prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Somjag har anfört där kommer jag att senare ta upp frågan om vilkensystemleknisk lösning som är lämpligast. om hur företagsinteckningsregistret skall läggas upp och föras kanmeddelas av regeringen i en särskild tillämpningsförordning. 2 §Ärenden om inteckning i näringsverksamhet eller annan införing i företagsinteckningsregistret på grund av föreskrift i denna lag eller annan författning (inskrivningsärenden) handläggs av en för landet gemensam inskrivningsmyndighet. Regeringen bestämmer vilken myndighet som skall vara inskrivningsmyndighet. Inskrivningsmyndighetenförestås av en inskrivningsdomare som skall vara lagfaren. (Jfr3 kap. 2§ i utredningens förslag.) Paragrafen,som ersätter 16 § första stycket FL, har en motsvarighet i 19 kap. I och 2 §§JB (jfr 2 och 25 §§ sjölagen). Skälen för att gå över till en ordning med enför landet gemensam 1983/84:128 67 inskrivningsmyndighethar redovisats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.4). Somjag har anförtdär är avsikten att inskrivningsmyndigheten skall föriäggas till Stockholmstingsrätt. Med"ärenden om inteckning i näringsverksamhet" avses främst ärenden ommeddelande av företagsinteckning men även sådana ärenden som kan förekomma omolika inteckningsålgärder enligt 14-18§§. Med "annan införing" avsesbl. a. de anteckningar som regleras i 21 §. 3 §För behandlingen av inskrivningsärenden gäller bestämmelserna om tvistemål i i tillämpliga delar, i den mån inte något annat följer av denna lag. Ansökningaroch anmälningar i inskrivningsärenden skall vara skriftliga. (Jfr3 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafensaknar motsvarighet i FL. Förstastycket innehåller en bestämmelse som gör tvislemålsreglerna i rättegångsbalkensubsidiärt tillämpliga i inskrivningsärenden på samma sätl som är fallet ifaslighetsrättsliga inskrivningsärenden (jfr 19 kap. 3§ andra stycket JB). Iandra stycket ställs i överensstämmelse med utredningens förslag upp ett kravpå skriftlighet som avviker från vad som gäller enligt FL och JB. Ett krav påskriftlighet gäller däremot enligt 30 § första stycket sjölagen i fråga omsjörättsliga registerärenden. Redan nu torde det vara ovanligt alt ansökningareller anmälningar i ärenden angående företagsinteckning görs muntligen. Jagdelar utredningens uppfattning att det är naturligt med ett generellt krav påskriftlighel när inskrivningsärendena handläggs av en för landet gemensaminskrivningsmyndighet. 4 §Inskrivningsärenden tas upp på en inskrivningsdag. Inskrivningsdag hålls varie måndag, tisdag, som inte är helgdag. Lika med helgdag anses , och nyårsafton. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan förordna att en inskrivningsdag skall ställas in, om det finns särskilda skäl till det. Enansökan eller anmälan som har kommit in en viss dag ansesgjord på nästföljande inskrivningsdag. (Jfr3 kap. 4§ i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 25 § FL (se även 21 a § företagsinteckningsförord-ningen, 1966:455)och innehåller en grundläggande bestämmelse som knyter ett inskrivningsärendeoch dess handläggning till en viss inskrivningsdag. Paragrafen har en vissmotsvarighet i 19 kap. 5§ JB (se även 3§ kungörelsen, 1971:748, medtillämpningsföreskrifter för inskrivningsväsendet enligt jordabalken) samt i4§ lagen om inskrivningsregister (se även 15 § inskrivningsregisterkungörelsen,1974:1061) och i 25 § sjölagen. Prop.1983/84:128 68 Liksomf n. skall handläggningen av inskrivningsärenden vara knuten fill bestämdainskrivningsdagar (s.k. intermittent handläggning). Detta system fillämpas äveni fråga om inskrivningsärenden enligt JB och sjölagen. Ett inskrivningsärendeskall alltså tas upp på en viss inskrivningsdag. Enligt gällande rätt hållsinskrivningsdag