prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — m. oktober en retardalion i ökningslakten för övrigutlåningen. varbankerna rekommenderade att begränsa den genomsnittliga ökningen till 15%jämfört med . Av diagram 10:4 framgår, att den fakfiska genomsnitfiigaökningen låg över den rekommenderade för såväl sparbanker somföreningsbanker. Affärsbankerna som gmpp uppnådde visserligen del uppsattamålet men uiveckUng-en var inte enheflig meUan bankerna. Bankemasövrigullåning blev 1983 . störte jämfört med och uppgickliU . (tablå 4). Utlåningen fill hushållen var omfattande 1983och blev även under delta år stöme än utlåningen till företagen. Bankemasnettoköp av statsobligationer var betydande under de tre första kvartalen 1983och uppgick till . Under Qärdekvartalet, då likviditetskvoterna för bankema avskaffades, avyttrade bankemastatsobligationer. Trots likviditetskvotemas avskaffande kom bankemasnettoförvärv av statsobligationer alt uppgå tUl . för helåret(tabell 10:4). Även bankemas nettoköp av bo-stadsobligalioner var omfattandeunder de tre första kvartalen 1983 för att stanna på drygt 6 miljarder kr.under helåret, vUkel var ca 400 milj. kr. mer än åtagandet. Avlyften avbyggnadskrediter blev härigenom avsevärda och översteg utbetalningarna av nyakrediter varigenom bankemas stock av uteslående bostadsbyggnadskrediter kom altminska. 'Den inhemska organiserade kreditmarknaden har avgränsats till att omfatta ,affärsbanker, sparbanker och föreningsbanker, enskilda försäkringsinrättningaroch offentliga försäkringsinrättningar samt allmänhetens placeringar i förlagsbevisoch obligationer och dessutom andra statspapper än obligationer. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 150 Tablå4 Bankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande, s. k.övrigutlåning Milj.kr., förändring Övrigullåning i svenska kronor 300 3 500 6900 1700 Övrigutlåning i utländsk valuta -400 4600 2300 därav: företag hushåll Anm.Uppgiftema avser transaktionsvärden. DeenskUda försäkringsinrättningamas totala nettoplaceringar på kreditmarknadenväxte med . Det var såvälförsäkringsbolagens nettoköp av bostadsobligationer som deras kreditgivningtill förelagen i form av reverslån, som ökade med ca 1 mUjard kr. Somframgår av diagram 10:11 har sålunda pensionsfondens avgifter mer än väl täcktdess pensionsutbelalningar fram och det uppkomna överskottet hartillsammans med ränteinläkteraa kunnat läggas till kapitalet. Detlaavgiftsöverskott har emellertid successivt avtagitför att 1982 vara nere i noll. Då ränteintäkterna steg fortsattedock fondens kapitaltiUväxt att öka. Den ökade takten i pensionsutbelalningarnaberor på ett ökat antal pensionärer och högre pensionsbelopp. Under 1983översteg pensionsutbetalningaraa avgifterna med . Samtidigtväxte räntenettot i en sådan takt att fondens kapitaltiUväxt blev ungefär likastor 1983 som 1982. Trots den stagnerande kapitaltUlväxten 1983 växte fondenskreditgivning med ca 800 milj. kr. Detta kunde hänföras tUl ettomslag i fondens återlån. Företagens svaga kreditefterfrågan ledde till attfondens utestående återlån minskade i samband med stora återbetalningar. Detvar framför allt fondens placeringar i statsobligationer som ökade. Även derasneltoköp av bostadsobligationer var stöme 1983 än 1982. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 151 Statensbudgetunderskott uppgick tUl 83 mUjarder kr. 1983, vilket var 2 miljarder kr.mer än 1982 (tablå 5). Företagens svaga intresse av utlandsupplåningföranledde staten att öka sin utlandsupplåning med . fill ettneltoinflöde på . Denna ökning tUlsammans med en ökad upplåningpå marknaden utanför bankema och i affärsbankerna innebar alt statens skuld iriksbanken drogs ner kraftigt. Under1983 skedde en förlängning av statens inhemska upplåning. Statens kortfristigaskuld i form av skattkammarväxlar, statsskuldväxlar och lån på dagslånemarknadenminskade med . 