prop · G703144 · 1983-12-31 00:00:00 — En dom eller ett beslut om utvisning får verkställasfastän domen eller beslutet inte har vunnit laga kraft, om utlänningen haravgett nöjdförklaring. Vad som sägs i 85 § om överlämnande av ärende gäller även, när utlänningen förklarar att han inte vill återvända till hemlandet på grund av de politiska förhållandena där. Ärendetskall inte överlämnas, om de skäl som utlänningen åberopar för att inte viljaåtervända till hemlandet kan lämnas utan avseende, eller, när utlänningenskall sändas till ett annat land än hemlandet, om det är uppenbart att haninte löper risk att sändas vidare till hemlandet eller om utlänningens invändningarmol verkstäUigheten redan har prövats i ärendet om avvisning eller i sambandmed utvisningsbeslut enligt 38 §. Ärendetskall inte överiämnas, om de skäl som utlänningen åberopar för att inte viljaåtervända fill hemlandet kan lämnas utan avseende, eller, när utlänningenskall sändas fill ett annat land än hemlandet, om det är uppenbart attutlänningen där är skyddad mot att sändas vidare tiU ett land där han riskerarpolitisk förföljelse eller om utlänningens invändningar mot verkställighetenredan har prövats i ärendet om avvisning eller i samband med ulvisningsbeslulenligt 38 §. skall därvid genast besluta om verket skall överta ärendet eller inle. Ärendet skall övertas, om utlänningens påstående inte är uppenbart oriktigt eller, i fall som avses i 86 §, de åberopade omständigheterna inte kan lämnas utan avseende. får även i annat fall överta ärendet, om det finns skäl fill delta. Innan invandrarverket har fattat beslut i fråga om övertagande får vidare verkställighetsålgärder inte vidtas. Om enutlänning först i samband med verkställigheten av en polis-myndighels avvisningsbesluthar anfört sådana omständigheter som avses i 85 eller 86 § och polismyndighetenvid sin prövning finner att verkställighetsärendet enligt angivna bestämmelserinte skall överlämnas till statens invandrarverk, skall frågan omverkställighet skyndsamt anmälas till verket. Om enutlänning först i samband med verkställigheten av en pohs-myndighets avvisnings-eller utvisningsbeslut har anfört sådana omständigheter som avses i 85 eller86 § och polismyndigheten vid sin prövning finner att verkstälhghetsären-detenligt angivna bestämmelser inte skall överlämnas till statens invandrarverk,skall frågan om verkställighet skyndsamt anmälas fill verket. Denna lag träder i kraft . Om ett ärende har anhängiggjorts hos polismyndighet,statens invandrarverk eller regeringen innan denna lag har trätt i kraft,tillämpas fortfarande bestämmelserna i 6, 31, 34, 38, 83, 86 och 90 a §§ i sintidigare lydelse. Om en utlänning har beviljats permanent uppehållstillståndenhgt 12 § i dess tidigare lydelse, skall 41 och 44 §§ också tillämpas i sintidigare lydelse. 1983/84:144 153 Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetts avRiksdagens ombudsmän, . Kammarrätten i , justifiekanslern(), riksåklagaren (), (), SIDA, , riksskatteverkel(RSV), (), (), statensinvandrarverk (), , statskontoret, (), (), länsstyrelserna i , ,och samt , ärkebiskopen, ,diskrimineringsutredningen (A 1978:06), Rätlshjälpskommiltén (Ju 1982:01),delegationen för invandrarforskning (EIFO), , ,(), i (LO),(), Centralorganisationen /SR,. , , , , ,, , , , , , , Västeråsoch och kommuner. Svenska RödaKorset, , Svenska sektionen av ,Frikyrkoråd/samråd, Rädda barnen, /för personal vid invandrarbyråer (RIB), för familjepedagogisktarbete (RFFA), Jugoslaviska Riksförbundei, . Esternasrepresentation i , . mission, kristna socialdemokratersförbund () och Assyriks- Syrianska flyktingfonden. Yttrandehar överlämnats, av RÅ från överåklagarna i och åklagardistrikt,länsåklagaren i och saml chefsåklagaren i åklagardistrikt,av i från polisstyrelserna i , ,och polisdistrikt, av i frånpolisstyrelserna i , och Ystads polisdistrikt, avlänsstyrelsen i Västerbollens lån från polisstyrelsen i polisdistriktsamt av LO från . till trossamfund -Delegationen för vissa trossamfund samt Ortodoxa och österländska kyrkorsekumeniska råd har anslutit sig till det remissyttrande som har avgetts avSveriges frikyrkoråd/samråd. Slufiigen har FN:s flyktingkommissarie avgett synpunkterpå betänkandet. 