en gång . Förevarande paragraf innebär däremoi attinskrivningsdag i princip skall hållas varje arbetsdag. Denna ordning innebären anpassning till vad som gäller i fråga om det databaseradeinskrivningsväsendet enligt lagen om inskrivningsregister Ofr prop. 1973:13 s.42) och enligt sjölagen. Iöverensstämmelse med vad som gäller enligt 4 § lagen om inskrivningsregisterger förevarande paragraf regeringen en möjlighet att förordna att eninskrivningsdag skaU ställas in, om det finns särskilda skäl till det. Sådanasärskilda skäl kan vara att en inskrivningsdag infaller i anslutning till enstörre helg eller då tjänstgöringsfrihet kan erhållas under villkoratt tjänstetiden arbetas in i förväg (jfr prop. 1973:13 s. 56). 5 §Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över inskrivningsärende na. Handlingarna i sådana ärenden förs samman i akter. Harsökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller förklaring av betydelse förärendets prövning eller har en särskild utredning gjorts i ärendet, skall dettaantecknas i akten. I akten tas även upp förelägganden och andra beslut som inteskall föras in i företagsinteckningsregistret. (Jfr3 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 26 och 27 §§ FL (se även 19 kap. 6 och 7 §§ JB). Enligt14§ företagsinteckningsförordningen tillämpas f.n. ett s.k. real-aktssystem sominnebär att handlingarna i nya ärenden sorteras in i en för resp. näringsidkareupplagd akt. Utredningen förordar en övergång till ett sådant system medkronologiska akter som tillämpas inom del fastighetsrättsligainskrivningsväsendet. Denna fråga kommer jag att ta upp senare när jag anmälerfrågan om fillämpningsföreskrifter till den nya lagen. 6 §Om det är nödvändigt för utredningen, får ett inskrivningsärende skjutas upp till en senare inskrivningsdag. Detta gäller dock inte om ärendet avser en ansökan som bör avslås. Omett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas alt lägga fram den utredning sombehövs. Ansökningen får förklaras förfallen, om sökanden inte följerföreläggandet. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om detta. Ettinskrivningsärende får vidare skjutas upp fill en senare inskrivningsdag, omärendet med hänsyn till beskaffenhet eller omfattning inte lämpligen kanprövas . Ett ärende som har skjutits upp av denna anledning skall tasupp till prövning senast på femte inskrivningsdagen efter den inskrivningsdagdå ansökningen gjordes. (Jfr3 kap. 6§ i utredningens förslag.) Förstaoch andra styckena i förevarande paragraf ersätter 18 § andra stycket FL (seäven 19 kap. 9§ andra stycket JB). 1983/84:128 69 enligtdessa bestämmelser ger inskrivningsmyndigheten en möjlighet att i oklarasituationer skaffa sig underlag för bedömning av om något av avslagsfallenföreligger. Uppskovsinsfitutet behöver i och för sig inte hindra attofullständiga ärenden kompletteras under hand. På det sättet kan brister oftabotas på ett smidigt sätt. Utrymmet för sådana kompletteringar är emellertidbegränsat med hänsyn till den korta tid som står till förfogande i ett systemmed endagsinlervall. Ettuppskov får inte avse obestämd fid utan måste gälla till en viss angiveninskrivningsdag. Sökanden bör alltså föreläggas att komplettera utredningensenast denna dag. Etttänkbart uppskovsfall är att en inteckning söks i en viss såsomnäringsverksamhet betecknad verksamhet men det kan sättas i fråga omverksamheten inte i stället innebär utövande av tjänst. Tillskillnad från vad som gäller enligt JB kan föreläggandet inle gå ut på altsökanden skall förebringa utredningen vid inställelse hos myndigheten. Det äralltså endasl skriftlig utredning som sökanden kan föreläggas atl prestera. Omsökanden inte efterkommer ett föreläggande att komplettera utredningen fårinskrivningsmyndigheten