prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Tillfälligt kan dock enkla raffinaderier gåen någorlunda gynnsam ekonomisk framlid till mötes som underleverantörer avinsatsvaror till krackningsanläggningar i . Detär sålunda en utsatt posifion som tecknar sig för den svenska raffinaderinäringen.En strukturanpassning pågår redan i omvärlden och måste förr eller senare ocksåberöra . Avställningen av bränsleframställningen i är ettförsta inslag i en sådan utveckling. Det är emellertid en vansklig uppgift attfastställa vad som är en lämplig 10 1983/84. 1983/84:110 126 slmkturför den svenska raffinaderinäringen och vilka motiv som kan finnas förstatsmakterna alt gripa in i den pågående utvecklingen. Det är verkels mening attden pågående strukturomvandlingen bör underlättas för att därigenom en såeffekfiv produktionsapparat som möjligt skall komma till stånd.Olönsamma anläggningar kan endast överleva vid en högre prisnivå, vilket ståri strid med målet om en så billig oljeförsörjning som möjligt. Om de ekonomiska krafternafick fritt spelrum är det troligt att den traditionellt lågasjälvförsörjningsgraden i skulle sänkas ytterligare med ett högrespolmarknadsberoende som följd. Målsättningen om billigast möjligaoljeförsörjning kan därför behöva modifieras, bl. a. med hänsyn tillberedskapsmässiga aspekter. Svensk beredskapspolilik är uppbyggd kring trekrisscenarier varav krigsfallet bygger på fillgång till en decentraliseradlagring av färdigprodukter. För avspärrning och fredskris fömtsätls att desvenska raffinaderierna till en viss del svarar för försörjningen. Utgåendefrån de fömtsättningar som ligger i den nuvarande krisplaneringen kan mankonstatera att raffinaderikapacileten maximall skulle behöva uppgå till ca12-13 miljoner årslön. En viss reduktion av befintlig kapacitet skulle sålundakunna ske ulan att det kommer i konflikt med beredskapsmolivet, något som blirännu mer uppenbart vid en fortsatt fallande oljeförbrukning. Från samhällsekonomiskutgångspunkt kan det finnas motiv alt driva sådan kapacitet som täcker sinarörliga kostnader. I genomsnitt för hela branschen tycks detta vara fallet inuvarande läge, men förutsättningarna varierar mellan raffinaderierna och kantänkas bli förändrade . Med hänsyn fill att oljeförbrukningen harminskat påtagligt snabbare än vad som förutsetts finns det motiv atltillfälligt lindra branschens situation, för atl bolagen skall få möjligheteratt anpassa sig till de förändrade förutsättningarna utan alltför stortidspress. Denoväntat snabba nedgången i svensk oljeförbrukning kan genom sin överrumplandeeffekt och den för raffinaderiindustrin splittrade kostnadsbilden leda till enspontan strukturomvandling för vilken tidigare statliga åtgärder får effektersom varken förutsetts eller betraktas som önskvärda. Den splittradekostnadsbilden leder också till atl vaije generell åtgärd kan få mycket olikaeffekter för de enskilda raffinaderierna. Därför bör statliga åtgärder prövasmed utgångspunkt i de enskilda raffinaderiernas specifika förutsättningar. Detfinns dock möjligheter för statsmakterna att göra en översyn av sådana avgifteroch regler som drabbar de raffinerande bolagens konkurrenssituation på ettofördelaktigt sätt. Hit hör bl. a. den s. k. farledsvaruavgiften och kraven påberedskapslagring. Med tanke på raffinaderiindustrins akuta ekonomiskasvårigheter borde vissa provisoriska förändringar genomföras iavvaktan på definitiva ställningstaganden. Somredan framgått skiljer sig förutsättningarna för raffinering betydligt 1983/84:110 127 åtmellan de nordiska länderna. På gmnd av skillnader i naturliga förutsättningarär det inte möjligt att uppnå en utjämning av konkurrenskraften ländernaemellan. Inom ramen för det nordiska samarbetet borde det dock finnasfömtsättningar att diskutera raffinaderiindustrins framlid. Mellan ochNorge finns redan elt särskilt avtal om utvidgat energi- och industripolitisktsamarbete. De särskilda problem som hör samman med importmonopolet i Finlandborde likaledes bli