1983/84:144 154 Betänkandethar fäll ett i huvudsak positivt mottagande. Enighet råder blandremissinstanserna i fråga om de föreslagna huvudlinjerna i invandrings- ochflyktingpolitiken. De olika konkreta förslagen har i flertalet fall godtagits.Delade meningar råder dock bl.a. i fråga om handläggningen av asylansökningarvid gränsen och beträffande polismyndigheternas föreslagna ulvisningsrätt. Idet följande las de olika frågorna upp i den ordning de har behandlats ibetänkandet. De yttranden som rör "väntarnas situation" redovisasdock inte i detta sammanhang. Utformningenav den framtida invandringspolitiken IPOKunderstryker i kap. 3 i betänkandet att invandrarna skall ha samma standardnivåsom befolkningen i övrigt och att de invandrarpolitiska målen jämlikhet,valfrihet och samverkan inte får äventyras. Vidare framhölls bl.a. atlinvandringspolitiken måste vara underordnad övergripande samhällsmål såsomdemokrati, ekonomisk tillväxt, full sysselsättning, ekonomisk, social ochkulturell jämlikhet, god arbetsmiljö, jämställdhet mellan kvinnor och män samlmedbestämmande i arbetslivet. En generös flyktingpolitik och familjesammanföringspolilikbör vidare vara självständiga övergripande mål. IPOK:sförslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. I positivaordalag ullalar sig bl.a. kammarrätten i , RRV, iStockholms län. , , , , /SRoch några kommuner. Röda korset ansluter sig till kommitténs syn pågrundprinciperna för invandringen och till förslaget alt en generös flykting-och familjeålerföreningspolilik skall vara ett övergripande självständigt mål.Vissa av kommitténs förslag sägs emellertid vara avsedda atl skärpabestämmelserna, vilket förtar verkan av kommitténs målsättning att åstadkommaen generös politik på nämnda områden. I några yttranden understryksflyktingpolitikens särställning kraftigare än vad IPOK har gjort.Ärkebiskopen, barnen. och Sverigesfrikyrkoråd/samråd anser således att en av svårigheterna när det gälleratt taställning till kommitténs förslag består i att kommittén har tagit upp ettöverordnat samhällsmål, nämligen flyktingpolitiken, med utgångspunkt från ettav dess underordnade delmål, d.v.s. invandringspolitiken. Vikten av en generösflyktingpolitik understryks allmänt. Frånstatskontorets sida manas å andra sidan till viss restriktivilel. Molbakgrund av det rådande samhällsekonomiska läget anser vi dock atl varjeenskild modifiering av den nuvarande invandringspolitiken måsle noga prövas motbakgrund av målet att åstadkomma en samhällsekonomisk balans bl a genombesparingar i den offentliga verksamheten. 1983/84:144 ' 155 sådant synsätt skulle enligi vår bedömning en oförändradeller t.o.m. mera restriktiv inställning nu vara nödvändig till sådaninvandring där inte är bundet av internationella åtaganden. Vi tänkerhär exempelvis på tillämpningen av de regler som medger invandring avpolitisk/humanitära skäl eller p.g.a. familjeanknytning enligt UtlF 31 § 2 och4 st. Även om vi har förståelse för motiven bakom de framförda förslagen atlmedge en generösare invandring av anhöriga och mindre restriktiva krav på viseringär vi mot bakgrund av det statsfinansiella lägel tveksamma till elt genomförandenu. Av samma skäl vill vi invända mot förslaget alt vidga kretsen av dem som ärberättigade till särskilda flyktingförmåner. erinrar om alt den storainvandringen till i stora stycken har förändratdel svenska samhället. Förändringen är inte bara demografisk ulan har även ochframför allt konsekvenser som har att göra med de relationer som uppstårmellan individer och grupper med olika etniska bakgrund. Förändringarna frigörkrafter och kan ge upphov till konflikter som vi bara kan ana. 1 allasamhällen där olika etniska minoriteter lever vid sidan av en majoritetsbefolkningfinns den etniska konflikten som en