prop · G703133 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Enredogörelse ges i propositionen för de kalkyler och räkneexempel avseende denreala och finansieka utveckkngen i kommuner och landstingskommuner som underhösten 1983 utförts av den särskilda arbets-gmppen om kommunernas ekonomi (). Denkommunala beskattningen av juridiska personer föreslås upphöra . Kommunerna kompenseras genom ett särskih statsbidrag för detinkomstbortfall som uppstår. Kyrkofonden tillförs vidare medel för attreducera effekterna för de kyrkliga kommunerna. Somett led i åtgärder för atl begränsa den automatiska ökningen i statsbidragen tklkommunsektom föreslås att grundgarantin i skatteutjämningssystemet minskas meden procentenhet för såväl kommuner som landstingskommuner. För kommuner utomskatteutjämningen nås en motsvarande effekt genom att den kompensation somföreslås utgå vid borttagandet av den kommunala taxeringen av juridiskapersoner reduceras. För att främja sysselsättningen och stimulera tkl ökadeinsatser på prioriterade områden avser regeringen att senare återkomma medförslag till hur en merpart av härigenom frigjorda medel skall användas. 1 1983/84. 1983/84:133 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , , , Hekström, Thunborg, StatsrådenFeldt och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas iunderprotokollen för finans- och civildepartementen. StatsrådetFeldt hemställer att regeringen i en proposition förelägger vad statsrådet har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemstäktom. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 och 2. Anmälantill proposition om kommunalekonomiska frågor Regeringenhade överläggningar med företrädare för kommuner ochlandstingskommuner om den kommunala ekonomin, i första hand . Iårets finansplan (prop. 1983/84:100 bil. 1) redovisades vissa överväganden sombör utgöra utgångspunkt för åtgärder avseende den kommunala ekonomin inför år1985. Sedan finansplanen lades fram har ytterligare överläggningar ägt rum medföreträdare för kommunerna och landstingskommunerna. Jagavser atl nu närmare redovisa mina överväganden och förslag i fråga om denkommunala ekonomin . 2.1Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn, m. m. Enåterhämtning är på väg i den svenska ekonomin. Somjag anförde i åretsfinansplan ligger i denna utveckling mot ökad tillväxt och bättre balans såvälmöjligheter som begränsningar. Det är enbart genom en stabil produklionsuppgångsom sysselsättningen kan öka och arbetslösheten långsiktigt och uthålligt tasner. Finanspolitiken måste ha sådan stramhet att budgetunderskottet förhindrasatt driva upp räntor och inflation och därigenom hämma tillväxt ochsysselsättning. Men arbetet med att minska budgetunderskottet får å andra sidaninte drivas så långt att det kväver tillväxten och ökar arbetslösheten. Enlåg pris- och kostnadsutveckling framöver är av avgörande betydelse för att dennu inledda återhämtningen skall bli bestående. Kampen mot inflationen är därförett centralt mål i regeringens politik. Jag återkommer strax till vad dettamera konkret fär för konsekvenser för den statliga budgetpolitiken och desssamband med den kommunala ekonomin. Del är 11 1983/84. 1983/84:133 4 viktigtatt samtliga samhällssektorer tar ett ansvar för att kostnadsutvecklingenhålls nere. Näringslivet måste bidra genom att omsätta sina vinster i ökadeinvesteringar, produktion och sysselsättning. Måttfuka löneuppgörelser är ettansvar som faller på arbetsmarknadens parter. För kommunsektom kommer denframtida löneutvecklingens effekter på de kommunala utgifterna atl vara av störstavikt för fömtsättningarna att finansiera den kommunala verksamheten och därmedatt upprätthålla och öka sysselsättningen. Förinnevarande år fömtses, fömtsatt att pris- och kostnadsutvecklingen kan hållasnere på en nivå som är förenlig med regeringens inflationsmål, ett relativtgynnsamt finansiellt läge för kommunsektorn. Antalet