prop · G703157 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessatvå uppgörelser med företag verksamma i regionen innebär således ekonomiska ålagandenfrån förelagens sida på sammanlagl 125 milj. kr. Enligtmin mening behövs emellertid därutöver komplellerande ålgärder från samhälletssida. Motivet för detta är framför allt att de förändringar inom gruv- ochstålindustrin som redan har genomförts och förestår som följd avomstruktureringen inoni specialstålinduslrin sammantagna är omfattande, berören stor region och kräver en rad ålgärder för atl näringslivet i övrigt skallbli starkt nog att klara påfrestningarna och genom utveckling bidra till enlösning av Bergslagsregionens långsiktiga problem. Jag förordar därför attregeringen föreslår alt särskilda medel om 25 milj. kr. anvisas /85 för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. Delbör ankomma på regeringen att beslula om den närmare användningen av medlen.Utgångspunkten för den geografiska inriklningen av insalserna bör därvid vara atlåtgärderna primärt skall ge effekl i de delar av berörda län somjag lidigarenämnt. Jag vill här tillägga all vissa insatser kan behöva göras även iTorshälla i kommun beroende på att dels sysselsättningen vid NybyBruk har minskat kraftigl. dels induslrin i övrigt i kommunen har genomgåttstora förändringar. Del bör i övrigl ankomma på regeringen alt bestämma dengeografiska inriklningen av insalserna. Förriksdagens information villjag redovisa några exempel pä ålgärder som jag nubedömer som angelägna. Samhällelbör stödja lokala initiativ som syftar till att la tillvara förslag och idéersom finns i näringslivet, i olika organisationer och hos enskilda människor.Olika lokala initiativ bör kunna utgöra viktiga komplement lill samhälletsinsatser inom olika polilikområden. Den här typen av aktiviteter hargenomförts eller genomförs i en del kommuner i Bergslagen, exempelvis i Norbergoch Filipslad. De framgångar och erfarenheler som t.ex. den s.k.Norbergsmodellen gett bör kunna tillämpas på andra håll i regionen. Enligt vadjag har erfaril har kommittén (I 1982:05) om del regionalpolitiska stödet tillnäringslivet låtit karllägga och analysera ett antal lokala utvecklingsprojekt.Del ankommer på länsstyrelserna alt, mol Prop.1983/84:157 23 bakgrundav de erfarenheter som vunnits, lillsammans med kommunerna pröva om ytterligarelokala utvecklingsprojekt bör startas. Jag vill här skjuta in atl jag serkommunerna som myckel vikliga aktörer vad gäller t.ex. infrastrukturens belydelseför förelagen, den kommunala organisationens servicefunktion gentemot näringsliveloch som huvudmän för såväl ungdomsutbildning som vuxenutbildning. Jagvill i detta sammanhang nämna alt chefen för ,enligt vad jag har erfaril, senare kommer alt anvisa särskilda medel lill ett OECD-projeklom lokala sysselsätlningsiniliativ. Projektets syfle är all stödja lokalainitiativ med inriklning mot tjänste- och servicesektorn. Det geografiskaområde som omfattas av den svenska delen av projektet är Norberg-Fagersta-Skinnskattebergsregionen.En referensgrupp kommer att följa arbetet. Jaghar tidigare framhållit behovel av leknikutvecklande och teknikspridandeåtgärder och nämnde då bl.a. del brell upplagda arbele inom dala-och elektronikomrädetsom pågår i på inilialiv av bl.a. dataeffektutredningen (A1978:05). Utredningen, som i bl.a. har bedrivit försöksverksamhet medregionala ulvecklingsprogram för alt bl. a. främja utnylljandet av ny teknik ismå och medelstora förelag, kommer enligl vad jag har erfarit att inom kortöverlämna sill slutbetänkande till chefen för arbelsmarknadsdepartemenlel.Vidare har, som jag nämnt, STU kartlagt de aktiviteter i Bergslagen vilkafrämst är av teknikspridningskaraktär. Jag bedömer atl ökade resurser börsättas in för atl bl.a. främja teknikutveckling och teknikspridning i regionen.Jag kommer därför inom korl alt föreslå regeringen atl ge STU i uppdrag altnärmare ularbeta förslag till ålgärder för att främja teknikutveckling ochteknikspridning i