latent risk. Oavsett eventuella risker för en negativ och destruktivutveckling av de etniska relationerna är det för diskrimineringsutredningensdel självklart att tillstyrka de förslag som invandrarpolitiska kommittén lagtfram i belänkandet som går ul på alt den fria nordiska rörligheten kvarståroch att den utomnordiska arbetskraftsinvandringen inskränks ytterligare och altden bibehålls på en låg nivå även under högkonjunktur. Det är inle uteslutetalt den föreslagna åtstramningen kan öka utrymmet för den politiskt ochhumanitärt motiverade invandringen. konstaterar att IPOK varken i det nuremitterade betänkandet eller i det förut avlämnade delbetänkandet (SOU1982:49) Invandringspolitiken - bakgrund, redovisar de av antagna och avSverige helt eller delvis ratificerade konventionerna rörande migrerandearbetare. Det gäller i första hand konventionen (nr 97) om migrerande arbetare,reviderad och kompletterad genom konventionen (nr 143) om missbmki samband med migration och om främjande av migrerande arbetstagareslikställdhet med avseende pä möjligheter och behandling. Det gäller ocksåEuroparådels konvention om migrerande arbetstagares rättsställning. Det framgårenligt kommittén inte klart om relevanta internationella normer eller internalionellaåtaganden enligt ratificerade konventioner skulle ha spelat någon roll förutformningen av IPOK:s förslag. konstaterar atl lPOK:s förslagavseende invandring av anhöriga är väl förenliga med de av ratificeradekonventionerna på området. Beträffande frågan om byte av yrke och anställningframhåller vikten av atl IPOK:s förslag noga prövas i förhållandetill de båda nämnda konventionerna så att bestämmelserna om fritt val av Prop.1983/84:144 156 sysselsättningvarken kommer i konflikt med den ratificerade Europaråds-konvantionen ellerförsvårar svensk anslutning till del 11 av ILO-konven-tionen nr 143. Ettbegränsat anlal remissinstanser har gått närmare in på IPOK:s förslag i dennadel. AMS delar kommitténs uppfattning att uppkommande arbetskraftsbehov sålångt möjligt bör täckas med arbetskraft inom landet och attarbetskraftsinvandring från utomnordiska länder bör medges endast iundantagsfall. Delta restriktiva synsätt bör gälla också vid högkonjunktur.Del bör åvila AMS att tillsammans med arbetsmarknadens parter fastställa vilkakriterier som skall gälla för att arbetskraftsinvandring skall få ske.Arbetskraftsinvandringen är mycket låg. AMS tillstyrkte 512arbetstillståndsansökningar ulan itdsbegränsning under 1981,285 och108 . När det har gällt större arbetskraftsbehov tillföretag har AMS efter överläggningar med berörda företag i regel kunnat vidtaolika åtgärder varigenom frågan om arbetskraftsöverföring inle har behövtaktualiseras. Enligt AMS visar dock erfarenheterna att det ibland kan varasvårt att kräva en så långsiktig planering av näringslivels arbetskraftsbehovatt arbetskraftsinvandring helt kan uteslutas. AMS anser att nuvarande praxis,som innebär alt remitterar alla arbelstillståndsansökningar som inte avsertidsbegränsad anställning till AMS för yttrande, bör tillämpas även ifortsättningen. AMS har ifråga om hembiträden fattat ett generellt beslut altarbetstillstånd inte skall beviljas. Styrelsen ser problem i alt vidga beslutettill andra områden, men är beredd att ta upp till diskussion ytterligareområden som kan bli aktuella. Den som har beviljats arbetstillstånd för alttäcka en bestämd brist på arbetskraft bör emellertid få tillståndet yrkesbegränsatunder minst elt år. Permanent uppehållstillstånd bör således inte beviljas idessa fall. Vad gäller AT för personer i "halvofficeillaanställningar" (anställda vid handelskammare, statliga turistbyråer,korrespondenter för nyhetsbyråer m.fl.) samt personer i ledande befattningarvid ullandsägda företag anser AMS alt de regelmässigt bör beviljas önskat tillstånd.Tillståndet bör vara tidsbegränsat och - som kommittén föreslär - avse vissarbetsgivare. Om arbetstagaren senare önskar ta annat arbete i börinvandringsprövning ske. Gränsen mellan