prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Därmed beräknas driftsöverskottsandelen ha nått upp till nivå.Denna utveckling följer av att produktpriserna steg , medan samtidigtden rörliga kostnaden per producerad enhet ökade med endast 8 1/2 %.Kostnadsutvecklingen sjönk därmed påtagligt 1983 jämfört med året innan, vilkettill stor del förklaras av en beräknad kraftig höjning av arbetsproduktiviteten1982 1983. Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrinexkl. I I I I I I I I 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 ' Med avdrag försubventioner. Källor: och . Driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet beräknas fortsätta att stiga 1983-1984. Takten i lönsamhetsökningenförutses dock sjunka till mindre än hälften jämfört med utvecklingen 1982-1983.Lönsamheten väntas därmed inte fullt nå upp till den höga nivå som förelåg1974. Detta beror främst på att råvambranscherna inom tillverkningsindustrin nuinte alls kan räkna med sä höga nivåer pä sina driftsöverskottsandelar somdetta år. Finansiella intäkter och kostnader Företagens finansiellaintäkter och kostnader har fått allt störrebetydelse för deras vinstsituation. De finansiella kostnaderna var 1981 drygttre gånger större än 1975, vilket realt sett motsvarar i det närmaste enfördubbling av ränteutgifterna . har emellertidde finansiella intäkterna ökat realt sett med drygt tre Qärdedelar, varigenomränteintäkterna uppgick till i det närmaste samma nominella belopp somrörelseresultatet efter avskrivningar. I tabell 8:6 redovisas rörelseresultatetinom tillverkningsindustrin bl. a. med finansnettot inräknat. Inga uppgifterfinns ännu tillgängliga när det gäller utfallen av företagens finansiellaintäkter och kostnader 1983. Utförda kalkyler pekar emellertid pä en fortsattökning av ränteintäkterna såväl 1983 som 1984, medan ränteutgifterna i stortsett väntas ligga kvar nivå. Det sistnämnda främst emedan företagenfömtses använda en betydande del av resuhatförbättringen 1983 och den väntadevinstökningen till att amortera ned sina skulder. Dessutom väntas dengenomsnittliga räntenivån bli lägre 1983 och 1984 än 1982. Tabell 8:6 Förenkladresultaträkning samt marginaler för tillverkningsindustrin 19771984 Milj. kr.,bokföringsmässiga värden 1983 1984 prel. prognos 1 Bruttointäkter av rörelsen 3 Bruttomarginal (2/1) -1,6 -0,4 -0,2 -0,5 6 Resultat efter avskrivningar 8 Resultat efter finansnetto 9 Nettomarginal (8/1) -1,5 -0,4 -0,2 -0,9 \,i ' Förändring mätt iprocentenheter. Anm. I tabellen saknas extraordinära poster,bokslutsdispositioner samt skatt jämfört med en fullständig resultaträkning. Källor: SÖS företagensamtliga företag 1977-1981. Utvecklingen 1981 -1982 avser identiskaindustriföretag medmer än 50 anställda. Vid jämförelser övertiden är vinstuppgifter i milj. kr. inte något bra mått på lönsamheten iindustrin eftersom de påverkas av bl. a. inflationen och förändringar avindustrisektorns storlek. Ett vanligt sätt att öka jämförbarheten mellan olikaår är att redovisa resultatet i förhållande till det insatta kapitalet. Itabell 8:7 framgår räntabiliteten pä totalt resp. eget kapital 1976-1982 enligtföretagsstatistiken samt 1983 och 1984 enligt konjunkturinstitutetsberäkningar. Det bör betonas att värdena i företagsstatistiken är bokföringsmässiga.Vid en historisk jämförelse för 1970-talet visar det sig dock att denbokföringsmässiga räntabiliteten pä eget kapital väl överensstämmer med enberäknad nominell räntabilitet'. Den reala räntabiliteten är framräknad sombokföringsmässig räntabilitet dividerad med förändringen ikonsumentprisindex. Det bör noteras att räntabiliteten på eget kapital harberäknats utifrån resultatet efter finansnetto, vilket innebär att t. ex.vinstskatt inte belastar resultatmättet. Tabell 8:7 Tillverkningsindustrinsräntabilitet 1976-1984 Räntabilitet på eget kapital (RE) 10,9 därav: räntabilitet på totalt kapital (RT) 5,7 finansieringsfaktor (F) 5,2 -1,4 Konsumentprisindex (uppgång