prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Försummas det, vare beslutet gällande. 1 mom.Menar styrelsen, styrelseledamot, föreningsmedlem eller innehavare avförlagsandel, atl beslut, som fattats å föreningsstämma, icke tillkommit ibehörig ordning eller eljest strider mot denna lag eUer föreningens stadgar, ägedärå väcka talan mot föreningen. Gmndas lalandärpå, att beslutet icke fillkommit i behörig ordning eller atl det eljestkränker allenast medlems eller förlagsandelsinnehavares rätt, skall talanväckas från beslutets dag. Försummas det, vare beslutet gällande. Hava vid fattande av beslul, som skall anmälas förregistrering, i denna lag eller föreningens stadgar upptagna föreskrifter omsärskild röstpluralilel icke rätteligen iakttagits vare, ehuru klandertalan ejväckts, beslutet icke gällande, utan så är att i strid mot 100 § första stycketregistrering av beslutet ägt rum. Klandertalan, grundad därpå all föreningsstämmobeslut strider mot bestämmelserna i 20 § första stycket, må ej anstäUas, med mindre de som föra talan utgöra minst en tiondel av samtliga medlemmar. Klandertalan, grundad därpå att föreningsslämmobeslutstrider mot beslämmelserna i 20 § första stycket, må ej anstäUas, med mindrede som för talan utgör minsl en tiondel av samtliga medlemmar eller, ifråga ominnehavare av förlagsandelar, företräder förlagsinsatser till ett sammanlagtbelopp motsvarande minst en tiondel av det totalt inbetalda insatskapitalet. 2 mom. Har talan å föreningsstämmobeslut väckts, ägedomstolen, när skäl därtill förekommer, att innan målet avgöres förordna, attbeslutet ej må verkställas. Om förordnandet skall, där beslutet är avbeskaffenhet att böra registreras, meddelande ofördröjligen genom rättensförsorg avsändas för registrering. Domstols dom, varigenom föreningsstämmobeslut upphävts eller ändrats, gälle Jämväl för de föreningsmedlemmar som ej fört talan. Domstols dom, varigenom föreningsstämmobeslut upphävtseller ändrats, gälle Jämväl för de föreningsmedlemmar och innehavare avförlagsandelar som ej fört lalan. 71 § Förening skall träda i likvidation, då antaletföreningsmedlemmar nedgått under det i 5 § föreskrivna lägsta antalet ochtillräckligt antal medlemmar ej inträtt eller då i stadgarnafastställd tid för föreningens verksamhet gått till ända eller eljestförhållande inträffat, på grund varav enligt bestämmelse i stadgarna föreningenskaU upphöra med sin verksamhet. Varderej, på gmnd av anmälan enligt 79 § efter det jämlikt förstastycket likvidationsskyldighet inträtt, i förenings-registret infört attföreningen trätt i likvidation, förklare rätten, på ansökan av styrelseledamoteller föreningsmedlem och efter föreningens hörande, att föreningen i likvidation; och förelägge rätten föreningen att , ejunderstigande , till rätten ingiva bevis, att i registret skett införingvarom ovan sagts, vid äventyr att eljest en eller flera likvidatorer förordnasav rällen. Varderej, på grund av anmälan enligl 79 § efter det jämlikt förstastycket likvidationsskyldighet inträtt, i föreningsregislret infört attföreningen trätt i likvidation, förklare rätten, på ansökan avstyrelseledamot, föreningsmedlem eller innehavare av förlagsandel och efterföreningens hörande, att föreningen skall träda i likvidation; och föreläggerätlen föreningen att , ej understigande , till rätteningiva bevis, att i registret skett införing varom ovan sagts, vid äventyratt eljest en eller flera likvidatorer förordnas av rätten. 