föremål för särskilda överläggningar mellan de bådaländerna. Enligt energiverketsmening finns det däremot inte motiv för långsiktiga statliga engagemang idyrbara investeringsprojekt som är osäkra båda vad gäller lönsamhet och tekniskutformning. Man bör dock uppmärksamma de risker som kan uppstå med ettalltför ensidigt beroende av prismässigt gynnsamma råoljor från Nordsjön.De totala reserverna i detta område är relativt begränsade och produktionsnivånpasserar sannolikt sin kulmen. En med hänsyn till råoljebasenflexibel försörjning skulle därför i ett senare läge kunna innebära betydandeekonomiska fördelar för landet. När det gäller SvenskaPetroleum kan man konstatera att bolagets uppgifter förändrats under senare år.Ursprungligen syftade bolagets verksamhet till att diversifieraråoljeanskaffningen till . Sedan de långsiktiga råoljeavtalenavvecklats synes målen för bolaget, som stalsmak-tema har formulerat dem,närmast vara alt fungera som instmment för samverkan på råoljeområde. Utan ytterligareinvesteringar innebär raffinaderiresurser stora risker förframtida förluster. Bolagets pågående studie om alt installera en visbreakervid BP-raffinaderiet skall ses som ett led i strävandena att anpassa sig tillden förändrade marknadssituationen. 1983/84:110 128 Sammanfattning av delbetänkandet (Ds I 1983:23),Tvångslagring av olja och kol 1983års kontrollstation (K 83) har enligt sina direktiv (Dir 1982: 54 och 1982:99)till uppgift au - överväga ändring av nuvaranderegler för den s. k. basmängdsberäkning som används för fördelning avlagringspliklen mellan de lagringspliktiga företagen i fråga om näringslivetstvångslager av olja, - redovisa möjliga åtgärder föratt inför kriser ha en tillfredsställande beredskap för gasuppvärmda byggnader, - pröva beredskapslagrens storiekvad gäller kärnbränsle, - utreda hur lagringsskyldigheleni fråga om krigsreserven av olja bör fördelas mellan de lagringsskyldiga samtatt - lämna förslag till en ny melodför beräkning av oljekondensverkens lagringsskyldighel. Itilläggsdirektiv (Dir 1983:52) har K 83 vidare fåu till uppgift aU bl. a. lämnaförslag till hur och i vilken utsträckning försörjningsberedskapen förnaturgasanvändarna i händelse av krig eller avspärrning bör tillgodoses t. v.och hur kostnaderna för att upprätthålla beredskapen bör fördelas. K 83har enligt sina direktiv vidare uppdraget att göra en översyn av det nu löpandeoljelagringsprogrammet som gäller för perioden 19781986. Då aktuella prognoserför användning av olja väntas föreligga först i slutet av år1983, kommer resultatet av denna översyn alt presenteras i elt särskiltbelänkande . 1det följande sammanfattar K 83 sina viktigaste överväganden och förslag i frågaom Ivångslagringen av olja. Oljaberedskapslagras till stor del av näringslivet genom s. k. tvångslagring hosförsäljare och förbmkare av olja. Mednuvarande regler beräknas lagringsskyldighetens omfattning på grundval av dengenomsniuliga försäljningen eller förbrukningen upp till treår, den s. k. basperioden. Detta beräkningssätl har negaliv effekt förlagringsskyldiga med minskad försäljning eller förbrukning. Vidare missgynnarnuvarande regler nytillkomna lagringsskyldiga i förhållande till företag medredan etablerad lagringsplikt, då dessa som regel kunnat utnyttja statligabidrag för alt bygga upp lagren. Utredningen har till uppgift att undersökamöjligheterna att lindra verkningarna av lagringsskyldigheten för dessaföretag. Utredningenhar funnit att den nuvarande marknadssituationen med minskande och förväntadfortsatt minskad förbmkning av olja kräver all regelsystemet omprövas i vissagrundläggande avseenden. Utredningen har funnit att det lämpligaste sättet attanpassa regelsystemet och alt tillgodose de lagringspliktigas intresse av attlagringsskyldigheten bättre 1983/84:110 129 följerden aktuella förbrukningen är att förkorta basperioden från till elt år. Vidareförordar utredningen alt lagringspliklen för nytillkomna lagringsskyldigareduceras under del första