i samband med flyttningsanmälan ochden begräns-ade FoBen 1985 - kostnaderna,inklusive uppläggningskostnaderna, utslagna är lägre än ien traditionell FoB - de allra flestaav de behov som finns av FoB-statistik kan tillgodoses - behoven avstatistik kan tillgodoses på elt mer flexibelt sätt än tidigare kraven påtätare anslagsfinansierad statistik av sysselsättning, hushåll och lägenheterkan tillgodoses möjligheterfinns dessutom för användarna att vid behov på uppdragsbasis beställabearbetningar av de löpande uppdaterade registren i FO-BALT-systemet översysselsättning, pendling, hushåll, lägenheter, inkomst och utbildning; sådanabearbetningar kan åven ske med utnytQan- Prop.1983/84:85 100 de av flera av dessa regisler; sambearbetningar kan ävenefler vederbörliga tillstånd ske hos SCB med andra regisler - statistikenblir beroende av administrativa systems framlida existens, innehåll ochdriftsäkerhet - svårigheterfinns att för vissa register på förhand bedöma i vad mån kvaliteten kommer atthälla i elt fortvarighetstillstånd, dvs om och när totala regislerkontrollerkommer att behövas - andramyndigheier berörs genom ingrepp i administrativa syslem (ändring avkontrolluppgiften och flyttningsanmälan samt ökad dalaregislrering iskattesystemet, folkbokföringssystemel och sjukförsäkringssystemet) - möjlighelernaatl beskriva sambandet mellan hushåll och deras bostäder på mikronivå ärbegränsade efter 1985 - samboende kanendast skattas med hjälp av husbållsdata - skildamättidpunkter för några variabler. Vid en sammanvägning av dessa olika konsekvenser finner viföljande. Satt i relation lill de statistikbehov vi funnit skulle enfortsatt traditionell FoB-verksamhet innebära att vi fick data som varJämförbara med föregående räkningar och som var sinsemellan samordnade.Däremot skulle vi inle kunna tillgodose väsentliga behov som ställs på denstatistiska informationen inom dessa områden, nämligen - mer frekvent ochdärmed aktuellare information om sysselsättning, pendling, hushåll ochlägenheter, - en störrefiexibilitet i bearbetningen till tidpunkter som användarna själv bestämmer. Det finns således enligt vår mening såväl innehållsmässigaskäl som kostnads- och uppgiftslåmnarskäl för att pröva möjligheterna attutnytQa registerbaserad information. 10 Långsiktsplan och förslag En avvägning mellan vad som här anförts leder oss till denbeslämda slutsatsen atl en utveckling i riktning mot en regislermodell bör skei steg på ell sådant sätt att kvaliteten kan hållas under kontroll och attförutsåli-ningar finns för ett så smidigt genomförande som möjligt. Vi föreslårdärför att följande åtgärder vidtas. Fr o m startar en årligregional sysselsätiningsstatistik byggd pä en kontrolluppgift som även innehåller uppgift omarbelsstäl- 1983/84:85 101 lenummer och överenskommen veckoarbetstid. Delta innebäratt den kontrolluppgift som lämnas av arbetsgivarna skall varautbyggd med dessa uppgifter. - Beslul börsnarast fallas om en särskild utredning om folkbokföring på lägenhet ochmöjlighelerna att skapa ett byggnads-/lägenhetsregister. Dettautredningsuppdrag bör vara avslutat före utgången av 1986. - genomförsen insamling från allmänheten av uppgifter om hushållssammansättning ochlägenhetens beskaffenhet (Begränsad FoB 85); samordning sker därvid med eneventuell AFT 86. - Medutgångspunkt i den begränsade FoB 85 etableras 1985 elt statistiskt hushållsregistersom även innehåller lägenhetssiorlek. - För allmöjliggöra löpande uppdatering av detta register fr.o.m. FoB-lidpunkten