Bergslagen. Iflera av de aktiviteter jag har berört torde utbildningsinsatser av olika slagha en nyckelroll. Den decentralisering av utbildningsplaneringen som har genomförlsinom de flesta utbildningsformerna lorde innebära goda möjligheler alt anpassautbildningens inriklning lill regionala behov. I propositionen (1983/84:116) omgymnasieskola i ulveckling föreslås en ökad regional beslutanderätt när delgäller regionall arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsulbildningar. Jag har vidareerfarit att chefen för avser att senare föreslåregeringen alt bemyndiga kursslyrelserna i bergslagslänen att fastställa lokalaläroplaner. Därigenom ökar möjligheterna alt inom arbetsmarknadsutbildningensram anordna kurser inriktade på arbete i främst mindre förelag vars behov avutbildad arbetskraft inle alllid kan tillgodoses genom kurser vid AMU-centereller inom det reguljära skolväsendet. Delfinns vidare ett antal företagsutvecklande aktiviteter där främst de regionala ulvecklingsfondernai samråd med bl.a. STU och exportråd bör kunna bredda ochfördjupa sina insatser. Inom korl kommer jag atl föreslå regeringen atl ge SINDi uppdrag att närmare 1983/84:157 24 utarbetaförslag fill intensifierade utvecklingsinsatser i Bergslagen. Därvid bör SIND särskillöverväga om sådana insatser kan ske med hjälp av en ökad uppsökande verksamhetoch hur en sådan bör ulformas och genomföras bl.a. avseende behovet avsamordning. Jag vill för min del nämna några exempel på vad en inlensifieraduppsökande verksamhel kan syfta fill. - Produktivitetshöjande insatser,t.ex. genom kapilalralionalisering och inriktning mot en mer marknadsorienteradproduktion. Ålgärderna kan bestå av information, utbildning, konsultinsatser m.m. - Exportfrämjande åtgärder dels ismå och medelstora förelag, dels i störte företag där det bl. a. gäller attfånga upp företag med exportpoten-fial och som är intresserade av att satsa pånya marknader. - Uppföljning av företag som fåttstöd av STU för leknisk ulveckling. - Underieverantörsfrämjandeprojekt som bl. a. kan inriklas på att bredda underieverantörernas kundgruppereller att höja deras kompetens genom teknikupphandling. Tillangelägna insatser hör också program för atl främja nyetablering. Dessa kan bl.a.innefatta utbildning och träning av företagare, fördjupad förelagsservice m. m. Dettasammantaget, är insatser som redan, i varierande omfattning, görs av deregionala utvecklingsfonderna. Enligl min mening är det angelägel alt ökaderesurser leder-lill insatser över ett så brell åtgärdsområde som möjligt, i dedelar av länen somjag lidigare angett. Jag vill också påpeka atl flera av deåtgärder jag här har nämnt ligger inom ramen för delprogrammet strategiskföretagsutveckling som föreslås i propositionen (1983/84:135) om industrielltillväxt och förnyelse. .Vad gäller kapitalförsörjningen till konkreta projekl förutsäller jag att Bruksinvestkommer att läcka en del av behovet i de områden där bolaget kommer att verka,liksom den lidigare nämnda stiftelsen vad avser Karlskogaregionen. Vidareräknar jag med att de regionala organen i sin verksamhet särskilt beaktarbehoven i dessa delar av länen. De regionala utvecklingsfonderna ibergslagslänen disponerar enligt vad jag har inhämtat, sammanlagt omkring 200milj. för ny utlåningsverksamhet. Somjag tidigare nämnt ses del regionalpoliliska slödet lill näringslivel f.n. överav en särskild kommitté. I avvaktan på dess förslag om bl.a. principerna förstödområdesindelningen föreslår jag nu ingen förändring av inplacering avbergslagskommunerna i stödområde. Skulle däremot någon eller några orterdrabbas särskill hårt av strukturomvandlingsåtgärder inom stålindustrin är jagberedd att föreslå regeringen alt, för särskilt angelägna projekt, utnyttja denmöjlighet som regeringen har att bevilja lokaliseringsstöd med högre belopp änvad som normall kan lämnas pä resp. ort. Delankommer på befintliga industri- och regionalpolitiska organ, främst SIND och STUsamt berörda länsstyrelser och regionala