lagringsåret. Inlagringinnebär alt lagringsskyldig låter annan lagringsskyldig lagra den erforderiigalagringsmängden. Utredningen förordar att tillsynsmyndigheten, överstyrelsenför ekonomiskt försvar, inom ramen för myndighetens nuvarandetillståndsprövning ger nytillkomna lagringsskyldiga och lagringsskyldiga medväsentlig ökning i verksamhelsvolymen möjligheter till inlagring hos annanlagringsskyldig. Isyfte främst att underlätta de lagringsskyldiga förelagens planering förordarutredningen atl företagens tvångslager av varje produkt fastställs att utgöraen viss procentsats av deras förbrukning eller försäljning under del s.k.basåret. Genom atl de lagringsskyldiga underrättas om dessa procenttal i etttidigt skede får de erforderlig tid att vidta nödvändiga lagerförändringar.Förslaget medför också atl tvångslagringsskyldigheten anpassas bättre tillkonsumlionsulvecklingen. Statsmakternahar fattat elt principbeslut om alt införa tvångslagringsskyldighet för ångkolfr. o. m. . Utredningen förordar all regelsystemet vad avser kolutformas på samma sätt som för olja. Del nya regelsystemet för olja och kolföreslås gälla fr. o. m. . Detla innebär för lagringsskyldiga avkol all lagringsskyldigheten föreslås inträda än enligttidigare fattat beslut. Utöverde nämnda förslagen om tvångslagring av olja och kol tar K 83 upp två andra frågor.Den första frågan gäller planeringen av beredskapslagringen inom energiområdetför liden efter . Utredningen förordar alt denna fråga prövas idet utredningsarbete som föregår totalförsvarsbeslut och attplaneringen av beredskapslagringen inom energiområdet ingår som en del idelta. Denandra frågan gäller utnyttjandet av beredskapslagren vid olika typer av kriser.Enligt utredningen föreligger vissa oklarheter om när beredskapslagren fåranvändas och om vilken instans som fattar beslut om deras användning.Utredningens uppfattning är att vissa krissituationer är av sådan karaktär ochkan utvecklas så snabbt att besluten bör ligga hos regeringen. Utredningenförordar att regeringen bör få ökad frihet alt i en kris avgöra vilka delar avlagren som skall kunna användas. Vadbeträffar de övriga utredningsuppgifterna enligt direktiv ochtill-läggsdirektiv avser utredningen atl återkomma . 1983/84:110 130 Sammanfattning av rapporten av olja 83 Enligtutredningsdirektiven (Dir 1982:54 och 1982:99) har jag till uppgift atl - överväga ändring av nuvaranderegler för den s.k. basmängdsberäkning som används för fördelning avlagringsplikten mellan de lagringsplikliga företagen i fråga om näringslivetstvångslager av olja, - redovisa möjliga åtgärder föratt inför kriser ha en tillfredsställande beredskap för gasuppvärmda byggnader, - pröva beredskapslagrens storlekvad gäller kärnbränsle, - utreda hur lagringsskyldigheteni fråga om krigsreserven av olja bör fördelas mellan de lagringsskyldiga, - lämna förslag till en ny melodför beräkning av oljekondensverkens lagringsskyldighet samt - göra en översyn av det nulöpande oljelagringsprogrammet som gäller för . Itilläggsdirektiv (Dir 1983:52) har jag fått uppgift att bl. a. lämnaförslag till hur och i vilken utsträckning försörjningsberedskapen för naturgasanvändarnai händelse av krig eller avspärrning bör tillgodoses t. v. och hur kostnadernaför att upprätthålla beredskapen bör fördelas. Jaghar vad gäller uppgiften att överväga ändring av nuvarande regler för den s. k.basmängdsberäkningen lämnat förslag till nya regler i ettdelbetänkande (Ds I 1983:23) Tvångslagring av olja och kol. Dåaktuella prognoser för användning av olja skulle föreliggaförst avsåg jag att presentera resultatel av min översyn avdet nu löpande oljelagringsprogrammet i ett betänkande först i början av år1984. Frånindustridepartementet har emellertid framförts önskemål om en så snabbavrapportering som möjligl av resultatet av denna översyn. Jaghar därför valt alt i denna särskilda rapport redovisa mina överväganden ochförslag i stort till ändringar i det nu löpande oljelagringsprogrammet. Ielt slutbetänkande kommer jag att redovisa