prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Ettenkelt syslem vore att när täkttillslåndel ges för respektive läkt omedelbartfastställa dels ett grundbelopp och dels etl belopp som varierar efler slag av täkloch var proportionell mot den volym tillståndet avsäg. Täktavgiftens totalabelopp kunde således redan vid tillståndet klart anges. För att inte för hårtbelasta tillständshavaren kan lätt en periodisering av betalningarnagenomföras. Uppbördsförfarandet är inte besvärligare än vad gäller för nuvarandeexpeditionsavgifter. Resultatet blir att avsevärt byråkratiskt krångelelimineras utan nackdelar för stal eller kommun. i län: Länsstyrelsentillstyrker utredningens Prop.1983/84:40 54 förslagtill uppdelning i en fast åriig avgift och en produktionsavgift. Det kan dockifrågasättas om inte en högre årlig avgift skulle kunna medverka till ettsnabbare utnyttjande av takterna och därmed indirekt till att antalet taktersom är i drift minskas. Från länets kommuner kommer ofta klagomål omatt antalet öppna takter är alltför stort. Antalet nyetableringar kommervisserligen alt kunna påverkas genom behovsprövning men täklavgifterna kommerockså ha inverkan på gällande tillstånd. Länsstyrelseni : Etl kommunah beslut att övertaga läkt-tillsynen bör enligtlänsstyrelsens uppfattning omfatta den totala tillsynsverksamheten, dvs.tillsynsverksamhet enligt såväl naturvårdslagens som miljöskyddslagsfiftningensbestämmelser. Ansvaret och kompetensen för tillämpningen av dessalagstiftningar är emellertid utan undantag fördelade på olika kommunala nämnderi länets samtliga 20 kommuner. Detta komplicerar ytterligare finansieringen avden kommunala tillsynen. Länsstyrelsenförordar att frågan om finansiering av den kommunala tillsynen övervägs ytteriigare. Länsstyrelseni : Om andra skäl föranle der någon form av täktavgift föreslår ett enklare avgiftssy stem som grundar sig på ansökningsavgift och expeditionsavgift/tillstånds avgift beroende på förväntat uttag av täktmaterial. delsen ansökningsavgift och dels en form av försvarsavgift att uttas perhektar täktområde. . Förutom ett effektivare avgiftssystem får förslagettill följd att antalet småtäkter kommer att reduceras och attexploateringstakten i takterna ökar, vilket är till fördel från naturvårdssynpunkt. Länsstyrelseni län: Konstruktionen med en ärlig grundavgift och en produktionsavgift förefaller dock såvitt kan bedöma medföra en icke oväsentligt ökad administration på såväl skattemyndighe ternas uppbörds- och revisionssidor som vid den traditionella täkthand- läggningen enligt naturvårdslagen. För vidkommande har utredningen räknat med en ökning av arbetet med täkthanteringen - -- . Arbetssituationen vid flertalet länsstyrelser är dock sådana att erfor deriig ökning av arbetsinsatsen från nuvarande nivå torde vara betydligt större än . Speciellt tillsynen av takterna motsvarar på intet sätt den insats som rekommenderas av . En ökad tillsyn och kontroll av läktverksamheten torde vara ofrånkomlig om ett system av täktavgifter införs. Länsstyrelseni : bedömer utifrån länets förhållanden att denårliga grundavgiften kan bli betungande för innehavaren av små takter. Dessabör därför i likhet med ler- och matjordstäkter endast betala grundavgiften engång. Risken är annars stor att man vid små grustäkter övergår till olagatakter utan kontroll eller inkomster för staten. Det nämnda bör gälla t. ex.vid ett läkfinnehäll under lOOOO m\ 1983/84:40 55 rimligt all en stor del av länets grusexploatörer via täktavgifterskall bekosta ett inventeringsprogram som de själva inte har någon nytta av. Ominte hela länet skall inventeras bör täktavgifien reduceras för de områden somligger utanför inventeringsprogrammet. Alternativt kan inventeringarnabekostas via statsbudgeten. i : Avgiftssystemetförefaller vara krångligt uppbyggt. Del förutsätter uppgiftsskyldighel och etttill synes omstän-digt uppbördssystem. Systemet borde kunna bli enklare. Enmodell med direkt anknytning till täkttillstånden borde