ändrasflyttningsanmälan fr.o.m. 1984-07-01 så att därav framgår lill vem eller medvem man flyttar saml antal rum i inflyttningslägenheten. - Medutgångspunkt i den begränsade FoB 85 etableras ell stalistisktbosladsbyggnadsregister. - För attmöjliggöra uppdatering av detta register fr. o. m. FoB-lidpunklen genomförsförbättringar i kommunernas löpande rapportering till SCBs bostadsbyggnadsstatistikfr.o.m. - Vi måste dock,mot bakgrund av de olika undersökningar vi genomfört, konstatera att en vissosäkerhet f n råder om hur kvaliteten i hushålls-och bostadsbyggnadsregislrenkommer atl utvecklas under en fortlöpande uppdatering. Därför skall ingå eller 1988 genomför en kontrollundersökning på urvalsbasis. - Resultaten fråndenna konlrollundersökning får bli vägledande för vad som skall göras 1990. Vidmer begränsade kvaliletsbrister kan kompletteringar göras på olika sätt, genomutnyttjande av fastighetstaxerings-material, enkäter o. d. Resultaten avkonlrollundersökningen och av del utvecklingsarbete om folkbokföring pålägenhet m m som vi föreslår bör skapa förutsättningar för alt ta ställninglill en mer långsiktig utveckling. - Om resultatenfrån 1987/konlroll pekar på nödvändigheten därav bör en nykontr"ollundersökning genomföras 1992/93 och på motsvarande sätt liggalill grund för ställningslagande lill vad som skall göras 1995. - Denna lösninginnebär alt man efler 1985 inte kommer att kunna beskriva sambandetmellan hushåll och lägenhet med etl lolalma-lerial annat än vad gällertrångboddhet och boendetäthet (utan koppling till andra data om lägenheten ochbyggnaden än lägenhetssiorlek). Vi föreslår därför att särskilda undersökningarbör genomföras för denna beskrivning, eventuellt i anslutning till de ovannämnda kontrollundersökningarna och/eller de större bostads- ochhyresundersökningar som SCB med viss intermiltens genomför. Härvid bör destatistiska skatl-ningsmetoder som vi prövat och för vilka vi föreslår atlutvecklingsarbetet intensifieras vara ett viktigt hjälpmedel. Prop.1983/84:85 102 - Frågeformuleringenoch anvisningarna för yrkesuppgiften på lill försäkringskassorna inkommandeinkomstanmälningar bör förbättras fr. o. m. - ochdärefter daiaregistreras yrkesuppgifierna i samtliga under årettill försäkringskassorna inkommande inkomstanmälningar. - Det förutsättsatt överenskommelse träffas mellan SCB och arbetsmarknadens parter omtillgången till underlagen för lönestafistiken som kompletterande underlag föryrkesstatistik. - Under 1985byggs ett utbildningsregister upp baserat på uppgifter från FoB 70,medicinalpersonalregisier, SCBs lärarregister,högskoleregister och gy.mnasieskoleregisler. - Uppdateringenav detta register sker med hjälp av SCBs löpande indi-vidbaserade statistik omfullbordade gymnasiala och eftergymnasiala studier. För att erhålla enfullständigare täckning i uppdateringen förutsätts dels att SCB får tillgångtill AMS uppgifter om arbetsmarknadsutbildning, dels alt individrapporteringenfrån skolorna till SCB utvidgas till att omfatta även gymnasieskolansspecialkurser . - Vart femte årmed första gången kopplas uppgifter från de olika delområdena inkl inkomstsamman till en registerFoB. Med hänvisning lill de ställningstaganden vi kommit framtill i denna rapport föreslår vi atl statsmakterna - fattarprincipbeslut om övergång till en registerlösning i enlighet med det av ossförordade huvudalternativet, - beslutar attinsamling av uppgifter om hushåll och lägenheler direkt frän allmänheten skallgenomföras 1985 (begränsad FoB 85)