resultatet avmitt arbete på samtliga områden. följande sammanfattar jag de i denna rapport redovisade viktigasteövervägandena och förslagen. Regeringenlämnade i prop. 1980/81:90 bil. 3 förslag till översyn av det löpandeoljelagringsprogrammet 1978-1984, senare förlängt med . I samband därmedanmälde regeringen att en ytteriigare översyn borde vidtas före utgången av år1983 med anledning av det kommande försvarsbeslutet - försvarsbeslut- och med hänsyn till osäkerheter om bl. a. den framtida energikonsumtionen ochenergitillförseln samt om de kommersiella lagrens storlek. Prop.1983/84:110 131 () har till utredningen överlämnat sina bedömningar omutvecklingen på energiområdet t. o. m. . Oljeanvändningen år 1987bedöms av uppgå fill ca 18,2 miljoner m-* olja. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) har på basis av STEV:s prognos överlämnat enförsörjningsplan för olja med förslag till lagringsmål för perioden fram t. o.m. AvÖEF:s försöijningsplan framgår att ÖEF beräknar det totala lagringsmålet år987 till ca 16,4 miljoner m', varav för fredskriser ca 4,8 miljoner m'. Dettainnebär totalt sett ett minskat lagringsbehov i förhållande till nugällande lagringsmål. ÖEFföreslår att målet för det stathga råoljeprogrammet ändras från 6,5 miljonerm'' till 5,2 miljoner m råolja. Då ÖEF vid utgången av /84 harinlagrat ca 3,9 miljoner m' råolja erfordras enligt ÖEF en ytterligare statliglagring av ca 1,3 miljoner m-* råolja till en kostnad av ca . 'ÖEF:s förslag innebär alt tvångslagringen hos näringslivet kan minskamed ca 2,5 miljoner m till elt värde av ca . Till grund för ÖEF:sförslag har legat de planeringsförutsättningar om fredskris, avspärrning ochkrig som tillämpats vid utformningen av det nu löpande oljelagringsprogrammet.ÖEF har dock gjort vissa ändringar i sin nu presenterade försörjningsplan, bl.a. i fråga om möjligheterna att i kristid ersätta olja genom användning av vedoch el samt ifråga om tillgången av kommersiella lager av olja. /min översyn har jag prövat den för del nuvarande oljelagringsprogrammetgällande prognosen för den framlida energiförsörjningen, liksom den avenergiverket utarbetade prognosen för . Jag anser atl konsumtionen avolja är för högt beräknad i båda prognoserna. försörjningsplan för perioden somjag nupresenterar utgår jag från atl oljekonsumtionen 1987 har sjunkit till ca 17,2miljoner m', dvs. endast 2/3 av förbrukningen enligt den konsumtionsprognosför som det nu löpande oljelagringsprogrammet baseras på. Risken för störningar ienergilillförsdn på grund av fredskriser eller på grund av säkerhetspolitiskaorsaker är av avgörande betydelse för bedömningen av storiekn avberedskapslagrel och för valet mellan råolja eller oljeprodukt. Desenaste årens förändringar på de internationella energimarknaderna innebär ennågot minskad risk för försöriningsstörningar för del. Denna positivaförändring är dock inte av den arten att jag vill förorda någon ändring avgällande mål för lagringsberedskapen av olja för fredskriser. Detta lager böri enlighet med åtagande i avtalet om elt Förekommandeprisuppgifter avser november månad 1983 (= . 1983/84:110 132 internafiondltenergiprogram (lEP) motsvara 90 dagars normal konsumtion. När det gäller riskernaför säkerhetspolitiska störningar har jag inte funnit anledning att gå ifrån debedömningar som låg till grund försvarsbeslut och som del nulöpande oljelagringsprogrammet baseras på. Jag har därför i mina övervägandenoch förslag, liksom ÖEF, utgått från nu gällande planeringsfömtsättningar avseendefredskris, avspärrning och krig. Liksom ÖEF har inte hellerjag haft anledning att ändra de planeringsnormer i övrigt - dvs. antagnaförutsättningar för nivån på försörjningsstandarden ochförsörjningsuthålligheten och för den krisfida utrikeshandelns omfattning iolika typer av krissituationer - som gäller. Jag har dock beaktatde ändringar ÖEF gjort i sin försörjningsplan ifråga om l.ex. tillgången avkommersiella lager. Jag utgår således i mittförslag från atl nya