i stället övervägas. Itillstånden anger den kvanfitet som tillståndetavser samt en tidsperiod under vilken denna kvantitet får brytas. Länsstyrelsenskulle i samband med sin tillståndsgivning kunna fastställa täktavgifter genomatt multiplicera örestalet för materialet med tillålen kvantitet. Den således framräknadetäktavgifien skulle tillständshavaren därefter betala med lika delar varje ärunder den lidsperiod som tillståndet avser. : Styrelsen är positiv till ettlätthanterligt avgiftssystem med ett engångsbelopp per läkt. Naturvårdsverkelsförslag är enkelt till sin uppbyggnad men del är oklart om kommunerna kan få utfull kostnadstäckning. Styrelsen anser inte att det är rimligt alt kombineradet besiktningsprogram som rekommenderar i publikation 1979:4med del förslag till statligt bestämd avgift som redovisas i ulredningen.Årliga besiktningar och behov av eflerkoniroller kommer att variera mellanolika takter. Även reseavstånden är olika i kommunerna. : Skulle emellertid en avgiftinföras, måste följande förhållanden först ut. 1 Det kan få oönskade konkurrenseffekter om avgiftendifferentieras mellan naturmaterial (sand och grus) och bergkross. 2 På samma sätt skulle konkurrensen snedvridas omföljande materialka tegorier inte avgiftsbelades a) Sand, grus och sten från vägskärningar ochangränsande s. k. sidolag. b) Sprängsten, schaktmassor o.d. från tunnel ochbergrumsarbeten, grundschakter etc. Dessa material som representerar betydande kvantiteteroch som säljes eller används utan föregående bearbetning - kommer frän icke täkltillslåndspliktigaområden (och skulle enligt SNV:s förslag vara befriade från avgift). 3 En eventuell produktionsavgifl måste beräknas påförsålt eller eljest nyttiggjort (l.ex. i egen byggnads- eller anläggningsverksamhet) mate rial. "Uttaget" material omfattar ju inte bara material som kan proces- sas och säljas eller eljest användas, utan även vid grustäkt material i form av avbaningsmassor och annat otjänligt material (l.ex. lermassor) som måste grävas bort eller omflyttas för att man skall kunna komma ät det användbara materialet. Även vid bergläkl förekommer på samma sätt material som inte kan användas. 1983/84:40 56 : Vad gäller utformningen av avgiftssystemet villföreningen anföra följande. All tillståndspnktig täktverksamhet förorsakarsamhället dels prövningskoslnader, dels tillsynskostnader. I princip bör därförall tillståndspliktig täktverksamhet - oavsett vilket material som bryts -göras avgiftspliktig (förutsatt att inte prövnings- och tillsynskostnaden redanidag uttas genom andra avgiftssystem enligt exempelvis kontinentalsockellageneller minerallagen). Altav energipolitiska skäl befria lorvtäkter från avgifter under etl intro-duklionsskedeanser föreningen mindre lämpligt då det är viktigt att även prövnings- ochtillsynsverksamheten finner sina normala former i ett så tidigt skede sommöjligt. Mot bakgrund av all dels prövnings- och tillsynskostnaderna är olikastora för olika materialslag, dels att avgiften också avses finansierainventeringar av vissa material delar föreningen en differentiering av avgiften är lämplig. Föreningen finner det rimligtall kostnaden för våtmarksinventeringen - som diskuteras i naturvårdsverketsförslag - delas mellan torvbrytningsverk-samhelen och skogsbruket. Då det ärmycket angeläget alt denna inventering kommer i gång i full skala så snart sommöjligt vore det dock olyckligt om den ytterligare utredning som erfordras föralt lösa samfinansieringsfrågan skulle fördröja inventeringsarbetet.Föreningen förordar därför all det föreslagna läktavgiftssyslemet omgåendeinförs för att täcka täktverksamhelens del av invenleringskostnaden och all dellasystem senare kompletteras med etl lämpligt avgiftssystem för skogsbrukets delav kostnaden. Statskontoret:Länsstyrelserna har numera tillgäng till etl ADB-system, Ml-01, som kommit lill för att i första hand underlätta länsstyrelsernas informationsbehandling i arbetet med tillsyn och kontroll enligt miljö