ulvecklings- 1983/84:157 25 fonder,att svara för sådana särskilda insatser i Bergslagen somjag har gelt exempelpå. Generellt sett torde en inlensifierad verksamhet inom de områden jag nuhar. nämnt innebära en fördjupning och ett fullföljande av de regionala industriprogram,som har utarbetats i länen och som på regeringens uppdrag bearbetasoch sammanställs av SIND. Jag ser dock ett särskill behov av samordning med lankepå alt flera län berörs. Jag har därför för avsikt att senare, när SIND resp. STUhar redovisat sina förslag till uppläggning av arbetet, föreslå regeringen alluppdrag lämnas fill SIND att svara för viss samordning av insatserna på centralmyndighetsnivå och de insatser som görs av berörda länsstyrelser och regionalautvecklingsfonder. Jag räknar med att STU skall medverka inom sitt ansvarsområde. I uppdraget till SIND börockså ingå alt tillkalla en rådgivande Bergslagsdelegation med representanterför regionala och centrala myndigheter, näringsliv, fackliga organisationer ochforskningsorgan. Jag vill betona att delegafionen bör inrikla sin verksamhet pålångsiktiga frågor som kan ge Bergslagen en bättre näringsstruktur. Syftet bördärvid vara atl fortlöpande pröva förslag och idéer som aktualiseras i arbetetmed bergslagsfrågorna. Förslag kan därvid prövas inom ramen för såväl verkelsordinarie verksamhel som dess roll vad gäller särskilda insatser i Bergslagen.Genom delegationen skapas också förutsättningar för en god information om deaktiviteter som kommer att bedrivas i Bergslagen. Medhänvisning fill vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen delsföreslår att 1. bemyndiga regeringen altbesluta om ändringar i villkoren för lån med villkoriig ålerbetalningsskyldighetsom beviljats vissa företag inom specialstålinduslrin i enlighet med vad jaghar anfört (avsnitt 7.1, 7.2 och 7.3), 2. till Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen för /85 under tolftehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 25 milj. delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt anfört om 3. statlig medverkan lill en nystruktur inom den del av specialstålindustrin som är inriktad pä rostfrittstål (avsnitt 7.1), 4. statlig medverkan till enfinansiell rekonstruktion av AB Bofors-Kilsta (avsnitt 7.2), 1983/84:157 26 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Ärendet bör behandlas underinnevarande . Vissastatliga lån och garantier för lån till specialstålindustrin Kapitalskuld per (milj. kr. (inkl. kapitaliserad ränta) och garantier för lån totalt' Avser ovan specificerade län. Även andra typer av lån kanförekomma. Nystruktur inom svensk specialstålindustri UJ - «. l-l '< H q; ., m z > ": Prop.1983/84:157 29 Avtalmellan staten och och bildades genom atl , nedan kallatUddeholm, överlät tillgångarna hänförliga lill sin roslfria lillverkning till (numera ), nedan kallat . övertogUddeholm 90,av aklierna i . äger sedan den 20 januari1983 samtliga aktier i . NybyUddeholm bildades under belydande statlig finansiell medverkan i form av lånoch lånegarantier. Dessutom har bolagel beviljats lokaliseringsslöd. Per1983-12-31 beräknas de slatliga lånen och lånegarantierna i uppgåtill nedan angivna belopp: Investeringslän (strukturdelegationen) Lokaliseringslän Lån med statliga garantier Villkorslän 1' Villkorslån 2- 125 252 125 121250000 254 255 261 346337291 beviljat av regeringen. Resuhatuivecklingenför har blivit sämre än vad som förutsågs i de planer som låg tillgrund för bildandet av bolaget. De redovisade ackumulerade förlusterna för åren1979-1982 uppgår lill ca 550 milj. kr. Åtgärderi syfte att vända den negativa utvecklingen har genomförts. Åtgärderna har dockvisal sig otillräckliga. Somen följd av de gångna årens förluster har aktiekapitalet i gåtlförlorat och bolaget har kommil i en situation, då likvida-tionsplikl kanbefaras inträda. Motbakgrund av den föreliggande ekonomiska ställningen hos harUddeholm vänt sig lill slalen med begäran alt staten skall medverka i en finansiellrekonstruktion av . Vidarehar mellan ägarna till svensk rostfri specialstålindustri förls förhandlingarom en heltäckande strukturlösning för den nämnda närings- 1983/84:157 30 grenen.Dessa förhandlingar har föranlett en principöverenskommelse medföljande huvudsakliga innebörd. Denrostfria industrin grupperas i två moderbolag, ,nedan kallat , och , nedan kallat . Avesiaförvärvar samtliga aktier i och den av Akliebolag, nedankallat , bedrivna rostfria verksamheten. Vidare kommer ochSandvik att gemensaml äga ett bolag för rostfria svetsade rör, till 75%och lill , samt ett bolag för metallurgi och varmvalsning i ,vilket bolag ägs till av vardera Avesia och . IAvesta kommer enligt principöverenskommelsen följande enheter att ingå:Björneborgs Jernverks Aktiebolag och övriga dotterbolag lill Avesia inkl.skogs- och kraftlillgångar, , , A HAB:s säljbolagi samt dess häjflenpart i och , , inkl. dess säljbolag i nio länder saml Fagerslas bandlillverkningi Långshyllan och säljorganisaiion för rostfritt slål i sex länder. Betalningen från Avestatill för övertagna tillgångar avses ske i form av konvertiblaskuldebrev om totalt belopp moisvarande egna kapilal per1983-12-31 beräknal på visst säll jämle 230 milj. kr., vilka skall löpa utanränta , vara amorteringsfria samt medföra rätt förUddeholm till konvertering den 1 januari-31 augusli 1989. har å sin sidarätt all begära konvertering under vissa förutsättningar med högst 40 milj. kr.under liden den 1 seplember30 . Syftet med denna belalningsformär all tillgodose att förblir belydande intressent i den roslfriastålindustrin. I den mån konvertering ej sker skall amortering ske i fem lika slorarater vart och ell av . Principöverenskommelsen förulsälleratl rekonstrueras med bl. a. slallig medverkan samt atl vissa slalligafordringar i övrigt avseende berörda företag sätts ned. Motbakgrund av del angivna har efter förhandlingar staten och /NybyUddeholm - under förutsättning atl den ovan beskrivna principöverenskommelsenkommer till utförande - enats om principerna resp. förulsältningarna för enrekonstruktion av saml resp. parts insats i rekonstruklionen. Ifråga om förutsatt nedsättning av statliga fordringar i övrigl har slaten ochAvesta m.fl. parter träffat ett separat avlal. Slatenförbinder sig, efter lill regeringen ingiven ansökan därom, all efterge hos NybyUddeholm skuldförda slalliga lån på sammanlagt 230 milj. kr. (inkl. upplupenränta , då eftergift resp. infriande Prop.1983/84:157 31 sker- jämför dock belräffande räntan tredje siyckei nedan). Statens eftergift skallske som framgår av bUaga 1 till detta avtal. Statens nämnda förbindelse förutsätteratt av oåterkalleligt tillförs nytl eget kapital om175 milj. kr. att , som lidigare varil aktieägare i , oåterkalleligt konverterar fordran om 55 milj. kr. till nyll egetkapital i . Uddeholmförbinder sig att i samband med detta avtals undertecknande leckna borgenbegränsad lill 50 milj. kr. för resterande statliga lån och lånegarantier hos NybyUddeholm alt gälla intill dess alt nya sedvanliga säkerheter slällls för dessa slatligalån och garantier sedan den inledningsvis nämnda ägarförändringen genomförls,dock skall denna borgen gälla längst Ivå år. Parternaär ense om alt slalens eftergifter sker per den tidpunkl, då nytt eget kapilaltillförts enligl ovan. Eriäggs vid betalning enligt någon av nyssnämndaall-satser även ränta å betalt belopp, alternativt, uttas ej ränta å NybyUddeholm tillgodoförl belopp enligt nämnda all-satser, i båda fallen löpande ålid efler , kan staten förordna, att ränla lill högst moisvarandebelopp ej skall ulgå för lid efler å lån staten sålunda efterger. denna punkt angivna finansiella rekonstruklionen skall vara genomförd senast1984-06-30. Ifråga om villkorslånen har parterna överenskommit alt -med vissaförändringar i återbelalningsvillkoren m. m. - skall träda i Uddeholmsställe. Parterna har härvid noterat, atl uppburit dessa lånsåsom dotterbolag lill och härvid skatlemässigt intäktsfört dessa samlall övertar del på grundval av dessa lån dotterbolaget belalningsansvaret med vissa förändringar i återbelalningsvillkoren.Skulle överlagande av ansvarel för villkorslånen föranleda attbetalningar som erlägger lill slaten enligt vad som anges i detföljande behandlas på annal sätt från skallesynpunkt än vad som skulle ha skettom behållit ansvarel och fullgjort belalningarna, skall häravbetingade förändringar i villkoren vidlas. De överenskomna villkoren upptas idet följande. 