1983, trots avsevärda emissioner avstatsskuldväxlar (labeU 10:4). uppgick statens nettoupplåning i formav räntebärande korta och långa obligationslån fill , vilketvar . mer än 1982. Dessutom emitterades riksobligationer tillett belopp av . Av tabell 10:5 framgår att intresset förpremielån var starkt 1983. realräkenskaper ökade kommunernas investeringar 1983, som derasbmttosparande var oförändrat. Den sålunda redovisade utvecklingen innebarsynbarligen att fömtvarande finansieringsöverskott hos kommunema kom attupphöra 1983. Enligt kvartalsvisa finansräkenskaper förekom emellertid ettinkomstöverskott 1983 på . (tabell 10:6). Dettainkomstöverskott tUlsammans med kommunemas upplåning disponerades bl. a. förlån tUl finansinstitut på ca . Vidare ökade kommunerna sinautestående bostadskrediter med I miljard kr. Kominunema köpte även riksobligationerför 700 milj. kr. De likvida tillgångarna inom kommunsektom var i stortsett oförändrade detta år. Tablå 5 Finansiering av statens budgetunderskott Miljarder kr., nettoflöden BudgetunderskoU (1-1-2) Finansiering i utlandet (1) Firtansiering inom landet (2) på marknaden utanför bankema Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 152 Färdigställandetav lägenheter var lägre 1983 än 1982 och uppgick till 43 300. Ävenigångsättningen av bostäder minskade med 3 600 till 38 300. Volymmässigtminskade bostadsinvesleringama med 4,, medan den värdemässiga ökningenuppgick till 2,. Bostadsinvesteringarna i såväl nybyggda som ombyggda småhusminskade både i volym och värde. Under1983 tecknades bostadsobligalionslån för , vUkel var3,. mer än 1982. Bostadssektorns nettoupplåning på kredilmarknadenkom att uppgå till ungefär samma belopp som 1982 (tabeU 10:7). De störreemissionerna av bostadsobligafioner innebar avlyft i sådanutsträckning att stocken av utestående bostadsbyggnadskrediter sjönk. Privatsektor exkl. prioriterade bostadskrediter Denprivata sektorns nettoupplåning på den inhemska kredUmarknaden växte mednärmare . (tabell 10:8). blevnettoupplåningen utomlands väsentligt lägre och uppgick tUl . Företagensutgifter för fasta investeringar växte med ca . Samtidigtvar lagemeddragningen något större 1983 än 1982. Det totalafinansieringsbehovet från investeringssidan inkl. förelagens köp ochförsäljning av fastigheter och mark förefaller ha ökal med ca 7 miljarder kr.1983. Sektoms bmttosparande förbättrades avsevärt och täckte mer änväl det ökade finansieringsbehovet från investeringssidan. Företagensfinansiella sparande förstärktes betydligt 1983. Denna utveckling stöds av denkvartalsvisa redovisningen av finansräkenskapema, som sammanställs inomstafistiska centralbyrån. Enligtdenna källa förefaller företagens totala upplåning samfidigt ha ökat påtagligt,i synnerhet från finansbolagen, vilket också diagram 10:8 illustrerar. Av tablå10:2 framkommer atl företagens nettoköp av slatsskuldväxlar blev betydligtlägre 1983 än 1982. Förbättringenav företagens finansiella sparande, deras ökade totala upplåning samt de lägrenetloköpen av slatsskuldväxlar 1983 återspeglades i omfattande köp avriksobligationer och aktier från hushållen detla år. Dekvartalsvisa finansräkenskapema pekar på en lägre uppbyggnad avhushållens likvida tiUgångju- delta år jämfört med . förefaller,enligt SCB:s statistik, nettoförsäljningen av börsnoterade aktier ha varitstörre 1983 än 1982. Stafisfiken är dock osäker på detta område. Parallellt meddenna utveckling ökade hushållens placeringar i premie- och sparobligationermed . Dessutom växtehushållens premieinbetalningar på livförsäkringar (netto). Tillsammans med iförsta hand en lägre upplåning 1983 än 1982 torde en förbättring av hushållensfinansiella sparande ha skett 1983. I denna riktning pekar också nuvarande beräkningarom hushållens inkoms- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 153 ter och utgifter. Denna förbättring hänför sig hell fillhushållens lägre bostadsinvesleringar 1983. Exkluderas dessa och därmedförknippad upplåning försämrades hushållens finansiella sparande enligt såvälrealräken-skaperna som de preliminära finansräkenskaperna 1983. Enligt dessavar hushållens nya byggnadskrediler lägre än de avlyfta. Vidare var såvälhushållens netloupplåning i bostadsinstilut som deras statliga bostadslån lägre1983 än 1982. Sammanfattningsvis kan konstateras att denoffentliga sektorns finansieringsunderskott blev något lägre än 1982 (tablå 6).