prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Erfarenhetenvisar dock atl många företag planerar för att med skattefria utdelningar frånutländska bolag täcka den vinst som erfordras för att lämna utdelning och göraönskvärda fonderingar i . Lönsamheten av en sådan vinslför-delning inomkoncernen ökar med förslaget. Genom bestämmelserna i 43 § I mom. KL harskattemyndigheterna getts möjlighet alt ingripa mot felaktig prissättning vidaffärer mellan svenska och utländska förelag med någon form avintressegemenskap. Denna lagstiftning är i ringa utsträckning prövadi praktiken. Atl det är fråga om elt känsligt område framgår direkt avanvisningen till lagtexten, där del heter att man skall iaktta särskildförsiktighet i bedömningen av affärer mellan svenska moder- och utländskadotterbolag. Det är också ytterst få fall, som aktualiserats på grund av 43 § 1mom. KL men sannolikt kommer vinstdelningsavgiften atl påtagligt ökabestämmelsens betydelse. Utredningar kring frågor om eventuella fel vidprissättningen vid utlandsaffärer måste göras genom revisioner - revisioner,som i många fall kan behöva utföras i utlandet. Dessa utredningar måstepåbörjas i taxeringsarbetet men sannolikt kommer de sällan att kunna slutförasi della arbete, utan de måste föras vidare genom skatleprocesser. Vinstdelningsmodellen föreslås omfatta svenskt aktiebolag,svensk ekonomisk förening, sparbank och ömsesidig skadeförsäkringsanstalt. Sålunda undantas bl. a. svenska förelags utländskadotterbolag. är medvetet om alt problem avbl.a. juridisk och administrativ art kan vara förknippade med att låta denämnda bolagen ingå i systemet. Vi vill dock framhålla risken för atl vinsterhärigenom undandras vinstdelningsavgift. Detta kan ske genom prissättning,vilket Prop.1983/84:50 135 utredarna själva påpekar. Det kan också ske genom ökadutlandsetablering av företagens verksamhet. Svenska melallindustriarbetareförbundel anför; Metall har förståelse för all vinstdelningsgruppen iövrigt inte föreslår någon speciell behandling av koncerner. Del är, enligtMetalls mening, ändå angeläget att något ytterligare beröra problemen medinternationella företag. Ett sådant problem rör företagens totalaskattebelastning. torde f. n. ha ett av de mest liberalaföretagsbeskattningssystemen i väri-den. (Åtminstone om man ser till i-länderna).Detta anför också vinsldelningsgruppen som ett skäl lill att någon risk för"skatteflykt" genom att lägga större delar av koncernvinsternautomlands, knappast föreligger. Frågan är emellertid hur denna skattejämförelseter sig efler införandel av en vinstdelningsavgifl. Del är, enligt Metallsuppfattning, viktigt atl denna skattefördel för svenska företag - särskill vadgäller investerings- och expansionsinriktade sådana - så långt möjligtbibehålls: Metall anser atl de fribelopp som föreslås lika väl som avgiftensstorlek är i god överensstämmelse med en sådan inriktning. Detta hindrar inte att internationellt verksamma företagkan tänkas vilja utnyttja möjligheterna till vinstöverföringar utomlands ihögre grad än . Det är Metalls uppfattning att vinstdelningsgruppen vällättvindigt går förbi delta problem. Vinstöverföring kan nämligen ske också påandra sätt än genom avräkningspriserna på produkterna mellan svenska ochutländska bolag. Ett sätt är att öka utflyttningen av tjänster av olika slagdär svårigheterna är mycket stora att korrekt bedöma marknadsvärdet. Metall anser det nödvändigt att utvecklingen inominternationellt verksamma förelag noga följs, och vill understryka behovet aven ökad kontroll av interna transaktioner i sådana företag. Metall utgår ifrånatt en sådan prioritering kan ske inom ramen för skatte- ochtaxeringsmyndigheternas nuvarande resurser. 