skyddslagen. Statskontoretfinner det anmärkningsvärt att inte har övervägt möjlighetenatt utnyttja MI-OI för administrationen av täktavgifter. Enligt statskontoretsmening bör detta vara möjligt med smärre anpassningar av nuvarande ADB- rutineri MI-OI. Statskontoret föreslår att möjligheterna att utnyttja MI-OI föradministrationen av avgiftssystemet prövas, innan beslut fattas om hur delskall organiseras. Riksrevisionsverket:SNV föreslår alt prövnings- och tillsynsavgifien i uppbördshänseende jämställesmed en punktskatt och att hanteringen av denna skall ingå i () övriga arbete med punktskatter. RRV finner detta vara en smidigadministrativ lösning även om uppgiften i och för sig är en rörelsefrämmandeuppgift för RSV. Prop.1983/84:40 57 uppbördshänseende jämställs med en punktskall förändrarinte alt den föreslagna täklavgiften är att betrakta som en offentligrättsligavgift. : Införs den föreslagna pålagan bör dentas ut som skatt med RSV som beskatlningsmyndighet. Dock finns anledning att påpekaall man i och med delta helt släpper kopplingen mellan utfördprestation i form av prövning och tillsyn och den betalning för detta somavgiften i grunden avses vara. Risken är då uppenbar att avgiften därmed kommeratt uppfattas som (och med tiden utvecklas till) en mer eller mindregodtyckligt motiverad beskattning av verksamheten. Mot den bakgrunden kan detenligt verkets mening diskuteras om inte ett uppbördsansvar istället bordeligga på länsstyrelserna som utför huvuddelen av tillsynsarbetet - även omuppbördskostnaderna då skulle bli något högre. i län:----- Den naturliga lösningenär alt läns styrelserna blir avgiftsmyndigheter. I en sådan uppgift ingår ingenting som de ej har erfarenhet av. i län: Länsstyrelsentillstyrker utredningens förslag att riksskalteverkel blir uppbördsmyndighet.För att underlätta arbetet med registreringen av produktionsavgifler ochuppbörd av täktavgifter vill särskilt uppmärksamma behovet avsamordning mellan riksskalteverkel, ochlänsstyrelserna. Förslagsvis borde samtliga erforderliga uppgifter såväl föruppföljning av grusproduktionen som för uppbörd av täktavgifter kunna samlas påetl blankettset, där , , länsstyrelsenoch SGU:s grusarkiv erhåller var sin kopia. kan täktavgifien beräknasav täklinnehavaren med ledning av uppgifterna pä blanketten och inbetalas påvidhängande inbetalningskort. anser inte att en uppdelning avavgiften på flera inbetalningsperioder skulle ge fördelar somuppvägar den ökade adminislration som en delredovisning innebär. 4 Avgifter på torvtäkt geologiska undersökning: SGU anser oberoende avavgiftssystemels utformning alt avgifter för mineralutvinning som är skattepliktigej skall utgå lill mer än en myndighet. Bearbetning av fyndigheler med ämnensom regleras enligt minerallagstiftningen skall således icke omfattas av den lilllänklalagen även om bearbetningen också kräver täkttillsländ. bör klart framgåav § I lagen lill läklavgift och kanske även av §2 i förordningen lill lagen. SGUdelar mot denna bakgrund uppfattning att lorvtäkler bör undantasfrån avgifts-skyldighet enligt naturvårdslagen. i län:- Man föreslår därför attfrågan 1983/84:40 58 omavgifter pä lorvtäkter skall brytas ut och behandlas särskilt. Om täktavgifterinförs innan en sådan utredning är klar bör enligt uppfattningendast lorvtäkter som har koncession enligt minerallagen undantas frän täktavgifl. Länsstyrelseni : delar uppfattning attfrågan om täktavgifl på torv bör behandlas särskilt i en fortsatt översyn däräven skogsbrukets intresse av våtmarker beaktas. : Torvenergin befinner sig nu i en myckel ömtåligmarknadsintroduktionsfas i . Risken är överhängande att nya pålagor allvariigtkan fördröja och pä vissa häll även förhindra ett utnyttjande av torv sombränsle. Detär vidare av nationellt intresse alt nedbringa värt stora importbränsleberoende.Därför bör också vålmarksinventeringarna användas för att snabbi finna bra lorvproduklionsylor,saml betalas med allmänna medel. Dessulom uppvisas intresse för våra våtmarkerfrån