vad som kan betecknas som en ledandebefattning i elt företag och tjänst som bör kunna rekryteras inom landet ärofta vag. Dessa ärenden bör därför remitteras till AMS för yllrande. AMS ärmedveten om atl det i vissa av dessa fall finns risk för en smyginvandring päarbetsmarknaden och tar hänsyn fill detta vid handläggningen avtillståndsärendena. Kommitténs förslag att AT för dessa kategorier skalltidsbegränsas och knytas till viss arbetsgivare tillstyrks av AMS som ocksåframhåller atl eventuella förpliktelser enligt Europarådels och kon- 1983/84:144 157 ventioner givetvis måsle beaktas i sammanhanget. AMSnämner all huvudparten av de arbetstillstånd som beviljas avser tidsbegränsadanställning. Trots god framförhällning kan del uppstå situationer i enstakafall då kravet på AT före inresan inte är möjligt att uppfylla. AMS tillstyrkerdärför kommitténs förslag atl uppehålls- och arbetstillstånd skall kunnabeviljas sökande även efler inresan till om särskilda skäl föreligger.AMS säger slutligen att styrelsen delar kommitténs uppfattning att artister ochandra, vilkas vistelse här från början varit avsedd atl vara endast visskortare tid, inte efter inresan skall kunna övergå fill all bh invandrare genomflera på varandra följande kortare arbetstillstånd. En mycket restriktiv linjemåste sålunda följas när det gäller att efter inresan pröva föriängningsansökningarsom skulle innebära att den sammanlagda vistelseliden här i landet blir sålångvarig att permanent uppehållstillstånd måste ges. Montörer, som äranställda hos utländska förelag som har enlreprenaduppgifter eller liknande iSverige, bör återvända när uppdraget är slutfört. Detta bör även gälla omvistelsen i har varat . Arbetsfillstånd för montörer bör iprincip begränsas till säväl yrke som arbetsplats. Det kan finnas skäl att ivissa fall göra undantag frän arbetsplatsbegränsningen. Denna fråga bör dåprövas av AMS. tillstyrker i allt väsentligt kommitténs förslagbeträffande "vanlig" arbetskraftsinvandring. Vid sidan avgrundprinciperna riktlinjer bör enligt verket möjligheterna atttillhandahålla annan samhällsservice än arbete och bostäder kunna vägas in itillståndsprövningen tillsammans med miljöaspekter. Däremot torde det varasvårt atl i praktiken föra in jäm-slälldhetsaspekter. SIVvälkomnar förslaget att prövningen av om arbetskraftsinvandring skall tillåtasskall ske mera på ett principiellt plan och mindre genom enbart en prövning avenskilda fall. Det är enligt verket angeläget att statsmakterna lägger fast sådanariktlinjer för prövningen att det i praktiken blir möjligt atl i första handprioritera arbetslösa och undersysselsalla i saml atlarbetskraftsbehovet på lång sikt tilläggs en avgörande betydelse. Liksom IPOKanser atl arbetskraftsinvandring följaktligen endasl bör medges iundantagsfall och detta oberoende av konjunkturerna. Nuvarandehandläggningsordning och kompetensfördelning bör enligt bibehållas. När detfinns skäl därtill bör, vid sidan av AMS, andra myndigheters synpunkterinhämtas. AMS bör ha huvudansvaret för den föreslagna redogörelsen tillregeringen för utfallet av tillståndsgivningen. I fråga om AT inom ramen för internationellt utbyteunderstryker all ifrågavarande kategorier i fortsättningen bör få enbart tidsbegränsadetillstånd. De AT som beviljas bör kunna yrkesbegränsas under hela anställningstidenoch bör vidare kunna begränsas till en angiven arbetsgivare. För byte av yrkeoch/eller arbetsgivare bör krävas ny prövning av AMS. När del gäller frågan hurlång tids vistelse som bör krävas för att yrkesbegränsningen skall slopas,anser att orättvisor följer av ett syslem med 1983/84:144 158 En enhetlig tidsgräns - lägst - bör tillämpas för allakategorier. Del är angelägel att statsmakterna anger riktlinjer härför. Iövrigt tillstyrker förslagen. Vadslutligen gäller korttidsarbete menar i likhet med IPOK all de nuvarandereglerna om AT före inresa har fått en onödigt restriktiv utformning.Förslaget atl "särskilda skäl" införs i stället för "skäl avsynnerlig