prop · G703114 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:114 medförslag till lag om skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgörautanför civilförsvaret m.m; Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. 1propositionen föreslås en lag genom vilken dvilförsvarsplikliga kan åläggas atttjänstgöra inom annan verksamhet inom totalförsvaret än civilförsvaret.Härigenom underlättas rekryteringen till de ordnings- och bevakningsuppgiftersom enligt beslut skall föras över från civilförsvaret tillpolisväsendet och försvarsmakten. Den nya lagen skall ersätta lagen (1952:269) om skyldighet för civilförsvarsplikiig alt tjänstgöra vid krigsmaklen. Denya beslämmelserna föreslås träda i kraft den . 1 1983/84. Prop.1983/84:114 2 Lagom skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra 1 §En civilförsvarsplikiig är under de förulsäUningar och i den omfatt ning som anges i 12§ 1 -3 mom. civilförsvarslagen (1960: 74) skyldig alt tjänstgöra i annan verksamhet inom totalförsvaret än samhet. Uttagning för sådan tjänstgöring skall verkställas av myndigheter som regeringen bestämmer. Skyldighet atl tjänstgöra i verksamhet som är förenad med egentliga slridsuppgifter har dock bara de civilförsvarsplik tiga som har uttagits till ordnings- eller bevakningsuppgifter. Uttagen är alt anse som inskriven enligt 17 § civilförsvarslagen. Dencivilförsvarspliktige skall under tjänstgöringen tillhöra den verksamhet somhan deltar i. 2 § Är tjänstgöring enligt denna lag förenad med bruk av vapen, får den civilförsvarspliktigeinte åläggas sådan tjänstgöring, om det kan antas att bruk av vapen mot annanär så oförenligt med den civilförsvarsplikliges allvarliga personligaövertygelse all han inte kommer all fullgöra tjänstgöringen. 3 § Beslämmelserna i 12§ 5 mom., 13, 15, 16, 18, 21, 77 och 78§§, 79§ 1-3mom., 81 och 83 §§ civilförsvarslagen (1960: 74) skall tillämpas på den somtjänstgör enligt denna lag. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser skall medcivilförsvaret avses verksamhet enligt denna lag. Dennalag träder i kraft , dä lagen (1952: 269) om skyldighet för civilförsvarsplikiigalt tjänstgöra vid krigsmakten skall upphöra alt gälla. Lagom ändring i civilförsvarslagen (1960: 74) Härigenomföreskrivs att 1 och 6§§, 12§ 5 mom., 14, 19 och 65§§ civilförsvarslagen (1960:74)' skall ha nedan angivna lydelse. Civilförsvarethar till uppgift atl i de hänseenden regeringen bestämmer utöva sådanverksamhet för fikets försvar, som avser all skydda och rädda liv och egendom vidanfall mot riket och som icke åvilar försvarsmakten, så ock annan likartadverksamhet. Förolika slag av civilförsvarsverksamhet skola finnas särskilda tjänsle-grenar. 'Lagen omtryckt 1975: 712. 1983/84:114 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen äger förordna, att personal, som krigsplaceraisför tjänstgöring inom tjänstegrenen ordnings- och bevakningstjänst, skall, dåriket är i krig, vara skyldig alt i anslutning till ijänstegrenen åliggandeuppgifter utöva jämväl sådan försvarsverksamhel, som eljest åvilarförsvarsmakten. Sådan personal tillhör under krig försvarsmakten. Inom civilförsvarsområde utövas ledningen avcivilförsvaret under civilförsvarsberedskap samt, om regeringen i fråga omvisst civilförsvarsområde så förordnar, även eljest av en civilförsvarschef.För civilförsvarschef skall finnas ställföreträdare. Civilförsvarschef och ställföreträdare utses avlänsstyrelsen, om ej regeringen för visst civilförsvarsområde förordnarannorlunda. För ledningen under civilförsvarsberedskap avcivilförsvaret inom civilförsvarsdistrikt, där ledningsuppgifterna ej kunnafullgöras av civilförsvarschefen, skall förordna en distriktschef.För distriktschef skall finnas ställföreträdare. Del åligger tjänsteman vid polis- Del åligger brandbefäl som är an- väsendet och brandbefäl som är an- ställda hos kommunerna att ta ställd hos kommun alt mottaga emotuppdrag