sysselsatta i kommuneroch landstingskommuner väntas öka med ca 15 000 personer varav 10 000 fömtsesfalla på arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beredskapsarbeten och ungdomslag. Jagvill i sammanhanget nämna de tillfälliga insatser regeringen beslutat om föratt stödja reparationer och underhåll av kommunala fastigheter ochanläggningar. Dessa ger ett tillskott till efterfrågan på byggarbetsmarknadensamtidigt som kommunsektorn får stöd för atl genomföra tidigare eftersattunderhåll. Jagövergår nu till perspektiven för den kommunala ekonomin . Densärskilda arbetsgmppen om kommunemas ekonomi (KÉA), vari ingår representanterför finans- och civildepartementen. ochLandstingsförbundet, har gjort kalkyler över delsverksamhetens reala utveckling, dels den finansiella utvecklingen ikommunsektorn dessa år. Kalkylema är att se som schablonmässiga räkneexempeloch är inte avstämda mot utvecklingen inom andra sektorer av ekonomin.Kalkylerna har tidigare redovisats vid överläggningar mellan regeringen ochföreträdare för kommuner och landstingskommuner. Befolkningsutvecklingentotalt och i olika åldersgrupper är av central belydelse för de krav som ställspå den kommunala verksamhetens volym och inriktning. Under 1980-talel kommer debefolkningsbetingade kraven på en ökning av den kommunala verksamheten att blibetydligt lägre än då befolkningstikväxten totaksett var kraftig. I synnerhet gällde detta för den i sammanhangetbetydelsefulla pensionärsgruppen. Detta framgår av tablån i det följande.Ökningen i den kommunala konsumtionen, som uppgick till igenomsnitt , har minskat till . Förår 1984 beräknas volymökningen exkl. arbetsmarknadsåtgärder bli . över de krav som befolkningsförändringar, statliga beslut och vissaplaner ställer, tyder, somjag strax återkommer till, på enkonsumtionsutveckling om strax . Detlainnebär en väsentlig omsvängning jämfört rned . Den snabbautbyggnaden av den kommunala verksamheten är dock ihög grad en effekt även av andra faktorer än befolkningsutvecklingen. Åldersgrupp Förändring i % -Hl,7 -13,3 -11,1 -33,9 -1-24,9 Totalbefolkning,% -1-7,1 +3,7 + 0,4 Ditoi antal per soner +533 032 +298 633 +31000 *Enligt befolkningsprognosen i den kommande långtidsutredningen. Totalbefolkningenkommer att vara i stort oförändrad : s kalkyler täcker.Utvecklingen varierar dock för olika åldersgrupper. Samtligaåldersgrupper minskar med undantag av åldersgrupperna19-24 år och . Inom äldregruppen är ökningen snabbare för demsom är än för de yngre pensionärerna. Om standarden påkommunala verksamheten inle skall förändras innebär detta att relativt settmindre resurser måste avsättas för grund- och gymnasieskolan. Däremot ökar kostnademaför äldreomsorgen och vissa delar av sjukvården. För kommunsektorn innebär detotala krav som befolkningsutvecklingen ställer en ökning av verksamhetsvolymenunder . Åldersgrupp Förändring 1983-1986,% 0-6 -1,2 16-18 -9,9 25-64 -0,4 KEA:s beräkningar över utvecklingen av den kommunala verksamheten beaktar äveninverkan av andra faktorer än befolkningens storlek och åldersstruktur. Förkommunerna beaktas effekterna av statsmakternas fattade beslut och andrabindningar samt vissa planer. Beräkningarna knyter i dessa delar nära an tillde baskalkyler som utarbetats av de statliga långtidsutredningarna. Förlandstingskommunerna redovisas utvecklingen enligt de ekonomiskalångtidsplanerna (LKELP 83). Beräkningarna görs på riksnivå och återspeglarsåledes inte de variationer som förekommer mellan olika kommuner ochlandstingskommuner. KEA:s kalkyler anger en total volymutveckling för den kommunala verksamheten (exkl.sysselsättningsskapande åtgärder) om strax under I %per år. Kommunerna beräknas därvid öka Prop.1983/84:133 6 verksamheten och landstingskommunerna medI å . Preliminära uppgifter från landstingskommunernas nya långtidsplaner(LKELP 84) som kommer tyder på en lägre volymökning förlandstingskommunerna än enligt LKELP 83 som ; s kalkyler