etl flertal andra näringsgrenar, som därmed också kan utnyttja resultatetfrän gjorda arbeten. Prop.1983/84; 40 Bilaga 8 1983/84:40 I Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. [1]Enskilda beredskapsarbeten. Programmet Beredskapsarbeten omfattar bl. a.beredskapsarbete för enskilds räkning (enskilt beredskapsarbete). Enligt beslutav (prop. 1977/78: 100 bil. 15, AU 21, rskr 189) lämnas statsbidragtill enskilt beredskapsarbete i form av grundbidrag om normalt avlönekostnaderna för den till arbetet anvisade arbetskraften. Vidare lämnas vidvissa investeringsarbeten ett tilläggsbidrag som f. n. uppgår fill (prop.1981/82:100 bil. 15, AU 21, rskr 216) av skillnaden mellan den för arbetetgodkända totala kostnaden och lönekostnaden för den anvisade arbetskraften. Regeringen har ipropositionen (1983/84:26) om särskilda syssel-sätlningsåtgärder budgetåret för1983/84 föreslagit att en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd - rekryieringsplalser- införs fr.o.m. den och då ersätter de enskildaberedskapsarbetena i deras nuvarande form. Förslaget innebär dock inte attenskilda beredskapsarbeten helt försvinner. Sädana bör även i fortsättningenfå anordnas i fråga om vissa enskilda investeringsobjekt. Bidrag föreslås utgåför rekryterings-platser av lönekostnaden . Genom införandet av dennanya stödform med en lägre bidragsnivå än vad sorn gällt i fråga omenskilda beredskapsarbeten kommer statens kostnader för sysselsättningsskapandeåtgärder all minska vid oförändrad omfattning. Förändringen av reglerna kanuppskattas leda till alt utgifterna minskar med 100 milj. kr. [2]Omställningsbidrag. Omställningsbidrag vid lokala sysselsättningskriser kansedan den 1 juli 1981 (prop. 1980/81:126, AU 21, rskr 404) utgå lill företagför alt underlätta övergången till annan sysselsättning för ar- 1983/84:40 2 betstagaresom berörs av varaktiga driftsinskränkningar av viss omfattning. Verksamhetenmed detta bidrag är en försöksverksamhet som upphör vid utgången av juni månad1984. Bidrag får lämnas av de totala lönekostnaderna för varjearbetstagare som omfattas av bidraget för av högst . Erfarenheternavisar att omställningsbidraget inte har fyllt den funktion som var avsikten.Bidraget har också kommit att användas som ett rekonstruktionsstöd för krisdrabbadeföretag, vilket strider mot syftet med stödet. Jaganser med hänsyn till detta att det är motiverat att ha kvaromställningsbidraget. Bidraget bör enligt min mening upphöra fr. o. m. den 1januari 1984. Bidrag som har beviljats före delta datum bör få utgå även underförsta . Budgetförstärkningen kan uppskattas till 25 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om slopandet av omslällningsbidrag vid lokalasysselsättningskriser. [3]Finansiering av arbetsmedicinsk forskning. Forskningsverksamheten vidarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning finansieras huvudsakligen genomanslaget C 1. Forskningsverksamheten beräknas kostadrygt 75 milj. kr. Efter beslut med anledning avpropositionen (1980/81:20, SoU 9, rskr 79) om besparingar i statsverksamheten m.m. finansieras 1,5 milj. kr. av kostnaderna för styrelsensforskningsverksamhet med medel frän arbetarskyddsfonden. Överföringen skergenom årliga regeringsbeslut. Härtill kommer att regeringen anvisarmedel ur fonden för särskilda arbetarskyddsprojekt. För /84 harregeringen anvisat 12,7 milj. kr. för detta ändamål. Det finns enligt minmening fortfarande etl utrymme att öka arbetarskyddsfondens finansiering avarbetarskyddsstyrelsens forskningsverksamhet. Detta bör bl. a. med hänsyn tillfondens kapitalbehållning och ränteintäkter kunna ske utan att övrig forskningeller annan verksamhet som finansieras via arbetarskyddsfonden riskerar altdrabbas av nedskärningar. Jagräknar med all anslaget C 1. Arbetarskyddsstyrelsen fr.o.m. /85minskas med 15 milj. kr. och att motsvarande belopp förs över till styrelsenfrån arbetarskyddsfondens kapitalbehållning. Detta kommer närmare att behandlasi budgetproposition. Det ankommer på regeringen all besluta om ensådan överföring. Prop.1983/84:40 Bilaga 9 1983/84:40 I Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. Deförslag inom verksamhetsområde som jag avser att läggafram i del följande och som bör ingå i det samlade åtgärdsprogram sompresenteras av regeringen avser dels ett program för bostadsbeståndetsförbättring, dels höjningar av bostadsbidragen lill barnfamiljer, dels.