dec-dec) "Real" räntabilitet på eget kapital -7,3 -4,2 -1,5 -0,7 Genomsnittlig skuldränta (RS) (RT-RS) Skuldsättningsgrad (S/E) 3,9 1,8 2,91' 4,9 -0,5 25,7' RE = RT-I-FF = (RT- RS) x S/E ' inkluderas ett antal s.k.förvaltningsbolag. Detta påverkar skuldsättningsgrad och soliditet med -0,2 resp. -1-1,. Övriga talpåverkas endast marginellt av förvaltningsbolagen. Anm. Räntabiliteten ärberäknad pä resultat efter finansiellt netto men före extraordinära poster,bokslutsdispositioner och skatt. Skuldsättningsgrad, S/E =Skulder-I- hälften av obeskattade reserver/eget kapital -I- hälften av obeskattadereserver. Källor: SOS företagen församtliga företag 1976-1981. Utvecklingen 1981 -1982 avser identiskaindustriföretagmed mer än 50 anställda. ' En nominellräntabilitetsberäkning grundas pä resultat- och balansräkningar där samtligaposter värderas till återanskaffningspriser. Se exempelvis bilaga 9 till LU-80(DsE 1981:8) samt SÖU 1979:10. "Löner, lönsamhet och soliditet i svenska industriföretag" fördefinitioner och metoddiskussion. Denbokföringsmässiga räntabiliteten på eget kapital har fluktuerat kraftigt efter1970. Det högsta värdet uppnåddes 1974 (27,) och det lägsta 1978 (3,).Utvecklingen av den bokföringsmässiga räntabiliteten på eget kapitalöverensstämmer relativt väl med utvecklingen hos driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet. Dock blir jämförelser med driftsöverskottsandelen överlängre perioder missvisande när finansnettot uppvisar stora förändringar. Räntabiliteten päeget kapital steg kraftigt . Av tabell 8:7 framgår att ökningenav räntabiliteten på eget kapital, , kan delas upp i enökning av räntabiliteten på totalt kapital ochi en ökning av finansieringsfaktorn . Det betydande tillskottet Ullräntabiliteten pä eget kapital som erhöllsfrån finansieringsfaktorn kan, emedan den genomsnittliga skuldräntan var oförändrad, helt förklaras av ökningen avden totala räntabiliteten (bidraget = 2,64x 1,7= 4,5). Om skuldsättningsgradenhade varit oförändrad skullefinansieringsfaktorn ha ökat ytterligare något. Även den "reala" räntabiliteten på eget kapital steg påtagligt1981-1982. Devalveringen medförde atttillverkningsindustrin har redovisat de störstavalutaförlusterna'. I nedanstående tablåframgår dock att såväl den bokföringsmässiga som den "reala" räntabiliteten på eget kapital ökade 1981-1982,även efter det att valutaförlusterna avräknats: Bokföringsrnässig räntabilitet på eget kapitaF "Real" räntabilitet pä eget kapital' 0,9 -10,5 -5,2 12,0 -1,5 5,7 -3,4 ' Korrigerat för kursförluster. Det bör hållas iminnet att företagen (i princip) redovisar sina kursförluster pä utländska länsamma är de uppstår, medan vinsterna pä utländska tillgångar - somdock normalt är mindre än skulderna - enligt försiktighetsprincipen inte bokförs innan derealiseras. Kalkylerna angeratt räntabiliteten pä eget kapital fortsatt att öka kraftigt och därmeduppgick till 1983. Därvid ökade räntabiliteten pä totaltkapital medan finansieringsfaktorn steg med 6 procentenheterberoende bl. a. pä att den genomsnittliga skuldräntan minskade från6,1982 till 1983. Minskningen av den genomsnittliga skuldräntan var huvudsakligen en följdav att såväl den internationella som den svenska räntenivån sjönk under1983. ' Med valutaförluster avses här nettot av företagensredovisade vinster resp. förlustertill följd av kursförändringar. Prop.1983/84:100 152 des andelen räntebärande skulder emedan företagenamorterade sina län i snabbare takt. Den "reala" räntabiliteten påeget kapital steg med 8 procentenheterupp till 12 1/1983. Enviss fortsatt ökning av räntabiliteten på eget kapital väntas 1983-1984. Räntabiliteten på eget kapital beräknasdärmed nå en nivä (24,) som ärhögre än 1973 (19,) och 1975 (17,) men lägre än (27,). De kraftiga resultatförbättringarsom företagen väntas uppnå , bedöms bl.a.få till följd att soliditeten höjs avsevärt och 1984 tangerar den jämförelsevishöga nivån i böljan av . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 153 9 Den offentliga verksamheten Den offentligaverksamheten diskuteras i det följande med utgångspunkt från den finansiellautvecklingen för delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn. Avslutningsvispresenteras beräkningar av finanspolitikens effekter på samhällsekonomin. Under senare hälften av1970-talet och böljan av var den reala ökningen av statsutgifternahögre än tillväxten i såväl statsinkomsterna som BNP. 1983 bröts emellertiddenna utveckling och väntas en real minskning av utgifterna. Jämförelse mellan BNP ochstatens inkomster, utgifter och budgetunderskott 1977-1984 Andel av BNP, % BNP, miljarder kr. -1,8 -5,7 -0,4 -1,9 -3,7 BNP, proc. -1,6 -0,5 Det statligabudgetunderskottet har ökat snabbt under senare är. Ökningstakten har dockbromsats upp 1983. 1984 väntas t. o.m. en minskning av budgetunderskottet. Somen följd härav kommer budgetunderskottet som andel av BNP att minska.Budgetsaldot var fram t. o. m. 1980 lägre än den nominella ökningen av BNP.Därefter har budgetunderskottet varit eller beräknats bli större än ökningen avBNP, vilket alltså innebär att statsskulden växer snabbare än BNP. ' Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter har hämtats från nationalräkenskaperna fram t.o.m.tredje kvartalet 1983. Prognosen baserar sig på material från . För prognosen för1984 har pä inkomstsidanriksrevisionsverkets inkomstberäkningar utnyttjats. På utgiftssidan liggerriksrevisionsverkets prognos för som grund. harprognoserats utifrån budgetförslaget /85. Prop.1983/84:100 154 genomfördesden första etappen av den s.k. marginalskattere-formicn som syftar till att majoriteten av inkomsttagarna ska ha högst50 % marginalskatt 1985. Tillsammansmed vissa justeringar i skatteskalorna, som bestämdes i samband med denna reform, sänktes de direkta skatterna med . För att kompensera dettaskattebortfall infördes dels en s.k.löneavgift på , dels begränsades underskottsavdragen. Denna begränsning väntades inbringa knappt 400milj.kr., men påverkade endast marginelltskatteinkomsterna . Detsamma gäller det nya fackföreningsavdraget som beräknades innebära ettskattebortfall på 1 250 milj.kr. Dämtöveravskaffades det allmänna försäkringsavdraget, vilket väntas ha inbringat 550milj. Skattereduktionen minskades vidare för skattesparandet och slopadeshelt för aktieutdelning. Detta beräknades öka statsinkomsterna drygt 700milj.kr. Det nya schablonavdraget under inkomst av tjänst beräknas ha medförtett skattebortfall pä ca . Skatteskalorna blev dessutom indexerade med5,genom att den s. k. basenhetenhöjdes frän . Jämfört med en beräknad skatteinkomst utan denna indexering uppskattasinkomstbortfallet ha blivit . Totalt ger de genomfördaberäkningarna vid handen att de direktaskatterna skulle ha blivit ca . lägre än om 1982 årsskatteregler hade gällt. Det är dock endast beräknade värden. De skatteinkomster som kunde ha influtit med oförändradeskatteskalor skulle mycket väl kunna ha uppgått till andra belopp. Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -46,2 -13,5 därav: livsmedels- och -36,8 -72,0 2.5 Köp och försäljning 4 Utlåning och andra 7 438 6290 7 300 -83148 -87000 -82000 44 124 4 170 45 480 4 185 42240 0,5 4 560 -12,8 Nivån på inkomsteroch utgifter skiljer sig något frän beräkningarna i budgetförslaget avredovisningstekniskaskäl. Källor: ,, och . har beaktats deförändringar som beslutade om (prop. 1983/84:69, SKu1983/84:12). Skatteskalorna inflationsskyddas med 4,genom enhöjning av basenheten från . till , vilket innebär ettinkomstbortfall för staten på ca 2350 milj.kr. jämfört med om 1983 års basenhetskulle ha tillämpats. Vidare sänks marginalskattesatserna vilket innebär ettberäknat skatte- Prop.1983/84:100 156 bortfall på ca 3 150 milj.kr. Finansieringen av denna delav marginalskattereformen sker dels genom höjda energiskatter (se nedan) dels genomatt inflationsskyddetsänktes från 5,5 till . Utöver dessa åtgärder i direkt anslutning tillmarginalskattereformens andra