Även det finansiella sparandet för såväl de finansiella som icke-finansiellaföretagen förbättrades. Det totala inhemska sparandeunderskottet blev betydUgtlägre 1983 än 1982, vilket resulterade i en minskning av bytesbalansunderskottetmed ca . 10.4 Utblick mot 1984 tyder nuvarande beräkningar på att den offentligasektorns finansieringsunderskott fortsätter all minska. förväntas enviss försämring i den privata sektorns finansiella sparande. Den totala inhemskasparandebristen förefaller ändock atl bli lägre än 1984 än 1983. Underskotteti bytesbalansen beräknas förbättras med . till ettunderskott på ca . Trots en förväntad förbättring av statens finansiellasparande blir slalens totala upplåningsbehov fortsatt omfattande 1984. Då samtidigten lägre stafiig utlandsupplåning eftersträvas jämfört med ökar statens anspråkpå den inhemska kreditmarknaden. Behovet av atl förlägga staisupplåningen påden inhemska marknaden utanför banksystemet förstärks således under 1984.Denna ökning avses att komma fill stånd genom sedvanliga förvärv avprioriterade statsobligationer från försäkringsbolagen och AP-fonden samt spar-och premieobligationslån hos hushållen. En stor del av upplåningsökningenberäknas dämtöver bli läckt genom utgivande av statsskuldväxlar ochriksobligationer. Även det nyinförda allemanssparandet kommer att bidra fillbudgetunderskottets finansiering. Tablå 6 Finansiein sparande 1980-1983 1980 1981 1982 1983 Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Kommunernas finansieUa sparande beräknas försämras något1984. Deras finansiella tillgångar torde därvid komma atl byggas upp i en lägretakt än 1983. En fortsalt volymmässig nedgång i bostadsinvesleringamaväntas 1984. I värde beräknas de bli i stort sett oförändrade, vilket indikeraratt behovei av bostadsbyggnadskrediter blir ungefår detsamma som 1983. De icke-finansiella företagens uppgifter för fastainvesteringar beräknas bli . störte 1984 än 1983. Ett kraftigtlageromslag uppskattas ske från en lagerneddragning på drygt 8 miljarder kr.1983 fill en mindre uppbyggnad . Delta ökade finansieringsbehov förefallerendast lUl en del bli läckt av ett ökat bmttosparande, vUket indikerar enförsämring av företagens finansiella sparande. Sparemdeöverskottet förefalleralt bli väsentligt lägre 1984 än 1983 inom företagssektorn. Utvecklingen av företagens finansiella sparande tUlsammansmed de tillfäUiga vinstavsättningama på räntelöst konto i talar fören lägre uppbyggnad av företagens totala finansiella tillgångar 1984. Diagram 10:1 Statens budgetunderskott 1973-1983 I procent av BNP 7 6 S 4 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:2 Likviditetstillskott inom landet, valutaflöde samt penningmängd 1973-1983 Miljarder kr., nettoflöden 1 ~ : 1 ÖVRIGA INHEMSKA LIKVIDITETSTILLSKOTT 1 I STATENS LIKVIDITETSTILLSKOTT Si:;- ':«. i.;;: ;i;>;;; ':;M:\ 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:3 Emissioner av statsskuldväxlar (bruno)19821984 Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:4 Bankernas utestående krediter till andraändamål an bostadsbyggande ' AFFÄRSBANKER l2-rT,AnadenltSrtlrxlrin9]r i tv .kr SPARBANKER )2-mAnader,fartFxIringQr rorolt 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1979 1980 1981 1982 1983 1984 ' Enligt utlåningstakets definition dvs.övrigutlåning i svenska kronor, fordran på finansbolag samt fordran i svenskakronor på utländsk bank avseende krediter för svensk export och import. Detrekommenderade genomsnittet för denna utlåning är markerad med en linje och detfaktiska med ett kryss. Källor: och . 