utgår från. Totalavolymökningen skulle för landstingskommunerna i stort sett komma atl bli likastor som de krav befolkningsförändringarna ställer, dvs. Det bör noteras att det i KEA-kalkylen inte har varitmöjligt att beakta alla faktorer som kan komma alt påverka konsumlionsulvecklingeni kommunsektorn. Vissa faktorer är svåra alt kvantifiera och svåra atl bedömakonsekvenserna av. I andra fall finns utredningsförslag m. m. som kan antaspåverka den kommunala konsumtionen men som inle på nuvarande stadium kunnalbeaktas i : s beräkningar. Exempel på detta är svenskundervisning förinvandrare samt flyktingomhändertagande. Total volymförändring i den kommunala verksamheten enl. KEA-kalkylen 1985 1986 1985 1986 Kommuner 0,5 0,5 -0,1 -0,1 Landstingskommuner 1,3 1,2 0,8 0,8 Totalt 0,8 0,8 0,2 0,2 Sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn åren 1985 och1986 mätt i antal personer beror av flera faktorer och kan inte anges medsäkerhet. Osäkerheten sammanhänger med dels utvecklingen av den genomsnittligaarbetstiden, dels hur olika verksamhetsområden utvecklas volymmässigt. KE.Aanger därför elt intervall för sysselsättningsutvecklingen. och1986 bedöms sysselsättningen öka med O till 9 000 personer varav förkommunerna från - 3 000 lik + 3 000 och för landstingskommunerna från + 3 000 tkl+ 6 000. Av avgörande betydelse för den faktiska utvecklingen är de finansiellaförutsättningarna för den offentliga sektorn. Ko.slnadsutvecklingen är därviden central faktor. De finansiella kalkylerna i den preliminära nalionalbudgetsom gjorts i anslutning till finansplanen innebär en viss revidering iförhållande till : s kalkyler. Avvikelserna är dock av mindre omfattning ochKEA: s beräkningar illustrerar väl hur beroende den kommunalaekonomin är av hur priser och löner utvecklas. Två räkneexempel redovisas föråren 1984-1986 med antagande om olika inflationstakter i ekonomin.Räkneexemplen baseras i ena fallet på en pris- och lönekostnadsökning som förår 1984 i stort överensstämmer med den i finansplanen och som för åren 1985 och1986 utgår från i genomsnitt . I det andra fallet bygger beräkningarna på enpris- och lönekostnadsökning om . 1983/84:133 7 Somkalkylmässiga förutsättningar har vidare gällt den volymökning för konsumtionensom jag redovisat och en oförändrad utdebitering. Beträffande slatsbidragsgivningenför har räknats med nu gällande regler vilket för vissastatsbidrag och ersättningar innebär att ingen pris- och löneuppräkning gjortsi : s kalkyler. Däremoi har den ökning av bidragsgivningen som följer av envolymökning beaktats. KEA-kalkylerna utgår vidare beräkningsmässigt från atldet skatteunderlag som kommunerna har tillgodoräknat sig från juridiskapersoner fortsätter att gälla. Jag återkommer i det följande tilldenna fråga i samband med de åtgärder jag ämnar föreslå för . KEAhar gjort beräkningar över dels det finansiella sparandet, dels förändringar i finansieringskapitalel.Finansiekt sparande är del begrepp som i nationalräkenskaperna används för altbeteckna skillnaden mellan löpande inkomster och utgifter för elt visst år.Däremot ingår inle upplåning och amorteringar. Förändringen i finansieringskapkaletskiljer sig som begrepp från det finansiella sparandet genom att även nettoupplåning-eninkluderas. Finansieringskapitalets förändring visar mera direkt del behov avanpassningsåtgärder, l.ex. kommunalskattehöjningar, anpassning av verksamhelsvolym,ökad upplåning, effektiviseringar m.m., som ställs. Kalkylernaindikerar en tämligen stabil finansiell situation förkommunsektorn som helhet. Landstingskommunerna uppvisar ett positivtfinansiellt sparande båda åren medan elt mindre underskott beräknas uppstå förkommunerna. Landstingskommunernas nyupplåning har i principmotsvarats av lika stora amorteringar. Någon netloupplåning beräknas således iprincip inte ske för landstingskommunala sektorn som helhet även omförhållandena varierar mellan enskilda landstingskommuner. Kommunerna