steg höjdes dessutom förmögenhetsskatten, vilketberäknas inbringa ca 900 milj.kr. Borttagandet av subventionerna förskattesparandet väntas inbringaytteriigare 600 milj. kr. Ungefär hälften av inkomsterna frän indirekta skatterkommer från mervärdeskatten. Denna är beroende av den privata konsumtionens utveckling och denaktuella skattesatsen. Utvecklingen av de indirekta skatterna varierar till stor del i takt medförändringen av mervärdeskattesatsen. Denmycket kraftiga ökningen av de indirekta skatteinkomsterna som inträffade1983 berodde huvudsakligen på att momsskattesatsen höjdes med 1,3procentenheter . Övriga indirekta skatter består av punktskatter ocharbetsgivaravgifter eller löneberoende indirekta skatter. Av punktskatternahöjdes skatten pä vin och sprit . 1983 och tobakskatten den . Vidare höjdesenergiskatten på el med /kWh och pä olja med . Den sistnämnda höjningen motiverades med att denskulle bidra till finansieringen av marginalskattereformen. Dessutom infördes en punktskatt påvideoapparater med /apparat från . Försäljningsskatten påmotorfordon höjdes från 2,3kr. per kilo tjänstevikt till . Arbetsgivaravgifterna' ökade kraftigt genominförandet av den allmänna löneavgiften på fr. o. m. . Denna höjdestillfälligt till 1 juli-31 dec 1983. Vidare höjdes arbetsmarknadsavgiftenmed . återställs löneavgiften till . Totalt beräknas deindirekta skatterna öka kraftigt även 1984 till följd av att skattehöjningarna 1983 genom inbetalningsrutinernadelvis förskjuts till 1984. Statens inkomster avsocialförsäkringsavgifter' ökade kraftigt genom attfolkpensionsavgiften höjdes som sjukförsäkringsavgiften sänktes inom ramenför totalt oförändrade socialförsäkringsavgifter. 1984 sker ingaytteriigare höjningar av de statliga socialförsäkringsavgifterna, varför dessainkomster i stort sett följer den beräknade lönesummeutvecklingen. (Jämför avsnitt 9.3.) Statens övrigainkomster ökade kraftigt till följd av ökade inleveranser frånaffärsverken och . Dessutom ökade statens ränteinkomster. Se tablå på sid. 163. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 157 Statens utgifter'växte i snabbare takt än inkomsterna. Ungefär treQärdedelar av utgifterna avser transfereringar. Variationer i utgiftstaktenföljer därför relativt väl förändringar i transfereringsutgifterna.Transfereringar till hushåll består till drygt tvä tredjedelar av pensioner. ökadefolkpensionerna kraftigt till följd av att utöver höjningen av basbeloppet med1700 kr. även ett särskilt tilläggsbelopp om . Totaltinnebar detta att pensionerna ökade med . räknas basbeloppetupp med konsumentprisstegringen nov. 1983 med ett beräknat avdrag årsdevalvering pä . Därmed ökar basbeloppet frän . Det särskilda tilläggsbeloppet på . tas bort 1984, vilket innebär enhöjning av det pensionsgmndade basbeloppet pä . Detta kompenseras delvis av att folkpensionen skaberäknas till istället för av basbeloppet, samt att det särskildapensionstillskottet höjs frän av basbeloppet. Sammantaget höjs folkpensionerna meddrygt . inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principer,även livsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. En stor del av denna ökning förklaras av att livsmedelssubventionernasteg med 660 milj.kr. som kompensation för momshöjningen . 1984kommer dessa transfereringar att minska kraftigt beroende på att samtligalivsmedelssubventioner utom på mjölkavvecklades . Som transferering till företag räknas vidare bl.a.lagerstöd, presstöd, transportstöd, bidrag till SJ för icke lönsamma järnvägaroch stöd till energibesparande investeringar. Det som framför allt förklarar denstarka ökningenav transfereringarna till företagssektorn under senare är är emellertid de särskildaindustripolitiska satsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m. fl. Till stor del har de industripolitiska insatsernautgått i form av lån och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell 9:1 underposten utlåning och andra finansiella transaktioner. ' Exkl. utläningsverksamheten. 