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 158 Diagram 10:5 bytesbalans, icke-statligakapitaltransaktioner samt valutaflöde 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: ochriksbanken. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:6 Valutaflöde samt statens upplåning utomlands19791984 Miljarder kr., 12 månadersförändringar Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 160 Diagram 10:7 Bankernas utestående krediter för andraändamål än bostadsbyggande till företag och hushåU 1980-1983 Miljarder kr., 12 månadersförändringar Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10: 8 Finansbolagens utestående utnyttjadekrediter samt afTärsbankernas utestående krediter till andra ändamål änbostadsbyggande 1983 Källor: , samt statistiskacentralbyrån. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:9 samlade bruttosparande ochbruttoinvesteringar samt ökningen av fordringar på uUandet (= bytesbalansen)1970-1983 I procent av BNP 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. Bmttoinvesteringama avser fasta inhemskabmttoinvesteringar. Lagerinvesteringama ingår inte. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Procentuella 12-månadersförändringar resp. årsvisagenomsnitt I procent av BNP V\ 1 ' * 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: , samt statistiskacentralbyrån. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:11 Allmänna pensionsfondens kapitaltillväxt19741983 22 20 18 16 14 12 10 8 6 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källa: Allmänna pensionsfonden och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Penningmängd, ökning: certifikat (netto) statens utlandsupplåning (ökning -) inhemsk upplåning utanför bankema (ökning -) investeringskonton (ökning -) övrig utlåning i svenska kronor nettofordringar på övriga kreditinstitut Tabell 10:2 Bankernas likvida tillgångar 1981-1983 statens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankema (ökning -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning -) investeringskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget - 4 350 7 616 616 143 -1 6389 3083 5407 3934 -90 - 138 5 501 6938 3612 4517 1112 8938 19759 16919 36173 Genom valutabanker' Genom mellanhandsinstitut 3 328 1908 6503 4867 2067 -14363 29637 12197 22468 16455 37950 Genom valutabanker' Genom mellanhandsinstitut ' Uppgifterna avser valutabankemas utlåning i utländskvaluta till valutainlänning. Anm. Kurseffektema är exkluderade i uppgiftemaavseende uOandet. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:4 Bankernas förvärv av prioriterade statspapperoch bostadsobligationer samt prioriterade byggnadskrediler 1983 ' Häri ingår uppgifter för de större sparbankema. Tabell 10:5 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1981-1983 Budgetulfallet (nettoutg.-) Anm. För att ernå överensstämmelse mellan uppgiftema förstatens upplåning och budgetutfallet har och statsverketskassaförändringar dragits av från skattkammarväxlar och korttidslån. Källor: och . Tabell 10:6 Kommunernas finansiella sparande 19811983 Summa finansiella tillgångar (1) därav: på svensk kreditmarknad Summa skulder (2) FinansieUt sparande (l)-(2) Anm. Med likvida tillgångar avses banktillgodohavanden,innehav av statsskuldväxlar samt kassa och postgiro. Källor: ochstatistiska centralbyrån. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell10:7 Prioriterade bostadskrediter 19ill- Tabell 10:8 Den privata sektorns upplåning påkreditmarknaden samt hos staten 1981-1983' Milj. kr.,nettobelopp A. Svenskkredilmarknad Obligationer och förlagslån Direkta banklån Upplåning hos kreditinstitut Utlandet Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut Totalt A -(- B Totalt A + B-I-C 5 200 17 447 5 667 5 750 7502 -630 ' Exkl. kursförändringar och prioriterade bcstadskreditermen inkl. oprioriterade bostadskrediter. Källor: och n'ksbanken. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 169 1 Sammanfattande översikt ..................................... ..... 2 I Internationell utveckling ...................................... 