planeringsfömtsättningar och normer aktualiseras förstinför nästa försvarsbeslut, dvs. Jaghar i min försörjningsplan använt i stort sett samma tillgångsberäkningar som ÖEF.Jag beräknar dock möjligheterna alt i avspärrningssitua-fioner använda el somersättning för eldningsolja vara något större än vad ÖEF gör. Jagföreslår atl lagringsmålet för /87 fastställs till 15,2miljoner m, varav för fredskris 4,5 miljoner m. Detta innebär totalt sett ettminskal lagringsbehov i förhållande till nu gällande program. /87 kommer det att jämfört med beredskapslagerfinnas elt överskott av totalt 2,5 miljoner m olja till ett värde av 3,7miljarder kr. Jag har övervägt hur delta överskott bör fördelas mellan statenoch näringslivet. Huvuddelen av befintliga tvångslager (bos bl. a. oljehandeloch industriföretag) har finansierats med statligt stöd och beredskapslagringsavgiftersom tagils ut vid försäljning av bensin, eldningsolja osv. Vidare harmedborgarna skattevägen finansierat befintliga statliga beredskapslager. Närdet nu finns ett överskott borde i första hand staten tillgodogöra sigöverskottet och sälja ut delar av sina lager. Jaghar i ett tidigare överiämnal delbetänkande presenterat ell förslag till nyUregelsystem i fråga om Ivångslagring av olja innebärande bl. a. övergång kortare basperiod (basperioden används för beräkning av lagringsstoriek).Införandet av en kortare basperiod medför en omfördelning mellan företagen ifråga om lagringsskyldigheten. De som minskar sin oljeförbmkning gynnas genom aUde snabbare kan minska sin beredskaps-lagring av olja. Företag med oförändradeller ökande oljeförsöijning/för-bmkning tvingas öka sin beredskapslagring.Konsekvenserna för de senare blir mindre eller elimineras helt om lagringsmåletsänks i tillräcklig omfattning som del nya regelsystemet införs. Prop.1983/84:110 133 Med hänsyn härtill bör hela lagerminskningen enligt minuppfattning ske hos de tvångslagringsskyldiga och statens lager frysas pånuvarande nivå. Härigenom kan ett behov av ökad lagring av bensin, motorbrännoljaoch gasol tillgodoses genom oljehandelns försorg. Mitt förslag innebär atl denav beslutade statliga upphandlingen av ytteriigare 2,6 miljoner m'råolja bör avbrytas . Förslaget innebär minskade utgifter för statenmed ca . Värdet av den totala lagerminskningen i förhållandetill det nuvarande lagringsprogrammet uppgår således till . 1 den försörjningsplan somjag har utarbetat för perioden Ijuli 1984-30 juni 1985 utgår jag från att oljekonsumlionen sjunkit tillca 18,5 miljoner m'. Lagerbehovet för /85 är 16,3 miljoner m'',varav för fredskris 4,8 miljoner m. De beredskapslager som i nuvarande lagringsprogramdisponeras dels hos ÖEF, dels hos näringslivet i form av tvångslager,uppfyller väl, med undantag för bensin, motorbrännolja och gasol,beredskapsbehoven i mitt förslag till beredskapslager /85. Under fömlsältning att ÖEF:s nuvarande lager av råolja ocholjeprodukter bibehålls i oförändrad omfattning kan näringslivels tvångslagerav eldningsoljor sänkas med 2.6 miljoner m' till ellvärde av . Sänkningen av näringslivets tvångslager med 2,6 miljonerm möjliggör för statsmakterna att övergåtill en kortare basperiod och därmed gynna företag som minskar sin oljeförbmkning.Jag föreslår alt detta sker. De bristande volymerna av bensin (590000 m'), motorbrännolja(513000 m) och gasol (17000 m) föreslås byggas upp etappvis i form avtvångslager inom oljebranschen fram till . Kostnaden för dennalageruppbyggnad beräknar jag till ca . Lagringsmålet för /85 bör med hänsynhärtill fastställas till 15,3 miljoner m, varav för fredskris 3,8 miljoner m'.På motsvarande sätt bör lagringsmålet för /86 fastställas till15,4 miljoner m\ varav för fredskris 4,3 miljoner m I mitt delbetänkande (Ds I 1983:23) Tvångslagring av oljaoch kol förordade jag bl. a. att regeringen skulle få ökad handlingsfrihet närdet gäller alt utnyttja beredskapslagren i krissituationer. Det förslaget utgören förutsättning för att de i mina försörjningsplaner beräknade beredskapsbehovenskall