1983/84:100 158 Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1977-1984 omfattar i huvudsakföretag inom Statsföretag, t. ex. NJA, , . De flesta företag som mottar industripolitiskt stöd inomvarvs-, stål- och skogsindustrin är statliga. Branschredovisningeni tabellen baseras på de institutionella förhållanden som rådde 1976. För attkunna jämföra värdena årsvis har därför denna indelning bibehållits. Källor:Finansdepartementet, industridepartementet och . Som framgår av tabell 9:2nådde de industripolitiska åtgärderna en topp 1979, men även 1982 och 1983 lågde pä en hög nivå. Det var framför allt stödet för avveckling av varv, bidragtill och till skogsindustrin som förklarar detta. fömtses enkraftig neddragning av industristödet. Transfereringarna tillinternationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gävodelen i u-landsbiståndet.Inkl. krediter till utvecklingsländer väntas u-landsbiståndet uppgå till drygt5 miljarder kr. Det utbetalade beloppet är dock regelmässigt lägre ändet anslagna beloppet, eftersom det kan vara svårt att finna projekt somuppfyller de krav som ställs för svensk biståndsverksamhet. Ränteutgifterna påstatsskulden ökar f.n. mycket snabbt dels till följd av underskotten istatsbudgeten, och dels på gmnd av den höga nyplacerings-ränta som påverkarnyupplåningen. I denna innefattas också omsättningen av äldre lån som förfallertill betalning. Den svenska statsskulden uppgick till 452miljarder kr. avsåg upplåning utomlands. Uppräknat till aktuella växelkurser är utlandsskulden28 miljarder kr. Den totala skulden blir dä 480 miljarder kr.Statsskulden beräknas öka med . Den statliga konsumtionenökade mycket långsamt 1982 och 1983. Även väntas en svagkonsumtionsökning. 1 reala termer innebär detta en volymminskning.Minskningarna 1982 och 1983 förklaras bl.a. av att ochAkademiska sjukhuset övergått till landstingskommunalt huvudmannaskap, 1983uppskattas antalet sysselsatta i den statliga sektorn ha minskat med någothundratal personer. förutses en minskning av ungefär motsvarandestorleksordning (jfr tablå på sid. 159). Statlig konsumtion, total volymförändring därav: huvudmannaskapsförändring beredskapsarbeten underliggande volymförändring -2,8 -1,9 -1,2 -2,7 -1,5 -1,7 0,0 -1,3 -1,5 Investeringsverksamheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7. De statligamyndigheternas investeringar i reala termer beräknas ha ökat kraftig bl.a. pågmnd av ökat vägbyggande. 1984 fömtsesdäremot endast en smärre ökning. Som framgår avtabell 9:1 har statens finansiella sparande förbättrats något 1983. För 1984väntas en ännu kraftigare förbättring. Statens egenutlåning - bl. a. till bostadslän och lån till industrier - och andrafinansiella transaktioner ingår inte i det finansiella sparandet, men däremot idet totala budgetsaldot. Täckning av förluster inom varvs- och stålindustringörs ofta i form av förlust- eller garantilån. Genom de senaste årens devalveringar harde utländska länen ökat i värde. Det innebäratt kursförluster uppstår vid återbetalning av dessa lån. Dessa kursförlusterhar tidigare medräknats i posten ränteutgifter. Dessa förs nu istället som finansiella transaktioner underpunkt 5 i tabell 9.1. Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter omfattar den statliga verksamheten såsom dendefinieras i nationalräkenskaperna. För att erhålla statsbudgetenssaldo, vilken baseras pä en verksamhet som är något snävare avgränsad,införs en korrigeringspost, vilken bl.a. innehåller den periodiseringsdifferenssom uppstår på grund av inbetalningsrutinerna för skatt. Den kommunalasektorns resultat bmkar mätas med det finansiella sparandet. Dettadefinieras som skillnader mellan inkomster och utgifter (inkl.bruttoinvesteringar men exkl. amorteringar). Det finansiella sparandet för den kommunala sektorn har somframgår av diagram 9:1 varit positivt ändasedan 1978. 