har engenomsnittlig nettoupplåning i storieksordningen 2 ä . per år.Med förutsättningarna i : s lågkostnadsalternativ kommer finansieringskapitaletför kommunerna atl bh i stort sett oförändrat åren 1985 och 1986.1sammanhanget bör framhållas alt regeringens mål är atl skapa fömtsättningar fören inflationstakt som understiger den som KEA-kalkylen baseras på, vilketskulle leda till gynnsammare förutsättningar för kommunsektorn. KEA:s alternativa kalkyl utgår från schablonmässiga förutsättningar somöverensstämmer med de som använts i : s räkneexempel. Medden snabbare kosinadsutveckkngen () i detla alternativ försämras definansiella perspektiven påtagligt. I förhållande till KEA:s lågkostnadsalternativuppgår försämringen i finansiellt sparande till . och tkl10 miljarder kr. Även om skillnaderna i pris- och löneutvecklingmellan alternativen således endast uppgår till för vardera årel resulterardenna skillnad i väsentligt olika finansiellt läge för kommunsektorn ochindirekt även för kraven på den stafliga budgetpolitiken. 1983/84:133 8 Dettaär också en förklaring tkl de dystra finansiella utsikter för kommunsektornsom redovisades i fjolårets KEA- beräkningar. Jag vik således än en gångunderstryka vikten av att de nominella löneökningarna blir låga och attprisutvecklingen kan hållas tillbaka. Eftersom den svenska ekonomin ännubefinner sig i ett ansträngt finansiellt läge måste fömtsättningarna attfinansiera en utbyggnad av den kommunala verksamheten vara av avgörandebetydelse vid en avvägning av den expansion som kan ske. MöjUgheterna att ökasysselsättningen i den offentliga verksamheten bhr därmed i hög grad beroendeav att antunflationspolitiken lyckas. Desamhällsekonomiska fömtsättningama för utvecklingen i kommunsektom i ettlängre perspektiv kommer att tas upp av långtidsutredning som blirklar . Redani finansplanen angav regeringen vissa utgångspunkter som bör gälla förstatsmakternas överväganden om den kommunala ekonomin . Jagupprepar nu dessa. Utöverde ökningar i transfereringarna till kommunsektorn som följer av automatikenoch volymförändringarna i verksamheten medger det statsfinansiella läget intenågra nya beslut om ökade statliga transfereringar tkl kommunsektom för år1985. I stället är det nödvändigt att ytterligare åtgärder vidtas för attbegränsa den automatiska utgiftsökning för staten som annars tenderar attuppkomma. är det viktigt att vidta sådana åtgärder att de medel somdärvid blir tillgängliga förs till de områden där de största behoven finns ochdär sysselsättningseffekten blir störst. Därvid bör bl. a. uppmärksammas atllandstingskommunerna generellt sett har ett bättre finansiellt utgångsläge änkommunerna och att den finansiella utvecklingen i landstingskommunerna ter sigljusare än i kommunerna även åren framöver. Isyfte att dämpa den automatiska tillväxten i statens transfereringar tklkommunsektorn till vad som är förenligt med uppsatta mål för stabkise-ringspolitikenkommer jag i det följande att föreslå vissa åtgärder. De medel som därvidfrigörs bör i första hand användas för att främja sysselsättningen ikommunsektorn. Behoven av att finansiera förslag om nya utgifter inom vissaandra områden än kommunsektorn gör dock att en mindre del av de frigjordaresurserna bör avsättas för sådana ändamål. Jag avser att senare i annat sammeinhangåterkomma till regeringen i denna fråga. Denautomatiska ökningen av bl. a. statsbidragen till barnomsorg och socialhemhjälp har begränsats genom att uppräkningen knutits an tillregeringens inflationsmål . Jag anser det nu befogat att också vidtaförändringar för att begränsa den automatiska ökningen av skatteut-jämningsbidragettill . De medel som därvid frigörs bör användas för att finansiera deåtgärder jag nämnde. För att skapa likartade fömtsättningar iinkomsthänseende för kommuner utom och inom skatteutjämningen kommer jag attföreslå åtgärder som innebär att även kommunerna utom skatteutjämningen fårbidra härtill. 