2 1.2 Utvecklingen i .......................................... 3 Delprognoser och arbetsfördelning rörande den revideradena tionalbudgeten 1984 .......................................... ... 13 2 Den internationella utvecklingen ........................... ... 17 2.1 Allmän översikt ....................................................... ... 17 2.2 Länderöversikter ..................................................... ... 22 3 Utrikeshandeln ...................................................... ... 39 3.1 Exporten ................................................................ ... 39 3.2 Importen ................................................................ ... 45 3.3 Bytesbalansen ...................................................... ... 51 4 Produktionen ......................................................... 58 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 58 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher ................... ... 59 4.3 Bruttonationalprodukten fördelad pånäringsgrenar 72 5 Arbetsmarknaden .................................................. 74 5.1 Lägel på arbetsmarknaden under 1983och början av 1984 ... 74 5.2 Arbetsmarknaden .......................................... 78 6 Hushållens ekonomi ............................................... ... 82 6.1 Sammanfattning ..................................................... ... 82 6.2 Löner ....................................................................... 85 6.3 Hushållens disponibla inkomster ............................ 87 6.4 Konsumentpriserna ............................................... 92 6.5 Den privata konsumtionen .................................... 95 7 Investeringarna ...................................................... 98 7.1 Sammanfattning avinvesleringsulvecklingen saml prognos 98 7.2 Invesleringsulvecklingen inom olikaområden ........ 102 7.3 Lagerinvesteringarna ............................................. . 112 8 lönsamhet, kostnader och priser ....... 115 8.1 Näringslivets driftsöverskott, produktionskostnaderoch priser 118 8.2 Tillverkningsindustrins vinstutveckling ................... . 123 9 Den offentliga verksamheten ................................ . 128 9.1 Staten ................................................................... . 128 9.2 Kommunerna .......................................................... . 134 9.3 Socialförsäkringssektom ......................................... . 136 9.4 Den totala offentliga sektorn ................................. 138 9.5 Beräkning av finanspolitiskaeffekter .................... . 141 Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 170 10 KredUmarknaden ................................................ . 144 10.1 Likviditelsutveckling ............................................... . 147 10.2 utlåning ........................................ . 149 10.3 Den sektorvisa upplåningen .................................. . 151 10.4 Utblick mot 1984 ..................................................... . 153 1:1 Finansiellt sparande 1983 och 1984 .................... ... 9 2 Bidrag frånolika BNP-komponenter till tillväxten 1972-1974, 1978-1980,1982-1984 10 3 Försörjningsbalans1983 och 1984 ....................... ... 11 4 Bytesbalans1982-1984 .......................................... 12 2: I Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 2 Konsumentprisernas utveckling ........... ... 20 3: 1 export av bearbetade varor tillOECD-området 1976- 1984 ....................................................................... ... 41 2 exportav bearbetade varor till olika länderområden 42 3 Världsmarknadsprisernaför bearbetade varor 1973-1984 ... 43 4 Exportutvecklingenför olika vamgmpper 19821984 44 5 Importutvecklingenför olika vamgmpper 19821984 48 6 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter 1974-1984 49 7 Bytesbalansen1980-1984 ...................................... 55 4:1 Industriproduktionens utveckling -1984 ...... ... 