83 §Det åligger likvidalorerna att ofördröjligen söka kaUelse å föreningens okändaborgenärer samt upprätta och i föreningens invenlariebok införa inventarium ochbalansräkning. Vid upprättandet av inventarium och balansräkning för förening i likvidation skola, oavsett vad ovan i denna lag är stadgat, bokföringslagens regler lända till eftertätlelse. Uppgift skall lämnas å insatskapitalels storlek. Vid upprättandet av inventarium och balansräkning för förening i likvidationskola, oavsett vad ovan i denna lag är stadgal, bokföringslagens regler lända lilleftertättelse. Uppgift skall lämnas å insatskapitalets storlek, varvidförlagsinsatska-pltalelskall anges särskilt. Likvidalorernaskola ofördröjligen överlämna ett av dem underskrivet exemplar avbalansräkningen till likvidationsrevisorerna. Närden i kallelsen å okända borgenärer utsatta inställelsedagen är förbi och all veterliggäld blivit betald, skola föreningens lillgångar skiftas. Är någon del av gäldentvistig eller ej förfallen och kan förty eller av annan orsak betalning ej ske,skola tUl samma gälds betalning erforderliga medel innehållas och återstodenskiftas. Skerskifte annorledes än nu är sagt eller befinnas innehållna medel ej lämnatillgång till gälds betalning, vare i händelse av föreningens oförmåga attfullgöra sina förbindelser den, som uppburit något vid skiftet, skyldig att återbäravad han bekommit. För brist, som kan uppkomma vid återbäringen, vare likvidalorernaansvariga efter de beträffande skadeståndsskyldighet i 106, 108 och 109 §§stadgade grunderna. Förmenar medlem atl hanvid skifte icke bekommit vad på honom belöper, skall han vid talans förlustväcka lalan mot föreningen efter det slutredovis- Förmenar medlem ellerinnehavare av förlagsandel all han vid skifte icke bekommit vad på honombelöper, skall han vid talans förlust väcka talan mot föreningen inom ning framlades å föreningsstämma. I fråga om medlemsåterbärings-skyldighet och om likvidators ansvarighet skall vad i andrastycket stadgas äga motsvarande tillämpning. Har medlemicke efter det slutredovisning enligt 89 § framlades åföreningsstämma anmält sig all lyfta vad han vid skiftet bekommit, vare han föriustigsin rått därtill. efter det slutredovisning framlades åföreningsstämma. 1 fråga om återbäringsskyldighet och om likvidatorsansvarighet skall vad i andra stycket stadgas äga motsvarande tillämpning. Har medlemeller innehavare av förlagsandel icke efter det slutredovisningenligt 89 § framlades å föreningsstämma anmält sig alt lyfta vad han vidskiftet bekommit, vare han förlustig sin., rätt därtill. 94 § Där efleravslutande av förenings konkurs överskott ej finnes, anses föreningen upplöst,då konkursen avslutades. Finnesöverskott och var föreningen ej i likvidation, då dess egendom avträddes lUlkonkurs, skall å föreningsstämma, som ofördröjligen bör ufiysas av styrelsen,beslutas, huruvida föreningen skall fortsätta sin verksamhet eller träda ilikvidation. trätt i likvidation, egenom avträddestill konkurs, gäde vad i 92 § är stadgat. 11 1983/84. Finnes överskott och var föreningen ej i likvidation, dådess egendom avträddes till konkurs, skall å föreningsstämma, som ofördröjligenbör utlysas av slyrelsen, beslutas, huruvida föreningen skall fortsätta sinverksamhet eUer träda i likvidation. Finns i fall som avses i andra stycket förlagsinsatser, fårbeslut huruvida föreningen skall fortsätta sin verksamhet eder träda i likvidationfattas tidigast efter det att sådan registrering som avses i 93 § Iredjestycket blivd kungjord enligt 104 §. Innehavarna av föriagsandelar äger från kungörandet skriftligen säga upp förlagsinsatserna tdlomedelbar inlösen. Förslår inle överskottet tUl full betalning av samtligaförlagsinsatser, skaU det fördelas på Insatserna iförhållande till derasstorlek och inlösen ske av de förlagsinsatser som blivd uppsagda till Inlösenenligt vad som sagts. Finns därefter något kvar av överskottet skaU förfarandetenligt andra stycket fortgå. Återstår inte något överskott anses föreningenupplöst. trätt i likvidation egendomavträddes lill konkurs gäller vad som är stadgat 192 §. stadgar förbehåll, att tvister mellan föreningen och styrelsen,styrelseledamot, likvidator, föreningsmedlem eller röstberättigad som ej ärmedlem, skola hänskjulas till avgörande av en eller flera skiljemän, äge delförbehåll samma verkan som tillkommer skiljeavtal. Om påkallande avförbehållets tillämpning gälle vad om talans väckande och om delgivning idenna lag finnes stadgat; där styrelsen vill föra klandertalan mot beslut avföreningsstämma, skall styrelsens