4.7 Statsrmansiella effekter m. m. I några yttranden diskuteras vinstdelningens direktaekonomiska effekter. Statskontoret finner det anmärkningsvärt all deslalsfinansiella effekterna inle belysts. Genom att avgiften är avdragsgillvid beskattningen kommer större delen av avgiften att finansieras genom mindreskatteintäkter i såväl stat som kommun. Om därtill löneökningarna skulle blilägre skulle intäkterna från arbetsgivaravgifter och inkomstskatt också minska.Mot bakgrund av de stora ansträngningar som görs all minska det statligabudgetunderskottet är det förvånande att ell förslag som kan medföra en försämringav den statliga budgeten med belopp runt en miljard inte utretts i dettaavseende. 1983/84:50 136 RRVhar inga invändningar mot de bearbetningar och beräkningar i och för sig somutförts av vinsldelningsmodellen med utgångspunkt i SCBs finansstatistik.Resultaten av beräkningarna är emellertid, såsom påpekas i betänkandet,behäftade med osäkerhet. Denna osäkerhet beror bl. a. på att finansstatistikenomfattar enbart ickefinansiella aktiebolag och innehåller endast bokslutsdata. Osäkerhetenom vinstdelningsmodellens ekonomiska effekter förstärks enligt RRVs mening avatt beräkningar utförts endast för räkenskapsår som slutar . RRV är medvetet omsvårigheterna att utifrån resultat av beräkningar på historiskt material, visavilka framlida ekonomiska effekter en genomförd vinstdelningsmodell kan ge vadgäller storleken på vinstdelningsavgifterna och det skaltebortfall för stat ochkommun som följer av avdragsrätt för avgiften vid inkomsttaxeringen. Det är,som också framhålls i betänkandet, svårt att med någon säkerhet bedömaföretagens framlida vinstutveckling. Därtill kommer svårigheter atl uppskattade ekonomiska effekterna av företagens anpassning till vinstdelningsmodellensregler i form av bl. a. ändrad bokslutspolilik. Beräkningar avvinstdelningsmodellens effekler för en period omfattande flera räkenskapsår böremellertid enligl RRVs mening i vart fall kunna ge etl av underlagen för enbedömning av vinstdelningsmodellens finansieringsbild och statsfinansiellakonsekvenser i form av skattebortfall. Avslutningsvisbör påpekas att för de fall vinstskalt skall eriäggas och företaget - om detgår med vinst påföljande år - äger rätt till avdrag som driftkostnad för erlagdskall, detta innebär att underlaget för och uttaget av statlig och kommunalskatt minskar av vinslskaltens belopp. Inte minst för många kommunerkan detta innebära ett svårt avbräck. Vinstdelningsgruppen har inte velat göranågra prognoser för hur stora belopp som kommer att erläggas i form avvinstskatt, men preliminära beräkningar tyder på "beiydandeskattebelastning" för företagen med nu föreslagna skattesatser. Genom attdet allmänna kommer att lill en del finansiera den nya skatten - genomuteblivna bolagsskatter - och delta i då det uttryckligen uttalas frånpolitiker atl någon minskning av nuvarande skatteuttag totalt sett inte kanförväntas, torde vinstskatteför-slaget kunna leda till ökad beskattning påandra områden. Förslaget får därmed en helt annan allmängiltig omfattning ochtorde komma att beröra alla medborgare och inte "bara" de ca 175000företag som nämns i betänkandet. (majoriteten) anför; Riksdagenhar tidigare beslutat att skatteunderlaget från juridiska personerbegränsades till för samtliga kommuntyper. fattaderiksdagen beslut om ytterligare indragningar, vilket för landstingskommunernainnebar all skatteunderlaget reduceras lill . Denna indragningbehålls även enligt proposition 1982/ 83:90. Situationen inför 1985är ännu oklar. flera tillfällen krävt en fullständig återföring av skatteunderlaget frånjuridiska personer. Prop.1983/84:50 137 Nuaktuella ekonomiska kalkyler visar på en kraftig försämring av den finansiellasituationen för landstingen med stora underskott, särskilt för och dedärefter följande åren. Det är därför angelägetalt landstingen återfår skatteunderlaget från juridiska personer som betyder2,i föriorade skatteinkomster . Denföreslagna modellen för vinsldelning kommer atl negativt påverka del kommunalaskatteunderlaget främst därigenom atl avdragsrätten för vinstdelningsavgifternaleder till minskad inkomstskatt för juridiska personer. Vidarekan ökade avsättningar till investeringsfond väntas bli en