1983 försämrades den kommunala ekonomin vilket yttrade sig i ett negativt finansielltsparande pä . förväntas underskottet bli likastort. Diagram 9:1 Kommunernasfmansiella sparande 19701984 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Källor: och beräkningar utfördainom . För den totala kommunalasektorn är likviditetssituationen f.n. mycket god. Kommunernas samlade likvidamedel, det s.k. finansieringskapitalet uppgår 1983 till 30 miljarder kr.vilket, satt i relation till de externa utgifterna ger kommunerna en mycket godbetalningsberedskap. Det bör dock betonas att förhållandena är mycket olika iolika kommuner. Som framgår av diagram9:1 har den kommunala sektorns finansiella sparande varierat kraftigt under1970-talet. Långt större negativa finansiella saldon än det som uppstått 1983och som förväntas har noterats för 1970-1971 och åren kring 1976. Den kommunala sektornsinkomster steg 1983 och beräknas 1984 öka med 7,. Denna lägreinkomsttillväxt beror av en lägre ökning av skatteinkomsterna än 1983.Detta förklaras dels av skatteunderlagets utveckling , dels avatt utdebiteringen endast ökar med 1984 att jämföra med 1983. Förbåda åren begränsas dessutom det kommunala skatteunderlaget. gälldeenligt beslut att landstingen endast fick tillgodoräkna sig avskatteunderlaget för fysiska personer, primärkommunerna fick dessutom räkna in39,av den beskattningsbara inkomsten från juridiska personer. Dennabegränsning ledde till . 'Redovisningen för denkommunala utvecklingen bygger på statistiska centralbyrånsenkät till kommunerna avseende de kommunala inkomsterna ochutgifterna och 1984. Vad gäller skatter och statsbidrag bygger redovisningenpä uppgifter från och bedömningar gjorda inom . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 161 att kommunerna återigen skall få tillgodoräknasig av skatteunderlaget för fysiska personer medan begränsningen beträffandejuridiska personer kommer att kvarstå. Detta leder till ca I miljard kr. högreskatteinkomster jämfört med . De speciellastatsbidragen väntas öka betydligt långsammare 1984 än 1983. Sä t. ex. ökarstatsbidraget till gmndskolan, till följd av minskande elevunderlag,förhållandevis långsamt. Mentalvärdsbidraget som är ett avtalsbundet bidragökar också i avtagande takt 1984. Övriga inkomster tordeöka i långsammare takt 1984 än 1983. Detta beror till en stor del pä attbidragen frän socialförsäkringssektorn främst till landstingen inte ökar likasnabbt som 1983. Den kommunala sektornstotala utgifter inkl. investeringar väntas, i likhet med inkomsterna, ökalångsammare 1984 än 1983. Beträffande transfereringsutgifterna torde dockökningstakten bli i stort sett densamma. Socialbidragen 1984 förutses däremotinte öka lika snabbt som tidigare Tabell 9:3 Kommunernasinkomster och utgifter 1984 Exkl. kommunala aktiebolagoch stiftelser -12,1 -0,8 7,0" 2.4 Netto av mark- och 3 Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (1-2) -1,0 Anm. Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till Speciellastatsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. 11 1983/84. 1983/84:100 162 Utbyggnadstakten i denkommunala sektorn har dämpats . Frän en genomsnittligvolymutveckling pä reducerades tillväxttaktentill . Den underliggande volymökningen , dvs.ökningen exkl. sysselsättningsskapande åtgärder ochhuvudmannaskapsförändringar väntas 1984 bli 1,. Totalt ökadekonsumtionsvolymen betydligt snabbare 1982 och 1983 beroende pä huvudmannaskapsförändringaroch ett ökande antal beredskapsarbeten i regi. (Se nedanståendetablå.) De huvudmannaskapsförändringar det gäller är överföringar avKarolinska sjukhuset från staten till länslandsting, överföringar av från staten till länslandsting samt att nykterhetsvärdsanstalter ochungdomsvårdsanstalter övergick i regi 1983. Sysselsättningen inom denkommunala sektorn ökade 1983 med ca 19000 personer. fömtses en ökningmed ca 16000 personer. Här har dä inräknats effekten av dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som beslutade . Detgäller bl.a. införande av s.k. ungdomslag (prop. 1983/84:26, AU 12).