som avses i denna uppdrag som avses i denna para- paragraf, graf. 12 § 5 mom. Om ej annal följer av tredje stycket, är civilförsvarsplikiigvid fullgörande av civilförsvarsplikt inom det allmänna civilförsvaret ellerverkskyddet berättigad till dagpenning, särskild ersättning för tjänstgöring iviss befattning, reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering och frisjukvård. När civilförsvarsplikiig tjänstgör enligt 12 § I mom. är han dessutomberättigad till fältlraktamente. Avlider civilförsvarsplikiig under lid då hanär berättigad till fri sjukvård, utgår begravningshjälp till hans dödsbo. Under sådan föreskriven tjänst- Under sådan föreskriven tjänst i det allmänna civilförsvaret göringi det allmänna civilförsvaret som fullgöres efter inskrivning i ci- somfullgörs efler inskrivning i ci vilförsvaret och under föreskriven vilförsvaretmeddelar staten grupp- ijänstgöring vid försvarsmakten livförsäkringför dödsfall åt civil- medddar staten grupplivförsäkring försvarsplikfig. för dödsfall åt civilförsvarsplikiig. Senaste lydelse 1977: 111. 'Senaste lyddse 1983: 331. Om ej regeringen föreskriver annal, utgår förmån enligtförsta stycket ej för dygn, under vilket mindre än sju limmar tagas i anspråkför tjänstgöring och färd till eller från tjänstgöringsplatsen. Om civilförsvarsplikligs rätl till familjebidrag ochersättning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under tjänstgöring föreskrivesi familjebidragslagen (1978: 520), lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977: 266) om statlig ersättning vid ideell skada. Ombefrielse för vissa befattningshavare eller yrkesgrupper från fullgörande avcivilförsvarsplikt äger regeringen meddela bestämmelser. Förklararcivilförsvarsplikiig alt bruk av vapen mot annan icke är förenligt med hansallvarliga personliga övertygelse och gör han genom intyg av minst tvåtrovärdiga personer sannolikt, att hans inställning till vapenbruk ärallvarligt grundad, får tjänstgöring inom ordnings- och bevakningstjänsten ickeåläggas honom. Då civilförsvarsplikiig första gången gjort framställning,som avses i andra stycket, skall han intill dess ärendet slutligt avgjortsvara fri från skyldighet att tjänstgöra inom ordnings- och bevakningstjänsten. Särskildabestämmelser om tjänstgöringsskyldighet utanför civilförsvaret finns i lagen(1984: 000) om skyldighet för civilförsvarspliktiga all tjänstgöra utanförcivilförsvaret. Under högsta civilförsvarsberedskap/å/- inte den som är inskriven i civilförsvaret och krigsplacerad för tjänstgöring i det lokala civilförsvaret lämna civilförsvarsområdet ulan medgivande av civilförsvarschefen eller den civilförsvarschefen bestämmer. Under högsta civilförsvarsberedskap må ej den, som ärinskriven i civilförsvaret och krigsplacerad för tjänstgöring i lokall civilförsvar,utan medgivande av civilförsvarschefen eller den civilförsvarschefenbestämmer lämna civilförsvarsområdet, såvida ej tjänstgöring utanför områdetålagts honom enligt lagen om polisens ställning underkrig. Vad sålunda stadgats skall icke utgöra hinder för den somhar sin arbetsplats eller stadigvarande bostad utom civilförsvarsområdet att,då hans tjänstgöring i civilförsvaret tillåter det, begiva sig tillarbetsplatsen eller bostaden. 'Senaste lydelse 1978: 526. får be-sikla en anläggning eller byggnad för att la reda på vilka åtgärder som har vidtagits eller bör vidtas där till skydd mot skada av fientlig verksamhet eller för att se om anläggningen eller byggnaden lämpligen kan användas för civilförsvaret. För utrönande av vilka åtgärder som vidtagits eller böravidtagas inom eller vid anläggning eller byggnad för bevakning, som ankommerpå civilförsvaret, eller eljest till skydd mot skada av fientlig verksamhet,som ock i vad mån anläggningen eller byggnaden lämpligen kan användas förcivilförsvaret äger civilförsvarsmyndighet besiktiga anläggningen ellerbyggnaden. För utrönande om och i vad mån skyddsrum bör anordnaseller förberedas inom anläggning eller byggnad äger kommunen besiktigaanläggningen eller byggnaden. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande för dem som efter lagens ikraftträdandealltjämt är krigsplacerade för tjänstgöring inom ijänstegrenen ordnings- ochbevakningstjänst saml för den verksamhet som har samband med derastjänstgöring. Lag om ändring i lagen (1940: 358) med vissa bestämmelsertill skydd Härigenomföreskrivs alt 5§ lagen (1940: 358)' med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Ägareeller innehavare av anläggning, som avses i4§, är skyldig alt tillåtabesiktning av anläggningen genom försorg för utrönande av vilkaåtgärder enligt 4§ som kunna erfordras ävensom att tåla sådan åtgärd, om hanicke själv är skyldig att vidtaga den. Medför åtgärden kostnad eller skada förhonom är han berätligad till ersättning enligt vad som stadgas i 4§. Ägareneller innehavaren av en anläggning som avses i 4§ är skyldig att tillåta altlänsstyrelsen be-siklar den för all ta reda på vilka åtgärder enligt 4 § somkan behövas. Ägaren eller innehavaren är också skyldig alt tåla att sådanaåtgärder vidtas i de fall han inte .själv skall vidta dem. Medför åtgärdenkostnad eller skada för honom har han rält till ersättning enligt vad somföreskrivs i 4 §. ' Lagen omtryckt 1960: 7.S. Då bevakningen av en anläggning eller en byggnad ankommerpå försvarsmakten, får en militär myndighet besikta den för alt ta reda påvilka åtgärder som har vidtagits eller bör vidtas för bevakningen. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 22 kap. 14 § skall ha nedan angivna lydelse. Underberedskapstillstånd och då riket är i krig skall såsom krigsman anses, förutomden som på grund av 21 kap. 20 § eller med stöd därav givna bestämmelser ärkrigsman, jämväl envar annan som är tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten,i den mån ej regeringen annorlunda förordnar. Vad som sägs om krigsman skall,då riket är i krig, äga motsvarande tillämpning å polisman vilken, ulan attvara tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, är skyldig alt deltaga i riketsförsvar, å skyddsvakt som har förordnals med stöd av 10 § lagen (1940: 358) medvissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m. samt å den som tillhör sådantjänstegren inom civilförsvaret, vars personal jämlikt regeringens förordnandeär skyldig att utöva verksamhet som åvilar försvarsmakten. Underberedskapstillstånd och då riket är i krig skall såsom krigsman anses, förutomden som på grund av 21 kap. 20 § eller med stöd därav givna bestämmelser ärkrigsman, jämväl envar annan som är tjänstgöringsskyldig vid försvars-maklen,i den män ej regeringen annorlunda förordnar. Vad som sägs om krigsman skall,då riket är i krig, äga motsvarande tillämpning å polisman vilken, utan attvara tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, är skyldig atl dellaga i rikelsförsvar saml å skyddsvakt som har förordnals med stöd av 10 § lagen (1940:358) med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m. -Senaste lydelse 1980: 579. Prop.1983/84:114 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Den som eljest under beredskapstillstånd eller då riket äri krig vistas vid avdelning av försvarsmakten, som är i fäll eller tjänstgörunder liknande förhållanden, skall ock anses såsom krigsman. Beträffande krigsfånge, krigsddlagare som internerats vidkrig under vilkel riket är neutralt och utländsk man som vistas blandkrigsfångar eller internerade krigsdeltagare för att utöva sjukvård ellerandlig vård skall i lillämpliga delar gälla vad för krigsman är stadgat. Denna lag träder i kraft den . För dem somefter lagens ikraftträdande alltjämt är krigsplacerade för tjänstgöring inom ijänstegrenenordnings- och bevakningstjänst gäller äldre bestämmelser fortfarande. Lag om ändring i familjebidragslagen (1978: 520) Härigenom föreskrivs alt 3§ familjebidragslagen (1978:520)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§' Med tjänstepliktig avses den som har inkallats för att 1. enligt värnpliktslagen (1941: 967)eller lagen (1966:413) om vapenfri tjänst fullgöra grundutbildning eller repelitionsutbildningi omedelbar anslutning till grundutbildningen, 2. fullgöra sådan föreskrivenutbildning till befattning för kompanibefäl eller motsvarande utbildning somicke fullgörs enligt värnpliktslagen, 3. tjänstgöra vid hemvärnet ellerfrivilligt utbilda sig för eller tjänstgöra i befattning inom totalförsvaret,om utbildningen eller tjänstgöringen skall pågå minst ochicke ger rätt till dagpenning som motsvarar vad värnpliktig erhåller underrepetitionsutbildning eller rätt till lön enligt de grunder som gäller föranställd personal. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna om näringsbidrag avses med serna om näringsbidragavses med tjänstepliktig även den som inkal- tjänstepliktig även den som har in läts för att fullgöra tjänstgöring en- kallats för alt fullgöra tjänstgöring ligt civilförsvarslagen (1960: 74) enligt civilförsvarslagen (1960: 74) och den som har inkallals till annan eller lagen (1984: 000) om skyldig- ulbildning eller tjänstgöring enligt het för civilförsvarspliktiga att värnpliktslagen eller lagen om va- tjänstgöra utanför civilförsvaret penfri tjänst än som anges första och den som har inkallats till annan stycket. värnpliklslagen eller lagen om vapenfri tjänst än somanges i första stycket. Denna lag träder i kraft den . ' Senastelydelse 1981: 417. Prop.1983/84:114 8 Lag om ändring i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse l§' Denna lag gäller ersättning av staten vid personskadaoch fillämpas på 1. den som fullgör tjänstgöring el- 1. den som fullgör tjänstgöring el ler genomgår utbildning eller in- ler genomgår utbildning eller in skrivningsprövning enligt värn- skrivningsprövning enligt värn pliktslagen (1941:967), lagen pliktslagen (1941:967), lagen (1966: 413) om vapenfri tjänst, ci- (1966: 413) om vapenfri tjänst, ci vilförsvarslagen (1960: 74) //er 6 § vilförsvarslagen (1960:74), 6§ la- lagen(1981: 292) om tjänsteplikt för gen (1981: 292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt hälso- och sjukvårdspersonal samt velerinärpersonal m. m., velerinärpersonalm. m. eller lagen (1984: 000) om skyldighet för civil-försvarspUktiga atttjänstgöra utanför civilförsvaret, 2. den som deltager i räddningstjänst eller övning med brandslyrkaenligt brandlagen (1974: 80), skyddsarbete enligt lagen (1960: 331) om skyddsåt gärder vid olyckor i atomanläggningar m. m. eller flygräddningstjänsl en hgt luftfartslagen (1957: 297), 3. den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt,i ett hem som avses i 12 § lagen (1980: 621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, i ett hem som avses i 11 § lagen (1981: 1243) om värd av missbrukare i vissa fall samt den som är häktad eller anhållen eller i annal fall intagen eller tagen i förvar i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Regeringen får föreskriva att lagen skall tillämpas ävenpå den som frivilligt deltager i verksamhet inom totalförsvaret eller i annatfall än som avses i första stycket deltager i verksamhet för atl avvärja ellerbegränsa skada på människor eller egendom eller i miljön. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1981: 1250. Prop.1983/84:114 9 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , ,, , , , , R. , . Lagrådsremiss med förslag till lag om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret, m.m. Civilförsvarets uppgift är enligt 1 § första slyckelcivilförsvarslagen (1960: 74) att i de hänseenden som regeringen bestämmerutöva dels sådan verksamhet för rikets försvar som avser att skydda och räddaliv och egendom vid anfall mot riket och som inle åvilar försvarsmakten, delsannan likartad verksamhet. I andra stycket i samma paragraf