följd om denföreslagna vinstdelningsmodellen genomförs eftersom fondavsättning enligtförslagel tillåts reducera vinsldelningsunderlaget. Avsältningtill investeringsfond innebär en skattekredil genom del omedelbara avdraget.När fonden utnyttjas för olika typer av investeringar anses dessa omedelbartavskrivna och värdeminskningsavdrag medges därför inle under tillgångarnasnormala avskrivningstid. Åven om avsättningen och utnyttjandet avinvesteringsfond inte leder till atl skatteunderlaget blir lägre innebärlidsförskjutningen av beskattningen en svår belastning för kommunernas ochlandstingens ekonomi. Dessulom föreslås avsättning till investeringsfondutvidgas till all gälla även för fastighetsförvaltande företag och förömsesidiga skadeförsäkringsanstalter. mån avsättningar lill investeringsfond prioriteras framför lagernedskrivningkan dock underiagel för inkomstskatten komma alt öka och en del av skattebortfalletlas igen den vägen enligt utredningsgruppen. Eftersom förändringar ilagerreserv återförs till beskattning enligt den föreslagnavinstdelningsmodellen, kan dock större lagernedskrivningar förväntas inför enövergång till elt vinstdelningssystem och skulle då orsaka ett bortfall avskatteunderiag. Storiekenav vinstdelningsavgiflen har beräknats av () pågrundval av förhållandena med tillämpning av reglerna iförslaget till vinsldelningsmodell och för fribelopp hänförda lill delta år. EnligtSCB fanns 1980 ca 3 400 övervinstföretag med en vinstdelningsavgift på totaltI 364 milj. kr. (se tabell 2 i betänkandet). Vid ett avgiftsuttag av 20%motsvarar delta ett avgiftsunderlag på ca . Eftersomvinstdelningsavgiften föreslagits vara avdragsgill vid laxering till statligoch inkomstskatt och den totala bolagsskatten är , innebär dettaett bortfall av skatteinkomster på ca 800 milj. kr., varav ca 410 milj. kr. förkommuner och landsting. Styrelsenförutsätter att skatteunderlaget för juridiska personer kommer alt återställasi tidigare gällande obegränsad omfattning samt att även skallebortfall lillföljd av det föreslagna vinstdelningssystemet kompenseras till landsting ochkommunerom vinstdelningsmodellen genomförs. 1983/84:50 138 4.8Statsrättsliga frågor m. m. Åtskilligaremissinstanser - bl.a. kammarrätten i och RSV - framhåller attvinstdelningsavgiften rätteligen skall ses som en skatt. LedamotenHelmers i anför: Förslagetinnebär en ny form för beskallning av aktiebolagens vinster. Skatten är avseddatt utgå vid sidan om den ordinarie bolagsskatten. Vinstdelningsgruppen haruppenbarligen inte fäst avseende vid den grundlagsenliga skillnaden mellanavgift och skatt. Jag använder i fortsättningen det adekvata uttrycket skatt.Gruppen har också förbisett atl en lagtext på skatterättens område måsteinnehålla en bestämmelse all skallen skall erläggas till staten (kommunalbeskattning är det ej fråga om). lagstiftningsmakt omfattar inte eltförslag till "skattelag" som det gruppen framlagt. Denföreslagna nya skatten är avsedd att vara specialdestinerad till förvärv avkollektivt ägda aklier. Med få undantag undviks i del svenska skattesystemetsådan specialdestinering. Föreningen anser all med den lösa koppling som denföreslagna skatten har till löntagarnas uppoffring är en specialdestineringomotiverad. Genomförs skatteförslagel bör det förstärka statsbudgetensinkomstsida vars utgiftssida sedan får belastas för de fondanslag föraktieförvärv som i avvägning med andra ändamål anses motiverade, Inågra remissyttranden diskuteras om vinsldelningen är förenlig med Sverigesinternationella åtaganden. skall omfattas av skyldigheten att belala en avgift och blanddessa förelag skall avgiften utgå endasl under förutsättning att en vinst avviss storiek uppnås. Föreningenifrågasätter om en sådan avgift - mot vilken f, ö, ej svarar någon prestationfrån mottagaren av avgiften lill den som betalar densamma eller lill denavgiften avser - därmed är förenlig med regeringsformen eller dess grunder ochde konventioner som ingått eller med de förutsättningar