prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid min presentation avregeringens förslag lill åtgärder för industriell lillväxl och förnyelse kommeren samlad redogörelse all lämnas för hur regeringen avser alt utnyttjaleknikupphandling för del industriella förnyelsearbetet. Även om huvudansvaretför atl en teknikupphandling kommer till stånd ligger hos upphandlare ochleverantör är det onekligen så atl denna process kan påverkas genomsamhälleliga insatser av olika slag. STU:s tek-nikupphandlingsstödjandeålgärder ulgör exempel på sådana insalser. Som jag lidigare redogjort förkompletteras STU:s insatser av andra samhälleliga åtgärder. Jag har beräknatmedel för fortsatta insalser inom STU:s teknikupphandlingsprogram på en någolhögre ambitionsnivå. Insatserna bör koncentreras på ochlandstingskommunal teknikupphandling. Jag har även beräknal visst utrymme förfortsatt arbele med s.k. obeslällda projekt. Teknikupphandling mellan förelagär i första hand en uppgift för Induslrifonden. Jag ålerkommer till delta vidmin behandling av fondens verksamhel. Under anslagsposlen Rymdverksamhet anvisas medel för vissnationell rymdverksamhel vid delegalionen för rymdverksamhel. en ökning av resurserna för forskning och utveckling inomfjärtanalysområdel med I milj.kr. utöver pris-och löneomräkning. StatsrådetIngvar har lidigare vid sin beräkning av medel för anslagetNaturvetenskapliga forskningsrådet m. m. under åttonde huvudlileln tagithänsyn lill behovel av ökade resurser inom delprogrammel Rymdforskning. Motbakgrund av de myckel stora statliga satsningar på rymdverksamhel som i övrigtgörs f.n., bl.a. genom , anserjag inle alt ytterligarehöjningar av ambitionsnivån inom andra delar av rymdverksamheten nu ärmotiverade. Jag har därför under Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 27 anslagsposten Rymdverksamhel beräknal medel för forlsallverksamhet i oförändrad omfattning. Information.sförsörjningsverksamhel har medel beräknals för dendel av verksamhelen vid delegationen för velenskaplig och lekniskinformationsförsörjning som gäller leknisk forskning, utvecklingsarbete ochviss serviceverksamhet inom området vetenskaplig och teknisk information ochdokumentation. Delegalionen föreslår ökade insatser för att öka kunskapenbl.a. om uppbyggnad och utnyttjande av fakiadatabanker av olika slag saml förulveckling av sök- och kommunikationssystem. Jag har under denna anslagsposlberäknat medel för fortsalt verksamhet på i slort sett oförändrad nivå. Attachéverksamhet lämnas stöd lill Teknisk-VetenskapligaAttachéverksamhet (STATT). Huvuddelen av verksamhelen finansieras genom bidragunder detta anslag medan ålersloden finansieras genom uppdragsintäkter. STATTföreslär dels fortsatt bevakning vid de nuvarande älta attachékonioren, delsutvidgad bevakning i och samt försöksvis vidgad bevakning i olikaformer i övriga världen. STATT framhåller även i sin plan atl del är viktigtall kunna göra särskilda insalser för alt slödja en viss bransch eller förelagsgruppför atl höja dess lekniska kunskapsnivå eller stimulera lill leknikimporl.STATT föreslår därför alt ökade medel avdelas för denna form av specialbevakning. För egendel vill jag anföra följande. STATT:s huvuduppgift är alt bevaka ny leknik,tekniska trender och kursändringar i de viktigaste industriländernas teknik-och forskningspolilik. STATT:s erfarenhel och kontaktnät är en fasl grund förforlsall ulbyggnad av del internationella bevak-ningsnälel. Jag har mol dennabakgrund beräknal medel för en ökad ambiiionsnivå vad gälleraitachéverksamhelen. Medel har bl. a. avsatts för hälftenfinansiering av enskogsindusiriteknisk attaché vid kontoret i för bevakning avutvecklingen inom det skogsindustriella området i . Jag har därvidförutsatt atl skogsindustrin i svarar för den andra hälften averforderlig finansiering. /84 har regeringen i likhel med tidigare budgetår av riksdagenbemyndigats att godkänna avlal och beslut rörande stöd till teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete m. m. som innebär åtaganden för flerabudgetår. Sålunda har regeringen bemyndigats godkänna sådana avtal och beslutsom inberäknal löpande avtal och beslut, innebär ålaganden om högst 280milj.kr. för budgelårel 1984/85, 240 milj.kr. /86, 220 milj.kr.budgelårel 1986/87 och 170 milj.kr. Med hänsyn lill alt jaghar förordat en treårig ram för verksamhelen under detta anslag erfordras ingetbemyndigande för de närmasle tre åren. Ett sådant bör däremot inhämtas för dedärpå följande två åren för att möjliggöra en femårig planeringsperiod för STU.Jag förordar därför atl regeringen inhämlar bemyndigande atl un- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 28 /85 få falla beslut om slöd till nämnda ändamål som, inberäknallöpande avlal och beslut, innebär ålaganden om högsl 230 milj.kr. /88 och 180 milj.kr. budgelårel 1988/89. Lämnas bemyndigandeankommer del på regeringen att meddela de närmare föreskrifter som behövs. Ilikhet med vad som gäller för innevarande budgetår får STU placera sina medelräntebärande i riksgäldskontorel och därvid tillgodoräkna sig ränta på den delav anslaget som inte förbrukats. Hänsyn till den förvän-lade ränleeffekten harlagits vid beräkningen av anslagets storlek. Om STU genom god kassahållninglyckas öka ränteiillskotlel utöver del förväntade får STU disponera deltatillskott. Somjaglidigare har nämnt beräknarjag alltså medelsbehovet för verksamhelen underdelta anslag för /85 lill 678,9 milj.kr. Jag har samtidigträknat med all STU kan fillgodogöra sig en ränleeffekt på 65.9 milj.kr. vid enanlagen räntesats av . Jag har vidare beräknat förvaltningskostnader m. m.för STU:s verksamhet under detta anslag till 66,3 milj. kr. Del innebär, medhänsynslagande till alt förvaltningskostnaderna las upp under ett särskillanslag, att detta anslags storlek för /85 bör uppgå lill 546,7milj.kr. Det ankommer på regeringen att faslställa räntesatsen. Fla.Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader Nyttanslag (förslag) 66 272 000 Frånanslaget bestrids kostnader för styrelsens för leknisk ulveckling förvallningoch medelsfördelande verksamhel. Följande sammanställning ger en ekonomisköversiki av verksamhelen under della anslag (1000-lal kr. 1983/84 Budget 1984/85 Förslag (därav lönekostnader) Lokalkostnader (42 219) Avgår flnansiering från annat anslag Medel frän anslaget Energiforskning Medelför att läcka denna nettokostnad har hillills anvisals över anslaget Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och ulveckling. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 29 Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsstationer 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1 000 1984/85 Förslag I 000 Under anslaget, som tas upp med formelll I ,redovisas kostnader och intäkler för drift och förvallning avforskningsstationer. En forskningsstations uppgift är att ställa lämpligaforskningslokaler och därtill anknuten service till förfogande för mindreforskargrupper och instilul. Programmet omfattar f.n. endastforskningsstationen i Slockholm, vars drift handhas av en särskild stiftelse. Jagförordar all anslaget tas upp med oförändrat I . för /85. F3.Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning 1982/83 Utgift ''13411200 Reservation 198.3/84 Anslag 15300 000 1984/85 Förslag 14000 000 '- Disponerat 14 184000. " Odisponerat 675 000. '17 585 311 Över anslaget anvisas medel för anskaffning av dyrareapparaler och inslrumenl för leknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Nyttjare av utrustning som har anskaffats med medel frånanslaget belastas med koslnader för avskrivningar och förräntning. Medelmotsvarande dessa kostnader omförs lill särskild inkomsttitel i statsbudgeten. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamhetenunder delta anslag (1000-lal kr. 1982/83 Ulfall 1983/84 Budget 1984/85 Beräknar Avgår finansiering utöver anslag och ränteintäkter Avgår övrigt Ränteintäkter från '* Kalkylerad räntesats är statens avkastningsränla bå1983/84, dvs . Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 30 STU anser att utruslningsanslagel bör räknas upp enligtsamma principer som STU:s projektanslag och föreslår att 18 milj.kr. tas uppunder detta anslag för /85. Jag vill i detta sammanhang understryka behovet av att STUsamråder med andra berörda organ innan beslut om bidrag för finansiering avdyrbar utrustning tas. Regeringen har därför föreskrivit att STU skall takontakl med statens provningsanstalt innan stöd lämnas för anskaffning avdyrbar provningsutrustning. Härigenom kan onödiga utrustningsdubbleringarundvikas och ett bättre utnyttjande av befintliga resurser uppnås. Den kunskapsuppbyggnad vid högskolan som STU stöder kräversom regel tillgång lill avancerad vetenskaplig utrustning. STU:s medel skall dockinte användas lill att finansiera uppbyggnaden av basresurser vid högskolan.Däremot skall kostnader för dyrbar specialutrustning med direkt koppling tillgenomförandel av STU-stödda projekl kunna bestridas från detta anslag. I likhet med vad som gäller för STU:s medel under anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, får STUplacera sina medel under detta anslag räntebärande i ochdärvid tillgodoräkna sig ränta på den del av anslaget som inte förbrukats.Hänsyn lill den beräknade ränteeffekten har tagits vid beräkningen av anslagetsstoriek. Om STU genom god kassahållning lyckas öka räntetillskottet utöver detförväntade får STU disponera detta tillskott. För /85 beräknarjag ell medelsbehov av 17,2milj.kr. under delta anslag för att anskaffa mer kostnadskrävande utrustning.Med en beräknad ränteeffekt på 3,2 milj. kr. innebär detta att anslagetsstoriek för /85 bör uppgå till 14,0 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag förordat (s, 11-12) om vidgade former för styrelsens för teknisk utvecklingstöd till teknisk forskning och utveckling, 2. till Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för budgetåret1984/85 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 546700000kr., 3. till Styrelsenför teknisk utveckling: Förvaltningskostnader för /85 undertolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Styrelsenför teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /85under tolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 5. till Styrelsenför teknisk utveckling: Utrustning för budgetåret 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 31 1984/85under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 6. medge att under budgetåren1985/86-1986/87, . ulöver de medel som ej disponerats /85 får användas för styrelsens för teknisk utveckling stöd tillleknisk forskning och utveckling, 7. medge all under budgetåren1985/86-1986/87, . utöver de medel som ej disponerats /85 får användas för styrelsens för teknisk utveckling stöd tillfinansiering av utrustning, 8. bemyndiga regeringen atl /85, i enlighet med vad jag har anförl, ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbetem. m. som, inberäknal löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst230000000 kr. under /88 och . under budgetåret1988/89. 4 Energiforskning 4.1 Inledning Riksdagenbeslutade (prop. NU 30, rskr 202) att genomföra etttreårigt Huvudprogram Energiforskning. För huvudprogrammet fastställdes en ramom 366 milj. kr. beslutade om en förlängning avhuvudprogrammel med (prop. 1977/78:110, NU 68, rskr 341). Förhuvudprogrammet och med huvudprogrammel sammanhängade insatser fastställdes förperioden /79- 1980/81 en lolal ram om 835 milj. kr. EllIredje ireärsprogram för forskning och ulveckling på energiområdel beslutadesav (prop. 1980/81:90 bil. I, NU 60, rskr 381). En tolalram om 1400 milj. kr. för peroiden /82-1983/84 faslslälldes. budgelproposilion (prop. 1983/84: 100 bil. 14 s. 138) har regeringenföreslagil all i avvaktan på särskild proposition i ämnet /85 till Energiforskning beräkna ell reservationsanslag av . Jag tar i det följande upp frågan om ett nytt treårigtenergiforskningsprogram och om anslag lill Energiforskning för budgetåret1984/85. Detnuvarande huvudprogrammet Energiforskning är indelal i sex program. Av dessaär programmen I -4 i sin tur uppdelade på delprogram. En utförlig redovisningav mål och medelsramar m. m. återfinns i prop. 1980/ 81:90(bil. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet Verksammaorgan inom energiforskningsprogrammet är iransporiforsk-ningsdelegalionen(TFD), nalurvelenskapliga forskningsrådet (NFR). slatens råd förbyggnadsforskning (BFR), energiforskningsnämnden (Efn), slyrelsen för tekniskulveckling (STU), statens energiverk samt . Den våren 1981beslulade fördelningen av medel på program och delprogram under perioden1981/82-1983/84 framgår av följande sammanslällning (milj. l%l/82-1983/84 1981/82-1983/84 Energianvändning i indu striella processer m.m. 171 massa och papper (i5 Järn och stål ni. Kemi- och livsmedels industri m. m. 21 Jordbruk och trädgårds- Reserv tor senare fördelning Saniordning m. m. av huvud- övertog den ansvarel för de delar av programmetEnergitillförsel som tidigare NE)ansvarat för. Programansvarför programmen I -5 i enlighel med vad som har angivits i förordningen omstatligt stöd lill energifo.-skning (SFS 1979:319) saml i prop. 1980/81: 90(bil. 1 s. 518-520) och prop. 1982/83: 100 (bil. 14 s. 249-252) åvilar STUbelräffande program I. Energianvändning i industriella processer m.m. ochprogram 2. Energianvändning för transporter och samfärdsel, delprogrammenAnvändning av alternativa drivmedel och Alternativa drivsystem m. m.. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet H c/) UJ UJ t2 "b >5 5 ; U y: - Styrelsen för teknisk utveckling Energianvändning i industriella processer ni. = y: a> för transporter och samfärdsel medel och alt. drivsystem ni. 3 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 34 TFD beträffande program 2. Energianvändning förtransporter och samfärdsel, delprogrammet Åtgärder i transportsystemet, BFR I beträffande program 3. slalens energiverk, beträffande program 4.Energitillförsel, delprogrammen , Energiodling,Bränsleförädling, Förbränningsanläggningar, Vindenergi och Tillförselsystem,saml Efn beträffande program 4. Energitillförsel, delprogrammenTeknikbevakning och Fusionsenergi samt program 5. Underiagför planering av energiforskningen efter har kommit in frånprogramansvariga organ och moisvarande. I planeringsunderlaget redovisas fyraplaneringsalternaliv där alternativ 1 avser snabb avveckling av det slalligastödet, alternaliv 2 avser en reducerad nivå, allernaliv 3betecknar oförändrad ambitionsnivå i förhållande till /84 ochalternativ 4 en mot bakgrund av gällande energipolitiska rikllinjer avvägdforcering av insalserna. Delta material har remissbehandlats. Vidare har Efnmed utgångspunkt i bl.a. detta planeringsunderiag redovisat sin syn pä vissalångsikliga och övergripande frågor och på avvägningen av de samlade statligainsatserna /85-1986/87. Efn har härvid givit sin synpå sammanslällningen av den statliga satsningen i tre alternativaambilionsnivåer, benämnda minimi-, medel- och maximinivån. Även detta materialhar remissbehandlats. Från programansvariga organ och motsvarande har kommit inanslagsframslällningar avseende /85. Dessaanslagsframställningar överensstämmer i huvudsak med planeringsunderlaget förireårsperioden vad belräffar insatser . En sammanfattning av nämnda underlag ochremissyttranden häröver bör fogas till prolokollel i della ärende som bilaga9.4. Ett centralt mäl för energipolitiken under 1980-lalet ärall kraftigl minska oljeberoendel. Enligt beslut skall avenergiförbrukningen täckas med annat än olja jämförl med år1979. Vidare skall förutsättningar skapas för alt senast lill avvecklakärnkraften. En successiv utveckling skall ske mol ett energisystem som ihuvudsak baseras på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor medminsta möjliga miljöpåverkan. En effektiv energihushållning skall främjas. De energipolitiska målen innebär atl vi efler 1980-talettill stor del måsle förlita oss på energikällor som bara svarar för enobetydlig andel av vår energiförsörjning. För alt delta skall vara möjliglbehövs belydande insalser på bl. a. leknisk forskning och utveckling. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 35 Oljekriseni och den växande insikten om behovet av delsnyorientering av energiförsörjningssystemel, dels energihushållning ledde kraftsamling pä forskning och utveckling inom energiområdel. Särskildaresurser avsattes till ett första energiforskningsprogram . Detta harföljts av ytterligare två program på vardera . Sammanlagt har därigenomfrån slalens sida ca 2600 milj. kr. salsals på energiforskning under nio är. Energiforskningsprogrammelär emellertid bara en del i det omfallande stödprogram som finns för atlstimulera den lekniska ulvecklingen på energiområdel. Ulanförenergiforskningsprogrammel bedrivs sålunda statligt finansierade forsknings-och utvecklingsinsatser inom energiområdet även av slatens vatlenfallsverk och.när del gäller forskning om kärnsäkerhet, kärnkrafts-anknutet strålskydd ochhanlering av radioaktivt avfall, av slalens kärn-kraflsinspeklion, slatensslrålskyddsinsliiul och använl kärnbränsle. Till dettaskall också läggas de betydande satsningar på utvecklingsarbete somtillverkningsindustrin, konsultföretag och andra grenar av näringslivel självafinansierar. Iflertalet industriländer bedrivs ett omfattande forsknings- och ulvecklingsarbeteinom energiområdet, huvudsakligen i syfte att öka graden av självförsörjningmed energi. medverkan i internationellt forsknings- ochutvecklingssamarbete pä energiområdet sker främst inom ramen för det internationellaenergiorganet (lEA) och i samarbele med de nordiska länderna. Dessulom dellarSverige i den europeiska atomenergigemenskapens (Euratom)samarbetsprogram på fusionsenergiområdel. Härulöver förekommer på vissaområden bilateralt samarbele. Vidsidan av energiforskningsprogrammel satsar slaten stora resurser på allåstadkomma marknadsintroduktion av ny leknik som kan ge minskal oljeberoendeoch bidra till ökade energibesparingar. Betydande slalliga insalser görs i formav t.ex. byggnadsforskning, slöd lill experimentbyggande saml informalion ochulbiidning m. m. i energifrågor. Inomramen för del slalliga slödet för åtgärder för att ersätta olja, m. m. (prop.1983/84:62, NU 9, rskr 24) har för perioden t. o. m. den30juni 1987 beräknals 1 650 milj. kr. för slöd lill oljeersällande ålgärder.Detta stöd skall medverka lill all ny leknik som minskar oljeberoendetintroduceras på marknaden. För stöd till invesleringar inom energiområdetsatsade slalen 500 milj. kr. och för finns vidare 450 milj. kr.För alt underlälta upphandling av ny teknik m. m. inom ramen förenergiupphandlingsdelegationens (I 1982:07) ansvarsområde finns för åren 1983och 1984 700 milj. kr. Medleninom energiforskningsprogrammet ulgör, tillsammans med de övriga slödformerna,sammanlaget omfallande resurser som barett inbördes samband och som gemensamtbidrar lill ulveckling av ny teknik inom Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 36 Denna salsning av samhälleliga medel ärslörre än vad som har gjorts på detta område. Samhälletsinsalser omfattar numera hela utvecklingskedjan, från grundforskning överscklorsforskning och tillämpad forskning till prototyp- och demonslrationsanläggningaroch åtgärder för atl främja marknadsintroduktion och samordnad upphandling avny eller nyutvecklad energiulrustning. Denna spännvidd av insalser ger godaförutsättningar för att resultaten frän forskningsarbelel snabbt skall finna enkommersiell lillämpning och för bedömningar av var i utvecklingskedjan, sominsatserna fyller de största behoven och kan ge de bäsla effeklerna. Förändringarhar skell vad belräffar myndighetsorganisalionen inom energiområdel. Jag tänkerhär främst på bildandel av slalens energiverk som centralstatlig myndighel inom del energipolitiska området. Verket har bl.a. i uppgiftall planera och ge stöd lill forskning och ulveckling inomenergilillförselområdel. Även viss bevakning av frågor