rätt till talan anses bevarad, om den i 36 § omförmäldastämman blivit inom klandertiden utlyst att hållas så snart det med iakttagandeav föreskriven kallelsetid kan ske. stadgar förbehåll, att tvister mellan föreningen och styrelsen,styrelseledamot, likvidator, föreningsmedlem, innehavare av förlagsandeleller röstberättigad som ej är medlem, skola hänskjulas lill avgörande av eneller flera skiljemän, äge det förbehåll samma verkan som fillkommer skiljeavtal.Om påkallande av förbehållets tillämpning gälle vad om talans väckande och omdelgivning i denna lag finnes stadgat; där slyrelsen vill föra klandertalanmot beslul av föreningsstämma, skall styrelsens rätt till talan anses bevarad,om den i 36 § omförmälda stämman blivit inom klandertiden utlyst att hållas såsnart det med iakttagande av föreskriven kallelsetid kan ske. Denna lag iräder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . ''Senaste lydelse 1972:263. 1983/84:84 163 Anmälan till proposition om kooperationens kapitalförsörjning, m.m. Somchefen för industridepartementet anfört i det föregående bör kooperationsulredningensförslag om avdrag för utdelning som utgår i förhållande lill insatt kapilalläggas lill grund för lagsliflning. Jagbehandlar i del följande försl frågan om avdrag för utdelad vinst. Därefter tarJag upp en fräga som inte närmare berörts av utredningen men som aktualiseras isammanhanget. Det gäller spörsmålet till vilket inkomstslag ränla ochutdelning på aktier och andelar i ekonomiska föreningar bör hänföras. Förslagetom utdelningsavdrag liksom ulredningens övriga förslag för att förbättrakooperationens kapitalförsörjning har remissbehandlats. Inomindustridepartementet har upprättals en förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av remissyttrandena även till den del de berörfinansdepartementets sakområde. Vad gäller utredningens förslag och remissbehandlingenfår Jag hänvisa till industridepartementets protokoll denna dag (bilaga 1.1och 1.2). Chefenför industridepartementet har bl.a. föreslagit att det i lagen (1951: 308) omekonomiska föreningar skall införas regler om en ny kapitalform,förlagsinsatser, för ekonomiska föreningar vid sidan av det insatskapital sommedlemmarna nu tillskjuter. Den nya kapitalformen är en fömtsättning för attkooperationen skall kunna dra fill sig riskvilligt kapital från andra änmedlemmarna. Föratl bereda kooperationen tillgång till det kollekliva sparandel föreslår Jag idet följande att medel från allmänna pensionsfonden skall kunna placeras iekonomiska föreningar som riskbärande kapital. Ettav syftena med det beslutade allemanssparandet (prop. 1983/ 84:30, FiU13, rskr 32, SFS 1983:890) är att tillföra näringslivet riskkapital. Sädanlsparande kan ske bl.a. i kapitalsparfonder. Prop.1983/84:84 164 placeraspararnas medel huvudsakligen i börsregistrerade svenska aktier. Jag föreslårnu att det införs en möjlighet atl placera en del av kapilalspar-fondernasmedel som förlagsinsatser i ekonomiska föreningar. Del av chefen förindustridepartementet framlagda förslaget om ändring i lagen (1951: 308) omekonomiska föreningar föranleder vissa ändringar i lagen (1956:216) omJordbrukskasserörelsen. Som nämnts i delföregående beslutade regeringen alt inhämta lagrådetsyttrande över etl inom upprättat förslag till lag omändring i kommunalskatlelagen (1928:370), KL. Lagförslaget bör fogas tillprotokollet som bilaga 2.1. Lagrådets yttrande över lagförslaget bör fogas tiUprotokollet som bdaga 2.2. Jag återkommer tiU yttrandet i samband med dennärmare redogörelsen för förslaget. 