åtgärderför att minska underskottet i statsbudgeten och för all begränsaprisökningarna i bostadsbyggandet. Programmetför bostadsbeståndets förbättring syftar att skapa förutsättningar för detbefintliga beståndets förnyelse..Programmet sträcker sig över en tioårsperiodoch lägger tyngdpunkten vid underhåll, reparationer och energisparålgärder samtvid en ökad tillgänglighet för äldre och handikappade. I programmet ingår ävenförslag lill sädana ändringar i reglerna för planering och finansiering sombehövs för att programmet skall kunna genomföras. Ifråga om bostadsbidragen till barnfamiljer kommer jag att föreslå att hyres-och inkomslgränserna räknas upp samt all det statliga bostadsbidraget höjs med300 kr. per barn och år. Föratt begränsa underskottet i statsbudgeten och för alt finansiera debostadspolitiska reformer somjag kommer att förorda i del följande kommer jagatt föreslå åtgärder som minskar utgifterna för räntebidrag. Jag kommer ocksåalt redovisa vissa principer för en framfida fastighetsskatt. I den fråganavser regeringen alt återkomma lill . Låneunderlagoch pantvärde för bostadslän bestäms bl. a. med hjälp av s. k.tidskoefficienter. I syfle all begränsa prisökningarna i bostadsbyggandetkommer jag i det följande alt anmäla vissa ändringar i systemet medtidskoefficienter. Avsikten med ändringarna är att förhindra all historisk koslnadsulvecklingautomatiskt förs över lill kommande perioder. Ändringarna innebär dessulom attuppräkningen av tidskoefficienten begränsas fill högst . 1 1983/84. 1983/84:40 2 1 Program för förbättring av bostadsbeståndet 1.1Inledning I den regeringsförklaring som regeringen avgav vid sitttillträde anges bl.a. att ett särskilt program för underhåll,reparationer och ombyggnader i bostäder skall utarbetas. Den arbetsgrupp för sladsförnyel-sefrågorsom jag har inrättat inom fick i uppgift att lägga framförslag till ett sådant program. Arbetsgruppen' avlämnade betänkandet (Ds Bo1983:2) Bättre bostäder - ett 10-ärigt förnyelse- och underhållsprogram. Efter remiss har yttrande över betänkandet avgelts avkammarrätten i , bankinspektionen, ,, , bostadssiyrelsen, statens rådför byggnadsforskning, statens planverk, länsbostadsnämnderna i ,, och samt Norrbollens län, bosladskommil-lén,styrelsen för teknisk utveckling, fullmäktige i riksbank. , Landsorganisalionen (LO), Svenska byggnadsarbetareförbundet.Svenska målareförbundet. (), ,i , sladshypolekskassa.Sparbankernas inlecknings-akliebolag (Spinlab), ,. Sverigesallmännyttiga bostadsförelag (), (),Näringslivets byggnadsdelegation, SHIO-Familjeföretagen, ,, , , , och kommuner,(), (), () och (). Vidare har yttrande inkommit från (), (), , i Slor-Slockholm Södermalmsavd.,Stiftelsen (), Neurologiskt ,Riksförbundel mot Astma-allergi, ,, Praktiserande Arkitekter (),. , Centrum förbyggnadskultur i , Industrins Byggmalerialgrupp, ' Ordförande i arbetsgruppen är statssekreterare och huvudsekreterare är kanslirådet . 1 arbetet medbetänkandet har gruppen biträtts av personal inom , avdepartementssekreterarna , , ochHerbert Silberman, industridepartementet, av avdelningsdirektören , bostadssiyrelsen, av forskningssekreteraren , statensråd för byggnadsforskning, samt av byrådirektörerna , båda . Prop.1983/84:40 3 Industrigruppen för lätt byggeri,', , , , AB Centralsug, AB Elektroborg och . En sammanfattningav förslagen i betänkandet och remissyttrandena bör fogas lill protokollet idelta ärende som bilaga 9.1. Sammanfattningen av remissyttrandena upptar interemissinstansernas synpunkter på de delar av betänkandet som gäller ändringar ibyggnadsstadgan