prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Detär här av vikl atl påpeka att de värmedistribulionsmeioder som stöds skall varaeffektiva och flexibla saml resurssnåla i sig. Insatser rörandevärmedislribulion bedrivs f. n. även vid slalens energiverk och jag anser deldärför lämpligl all området fjärrvärme och krafivärme hänförs lillenergiverket. Tilldelprogrammel Värmedislribulion hänför jag mol denna bakgrund för den kommandetreårsperioden insatser rörande gruppcentralteknik och inredistributionssystem. Några särskilda insalser på nalurgas för byggnadsuppvärmningharjag inte ansett erforderliga inom forskningsprogrammet bl. a. därför att STU i sitt planeringsunderlag haranförl all där upptagna medel för delområdena värmeöverföring och förbränningbedömts räcka lill även för naturgaspro-jekl. Målet för delprogrammet bör varaatt utveckla syslem och teknik som förbättrar förulsältningarna i bebyggelsenall införa kollektiva värmeför-sörjningssyslem saml alt ulveckla tekniker ochsyslem för införande av lokala energikällor i anslulning lill gruppcentralersom ell sätt all öka effektiviteten i utnyttjande av olja etc. Delprogrammet Genomförandefrågor ingår under innevarandeprogramperiod i delprogrammel Syslem- och genomförandefrågor. För den kommandetreårsperioden föreslår BFR all del nya delprogrammel Genomförandefrågor skallomfalla forskning rörande energiplanering, institutionella hinder,markanvändning, förvaltningsfrågor, marknadsutveckling för ny energilekniksaml uivärdering. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 55 randeprogramstruktur innebär BFR:s förslag alt ett nytl delprogram inrättas. BFRanger vidare all en forcering av delprogrammel bör ske med anledning av attflera tekniker har nätt ett införandeskede. Vad beträffar delprogrammel har BFRframfört uppfattningen all en god samordning och koordinering fordras med Efn:sprogram Allmänna energisyslemsludier och med verksamheten med kommunalenergiplanering vid slatens energiverk. BFR anser dock detta vara välförberett och inte leda till oklarheter eller problem. Efn anser alt inomdelprogrammet Genomförandefrågor är det inle fullt klart att all verksamhet börstödjas via energiforskningsprogrammel. När del gäller frågor om t.ex.institutionella hinder och marknadsutveckling anser Efn atl även statensenergiverk, slalens planverk m.fi. bör bedriva viss forskningsinrikladutredningsverksamhet. För egen del anserjag attdelprogrammet Genomförandefrågor även för den kommande ireårsperioden bör ingåi delprogrammet System- och genomförandefrågor. Målel för delprogrammel vadbelräffar genomförandefrågor bör vara alt klarlägga sambandel mellanmarkanvändning och planering av bebyggelse och ny energileknik samt atl gekunskap om sambandet mellan förvallning och ekonomi för ny energileknik, främstfrågor om skötsel, underhåll och leknisk livslängd. Jag delar Efn:s uppfattningatt verksamhet avseende marknadsutveckling och introduktion hör närmare hemmainom , planverkets och andra myndigheters ordinarie verksamhet,liksom inom näringslivels verksamhet. Vad beträffar insatser och forskningrörande energiplanering räknar jag med all ytterligare underlag förbedömningar av forskningsinsatser kommer fram som ett resullal avEfns utvärderingsarbete. Utvärdering bör normalt ske i anslulning lill deprojekt och programelemenl som skall utvärderas. För övergripandeutvärderingsarbeten inom huvudprogrammet bör medel finnas tillgängliga inomden t.v. odisponerade reserv som avses stå till regeringens förfogande. Delprogrammel Systemteknikingår under innevarande programperiod i delprogrammel Syslem- ochgenomförandefrågor. För den kommande Ireårsperioden föreslår BFR alt ett nyttdelprogram Systemteknik skall omfalla övergripande sludier avmakroenergisystem, basdata och underlag för uivärdering, krafibalanser ielkraftsystemet, projeklering av experimentanläggningar för systeminriktatutvecklingsarbete saml uivärdering av anläggningar. Efn påpekar atl för denfortsatta förändringen av energisystemet har framför