2 Den skattemässiga behandlingen 2.1Avdrag för utdelad vinst 2.1.1Nuvarande regler för beskattning av ekonomiska föreningar Allmänna principer Ihuvudsak gäller samma skatteregler för ekonomiska föreningar som föraktiebolag. Föreningarna är sålunda enligt 53 § 1 mom. första stycket f KL iprincip skattskyldiga för all inkomst som förvärvats här i riket ellerutomlands. Inkomst av rörelse och Jordbruksfastighet skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder. Detsamma gäller numera normalt vid beräkning av inkomst avhyresfastighet. Inkomstberäkning enligl bokföringsmässiga grunder innebär bl.a. att det är den i resultaträkningen redovisade vinslen som utgörutgångspunkten för laxeringen. Ekonomiska föreningar kan- liksom akfiebolag - bygga upp obeskattade reserver genom ohka konsolideringsålgärder,l.ex. genom nedskrivning av vamlager, överavskrivning på inventarier elleravsättning till investeringsfond. En överföring av löpande vinstmedel tillexempelvis reservfond eller dispositionsfond kan däremot i princip görasendast med beskattade medel. Vissa skillnader ibeskattningshänseende föreligger mellan föreningar och aktiebolag. Detta hängersamman med att de olika associationsformerna inte har samma målsättning ochuppbyggnad. En ekonomisk förening kan betecknas som en personassociation, varsändamål är att tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen i deras egenskapav leverantörer eller konsumenter. Uppkomna överskott delas därför i huvudsakut i form av pristillägg (efleriikvid) eller rabatt (återbäring). I ettaktiebolag är utgångspunkten däremot att varje delägare skall få del avbolagets vinst i förhållande till sin andel av bolagets aktiekapital. Iprincip gäller att vinsten i ett aktiebolag eller i en ekonomisk förening Prop.1983/84:84 165 bhrföremål för s. k. ekonomisk dubbelbeskattning. Detta innebär att vinsten förstbeskattas hos företaget och därefter när den delas ut - hos delägarna.Utdelningen är inte avdragsgUl för företaget. Ekonomiska föreningar som ibeskattningshänseende är att anse som kooperativa kan emellertid enligt 29 § 2mom. KL undvika dubbelbeskattning genom att dela ul vinslen på den kooperativaverksamheten i form av pristillägg eller rabatt. Utdelning i denna form ärnämligen avdragsgill för sådana föreningar. För att en ekonomisk föreningskall anses som kooperativ krävs enligt punkt 12 första stycket avanvisningarna till 29 § KL att den är öppen och tillämpar lika röslräll. Även beträffande akfiebolagenhar införts regler för alt lindra dubbelbeskattningen av utdelade vinster. Enligllagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning (Annellagen)kan aktiebolag få avdrag för utdelning på kapital som tillförts bolaget viddess bildande eller vid nyemission. AnneUavdrag kan medges med sammanlagl likastort belopp som betalats in för aktierna. Avdraget får utnylQas under en 20-årsperiod.Del årliga avdragel är begränsat till högst av vad som belalals in föraktierna och får givetvis inle heller överstiga utdelningen på dessa akfier. Dubbelbeskattningen harytterligare begränsats genom lagen (1982: 336) om avdrag för utdelning på ickebörsnoterade aktier. Avdrag kan med stöd av denna lag medges av lämnadutdelning. Jag ålerkommer i det följande (avsnitt 2.1.2) till dessabestämmelser. Principen att utdeladebolagsvinster skall träffas av dubbelbeskatlning har vidare luckrats upp genomden numera upphävda lagen (1980:1047) om skallereduktion för aktieutdelning.Lindringen i dubbelbeskattningen låg här på aktieägarsidan. Den upphävda lagengäller beträffande utdelning som har blivit tillgänglig för lyftning föreutgången av . Enligt lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer får en fysisk person skattereduktion beiräffandebelopp som betalats in på aktiesparkonto. Dessa skattelättnader ersätts fr.o.m.den 1 april 1984 av det s. k. allemanssparandet. Det äldre systemet kommer dockalt gälla beträffande insättningar som har skett före utgången av ochmed vissa inskränkningar även för insättningar . Ekonomiska föreningarskiljer sig från aktiebolag såvitt gäller skattesatsen vid den stafiigainkomsttaxeringen. Enligt 10 a § b lagen (1947:576) om statlig inkomstskattbeskattas föreningarna efter en skallesats av . Ekonomiska föreningar somingår i Jordbrukskasserörelsen (föreningsbanker) har dock samma skattesats somaktiebolagen, dvs. I en proposition om vissa ändringar iföretagsbeskattningen (prop. 1983/84:64) har dock föreslagits atl alla bolagoch