förklara ansökningen förfallen. Enligt JB kan ettkompletteringsfördäggande förenas med vite. Jag delar emellertid utredningensuppfattning att det inte finns behov av en motsvarande möjlighet i förevarandelag. Jagvill erinra om all företrädesrätten i förhållande till andra förelagsinteckningarräknas från ansökningsdagen, då det är fråga om en inteckningsansökan som blirföremål för ett beslut om uppskov men som sedermera bifalls (se 3 kap. 3 §). Tredjestycket saknar motsvarighet i FL. Del motsvarar 5 § lagen ominskrivningsregister (se prop. 1973:13 s. 44 och 57). Avsikten med förevarandeuppskovsbestämmelser är all del slutliga godkännandet av en inskrivningsdaginte skall behöva fördröjas därför alt beslut inte har fattals i samtligaärenden. ges alltså en möjlighet all skaffa rådrum senare inskrivningsdag för att överväga ett särskilt kompliceratinskrivningsärende. Uppskov får inte ske än till femteinskrivningsdagen efter den då ansökningen gjordes. Enligt22 kap. 4 § JB kan en ansökan om inteckning i fast egendom under vissa ilagrummet angivna föratsältningar förklaras vilande. Detta innebär allbehandlingen av ärendet uppskjuts . Enligt min mening finns detinte något motsvarande behov av atl kunna skjuta upp ell ärende omföretagsinteckning på obestämd lid. Förevarande lag innehåller alltså intenågra bestämmelser om vilandeförklaring som motsvarar 22 kap. 4 § JB. 7§ Beslut skall föras in i företagsinteckningsregistret, om beslutet innebäratl en ansökan i inskrivningsärende bifalls, avslås eller förklaras förfal- Prop.1983/84:128 70 leneller atl ett ärende skjuts upp. Skälen för beslutet skall antecknas i akteneller i dagboken, om beslutet innebär att ansökningen inte bifalls. Beslutsom skall föras in i registret meddelas genom införandel och skall anses ha delinnehåll som framgår av registret. (Jfr3 kap. 7 § i utredningens förslag.) Förstastycket ersätter 28 § första stycket FL. Det är väsenfligt att registret genastger besked om ett nytt ärende, även om det inle kan slutligt avgöras sammainskrivningsdag. Därför skall också uppskovsbeslut föras in i registret. Andrabeslut i inskrivningsärenden, t. ex. beslut om föreläggande eller omavvisning, skall däremot inte föras in i registret utan enligt 5 § andrastycket tas upp i akten. Införingen i registret kommer normalt att ugöra helabeslutet i ärendet. I fråga om beslut som innebär bifall behöver skälen överhuvud tagel inte redovisas. Innebär beslutet alt ansökan inte bifalls, skallskälen antecknas. Av handläggningstekniska skäl har det ansetts prakfiskt atlinskrivningsmyndigheten får välja mellan all anteckna skälen i akten eller idagboken. Andrastycket, som saknar motsvarighet i FL, reglerar frågan om registrets vitsord iförhållande till de handlingar som ligger till grand för införing och till vadsom i övrigt har förekommit i ärendet. Registret bör i likhet med vad som iregel gäller inom inskrivningsväsendet i övrigt ha ett självständigt vitsord(jfr 19 kap. 12 § första stycket JB och 6 § lagen om inskrivningsregister).Införingen i registret skall alltså utgöra den enda form i vilken det avmyndigheten fattade beslutet framträder utåt. I enlighet härmed föreskrivs iförevarande stycke att beslut i ett inskrivningsärende som skall föras in iregistret meddelas genom införandet och skall anses ha del innehåll som framgårav registret. Det innehåll som åsyftas är innehållet i registret sådant detframgår i införingsögonblicket. Beslutet får rättsverkan från utgången av deninskrivningsdag till vilken det hänför sig. Jagkommer att senare anmäla frågan om de tillämpningsföreskrifter som behövs bl.a. om dokumentation av inskrivningarnas innehåll och om avförande avinskrivningar ur registret. 