förnäringsverksamhet som traditionellt råder. Enomständighet som understryker vad föreningen sagt är förhållandet atlvinstdelningsavgiften enligt betänkandet "Löntagarfonder iATP-systemet" ej är avsedd att komma samtliga ATP-berättigade till godoulan endast löntagare, trots att en del av den nuvarande tilläggspensioneringsavgiften,som betalas av alla företag och arbetsgivare för alla arbetsin-komsttagare ochinte endast löntagare, skall överföras till löntagarfonderna. Visserligen skallavkastningen från löntagarfonderna tillfalla AP-fonden men endast till viss deloch löntagarfondernas kapital överföres ej. Föreningen återkommer till dennafråga i sill remissyttrande över belänkandet om löntagarfonderna. 1983/84:50 139 Näringslivels Byggnadsdelegation har haft särskildanledning följa den kritik, som riktats mot för bristande respekt föregendomsskyddets principer genom missbruk av expropriationstillstånd ochbyggnadsförbud (Case of and , dom ,Publica-tions of Court of Human Rights, Series A, No 52). Missbrukav expropriationsinstrumenl har således betraktats som så oförenliga medmedborgarskyddet i , att rättelse krävs av förhållandena iSverige. Användning av skatter eller avgifter i syfte att på förelagens egenbekostnad förändra förelagsägandet till förmån för vissa gruppintressen isamhället utgör ett okänt bruk av gängse beskattnings-ochavgiflsinslrument, som kan betraktas som etl missbruk. Beskattningsåtgärderinryms på samma sätt som användning av expropriationsinstrumenl i de frågor,som kan bli föremål för granskning och kontroll enligt (jfr1952 års tilläggsprotokoll Artikel 1). De beskattnings- eller avgiftssystem,som aktualiseras, kan således bli föremål för en sådan granskning, vilketleder till en långvarig osäkerhet om rättsläget i frågor av största ekonomiskräckvidd för landet. Detta gör atl en grundlig belysning av de föreslagna metodernaoch deras samlade konsekvenser från konstitutionell synpunkt synes nödvändig.Expertgruppen har ej alls analyserat dessa problem. Delegationen vill särskilt betona dessa centralarättsfrågor, som måste få en grundlig belysning i särskild utredning, innanstatsmakterna tar ställning till utredningsförslaget. I utredningen saknas en granskning av förslaget urkonstitutionell synvinkel. Detta är en allvariig brist bl.a. med hänsyn lillatt 1982 fälldes av . Det är viktigt att denna frågautreds grundligt. Förhållandet till våra dubbelbeskattningsavtal tas ocksåupp. Ledamoten i RSV:s slyrelse anför: De internationella effekterna av ell dubbeltbolagsskattesystem har gruppen över huvud taget inle berört. Den viktiga fråganom vilka dubbelbeskattningsavtal, som omfattar en skall av den föreslagnatypen har ej behandlats. Allmänna ombudet för mellankommunala mål anför; Vad beträffar den tillfälliga vinslskalten (SFS 1983:219)som avsågs att avlösas av den nu föreslagna avgiften anfördes i propositionen(s. 12) att del var "osannolikt att vinstskalt" skulle komma att lasi anspråk för avräkning av utländska skatter, eftersom denna beräknades på ettannal underlag än den vanliga inkomstskatten. Underiagel för vinstdelningsavgiflenliknar påfallande underiagel för en nettovinstskatt. Beteckningen avgift ochdess specialdestinering samt frånvaro av uttrycklig bestämmelse Prop.1983/84:50 140 eller hänvisning i detta avseende lill kommunalskattelagentalar dock för att utländsk skall enligt den föreslagna lagtexten inte kanavräknas från avgiften. Denna fråga måste klarläggas uttryckligen ipropositionen. En vanlig uppfattning bland remissinstanserna är attgruppen underskattat de resurser som behövs för att administreravinstdelningen. Kammarrätten i anför; Vinstdelningsgruppens förslag innebär att synnerligeninvecklade beräkningar måste göras (jfr t. ex. gruppens egna uttalanden s. 61och 80) för alt man skall komma fram till om skyldighet atl utge avgiftföreligger och hur stor avgiften i så fall blir. Dessa beräkningar måsteutföras inle endasl av dem som verkligen har all eriägga avgiften