föreningar, som f. n. har en stafiig skattesats på , skaU fä denna sänktfiU . Ifråga om vissa kategorier av ekonomiska föreningar gäUer särskildabestämmelser. Sålunda beräknas t. ex. inkomsten av bostadsrättsförening- Prop.1983/84:84 166 arsfaslighetsinnehav som regel schablonmässigt. Som inläkt skall tas upp avfastighetens taxeringsvärde. Föreningen får å andra sidan avdrag endast förräntekostnader och lomträttsavgäld. Vidare kan nämnas att sambmksföreningar,dvs. föreningar med ändamål att driva Jordbmk eller trädgårdsnäring förmedlemmarnas gemensamma räkning, har en stafiig inkomstskattesats på endast15%. Sambmksföreningar har enligt 22 § andra stycket KL rätt till avdrag förutdelning som lämnas medlem eller annan i form av lönetillägg. SomJag tidigare antytt gäUer för de ekonomiska föreningarna speciella bestämmelserbeträffande utdelningsbeskattningen. Ekonomiska föreningar, som ärkooperativa, har rätt fill avdrag för överskott som fördelas i form av prisfilläggeUer rabatter. Avdragsrätten förutsätter alltså att utdelningen beräknas i förhåUandetill gjorda köp eller försäljningar. Föratt en ekonomisk förening skall anses som kooperafiv måste den, som tidigare nämnts,vara öppen och tUlämpa lika rösträtt. Vad som utmärker en öppen föreningframgår av punkl 12 andra stycket av anvisningarna till 29 § KL. a. att föreningen är beredd att som medlemmar anta alla som är bosatta inomdess verksamhetsområde eller tillhör dess angivna verksamhetskrets och somförbinder sig att följa föreningens stadgar och beslut. Det fömtsätts ocksåatt den blivande medlemmen kommer att bidra tiU förverkligandet av det syftesom anges i stadgarna. För att öppenhetsrekvisitet skaU vara uppfyllt krävsvidare att föreningens medlemskrets inte är för begränsad i förhållande tillkundkretsen. Kravet på öppenhet innebär inte endast att föreningen enligt sinastadgar är berättigad att när som helst anla nya medlemmar utan också att denfaktiskt visar sig villig att anta nya medlemmar. Medlemmarna kan vara såvälfysiska som Juridiska personer. Centralorganisationer,vilka som medlemmar har kooperativa föreningar, kan i sin tur själva utgöra kooperafivaföreningar. Beträffande centralorganisationerna anges i tredje stycket av nämnda anvisningspunkten att de är att anse som öppna även om inträdebeviljas endast sådana lokala föreningar som fyller av centralorganisationenuppställda krav på stadgar, skötsel och ekonomisk soliditet.Centralorganisationen kan vidare föreskriva att endast ett enda företag inomvarje område skall antas som medlem. En centralorganisation berövas inte hellersin kooperativa karaktär om rösträtten bland dess förstahandsmedlemmar, föreningarna,utövas efter föreningarnas medlemsantal. Överskottsom fördelas i form av rabatter och pristillägg är avdragsgillt även tUl dendel överskottet tillfaller någon som inle är medlem i den kooperativaföreningen. Det är emellertid bara vinsten på den kooperativa verksamheten somkan delas ut med avdragsrätt. En fömtsättning är således att vinsten härtörfrån verksamhet i vilken medlemmarna deltar Prop.1983/84:84 167 somavnämare eUer leverantörer. I etl rättsfall (RÅ 1977 ref 29) vägrades avdragför utdelning av vinst som uppkommit vid försäljning av anläggningstillgångarinför förestående likvidation av en förening. Avdrag medgavs inte heller förutdelning hänförlig till vinstmedel som balanserats från tidigarebeskattningsår. Reglersaknas om rätt beskattningsår för utdelningsavdraget. I praxis torde avdragmedges med antingen det belopp som faktiskt utbetalats under beskattningsåreteller det belopp som hänför sig till vinsten visst beskattningsår. Förulommöjligheten atl fördela överskott i form av pristillägg eller rabatter kan ettöverskott i en ekonomisk förening delas ut i förhållande till vars och ensinsats. I lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, FL, används för denna formav utdelning det något missvisande uttrycket ränta på inbetalda insatser. I delföljande kallas vinstutdelning genom pristillägg