allt kommunerna en viktigroll genom sin energiplanering och utbyggnad av fjärrvärme m. m. Utan särskildslöd har emellertid kommunernas inlresse all pröva nya lösningar varil lågtoch staten har således en uppgift när del gäller att få nya systemlösningarutvecklade, utprovade och demonstrerade. Fleraremissinslanser har framfört synpunkter på delprogrammel Sy- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 56 stemteknik.Statens geotekniska institut delar BFR:s förslag vad avser principerna rörandesysteminriktat utvecklingsarbete i samarbele med induslrin och nyttjare föratl etablera nya tekniska system på marknaden. förbyggnadsforskning anger att systemfrågor, kommunens roll och möjligheter isamband med genomförandet av energisparplaner osv. behandlas myckel summariskti BFR:s förslag. STU ställer sig tveksam till BFR:s planerade insatser inomområdet systemfrågor och anser atl ytteriigare medel för att effekliviseraverksamheten inte erfordras. anser alt anslaget lillinsalser på systemteknik kan skäras ned. Föregen del anserjag att insalser på systemteknik även för den kommandetreårsperioden bör ingå i delprogrammet System- och genomförandefrågor.Insatserna bör koncenlreras hårt och i första hand avse all ge kunskapsmässiglunderlag för alt bedöma dels hur nya lekniska komponenter kan sättas sammanlill uppvärmningssystem i olika typer av bebyggelse, dels vilkaförutsättningarna är för alt införa nya system i olika delar av landel. Förprogrammet Energianvändning för bebyggelse förordar jag att insatserna bestämstill 118,5 milj. kr. för treårsperioden /85-1986/87 varav för budgetåret1984/85 48,1 milj. kr. ProgrammetEnergitillförsel omfatlar forskning och utveckling om utvinning av energi frånenergiråvaror och energikällor i naturen samt omvandling av energin lillenergibärare såsom el, hetvatten osv. samt distribution/ överföring avenergibärare. Innevarandeprogramperiod ingår i programmel Energilillförsel följande delprogram: Skogs-och lorvbränslen. Energiodling, Bränsleförädling, Förbränningsanläggningar,Vindenergi, Tillförselsystem, Teknikbevakning och Fusionsenergi. Närstatens energiverk påbörjade sin verksamhel upphörde nämndenför energiproduktionsforskning (NE). Dess uppgift inklusive ansvaret förprogrammel Energilillförsel fördes över lill slalens energiverk med undantag avdelprogrammen Teknikbevakning och Fusionsenergi som fördes till Efn.Planeringsunderiagel för perioden /85-1986/87 har vad beträffar programmel Energitillförselutarbetats av respektive Efn. NEhar föreslagit följande indelning i delprogram: Skogsbränslen, Torv-bränslen,Energiodlingsbränslen, Bränsleförädling, Förbränningsanläggningar av.Vindenergi, Elproduklionsleknik och Tillförselsystem. 1 förhållande tillinnevarande program för energiforskning har delprogrammet förElproduktionsteknik tillkommit. Vidare har det tidigare delprogrammel Skogs-och lorvbränslen delats i två separata delprogram. Efn har inkommit medförslag vad avser Teknikbevakning och Fusionsenergi. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 57 NE föreslår alt målel för programmet Energitillförselliksom tidigare bör vara all ulveckla leknik och all klarläggaförulsältningarna för varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor somkan ge bidrag till energiförsörjningen på kort och medellång sikl. NE:sförslag inrymmer omfallande insalser för oljeersällning och en jämfört medinnevarande forskningsprogram slörre betoning av direkta tekniklillämpningar iform av slöd till ulveckling av maskiner samt experiment- ochförsöksanläggningar. Vid sidan av sina uppgifter inomenergiforskningsprogrammel ansvarar energiverkel för del statliga slödel föralt ersätta olja, m. m. Inom ramen för detta stöd lämnas stöd till bl.a.prototyp- och demonslrationsanläggningar. Därigenom kan en snabbmarknadsintroduktion uppnäs av verksamhel som har fått stöd inom ramen förenergiforskningsprogrammel. För alt uppnå en kraftig minskning av oljeberoendel ochför atl skapa förutsättningar för all avveckla kärnkraften