ulan tillviss del av alla presumtivt avgiftsskyldiga. Det föreslagna systemet knyterinle an till principerna för någon av de existerande skatterna, något somytterligare ökar tillämpningssvårigheterna. Det sagdagäller med avseende på både dem som kan bli betalningsskyldiga ochskattemyndigheterna. De senare är, trots avsevärda resursförstärkningar, redanalltför tyngda för att i tillräcklig utsträckning bedriva offensiv verksamhet.Riksskatteverkets beräkning av resursbehovet (s. 13) synes orealistisk,eftersom den bygger på all cirka 5000 företag kommer att påforas avgift ochdärmed tycks förbise atl kontrollen med avseende på möjlig avgiftsskyldighelmåste avse långt flera företag (jfr reservationen av och , s.102). För näringslivets del kommer belastningen inte endast alt ge sig tillkänna med avseende på avgiftsberäkningen ulan hela bokföringsarbetel kommer atttyngas. Ur revisionssynpunkt synes inle själva beräkningen avavgiftsunderlaget med utgångspunkt från den statligt beskattningsbara inkomstenkomma att medföra några speciella problem. Posterna är relativt lätttillgängliga och delvis av schablonmässig natur. I mindre företag som saknarspeciell redovisningspersonal kan dock det tekniska förfarandet te sigsvårförståeligt och medföra behov av insats från revisor. RSV har inget atl erinra mol de gjorda beräkningarna, betona vikten av atl också informationsbehovet tillgodoses. Kostnader förinformation är svåra alt beräkna. En viss ledning kan dock i delta fall hämtasfrån erfarenheterna av den lillfälliga vinstskallen, som liknar vinstdelningsavgiften,men som berör ett färre antal skattskyldiga. För den lillfälliga vinstskatlenhar kostnaderna i detta hänseende beräknats till ca . 1983/84:50 141 Ledamoten i anför; Gruppen framhåller att bolagens ökadedeklarationsskyldighet skulle bli myckel litet belastande. Man har tydligenutgått ifrån att den som fyller i en deklarationsblankett och intygar att denär upprättad på heder och samvete inle behöver ha någon insikt i denifrågavarande skattelagstiftningen. Vad gruppen säger om det administrativamerarbetel är därför inle ens värt ett bemötande. Införs den s,k,staketmodellen för jordbrukare, rörelseidkare och handelsbolag ökar antaletdeklaralionsskyldiga enormt. Allmänna ombudet för mellankommunala mål anför: Allmänna ombudet för mellankommunala mål (AO)representerar det allmänna i ärenden rörande inkomsttaxering m. m. för s. k.mellankom-munalt skattskyldiga, dvs. skattskyldiga som har verksamhet i fleralän. Till denna kategori hör de allra flesta börsnoterade och andra storföretagjämte dotterbolag. Genom de begränsningsregler som föreslås i 2 § i den nyalagen torde vinstdelningsavgift endast i relativt få fall komma att bli aktuellför förelag eller koncerner utanför denna grupp. kan det antas attavgifter kommer att tas ut från en stor del av de mellankommunala företagen omtotalt 10000- 15000 stycken. Kommittén har räknat med ca 5000 företag.Sannolikt inrymmer denna grupp de företag med de mest kompliceradedeklarationerna. Handläggningen av den nya lagen kommer därför att koncentrerastill AO och mellankommunala skatterätten liksom till de taxeringsnämnder tillvilka det mellankommunala taxeringsmateria-lel sammanförs i respektive län ochhos dessa myndigheter i hög grad påverka arbetsbetingelserna. Regeringen har i direktiv (1980: 20) till samtligakommittéer och utredare angående finansiering av reformer uttalat altutgångspunkten skall vara atl alla förslag som läggs fram skall kunna genomförasinom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagen avser. Sominledningsvis anförts kommer ett genomförande av vinstdelningsgruppens förslagatt i myckel hög grad påverka arbetsbetingelserna för AO. Atl handläggningenkoncentreras till en eller elt fåtal myndigheter kan givetvis ses som enfördel; myndigheten kan snabbt tillägna sig det nya rättsområdet ochtillämpningen blir likformig. Det är dock med hänsyn till förslagets osedvanligtkomplicerade karaktär otänkbart