1983/84:133 9 Ifinansplanen aviserade jag att den kommunala beskattningen av juridiskapersoner bör avskaffas. Jag kommer i det följande att föreslå att kommunernakompenseras för detta genom ett särskilt statsbidrag. För de kyrkligakommunernas del föreslås atl kyrkofonden tikförs vissa medel för att reducerade effekter som uppslår i samband med att beskattningen upphör. Jagkommer vidare att föreslå en viss förstärkning av det extra skatleuljämningsbidragsom ges till kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter.Något riktat stöd dämtöver av den karaktär som utgår bör däremotinte ges då förutsättningama för att hålla tillbaka skattesatshöjningar ikommuner och landstingskommuner för nu synes vara goda. Minaförslag för innebär sammantaget att de finansiella resurserna förkommunsektorn som helhet blir i stort sett oförändrade i förhållande tkl : skalkyler. De omfördelningar som görs mellan olika ändamål syftar till attuppnå gynnsamma effekter i sysselsättningshänseende och förstärka resurserna påvissa prioriterade områden. 2.2Skatteutjämningen m. m. Destatliga transfereringarna till kommunsektorn kan, som jag tidigare nämnt, inteökas totalt sett. Trots detla bör insatser göras i syfte att stimulerasysselsättningen och nå en mer balanserad utveckling i samhällsekonomin. Dettabör åstadkommas genom en viss omfördelning av de medel som förs tillkommunsektorn. I sammanhanget vill jag erinra om de budgetpolitiska riktlinjersom angetts för de stattiga transfereringarna. Fortsatta åtgärder bör vidtasför att begränsa automatiken, minska detaljregleringen och öka schabloniseringeni bidragssystemen. har tidigare fattat beslut med denna inriktningför flera av de större statsbidragssystemen såsom för barnomsorg och socialhemhjälp. Även för bidraget till psykiatrisk vård och ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen har övergivits tidigare ordning med en i principautomatisk uppräkning av bidragen baserad på en historisk kostnadsutveckling. F.n.pågår ett arbete som syftar till att förenkla de beräkningsmässiga grundernaäven för dessa senare bidrag och ersättningar. Ettav de beloppsmässigt största statsbidragen till kommunsektorn -skatteutjämningsbidraget- kännetecknas genom sin konstmktion fortfarande av en automatik som i vissalägen kan leda till kraftiga ökningar av bidraget. I bidraget finns en bristandeanpassning till den aktuella utveckhngen på så sätt att lönesummans blir avgörande för bidragets storlek. Den parlamentariska kommktésom f. n. ser över skalteutjämningssystemet skall enligt direktiven bl. a. taupp hur automatiken i detta bidrag skall kunna begränsas. Enligt direktivenkan det föranleda omprövning även av bidragssystemets gmnder. 1983/84:133 10 påskatteutjämningskommitténs förslag torde kunna träda i kraft först efter år1986. I avvaktan härpå bör vissa åtgärder vidtas inom ramen för nuvarandesystem i syfte att minska skatteutjämningsbidragens ökningstakt till en nivåsom bättre överensstämmer med målen för kostnadsutvecklingen i samhället.Därigenom kan också skapas utrymme för vissa insatser, i första hand för allfrämja sysselsättningen. De kommuner som på grund av hög egen skattekraft intefår skatteuljämningsbidrag bör i likhet med kommunerna inom skatleuljämningenlämna sitt bidrag till de insatser som behöver göras. Jag återkommer strax tillhur denna begränsing bör utformas för kommunerna utom skalleutjämningen. Delankommer på skatieut-jämningskommittén att föreslå en mer permanent lösning avfrågan om begränsning av automatiken. Detordinarie skatteutjämningsbidraget kan med nuvarande regelsystem och oförändradutdebitering beräknas öka med . Den kraftigaökningen i jämförelse med den beräknade kostnadsutvecklingen för år 1985sammanhänger med att skatteunderlagels ökning bestämmerbidragets storlek. Beräkningen, som av naturliga skäl ärnågot osäker, baseras på en likartad utveckling av skatteunderiaget förkommuner