av mer långsiktigtinlresse som underlag för energiplanering ingår i verkets uppgifter.Arbetsuppgifterna är främsl inriklade mot energilillförselområdel, menomfatlar också vissa övergripande frågor vad gäller energianvändning; detsenare bl.a. för alt få fram underlag för planering av energilillförsel och förinitiativ vad avser energihushållning i olika samhällsseklorer. Till verkelsuppgifter hör även att göra bedömningar av den långsikliga energiutvecklingensåväl nationellt som internationellt. Härulöver har slalens energiverk delhuvudsakliga myndighetsansvaret för bl. a. oljeersällningsslöd och 1984 årsinvesteringsprogram. Detövergripande målel för insalserna inom huvudprogrammet Energiforskning harhittills varit atl främja utveckling av teknik som är av särskild vikl för densvenska energiförsörjningen och som kan leda till kommersielll utnyttjande påkort eller medellång sikl. Erfarenhelerna från tidigare programperioder visarall väsentliga framsteg i den avsedda riklningen har gjorts. Enligl minmening bör insatserna inom energiforskningsprogrammel även fortsätlningsvis ihuvudsak koncentreras lill sädana för vår energiförsörjning angelägna ochfruktbara ulvecklingslinjer, som kan ge betydelsefulla bidrag till vårenergiförsörjning redan på kort och medellång sikl. Del ärangeläget atl programmel därvid behåller sin inriklning på främsl tekniskt ochnaturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Jag kommer därför i detföljande vid behandlingen av olika delprogram all lägga särskild vikl vid sådanverksamhel. Samtidigtsom mer marknadsnära insatser görs finns ett behov av långsiktiga salsningarpå grundläggande forskning inom energiområdel. Dessa kan bidra till att på siklöppna nya lovande utvecklingsmöjligheter. Jag vill här anknyta lill vadstatsrådet i sin inledning anförde om behovet av en samverkanmellan den forskning som bedrivs med sektorsorganens stöd och forskningen vidvåra högskolor. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 37 ning har jag därför lagl slor vikl vid den långsikligaforskningen. Jag beräknar i linje med detta atl ca 30 tidsbegränsadeforskartjänster på mellannivå kan inrältas. Inom en i övrigl minskad medelsramför energiforskningen tryggas således den långsikliga kunskapsuppbyggnaden.Härigenom bidrar energiforskningsprogrammel till all läcka kostnader förlångsiklig kompetensuppbyggnad vid universitet och högskolor. Del bör vara enuppgift för slalens energiverk att lämna förslag på hur dessa Ijänsler kan fördelasmellan olika teknikområden och högskolor. Forskningoch ulvecklingsarbete för att kunna utnyttja sädana energikällor som ersätterolja och oljeprodukter bör få la i anspråk en huvuddel av resurserna inomprogrammet . Insatserna inom programmel böräven medverka lill förverkligandet av de övriga mer långsiktiga energipolitiskamålen enligt 1981 ärs riksdagsbeslul (prop. 1980/81:90 bil. NU 60, rskr381). Inte minsl är det därvid väsentligt att fortsätta stödja insatser som ärinriklade på att öka effektiviteten i energianvändningen. Stor viklbör enligl min mening fästas vid del industriella utvecklingsarbetet somdrivkraft i den lekniska omdaningen av energisystemet. Induslrins engagemangoch insalser inom del energitekniska områdel bör kunna ge betydande bidragtill den industriella förnyelsen i landel. Verksamhelen inomenergiforskningsprogrammel bör därför i ökande utsträckning läggas upp sä altindustriella och andra inlressenler successivt kan ta över ansvarel för attdriva utvecklingen vidare. Efn redovisar i sitt uppdrag olika vägar allåstadkomma delta, bl. a. genom s. k. utvecklingsupphandling ochteknikupphandling. De olika former av statligl slöd till inlroduklion av nyleknik som, enligt vad jag har redovisat, numera finns tillgängliga börkunna underlätta en sådan utveckling. Den godatillgången på elektricitet som vi sannolikt kommer atl ha framåtär belydelsefull både för induslrins utveckling och konkurrenskraft och förmöjligheterna alt till en låg kostnad värma bostäder.