alt det skall kunna genomföras utanresursförstärkningar för AO: Kommittén har beräknat resursålgången lill 15man-år. Beräkningen synes avse endasl arbetet i samband med den löpandetaxeringen. Konsekvenserna för besvärsförfarandel har inte beaktats. Det ärdärvid all beakta att varje yrkande och beslut rörande inkomsttaxeringenkommer att kräva ett särskilt yrkande och beslul rörande underiagel förvinstdelningsavgiften. Del är således inte enbart fråga om resursåtgång för ettbesvärsförfarande rörande endasl det särskilda avgifts-underiagets beräkning.Med hänsyn till det betydligt striktare synsätt som karakteriserar dennaberäkning jämfört med inkomstberäkningen för taxeringen kan, som ovanframhållils, bestämmandet av underiagel för avgiften bli särskill resurskrävande. Prop.1983/84:50 142 har på gruppens uppdrag överslagsvisberäknat kostnaderna för skattemyndigheternas årliga granskning avvinstdelningsdekla-rationerna till ca . Beräkningarna bygger bl. a.på atl ca 200000 förelag blir skyldiga att lämna deklaration och att ca 5 000företag påförs vinstdelningsavgift. Närmareunderiag för beräkningarna redovisas inle i betänkandet. Enligl RRV:s bedömningär emellertid den beräknade årskostnaden om ca en underskattning avresursbehovet för skattemyndigheternas granskning och kontroll avdeklarationerna. RRV:s bedömning bygger på verkets erfarenheter från bl. a.förvaltningsrevision inom det skatteadministralivä området. Erfarenheternavisar att underskattningar av resursbehov för genomförandet av reformer m. m.varil mer regel än undantag. För en sådan bedömning talar även att man, sålångt framgår av belänkandet, inte medräknat kostnader för myndigheternasövriga arbete vid sidan av granskningsarbetet, l.ex. med uppbörden avvinstdelningsavgifterna. Eftersom uppbörden av avgifterna föreslås ske enligtreglerna i uppbördslagen, kan vinstfluklualionerm.m. leda lill ansökningar omjämkning av den preliminära debileringen vilka skall behandlas av skattemyndigheterna.Härull kommer kostnader för utbildning av tjänstemän, information och servicetill skattskyldiga samt kostnader för administration av besvär över påfördaavgifter i första instans. RRV anser sammanfattningsvis att resursbehovet föradministrering av den föreslagna vinstdelningsmodellen är underskattat. Det föreslagna regelsystemet skulle leda till ettbetydande merarbete. Inte minst gäller del för , där en mycketslor del av de berörda förelagen, och särskilt koncernledande företag, finns.Gruppen har antagit alt del skulle behövas 15 årsarbetskrafter för att klara avnytillkommande arbetsuppgifter. anser att beräkningen, som förövrigt torde avse enbart arbetet i taxeringsnämnd, är betydligt i underkant.För- och efteraibete i form av dalaregislrering, besvärshanle-ring osv. synesinte ha medräknats. Dessulom förmodar atl beräkningen gjortsutifrån det statiska betraktelsesältel att så och så många ytterligare konirollmoment,beräkningar, skrivelser osv. tar som sedan uppräknats lill s. k.manår. Man bortser då helt från de föriusler i effektivitet som förorsakas avatt regelkomplexet totalt sett blir mycket större och således för den enskildebefattningshavaren betydligt svårare att hålla reda på. Det hela skulle kunnauttryckas så att del inte finns något linjärt samband mellan ökad komplexitet iregelsystemet och antalet handläggare. Blir systemet mer och meroöverblickbart ökar givetvis även riskerna för att deklaranterna skall görafel. De administrativa problemen vid ett genomförande av detföreslagna vinsldelningssystemet är enligl mening underskattade.Riksskatteverket har översiktligt beräknat resursåtgången för den behövligapåbyggnaden av den årliga laxeringen till 15 manår. Prop.1983/84:50 143 alls hur resursbehovet har beräknats men det syneslänsstyrelsen vara tilltaget i underkant. Gruppen har förutsatt atthandläggarna vid taxeringen undantagslöst skall kunna föra över uppgifter frånföretagens bokslut lill en sammanslällning för beräkning avvinstdelningsavgifler.