föreskrivs att detskall finnas särskilda tjänstegrenar för olika slag av dvilförsvarsverk-samhel.En uppräkning och beskrivning av ijänstegrenarna finns i 3§civilförsvarskungörelsen (1960: 377). Enligt denna bestämmelse hänförs tillcivilförsvarets verksamhet bl. a. ijänstegrenen ordnings- och bevakningstjänstför upprätthållande av ordning och för bevakning. Regeringen får enligt I §tredje stycket civilförsvarslagen förordna, att personal som krigsplacerais förtjänstgöring inom denna tjänstegren skall då riket är i krig, vara skyldig alti anslutning till Ijänstegrenen åvilande uppgifter utöva också sådanförsvarsverksamhet som annars faller på försvarsmakten. Enligt lagrummet skallsådan personal under krig tillhöra försvarsmakten. Ordnings-och bevakningstjänsten ombesörjs i huvudsak av beväpnade ordnings- ochbevakningsenheter. Skyldigheten för civilförsvaret att svara förordningsuppgifter härrör . Bevakningsuppgifterna fördes tillcivilförsvaret från den s.k. landstormspolisen. har en överföring av civilförsvarels ordnings-och bevakningstjänst till någon annan huvudman varit aktuell. Under årens lopphar flera utredningar uttalat sig för detla. Det främsta skälet har varit attgenom alt avväpna civilförsvaret förbättra del folkrättsliga skyddet ochsäkerheten för civilförsvarets personal i krig. Elt annal skäl har varit atlman har velat göra civilförsvaret till en rent humanitär organisation. Prop.1983/84:114 10 stöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för försvarsdepartementet, statsrådet , en särskild utredare(1977: 04) för att utreda frågan. Utredningen lämnade i december 1978betänkandet (Ds Fö 1978: 9) Överföring av civilförsvarets ordnings- ochbevakningsenheter till andra myndigheter. Utredningen föreslog bl. a. alt ordningsuppgifterna skulleföras till polisväsendet och bevakningsuppgifterna till försvarsmakten.Rekryteringen av personal för dessa uppgifter föreslogs grunda sig på denallmänna civilförsvarsplikten. För den personal som skulle gå tillförsvarsmakten förutsattes detta ske med utnyttjande av lagen (1952: 269) omskyldighet för civilförsvarsplikiig att tjänstgöra inom krigsmakten. Förpolisväsendets behov föreslogs en ny, motsvarande lag om skyldighet förcivilförsvars-pliktig att tjänstgöra inom polisväsendet. Utredningens belänkande remissbehandlades. Remissopinionenvar delad beträffande personalrekryteringen. Vissa remissinstanser avstyrkteförslaget eftersom det innebar att vissa dvilförsvarsplikliga även i fortsättningenskulle vara beväpnade. Belänkandet lades till grund för förslag till 1979/80års . 1 propositionen föreslogs (prop. 1979/80: 100 bil. 7 s. 290-316) atl,såsom utredningen förordade, bevakningsuppgifterna skulle föras tillförsvarsmakten och ordningsuppgifterna till polisväsendet. 1 fråga ompersonalrekryteringen uttalade föredraganden, statsrådet , atl hanansåg atl det fanns visst fog för de invändningar mot förslaget som kommit framunder remissbehandlingen. Härefter anförde han bl. a. följande: "Skulledet visa sig omöjligt att t. ex. rekrytera personal till polisen på frivilligväg och till försvarsmakten via en förlängd värnplikt, kan detrekryteringsförslag som utredaren har lämnat bli aktuellt. Inom den sittandeförsvarskommittén övervägs f. n. totalförsvarets personalförsörjning. Jagförutsätter all den här aktuella frågan behandlas i detta sammanhang och attkommittén kommer med förslag i ämnet". godtog de riktlinjer för överföringen somregeringen förordat (FöU 1979/80: 13, rskr 1979/80: 316). I ett beslut den lOdecember 1981 föreskrev regeringen allplaneringen skulle inriktas så att överförandet av ordningsuppgifterna tillpolisväsendet kunde äga rum den Ijuli 1984. 