och en ny ombyggnadsnorm. Remissutfallet i denna del kommeratt redovisas i ett annat sammanhang. Inom ramenför arbetet med arbetsgruppens belänkande har gruppen beaktat förslag som harlagts fram av stadsförnyelsekommittén i betänkandet (SOU 1981:99)Stadsförnyelse och bostadsförbättring, av underhälls-fondsutredningen ibetänkandet (SOU 1982:65) Återinvestera i bosläder saml av stat-kommungruppen ibelänkandet (SOU 1982:37) planering i förändring. Samtliga betänkandenhar remissbehandlats. dä arbetsgruppen avlämnade sittbetänkande hade remissyttrandena över underhållsfondsulredningens belänkandeännu inte sammanställts. Detta har numera skett. En sammanfattning av underhållsfondsulredningensbetänkande och remissyttrandena bör fogas till protokollet i della ärende sombilaga 9.2. 7.2./ Allmänna .synpunkter 1.2.1.1 En ny bostadspolitisk situation Samhällets mål för bostadsförsörjningen är att helabefolkningen skall beredas sunda, rymliga, välplanerade och ändamålsenligtutrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kostnader. Insatser för attfrämja en tillräcklig och planmässigt genomförd nyproduktion av bosläder harunder varit det främsta medlet för att uppnå detta mål. De konkretaåtgärderna har växlat med de förutsättningar som har rått vid olika lidpunkter,från egnahemsrörelsen till miljonprogram. Under denförslå togs de avgörande stegen för all uppnå standardmålenför efterkrigstidens bostadspolitik. minskade andelenomoderna och halvmoderna lägenheter från och andelen trångboddahushåll frän 16 lill . Nästan varannan svensk har en egen bostad ochnästan alla bosläder är modernt utrustade. I börjanav vidtogs flera åtgärder för alt anpassa bostadspolitiken till ensituation då förnyelsen får allt större betydelse. Då förbättradesfinansieringsvillkoren för ombyggnadsverksamheien och genom bostadssaneringslagengavs kommuner och hyresgäster ökat inflytande över ombyggnadsverksamheten.Samtidigt byggdes den kommunala bostadsför- 1983/84:40 4 sörjningsplaneringen ut och vissa kommuner åladesskyldighet att upprätta särskilda bostadssaneringsprogram. bosladsförsöijningsprogrammen ge uttryck för en samlad syn på behovelav nybyggnad, förnyelse och andra bosladsförsörjningsåtgärder. Under de senasle åren har förutsättningarna förbostadspolitiken ytteriigare förändrats i grundläggande avseenden.Möjligheterna alt få en bostad som tillgodoser rimliga krav begränsas numerainte av någon allmän bostadsbrist. Varken invånarantalet eller antalet hushålli landet väntas öka i samma takt som . Ocksåflyttningarna frän glesbygd till tätorter och mellan tätorter minskar. Denekonomiska situationen medför att vi knappast kan räkna med att hushållen denärmaste åren får ekonomiska möjligheter att efterfråga en väsentligt högrebostadsstandard. I denna nya bostadspolitiska situation blir nyproduktionenav bostäder inte längre den helt dominerande frågan. Större uppmärksamhet äntidigare måste ägnas ät hur det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas ochfördelas och hur det bör vårdas, utvecklas och kompletteras. Tyngdpunkten ipolitiken förskjuts från bostadsbyggnadspolitik lill bosladsförsörj-ningspolitik.Medan de grundläggande bostadssociala målen ligger fast måste bostadspolitikensmedel inriktas mera på bostädernas fördelning, förvaltning och förnyelse.Därtill krävs en samlad översyn av reglerna för planering, byggande ochbostadsfinansiering m. m. En av de nödvändiga utgångspunkterna för en sådan samladöversyn är klart uttalade mål för bostadsbeståndets förnyelse. Målen måste isin tur översältas lill konkreta åtgärder och beräkningar måste göras av ivilken omfaltning olika slags åtgärder bör och kan genomföras. Det är nämligenförst när ambitionsnivån ges en sådan tydlighet som den önskade omorien-teringenfår ett tillräckligt gensvar hos alla de parter som medverkar lill att formaoch förverkliga de bostadspolitiska strävandena. Jag har i remisssvaren påstadsförnyelsegruppens belänkande funnit ett starkt stöd för delta synsätt.