tillgodoses så effektivt som möjligt. I del nu löpande lagringsprogrammet beslår krigsreservenhelt av konsumtionsfärdiga produkter medan av avspärrningsreservenhålls i form av råolja. Beredskapslagrel för fredskriser avses beslå av 80%råolja och oljeprodukter. I mina förslag till försörjningsplaner bibehållerjag i stort sett samma fördelning mellan råolja och oljeprodukter. I mitt delbetänkande föreslog jag bl. a. att företagenstvångslager av varje produkt fr.o.m. skulle fastställas allutgöra en viss procentandel av deras förbmkning eller försäljning underdet s. k. basåret. Jag föreslår att följande procentsatser av förbrukningenbasåren 1984 och 1985 skall bestämma de tvångslagringsskyldigas tvångslagerlagringsåren 1985/86 resp. 1986/87. Förslaget i sammandrag (milj A. Lagerbehov enligt - Avspärrning/krig - Avspärrning/krig 9,6' 9,1' 8,7' 9,9' 9,4' 9,0' - Avspärrning/krig - S;a - I förhållande till -7,2 - Avspärrning/krig 8,9' 9,1' 8,7' 8,9' 9,1' 9,0' - I förhållande till -2,5 (Punkt B i förhållande till punkt A) - Avspärrning/krig (miljarder kr.) -3,1 -1-0,2 -2,2 -0,9 -0,3 -0,3 -1,5 -4,0 -0,1 -3,7 ' Vartill kommer 0,4 som lagras av kraftindustrin förelproduktion Beräknade med hänsyn till befintliga lagers storiek och erforderiigtid m. m. för kompletterande lageruppbyggnad lagringsåren 1984/85 och1985/86. Prop.1983/84:110 135 Desakkunniga , SPI, och , SI, har inkommit medsärskilda yttranden. Pehrzon anför att utredarens förslag innebär en väsentligändring av den ansvarsfördelning för beredskapslagringen mellan staten ochnäringslivet som fastslagits av 1981/riksdag. En sådan omfördelning börenligt Pehrzon bli föremål för prövning av en kommitté med bred förankring. Pehrzonanför vidare att, jämfört med utredarens förslag, en begränsad höjning avtvångslagren av molorbensin, totalt 250000 m, kan vara motiverad medanlagringsmålet för motorbrännolja bör kunna sänkas med minst 350000 m\ Ocksålagren av tjock eldningsolja och fotogen anses kunna sänkas ytterligare. Pehrzonpekar också på att det kapital som kan frigöras vid en sänkning avlagringsmålen för eldningsolja för oljehandelns del skulle tas i anspråk förutbyggnad av den föreslagna ökade lagringen av motorbensin och motorbrännolja. instämmer i alltväsentligt i Pehrzons yttrande. Också framhåller frågan omansvarsfördelningen mellan staten och näringslivet för beredskapslagringen.Albinsson anser vidare atl industrins strävanden att på olika sätt minskaoljeanvändningen kommer att få ett sådant genomslag atl lagringsmålet för tjockeldningsolja kan minskas ytterligare. Prop.1983/84:110 136 Regeringens proposition ....................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... ... 1 Lagförslag .......................................................... ... 2 1 Förslag till lag om ändring ilagen (1957: 342) om oljelagring m.m. 2 2 Förslag till lag om ändring iförordningen (1957:344) om oljeavgifl m.m 7 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 8 1 Inledning ....................................................... 8 2 Oljepolilikens mål ............................................ 9 3 Den internationella oljemarknadensutveckling ........ 11 3.1 Marknadens utveckling fram tillIrankrisen ....... Il 3.2 Marknadsutvecklingen sedanIrankrisen .......... .. 12 3.3 Oljemarknadens stmkturdlaförändring ............ 14 3.4 Den internationellaraffinaderiindustrins utveckling 14 3.5 Oljemarknadens framtida utveckling ............... 16 4 Densvenska och nordiska oljemarknaden ............ 17 4.1 Den internordiska handeln ............................ 17 4.2 Oljemarknaden i de nordiskaländerna (exkl. ) 18 4.3 Den svenska oljemarknaden ........................ 21 5 Entrygg svensk oljeförsörjning och internationellt samarbete ... 23 5.1 Bakgrund .................................................... .. 23 5.2 Relationer till oljeproducerandeländer ............ 27 5.3 Övergripande internationelllenergisamarbete ... .. 31 6 Oljeprospekterings-och oljeutvinningsverksamhet .. 35