krävs attenergikällor, som används endasl marginellt eller inte alls ökar ianvändning. Kunskapen om utnyttjande av dessa energikällor är i många fallliten. Energiforskningsprogrammet har här en viklig roll för atl förbättrakunskapsnivån och utveckla den teknik som behövs för ett utökat utnyttjande avi första hand inhemska bränslen. Ansträngningar bör också göras för atlfördjupa de biologiska kunskaperna om biobränslena inför produklion ochanvändning i stor skala av dessa. För skogsbränslen och torv och andra allernaliv lill oljasom i ökande utsträckning blir tillgängliga råder i varierande grad osäkerhetbelräffande faktorer som tillgänglighet, teknisk genomförbarhet, kostnader,hälso- och miljöeffekter samt andra bieffekter. Ett viktigt syfte medenergiforskningsinsatserna är atl klarlägga dessa faktorer. Under dehittillsvarande programperioderna har ett omfallande arbete påbörjats inomramen för energiforskningsprogrammel för atl dels klarlägga nämnda faklorer,dels utveckla leknik. har beslulal (prop. 1983/84:28, SkU 9,rskr 96) om rikllinjer för energibeskattningen. Beslutet innebär bl.a. atlinhemska bränslen från har befriats från mervärdeskatt ochundantagils från förmånsbeskaltning. har ocksä beslutat om ålgärder för alt ersättaolja. m. m. och om investeringar inom energiområdel underår 1984 (prop.1983/84:62. NU 9, rskr 124). Jag framhöll vid min anmälan av den senareproposilionen det angelägna i att slöd lämnas lill projekl som avser samordnadulveckling av t.ex. de olika leden i bränslekedjan från ulvinning lillförbränning. För inhemska bränslen och energiformer skapas härigenom ennaluriig marknad samt incitament atl utveckla nya produktionsmetoder och nyaprodukler. I propositionen angav jag vidare all avgränsningar mot det statligaenergiforskningsprogrammet skulle bestämmas ulifrån hur långt i utvecklingsskedeten viss leknik har kommil. Stödel för oljeersällande ålgärder Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 58 inriktas på investeringar i teknik som kommer atl fåbelydelse för atl minska oljeberoendel fram lill och de närmaste årendärefter. Från energiforskningsprogrammet bör däremot stöd lämnas tillutveckling av teknik som befinner sig i ett sä tidigt stadium atl detta kravinte uppfylls. En nära samverkan mellan stödsystemen är angelägen för atl inlelåsningar och hinder i det tekniska utvecklingsarbetet ska uppslå. Genom allansvaret nu är samlat inom en myndighel har förutsättningarna förbättrats fören sådan samverkan. Remissinstanserna har i regel inget alt invända mol NE:sförslag. Vad beträffar målet för programmel anser domänverket atl del börmarkeras all priorileringar skall göras av varaktiga, helst förnybara ochinhemska energikällor. biiräder i övrigl NE:s syn att del tidigaremålet för programmet Energitillförsel bör kvarstå och förordar en insats påoförändrad nivå. Vad beträffar de olika delprogrammen förordar LantbrukarnasRiksförbunden kraftigare insats inom områdena skogsbränslen, lorvbränslen,energiskog och energigrödor, medan anser attkoltekniken bör ha en större plals i tillförselprogrammet. För egen del anserjag att målel för programmel Energilillförselliksom bör vara atl utveckla teknik och att klarlägga förulsällningarför varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor, som kan ge bidragtill energiförsörjningen på kort och medellång sikl. NE har,som jag har nämnl. föreslagil en förändrad indelning i delprogram. Jag kani stort sett ansluta mig lill NE:s förslag och förordar att programmet indelasi följande delprogram: Skogsbränslen, Torvbräns-len. Energiodlingsbränslen,Bränsleförädling, Förbränningsanläggningar, Vindenergi och Elproduklionsleknik.Del nuvarande delprogrammet Till-förselsyslem bör däremot inte längre redovisassom ett separat delprogram. Jag kommer i det följande alt redovisa all delladelprogram bör integreras med övrig forsknings- och utredningsverksamhet inomenergiverkel. Till programmet Energilillförsel för jag liksom tidigaredelprogrammet Teknikbevakning. Till detta senare