58 2 Försörjningsbalansför mndvirke 19821984 ........ ... 66 3 Försötjningsbalansför verksladsprodukter 1982-1984 68 4 Export avvarvsprodukter 1982-1984 ..................... ... 70 5 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 1982-1984 71 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975, 1980-1983 ... 74 2 Sysselsättningsutvecklingenenligt 1980-1983 75 3 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1982-1983 76 4 Arbetslösheten1980-1 kv. 1984 ........................... .. 77 5 Antal personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1977-1983 79 6 Antal personerberörda av varsel om uppsägningar och permitteringar 1979-1 kv. 7 Produktivitetsutvecklingeninom olika näringsgrenar 1977-1984 80 8 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1984 . 6: 1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 2 Hushållensköpkraftsförändring ............ .. 84 3 Lönekostnadsutvecklingen1969-1984 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 87 4 Hushällssektornsdisponibla inkomster .. 88 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 171 5 Inkomstöverföringar tillhushåll från offentliga sektorn 1982-1984 89 6 Hushållens direkta skaller,avgifter m. m. 7 Reahnkomstutveckling efterskatt 1981 -1984 .. 92 8 Konsumentprisindex december1982-december 1983 93 9 Konsumentprisförändringen1980-1984 uppdelad på komponenter 94 10 Hushållens konsumtionsutveckling . 7:1 Fasta bmttoinvesteringar 1980-1984 efler kapilaltyp och nä ringsgren .................................................. 100 2 Fasla bmttoinvesteringar1980-1984 inom privat och offentlig sektor 101 3 Antal påbörjade ochinflytlningsfärdiga bostadslägenheter 1980-1984 102 4 Bostadsinvesteringar1982-1984 ................... 104 5 Planerade och faktiskaförändringar av industrins totala investeringar 1974-1984 106 6 Statliga investeringar1980-1984 .................. 109 7 Kommunala investeringar1982-1984 .............. 110 8 Planerade och faktiskaförändringar i primärkommunernas och landstingskommunernas totala investeringar1974-1984 ................................................ 111 9 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1980-1984 114 8:1 Driftsöverskolt i vissa delar av näringslivet 1980-1984 saml i helanäringslivet 1980-1982 ......................... 115 2 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i vissa delar av näringslivet1977-1984 117 3 Driftsöverskolt inom industrin1980-1984 ........ . 119 4 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i skogsbmket och vissaindustribranscher 1977-1984 ....................... 121 5 Förädlingsvärde itillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1984 123 6 Förenklad resultaträkning ochmarginaler för tillverkningsindustrin 1977-1984 125 7 Tillverkningsindustrinsräntabilitet 1976-1984 ... 126 9:1 Statens inkomster och utgifter .... 131 2 Industripolitiska åtgärder1977-1984 ............. 132 3 Kommunernas inkomster ochutgifter -1984 134 4 Socialförsäkringssektorns inkomsteroch utgifter . 5 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 1981-1984 139 6 Den totala offentliga sektornsinkomster och utgifter 139 7 Finanspolitiska effekter1976-1984 ................ 142 8 Finanspolitiska effekter 1980-1984 ................ 143 10:1 Penningmängden -1983 ..................... 165 2 Bankemas likvida tillgångar1981 -1983 ........... 165 3 Kreditmarknaden ......................... 166 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 172 4 Bankernas förvärv avprioriterade statspapper och bosladsobli-galioner samt prioriteradebyggnadskrediler ......................... 167 5 Statens budgetutfali samlupplåningsformer 1981-1983 167 6 Kommunernas finansiellasparande 1981 -1983 . 7 Prioriterade bostadskrediler1981 -1983 .......... 168 8 Den privata sektorns upplåningpå kreditmarknaden samt hos slaten 1981-1983 168 3:1 Marknadsandelar och relativa priser för export av bearbetadevaror till 1972-1984 ... 40