2.Övertagande och återbetalning av villkorslån m. m. Uddeholmträder i ställe - med vissa förändringar i återbelalningsvillkoren,villkoren avseende uidelningsbegränsningar och avyttring av tillgångar m. m. -vad avser ansvarel för villkorslånen. Detta sker per . SedanUddeholm i enlighel med vad som sagls trätt i ställe skallUddeholm till slaten inbetala: 1983/84:157 32 a) ett belopp motsvarande helabeloppet av den från Avesia för vart och ett av från Avesialämnade räntan på de konvertibla skuldebrev i Avesia, som lämnats som belalningför de aktier i som har efter den ovanangivna kapitalökningen, allt i den mån har kvar skuldebreven närräntan är tillgänglig för lyftning, b) ett belopp motsvarande helabeloppet av den från Avesia lämnade räntan för vart och ett av åren 1987 och1988 på de konvertibla skuldebrev i , som lämnats som betalning för deaktier som tecknar vid den nämnda kapitalökningen och betalar genomkvittning mot fordringar på 55 milj. c) ett belopp motsvarande helabeloppet av från lämnade utdelningar för vart och ett av räkenskapsåren1989-1993, vilka belöper på sådana aktier i som erhåller eftereventuell konvertering av under a) ovan nämnda skuldebrev, allt i den mån Uddeholmhar kvar aktierna, när utdelningen blir tillgänglig för lyftning, d) ettbelopp motsvarande hälften av de amorteringar er håller på under a) ovan nämnda skuldebrev, e) ettbelopp motsvarande av erhållna likvider vid överiå- telser av under a) resp. c) ovan nämnda skuldebrevjfeller aktier, vilka sker , Oett belopp motsvarande hela beloppel av gjorda realisationsvinster vidsådana överlåtelser av under b) ovan angivna konvertibla skuldebrev, vilka skeråren 1984-1988, g)ett belopp motsvarande hälften av marknadsvärdet pä de aktier iAvesta som då innehar efter eventuell konvertering av under a) ovannämnda skuldebrev, dock skall belalningarna högst uppgå till belopp motsvarandevad som återstår av kapitalbelopp och ränla på villkorslånen efter belalningar enligla)-O ovan. Medmarknadsvärdet avses det värde aktie betingar vid försäljning lill iredje partpå öppna marknaden . Om della ej är ett rättvisandemarknadsvärde skall hänsyn tas till det genomsnittliga marknadsvärdet under enskälig tidsperiod före , dock längst . Kanstaten och inle enas om marknadsvärdet skall frågan avgöras genom skiljemänenligt p. 6 i detta avtal. Beloppsom avses ovan skall inbetalas till staten, såviit gäller belopp svarande motutdelningar, räntor och amorteringar dagar efler det all beloppetblivit tillgängligt för lyftning saml belopp svarande mol likvider senast inom30 dagar efter det att bindande avtal träffats om överlåtelse. Belopp som avsesvid g) skall betalas senast efter det att överenskommelse ommarknadsvärdet eller utslag av skiljemän föreligger. Skulledel nominella beloppet av ovan under a) nämnda konvertibla skuldebrev komma altunderstiga 205 milj. kr. skall lill staten som ytterligareåterbetalning av villkorslånel belala ett belopp molsvaran- 1983/84:157 33 dehälften av skillnaden mellan 205 milj. kr. och skuldebrevens nominella belopp.Beloppet skall erläggas i fem lika stora rater vart och ett avåren 1989-1993. På uteslående belopp skall utgå ränla fr. o. m. ingången av är1987. Räntesatsen skall motsvara den dubbla räntesatsen för ifrågavarandekonvertibla skuldebrev. Räntan skall erläggas undervart och ell av . Skulle del nominellabeloppet av ovan under b) nämnda skuldebrev understiga 55 milj. kr. skallUddeholm till slaten vart och ett av som ylleriigareåterbetalning av villkorslånet inbetala ell belopp moisvarande en ränta fördessa