delprogram för jag intelängre bevakningsområdel Ny kärnleknik. Jag föreslår istället all detta områdeförs lill programmet Övrig långsiklig och grundläggande forskning. DelprogrammelFusionsenergi upphör atl vara ett eget delprogram. Inom programmet Övriglångsikfig och grundläggande forskning harjag beräknal vissa medel vad avserden svenska grundforskningen inom fusionsenergiområdet. Jag ålerkommer med ennärmare redogörelse för förändringarna under 4.2.6.2 Fusionsenergi. Till programmel Energilillförsel för jag även delar av detnuvarande programmet Energianvändning för bebyggelse. Del gäller den del av delprogrammelSolvärmeieknik som avser Fjärrvärme och delar av delprogrammel Värmepumpar.Även de delar av delprogrammel Värmelagring som avser Grundvatlenmagasin ochAkviferer bör ingå i programmet Energilillförsel. Från delprogrammetVärmedistribulion för jag pä samma Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 59 sätt de delar som avser Fjärtvärme och Kraft värme. Nämndadelar av programmet Energianvändning för bebyggelse för jag till ell nyttdelprogram somjag föreslår får namnei Fjärrvärme och värmeeffektivisering. Jaghar också räknat med att ansvaret för området Semigeotermi i det av BFRföreslagna delprogrammet Naturvärme samordnas med den verksamhel som bedrivsinom delprogrammet Teknikbevakning. Ansvaret för det nya delprogrammetFjärrvärme och värmeeffektivisering bör ligga på slalens energiverk. Jag tarupp dessa förändringar vid min behandling av respektive delprogram. Underperioden /85-1986/87 bör verksamheten inom programmet Energilillförselinriktas företrädesvis mol ålgärder som kan medverka lill atl klargöraförutsättningarna för ett ökat utnyttjande av inhemska helst förnybaraenergikällor. Här kommer de planerade utvärderingarna av gjorda insalser påvindenergi och energiodling alt ulgöra ett underlag för beslut om fortsattainsatser inom dessa delprogram. Del är angelägel att insatserna inom programmelEnergilillförsel , i slörre utsträckning inriklas mol ulveckling avmaskiner, utrustningar och förbränningsanläggningar, som kan medverka lill ensnabbare inlroduklion av de inhemska bränslena. I detta sammanhang vill jagliksom NE betona behovel av atl även ta fram ny leknik för elproduktion. 1insalserna på atl ulveckla bränslen som kan ersätta olja harjag lagl särskildvikl vid insalser som gäller alternativa drivmedel. Jag vill även betonabetydelsen av ett nära samarbele mellan slatens energiverk och naturvårdsverketi frågor om forskning om miljöeffekter vid utvinning och användning av energi. Inledningsvisredogjorde jag för min allmänna syn på inriktning och dimensionering av delkommande forskningsprogrammet för energiområdet. Jag har i enlighet med deltaföreslagil förhållandevis små förändringar belräffande omfallningen påprogrammel Energitillförsel jämförl med nuvarande nivå. Vidare har jag vidmedelsberäkningen avvägt behovel av forsknings- och ulvecklingsinsalser molresurser som finns inom andra stödsystem för insatser rörande bl. a. förinlroduklion och kommersialisering av teknik inom energiområdel. Del ankommerpå statens energiverk som ansvarig myndighet för dessa stödsystem atl medverkatill atl avvägningen mellan insatser frän olika statliga stödsystem sker påett effektivt och ändamålsenligt sätt. Jag går över till atl behandla de olika delprogrammeninom programmet Energitillförsel. Tilldelprogrammel Skogsbränslen hänförs f. n. ulveckling av kunskap och teknik förproduktion av bränslen baserade på skogsråvaror exklusive massaved och timmer.I delprogrammel ingår bränsleberedning genom ulveckling av mekanisk och tekniskförädling såsom torkning, pelletering och pulverisering. Utveckling av nyalagrings- och transportsystem ingår ocksä i delprogrammet. Däremoi ingär inleutveckling av förbränningsme-toder eller mer avancerad kemisk bränsleförädling. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 60 Den gångna ireårsperioden har karaktäriserats avomfallande kunskaps-och teknikutveckling samt i vissa fall kommersiellinlroduklion. Under den senasle liden har enligl NE branschens egen insikt omden slora potentialen och om ekonomin börjat ge gynnsamma resultat. NEföreslär alt målel för forsknings- och utvecklingsverksamheten under perioden1984/85- 1986/87 bör vara all bedriva en fortsatt kunskapsulveckling, så atlelablerad kunskapsnivå kan upprätthållas, och alt säkerställa ett fortsattutvecklande av teknik och maskinutrustning, främst för hel- ochdellrädsutnylljande. Efnbehandlar i sitt planeringsunderlag möjligheterna för ell framgångsriktutnyttjande av skogsbränslena. Strategin enligt Efn, för de slatligaenergiforskningsinsatserna på skogsbränsleområdet, bör vara att genompunktinsatser på utvalda områden slödja ulvecklingen av ny och effektivareteknik på sådana områden där branschen själv kan förväntas dröja. Slaten börvidare enligt Efn finansiera viss för branschen gemensam kunskapsulvecklingavseende t.ex. systemstudier, ekologi och naturvård. Skogsstyrelsenanser att ulvecklingen nu har kommil in i ell stadium där de kommersiellaintressena är sä starka att del slalliga finansiella slödet bör kunna minskabetydligt i omfattning. Skogsslyrelsen anser vidare att det största hindret förell mer omfallande utnyttjande av skogsråvara som bränsle är attmollagningsmöjligheterna är begränsade. Därför anser skogsslyrelsen atlinsatserna bör inriktas på ålgärder som ledertill att dessa möjligheler ökas. Det belyder ålgärder av karaklären utveckling,demonstration och informationsspridning. föreslår allinsatserna förskjuts ylleriigare lill utvecklingsarbete inom de förelag somtillverkar maskiner för utvinning och produklion av lorv och skogsenergi.Sveriges understryker behovet av en ökad forskning för atlfå fram en fungerande skördeleknik för skogsbränslen. Lanlbruksstyrelsenbetonar alt det finns behov av rådgivning och leknik för utnyttjande avfastbränslen. För egendel anserjag att de inhemska bränslena och däribland skogsbränslena tillhör dealternativ som snabbt kan ge värdefulla bidrag till oljeersällningen. har den årliga förbrukningen av skogsbränslen föreldningsändamål ökat betydligt. Del är angeläget atl denna utvecklingfortsätter. Den forcering av forsknings- och utvecklingsinsatserna som harskett under innevarande period har härvid lagl grunden fill en fortsatt framgångsrikverksamhet inom delta område. Målet förden kommande treårsperioden bör således vara atl slödja en fortsattkunskapsulveckling och alt säkerställa ell fortsalt utvecklande av leknik ochmaskinutrustning. Iinnevarande treårsprogram 1981/82 - 1983/84 ingår skogsbränslen ochlorvbränslen i samma delprogram. Målet har varil atl ulvecklateknik, genomföra försök samt klarlägga kostnader, miljöeffekter och övrigaförutsättningar för en ökad användning av skogs- och lorv- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 61 Syflel har varit atl öka inslaget av teknik somkan nå kommersiell mognad så alt användningen av dessa bränslen kan öka. 1kommande program bör uppdelning ske pä olika delprogram eftersom ulvecklingenpå skogs- resp. lorvbränsleområdet kommil olika långt och behovet av insatserskiljer sig år. 1 likhel med bl.a. skogsslyrelsen anserjag att insalsernanär del gäller all ta lill vara skogsresier i skogsindustrin nu kommil in i ettstadium där de kommersiella intressena är så starka alt det slatligafinansiella slödet inom forskningsprogrammet bör kunna minska i omfattning. För alt underlätta en snar introduktion av utveckladleknik bör verksamhelen liksom lidigare genomföras i nära samarbele med skogsbruketsorganisationer, skogsslyrelsen och med induslrin. Det är också viktigt att en rimlig balans upprätthållsmellan skogsindustrins behov av råvara och en ökad användning avskogsbränslen. Med hänsyn till risken för att statligt slöd lill anläggningar eldademed skogsbränslen kan snedvrida konkurrensen om skogsråvara i förhållande lillskogsindustrin, bör forskningsstöd endast lämnas när del kan visas att det inteuppstår konflikter gentemot konkurrerande råvaruiniressen. Jag förordar vidare att den