och landstingskommuner utom och inom skatteutjämningen. I syfte atlbegränsa skatteutjämningsbidragets ökningstakt till den nivå som ligger i linjemed regeringens anliinflationspo-litik föreslår jag följande åtgärder. Gmndgarantinbör minskas med en procentenhet för både kommuner och landstingskommuner. Despärregler som finns i systemet bör sänkas parallellt med en procentenhet. Somen följd härav kan bidraget beräknas öka med inemot 300 milj. kr. i staket förmed I miljard kr. Förkommunerna kommer skatteutjämningsbidraget dämtöver att minska med ca 430milj. beroende på att förslaget att ta bort den kommunala beskattningen avjuridiska personer återverkar på skatteutjämningsbidraget. Som jag straxåterkommer tkl bör dock kompensation ges för detta bortfall. Somjaghar redovisat kommer jag att föreslå ett särskilt statsbidrag som kompensationnär den kommunala beskattningen av juridiska personer upphör. För kommunernautom skatteutjämningen bör detta statsbidrag minskas med . per invånare.Detta belopp motsvarar den begränsning som sker för kommuner inomskatteutjämningen räknat i kr. Genom denna åtgärd minskar detkompensationsbidrag som annars skulle ha lämnats med inemot 200 milj. kr. Deåtgärder jag nu föreslagit innebär att samtliga kommuner och landstingskommunerutom landstingskommun får bidra till finansieringen av deåtgärder som bör vidtas för att bl. a. främja sysselsättningen.Landstingskommunen i har å andra sidan relativt sett drabbats avett större finansiekt bortfall än övriga kommuner och landstingskommuner tillföljd av de åtgärder som har genomförts ifråga om det kommunalaskatteunderlaget från juridiska personer. 1983/84:133 11 Åtgärdernas betydelse för utvecklingen av skatteutjämningsbidragetframgår av följande tablå. Det ordinarie skatteutjämningsbidragets utveckling1984-1985 Bidrag, milj. kr. 1984 1985 milj. kr. a) Nuvaranderegelsystem 6259 6819 +560 +8,9 b) Sänkning avgrundgaranti och spärrregler med en procentenhet 6415 +156 +2,5 c) Slutlig nivå inkl.den effekt som föranleds av den slopade kommunala beskattningen av juridiskapersoner och dess inverkan på medelskattekraften (bortfallet om ca 430 milj.kr. kompenseras särskilt) .5986 -273 -4,4 a) Nuvarande regelsystem 4691 5 136 +445 +9,5 b) Sänkning avgrundgaranti och spärrregler med en procentenhet 4811 +120 +2,6 De insatser som bör göras för att främja sysselsättningenkan ännu inte överblickas i sin helhet. Avsikten är att senare ta upp dessafrågor till en samlad bedömning utifrån de prognoser som då förehgger överutvecklingen i samhällsekonomin. Förslaget att begränsa automatiken i skatteutjämningsbidraget,som brukar hänföras till de generella statsbidragssystemen, innebär ingetställningstagande mot en generalisering i slatsbidragsgivningen. Tvärtom villjag understryka vikten av alt fortsätta på den inslagna vägen all minskadetaljregleringen i bidragsgivningen. Målet atl öka schabloniseringen uppnås inleenbart genom akmänna bidrag som skatteutjämningsbidraget utan är i hög gradrelevant för de fortsatta förändringarna av de specialdestinerade bidragen. 2.3 Den kommunala beskattningen av juridiska personer har vid överväganden om det statsfinansiellaläget och den finansiella skuationen i den kommunala sektorn för åren 1982,1983 och 1984 beslutat om att dra in viss del av det kommunala skatteunderlagetfrån juridiska personer i samband med utbetalning av kommunalskattemedel. "- 1983/84. 1983/84:133 12 tydlighetensintresse bör sägas att kommunalskatten under dessa år fortfarande tas ut ifull omfattning av företagen. Innebörden av indragningarna är attkommunalskattemedlen inte till fullo utbetalas till kommunsektorn. Indragningarnaleder därför till en finansiell förstärkning av statsbudgeten. Underår 1984 uppbär kommunerna inkomster motsvarande av skatteunderlaget frånjuridiska personer och de kyrkliga kommunerna . För landstingskommunerna ärunderlaget helt borta. Lagreglema härom är tidsbegränsade .