år på mellanskillnaden efler samma räntesats som gäller för ifrågavarandekonvertibla skuldebrev. I sådant fall skall därjämte till slaleninbetala ett belopp som belräffande nämnda mellanskillnad skulle ha motsvaratdifferensen mellan marknadsvärdet och del nominella beloppet, om nämndamellanskillnad utgjort konvertibla skuldebrev enligl ovan. Vad som sagts ovanom fastställande av marknadsvärde och betalningstidpunkt skall därvid äga moisvarandetillämpning. Belalningarenligt ovan skall i första hand avräknas frän kapitalbeloppet av villkorslån Ioch i andra hand från kapitalbeloppet av villkorslån 2 och i Iredje hand frånräntor å dessa lån. Sedan betalningar ochavräkning gjorts enligt ovan är villkorslånen jämte ränla härå att anse somfullt betalda. Vid tillämpningen av dettaavlal skall, om eller också har andra aklier eller konvertiblaskuldebrev i än som avses under a)-c) ovan, överlåtelser i första handavses omfatta sädana andra aktier eller skuldebrev. Skullevillkoren för ovan angivna konvertibla skuldebrev förändras, skall häravbetingade ändringar göras i återbelalningsvillkoren för villkorslånen. Skulleenighet inte nås i delta hänseende skall frågan avgöras av skiljemän enligt p.6 i detta avlal. Såsomutdelning enligl detta avtal avses inle bara av bolagsstämman beslutadvinstutdelning utan också andra utbelalningar av medel från Avesia tillaktieägare såsom ulbelalning vid nedsältning av aktiekapital eller reservfondeller utbetalning vid ulskiflning. ÖverlåterUddeholm eller aktier eller konvertibla skuldebrev som avses enligtdetta avtal lill varandra eller till nägon närstående och sker delta påvillkor, som ej är marknadsmässiga, skall villkoren jämkas lill alt motsvarasådana villkor. Övrigavillkor avseende de lån, beträffande vilka trätt i Uddeholmsställe och vilka gäller inskränkningar i rällen för bolagen alt lämnautdelningar, län, koncernbidrag eller rätt alt avyttra egendom ävensomskyldigheten att ställa säkerhet liksom slatens rätt lill slyrelsere-presenlationm. m., skall upphöra atl gälla. Isamband med alt träder i ställe i fråga om 1983/84:157 34 villkorslån,skall avslå från resterande del, 150 milj. kr. av sin fordran påstaten avseende del lill lämnade villkorslånet. I sambandhärmed upphör alla med delta villkorslån förknippade villkor alt gälla mellanparterna. Medverkani tillskapandet av nya verksamheter Uddeholmhar lillsammans med övriga företag bakom den inledningsvis nämndaprincipöverenskommelsen överenskommit atl bilda ett särskill bolag med uppgiftatt medverka till skapandet av nya verksamheler i av strukturförändringarnaberörda regioner, i första hand på berörda bruksorter. Slatenoch berörda bolag har Iräffal särskild överenskommelse belräffande vissafrågor i anslulning till detta. Slatenskall ha rätt atl på begäran genom auktoriserad revisor ta del av underiagför belalningar enligt detta avlal och i övrigt de handlingar och annat maierialhos som behövs för lillgodoseende av statens rätt enligt detta avtal.Uddeholm förbinder sig i detta hänseende tillse, alt underiag för bedömning avde belalningar som avser av erhållna konvertibla skuldebrev finns atttillgå. Sedanregeringen i enlighet med p. 7 i della avlal godkänt avlalel skall särskildskuldförbindelse utfärdas beträffande av övertagna villkorslån.Skuldförbindelsen skall ha den utformning som framgår av bilaga 2 till detta avlal. Tviströrande detta avlal. dess innehåll, tillkomst, giltighet eller lillämpning, säock annan tvist härflytande ur rättsförhållandet mellan parterna på grund avdetta avtal får inle hänskjutas lill domslol ulan skall avgöras genom skiljedomenligt lag. Prop.1983/84:157 35 Regeringenkommer - under förutsättning atl fattar de beslut som behövs härför -att slutligt godkänna detta avtal. Bilaga 1 lUl avtalet mellan staten och UddeholmlNyhyUddeholm Statens eftergift skall ske i följande ordning: Investeringslån(slrukturdelegalionen) SD 3/78 IL SD 5/79 IL Lokaliseringslän (AMS) (L 74/79) (L 107/82) (L 869/76) (L 659/75) (L 837/76)