vikt" tillstyrks. Enbart den omständigheten atlanställningstiden är kort bör emellertid inte konstituera undanlag. villstryka under, att den grundläggande principen att AT som regel skall vara klartföre inresan inte för rubbas. Artister och montörer m.fl. bör enligt kunna behandlas på samma sätt som de kategorier som faller inomramen för internationellt utbyte. Verket ställer frågan om det ärrimligt att vägra en artist ytterligare ett kort tillstånd enbart på dengrunden, att den sammanlagda vistelsen därmed blir så långvarig allinvandringsprövning härigenom skulle kunna aktualiseras. Länsstyrelseni ifrågasätter värdet av den föreslagna skärpningen avpraxis i fråga om rätl för artister m.fl. att byta yrke och menar alt denendast skapar onödig byråkrati, eftersom uppehållstillståndet ändå ger ramenför vistelsen i . Ärkebiskopen,barnen. och frikyrkoråd/samråd tar upp eltspecialproblem. som man tillstyrker IPOK:s förslag atl arbetstagaremed tidsbegränsat arbete inte ulan särskild prövning skall erhålla invandrarstalusi , föreslås undantag för präster och andra med ledande ställning inomreligiösa samfund med en omfattande verksamhet bland invandrare. De och derasfamiljemedlemmar bör erhålla invandrarstalus. Det sägs vara orimligt attjämställa dessa personer med vanliga arbetskraftsinvandrare och personer sombeviljas AT inom ramen för internationellt utbyte. I remissyttrandet anförsvidare: Invandrarnastrossamfund bedriver sin verksamhet under mycket begränsade förutsättningar.Prästerna m.fl. anställda har ofta ett arbete som dels innebär storageografiska områden som arbetsfält, dels omfattar arbetsuppgifter inomarbetsområden utanför samfund (andlig vård m.m.). Många präster måste varayrkesverksamma på annal sätt än inom trossamfundet, om dess medlemmar skallkunna erhålla religiös service. Anställda inom invandrarnas trossamfund stannari regel i . En uppskjuten invandrarprövning skulle utgöra enonödig extra påfrestning i en redan fömt påfrestande situation. SAFanser att betänkandet ger uttryck för en i offentliga sammanhang ovanligt negativattityd till den invandring som skett . Dessutomordentligt stora och positiva betydelse för svensk ekonomi och förexpansionen av många svenska företag främst under 1950- och 1960-talenförbigås. Beträffandeinvandringen av nordbor säger sig SAF för framtiden inte räkna med alt den fårnågon omfattning. SAF anser också atl utredningen Prop.1983/84:144 159 haröverbetonat de svårigheter för , för utvandringslandet och förinvandraren som den nordiska invandringen anses medföra. I vart fall flyttningmellan , och innebär inga andra eller större problem änflyttningar inom . SAF kan därför inte instämma i utredningensmålsättning atl "också invandringen av nordbor så långt som det är möjligl- inom ramen för gällande nordiska överenskommelser - bör vara anpassad tillpolitiken på övriga områden, bl.a. invandrarpolitiken, samt till samhälletsresurser". En svensk invandringspolitik för nordbor är enligt SAF inlemöjlig. Den nordiska konventionen ger ulan inskränkningar och undanlagnordiska medborgare rätten att la anställning och bosätta sig i ett annalnordiskt land och förbjuder diskriminering. De "medel att påverka"den nordiska invandringen som utredningen åberopar är inte heller möjliga altutnyttja för en svensk invandringspolitik. När del gäller icke-nordbor anförSAF. Denkollektiva invandringen upphörde emellertid helt för mer än ett decenniumsedan. Utredningens kritik mol den förda invandrarpolitiken föratt den intefullt ut iakttagit riktlinjer är därför illa underbyggd. Det gälleräven utredningens slutsals att riktlinjerna nu skall ges "fullgenomslagskraft". Utredningen önskar också att ytterligare aspekter-jämställdhet, arbetsmiljö, annan samhällsservice än arbete och bostäder, etc.