1 budgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 4 s.47) uttalade chefen för mot bakgrund av det pågåendearbetet polisberedning med den lokala polisorganisationen bl. a. atlfrågan om överföring av civilförsvarets ordningsuppgifler till polisväsendethade sådant samband med arbetet i polisberedningen alt den närmare bordeövervägas av denna beredning och att han därför, efter samråd med minföreträdare, hade för avsikt att föreslå regeringen att polisberedningen fick iuppdrag att närmare studera dessa frågor och att frågan om tidpunkten föröverföringen fick tas upp när polisberedningens förslag i denna del förelåg.Han uttalade vidare aU siktet borde vara inställt på en överföring den Ijuli1986. 1983/84:114 11 När del gäller personalrekryieringen kan jag konstateraatt försvarskommittén inte tog upp frågan till behandling och atl den inteheller löstes försvarsbeslut. Vid överläggningar med företrädare förjustitiedepartementet och har framkommit alt frågan omrekrytering av personal till ordningsuppgifterna inte synes kunna lösas hellpå frivillig väg. Med anledning härav har inom försvarsdepartementet utarbetatsen promemoria (Ds Fö 1983: 4) med förslag till särskild lagstiftning i ämnet. Promemorian bör fogas som bilaga 1 till protokollet idetta ärende. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 2.1 Civilförsvarspliktigas tjänstgöringsskyldighet utanförcivilförsvaret Mitt förslag: Genom en särskild lag åläggs de civilförsvarspliktigaen skyldighet att tjänstgöra utanför civilförsvaret. Lagen (1952: 269) omskyldighet för civilförsvarsplikiig atl tjänstgöra inom krigsmaklen ersätts avden föreslagna lagen. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flertalet av dem tillstyrker ellerlämnar förslaget i promemorian utan erinran. Några är kritiska och menar altmålet atl helt avväpna civilförsvaret inte kan nås så länge vissacivilförsvarspliktiga kommer att vara beväpnade. Tre remissinstanser avvisarförslaget helt. Skäl för mitt förslag: Somjag har anförtförutsattes det vid beslutet vid 1979/alt utredningens förslagskulle tas upp till en ny prövning om personalrekryieringen inle kunde ske påfrivillig väg, men att försvarskommittén skulle komma att behandla frågan.Kommittén tog emellertid inte upp frågan och den löstes inte heller i 1982 årsförsvarsbeslut. Det har vid överläggningar med företrädare för justiliedepartementeloch framkommit atl personalen till ordningsuppgifterna inlehelt kan rekryteras med frivilliga. Det är alltså tydligt att det behövs någonform av pliktlag för att lösa frågan. När det gäller att rekrytera personal förbevakningsuppgifterna är behovet av en särskild plikt inte likastort. Överbefälhavaren och chefen för armén har i sina remissyUranden ullalat aUden nya organi- Prop.1983/84:114 12 salioninom försvarsmakten som successivt skall ta över bevakningsuppgifterna i sinhelhet kan tillföras värnpliktiga eftersom det f. n. finns ett ganska stortöverskott av värnpliktiga. Som överbefälhavaren och chefen för armén anförtkommer emellertid överskottet av värnpliktiga alt minska på 1990-lalet. Delkan därför enligt min mening inle uteslutas att det kan komma altbehövas en särskild plikt vid sidan av värnplikten som en kompletterandemöjlighet att rekrytera personal för bevakningsuppgif-lerna. Äveninom andra verksamhetsfält inom totalförsvaret har frågan ompersonalförsörjningen aktualiserats. Statsmakterna har försvarsbeslututtalat sig för atl vissa sjukvårdsenheter förs över från civilförsvaret tillnya huvudmän. Härigenom har det uppstått ett behov av någon form av plikttjänstgöringför den personal som inte kan anses som hälso- och sjukvårdspersonal. För atltillfredsställande kunna genomföra utbildning och övning i fredslid föruppgifter i krig kan även i andra fall någon form av plikt behöva finnas. Detkan exempelvis gälla viss personal inom det ekonomiska försvaret. Vadjag nu har anfört visar alt någon form av tjänsteplikt behövs för att kunnarekrytera personal till sådana områden inom totalförsvaret som inle omfattas avcivilförsvarsplikten eller värnplikten samt atl kunna öva denna personal ifredstid. Lagstiftning är därför nödvändig.