forskning som syftar till attundersöka såväl de kort- som de långsikliga effekterna för mark och miljö lillföljd av ett effektivare skogsbruk ges en hög prioritet . Ellnära samarbete bör ske med slalens naturvårdsverk när del gäller frågor ommiljöeffekter. Delprogrammet Lorvbränslen innefattar ulveckling avkunskap och teknik för produklion av bränslen grundade på lorv. omfattarvidareutveckling av mekaniska förädlingsinsatser såsom pelleiering ochpulverisering. Åven ulveckling av lagrings- och transportsystem ingår. Den svenska torvmarksarealen utgör av landelsyta. För att säkerställa alt energipoliiiska mål vad gällerlorvanvändning uppnås behöver endasl 0,av denna areal las i anspråk. 1energiforskningsprogrammet för perioden /82-1983/84 ingår lorvbränslen idelprogrammet Skogsbränslen. På lorvområdei omfattar programmel områdena:Torvinveniering, Olika lorvuivinningsmetoder för åretruntbruk samlAv-valtningsleknik för lorv. Vidare ingår förädling till pellets, briketter m.fl. Insatsernaför kunskapsutveckling har följl de planer som finns för innevarandeireärsprogram. Inventeringen av torvmarker större än 50 ha har fullföljts.Projekl för avvatlning av lorv har satts i gång. Teknik- och maskinulvecklingsinsatsernahar koncentrerats lill insalser för att få fram meloder föråretrunlbrytning. antal system har utvecklats och prövats i prototypskala.Åven vad gäller slycketorvsmaskiner har vissa ulvecklingsinsalser gjorts. Enligl NE bör målet för forsknings- ochutvecklingsverksamheten /85-1986/87 vara atl bibehållaetablerad kunskapsulveck-lingsnivå, som bas för den introduktion som harinletts, och att säker- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 62 slälla fortsalt ulveckling av erforderiig leknik ochmaskinutrustning. Behovel av ulveckling kommer enligl NE all bli omfattande,särskill på leknik-och maskinsidan. Blandremissinstanserna förordar domänverket och i län enkraftig ökning av insatserna på delprogrammel Torvbränslen. Även Sverigesgeologiska undersökning förordar ökade insatser. Lantbruksuniversitetanser att ulvecklingen av teknik anpassad till små och medelslora förbrukare ärförsummad. anser att studier av de hydrologiska effeklerna av ett ökallorvulnylljande måste ligga före ell slorskaligt utnyttjande av lorv.Domänverket markerar sin tveksamhet inför att avdela större resurser förtorvbrytning för små objekl. Domänverkel anser vidare all resurser böravsättas för anpassning och utveckling av modern regler- och styrteknik inuvarande maskinsystem.. För egendel anserjag, i likhel med NE, all målel för forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom delprogrammel Torvbränslen /85-1986/87bör vara att dels bibehålla elablerad kunskapsnivå, dels säkerställa enfortsatt utveckling av erforderlig leknik och maskinulruslning. Jag anser all inriktningen här liksom när det gällerdelprogrammel Skogsbränslen bör vara atl genom punktinsatser stödja ulvecklingav ny och effektivare teknik pä sådana områden där branschen själv kan befarasdröja. Avsikten är emellertid all induslrin på sikl successivt skall ansvaraför en alll störte del av utvecklingsarbetet. Utveckling av teknik för utvinning av lorvbränsle anserjagvara särskill angelägen med lanke på del stora behovet av alt få fram maskineroch utrustningar som t. ex. möjliggör åretrunlbrytning. Huvuddelenav insatserna inom delprogrammet Torvbränslen bör ske med sikle pä all i slutetav treårsperioden kunna visa upp dels fungerande anläggningar för ulvinning avtorven, dels fungerande distributionssystem där även små och medelstoraförbrukares behov kan tillgodoses. Del ärockså angelägel atl tillräckliga resurser avsätts för grundläggande forskningkring torvbrytningens inverkan på vattenförhållandena. Jag förordar att medelsätts av som moisvarar NE:s förslag på oförändrad nivå vad belräffar forskningom avvatlning resp. miljöstudier. I samband med inventeringen av brylvärdatorvmarker bör ett samarbete ske med , så atl en bedömning ochprioritering från naiurvårdssynpunkt kommer till stånd.