- skall vägas in i besluten. Från felaktiga utgångspunkter har utredningen på detlasätt hamnat i krav som är omöjliga atl fullt ut tillämpa vid beslut i varjeenskilt fall. SAFtillstyrker utredningens huvudprincip att även i fortsättningen skallavslå från traditionell utomnordisk arbetskraftsinvandring och bara medgeindividuell undanlagsinvandring. Föreningen anser emellertid att de regler förindividuell prövning som tillämpas bör bibehållas, dock medvisst undantag i fråga om arbetstillstånd som ett led i internationellt utbyte.SAF motsätter sig däremot bestämt förslaget om alt AMS för hela yrkesgrupperskall utfärda generella förbud mot att undantagsvis medge arbetstillstånd.Arbetskraftsinvandringen är redan så obetydlig att någol behov av sådanagenerella förbud inte kan föreligga. Enligt föreningens mening bör del i varjearbetsmarknadsläge finnas möjlighet för AMS atl efler parternas hörande medgeundanlag. SAFanser det vidare utomordentligt angeläget att få till stånd liberalare reglerför arbetskraftsinvandring som kan anses utgöra ett led i internationelltutbyte. Föreningen noterar därför med tillfredsställelse utredningens positivagrundinställning till arbetstillstånd inom ramen för normalt internationelltpersonalutbyte. SAF säger sig inte ha några invändningar emot attarbetstillstånd i här berörda fall begränsas till visst yrke eller tillanställning hos viss angiven arbetsgivare samt att dessa begränsningar kvarstårunder den tid vederbörande har arbetstillstånd i . Föreningen kandäremot inte tillstyrka förslaget atl "en strikt prövning bör göras av omanställningen är av sådant slag alt inte personer som finns 1983/84:144 160 inomlandet bör ha möjlighet att komma ifråga". En sådan prövning kommer ikonflikt med ett grundläggande svenskt intresse av att underlättapersonalutbyte inom internalionella företag. Enligt föreningens mening börarbetstillstånd för normalt personalutbyte inom internalionella företag beviljasutelutande med utgångspunkt från om anställningen kan bedömas vara väsentligför företagets internationella verksamhet. En stark internationalisering harpå senare lid skett av företagandet. En grundläggande fömtsättning för atlinternationella koncerner och deras olika enheter skall fungera effektivt ochkonkurrenskraftigt är enligt SAF en nära samverkan, kommunikation ochkunskapsöverföring mellan enheterna i olika länder. Det viktigaste medlet ärhärvid chefer på olika nivåer saml specialister på områden somproduktionsteknik, marknadsföring, inköp, etc. För atl kunna styra, samordnaoch kontrollera verksamheten är del därför nödvändigt för svenska koncerner attdels kunna placera ledningspersonal och specialister från vid sina utländskadotterföretag, dels kunna låta sådan personal vid de utländska dotterbolagencirkulera inom koncernen, inklusive tjänstgöra vid moderbolaget. För svenskainternationella koncerner utgör bl.a. nuvarande restrikfivitet och tidsuldräktett allvariigt handikapp. Del är förklarligt atl internationella koncerner vidsina bedömningar av alternativa etableringar och investeringar fäster stor viklvid eventuella svårigheter i form av restriktivitet och tidsuldräkt när detgäller alt placera och omplacera ledningspersonal och specialister. SAFhänvisar vidare till alt Internationella Arbetsorganisationen () i sinuppförandekod belräffande multinationella företag i artikel 32 anger attmultinationella förelag i samarbete med regeringarna skall ge chefer på olikanivåer i dotterföretagen ("local management") tillfälle att inomkoncernen i dess helhet vidga sina erfarenheter inom lämpliga områden. Sverigehar deklarerat sin anslutning till ILO-koden. Vadslutligen gäller arbetstillstånd för tidsbegränsat arbete tillstyrker förslag till liberalare regler för arbetstillstånd efler inresan,vilket bl.a. är av betydelse vid brådskande reparationsarbeten, som kommer attta än och vid kortare förlängningar av tidigaretillstånd för montagearbele. LOkonstaterar att kommitténs förslag om arbetskraftsinvandringen innebär ett, iförhållande till nuvarande situation, förändrat synsätt. Utgångspunkten är attutomnordisk arbetskraftsinvandring endast undantagsvis bör medges. Dennamycket restriktiva hållning bör gälla också under högkonjunktur.