eller rabatter för kooperativutdelning och vinstutdelning i förhållande till insalsernas storlek för insatsuldelning. kan välja mellan kooperativ utdelning och insatsutdelning ellerkombinera de båda formerna för vinstfördelning. I FL finns inte någon övregräns för kooperativ utdelning. För alt avgränsa den kooperativaförelagsformen från rena kapitalsammanslutningar har däremot möjligheten tillinsatsutdelning begränsats. Sådan utdelning får enligt 18 § andra stycket FLuppgå lill högsl en ränla för år på inbetalda insalser som motsvarar det avriksbanken fastställda diskontot med tillägg av . Före den 1Juli 1981 utgjorde den högsta tillåtna utdelningen av inbetalda insatser.Som framgått av del föregående ger insatsuldelning - lill skillnad frånkooperativ utdelning - inte upphov till någon avdragsrätl för föreningen. Föratt dubbelbeskattningen inte skall kunna kringgås genom atl vinslen utskiftas istället för atl delas ut lill ägarna har för aktiebolagens del införtssärskilda bestämmelser om utsktftningsskatt. Beslämmelserna finns intagna iförordningen (1927:321) om skatt vid ulskiftning av aktiebolagens lillgångar.Någon motsvarighet till aktiebolagens ulskiflningsskati finns inte för deekonomiska föreningarna. När en ekonomisk förening upplöses räknas i ställetdet belopp som utskiftas till medlemmama utöver inbetald insats som utdelning. Kooperativutdelning, dvs. vinsl som delas ut i förhållande till gjorda inköp ellerförsäljningar, utgör för medlemmarna antingen intäkt i en förvärvskälla elleren besparing i levnadskostnaderna. I det senare fallet är utdelningen skattefrienligt punkt 2 första stycket av anvisningarna lill 38 § KL. En medlem som inteär näringsidkare beskattas därför inle för återbäring frän enkonsumentkooperativ förening. Om kooperativ utdelning minskat utgifterna iJordbruk eller rörelse i form av rabatt eller ökat 1983/84:84 168 inkomsteni form av pristillägg skall det utdelade beloppet däremot enligt punkt 9 avanvisningarna till 21 § KL resp. punkt 4 av anvisningarna till 28 § KL tas uppsom intäkt i förvärvskällan. Insatsutdelning, dvs. utdelningsom sker i förhållande tiU andelsägarens innehav av andelar, beskattas enligtpunkt 2 första stycket av anvisningarna till 38 § KL som intäkt av kapital,utom när utdelningen är atl anse som intäkt av rörelse. Sådan utdelning skalldäremot, närmast av historiska skäl, aldrig redovisas som inläkt avJordbruksfastighet eller annan faslig-hel. Utdelningen är i principskattepliktig oavsett om den tillfaller fysiska eUer Juridiska personer. Föratt förhindra att vinster beskattas mer än en gång i företagssektorn, s.k.kedjebeskattning, är dock ekonomiska föreningar - liksom aktiebolag - i slorutsträckning befriade från skatt för utdelning på aklier och andelar. Reglernaom kedjebeskattning finns i punkt 1 av anvisningarna tiU 54 § KL. Huvudprincipenär att en ekonomisk förening är fri från skatt för utdelning på aklier ellerandelar som inte innehas som kapitalplacering. Skaltefrihet föreligger dockaldrig för kooperativ utdelning eftersom denna är avdragsgill hos denutdelande föreningen. För att en medlem skallkunna beskattas för utdelning från en ekonomisk förening fordras mte att enkontant utbetalning ägt rum. Om medlemmen på förhand medgett att utdelningenöverförs till l.ex. insalskontot har medlemmen i praxis i och med överföringenansetts ha uppburit motsvarande belopp. 2.1.2Allmänna utgångspunkter för en lindring i dubbelbeskattningen Kooperationsulredningenanger i sitt huvudbetänkande (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället att detcentrala problemet för kooperationens tillväxt och utveckling är försörjningenmed riskvilligt kapital. Soliditeten är i sjunkande sominvesteringsbehovet bedöms vara slort. För att underlätta uppbyggandet av dettraditionella egenkapilalel i ekonomiska föreningar lägger utredningen framtre förslag på skatteområdet. För det första föreslås att en enkelbeskattninginförs för utdelning som utgår i förhållande till inbetalade insatser.