8§ Om ett beslut i inskrivningsärende har gått emot sökanden eller någon annansom har hörts i ärendet, skall denne genast underrättas om beslutet. Iunderrättelsen skall anges de skäl för beslutet som har antecknats i akteneller i dagboken och vad den som vill överklaga beslutet har atl iaktta. (Jfr3 kap. 8 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 28 § andra stycket andra meningen FL (se även 19 kap. 13 § JB). Ettsyfte med bestämmelsen är att förebygga att vederbörande försitterbesvärstiden. En underrättelse bör ges inte bara om beslut varigenom en ansökanha avslagits eller förklarats förfallen utan också om beslut om uppskov. Omsökanden har anlitat ombud, skall underrättelsen Prop.1983/84:128 71 sändastill ombudet i stället för till sökanden personligen enligt de regler somgäller beträffande ombud i rättegång. 9 §Om ett inskrivningsärende enligt beslut av högre rätl skall tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet har kommit myndigheten till hända. (Jfr3 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 35 § FL (se även 19 kap. 15 § JB och 29 § fjärde stycket sjölagen).Förevarande paragraf innebär att ärendet skall återupptas genast, om beslutetnår myndigheten under en löpande inskrivningsdag, och annars på nästainskrivningsdag. En föralsättning är alt den högre rättens beslut har vunnitlaga kraft. Idetta sammanhang vill jag framhålla atl en högre rätl aldrig kan bevilja eninskrivning utan i stället skall återförvisa ärendet till inskrivningsmyndighetenför ny handläggning, varvid de omständigheter som då föreligger får beaktas avmyndigbeten. 10 §En ansökan om företagsinleckning skall göras av näringsidkaren. Ansökningen skall innehålla uppgift om det belopp i svenskt mynt på vilket inteckningen skall lyda. Om inteckningen skall begränsas enligt 3 kap. 1 § andra stycket, skall den avsedda begränsningen anges i ansökningen. Sökandenskall lämna styrkt uppgift om namn och person- eller organisationsnummer. Ärsökanden elt dödsbo skall den avlidnes personnummer anges. (Jfr3 kap. 10 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 7, 8 och 17 §§ FL (se även 22 kap. 2 § JB). Som har berörts i denallmänna motiveringen (se avsnitt 2.5) får nu gällande bestämmelser om s. k.driftsbevis inle någon motsvarighet i den nya lagen. Av3 § andra stycket framgår all ansökan skall vara skriftlig. Utredningen harförutsatt atl särskilda blanketter kommer atl utarbetas för inteckningsansökningar.Jag kommer att senare ta upp denna fråga. Iförsta stycket föreskrivs fill en början atl en företagsinleckning skall sökasav näringsidkaren. En inteckningsansökan av någon annan än näringsidkarenskall följaktligen avslås. Drivs verksamheten av flera näringsidkare som inteverkar i handelsbolag eller någon annan sammanslutning med egen rättskapacitet,måsle inleckningsansökningen göras av alla näringsidkarna. I ett partrederitorde emellertid huvudredaren till följd av bestämmelserna i 42 § sjölagen varabehörig att söka inteckning i rederiverksamheten. Däremot torde inte dennabehörighet omfatta en rätt för huvudredaren alt utan särskilt bemyndigande ävenupplåta företagshypotek. 1983/84:128 72 Ansökningenskall innehålla uppgift om det belopp som inteckningen skall lyda på ochbeloppet skall anges i svenskt mynt (jfr 7 § FL). Detta innebär attinteckningen inte får fastställas i utländsk valuta. Beloppet skall vidare varafulh fixerat i inleckningsansökningen. Man kan således inte bestämma beloppet irelation till ett indextal. Inteckningen får inte heller avse ränta påkapitalbeloppet (jfr 7 § FL). Omen ansökan inte innehåller någon begäran om begränsning av inteckningen pånågot av de sätt som anges i 3 kap. 1 § andra stycket får den utan vidare ansesavse inteckning i all näringsverksamhet som näringsidkaren utövar här i landet.Som framgår av första stycket tredje meningen i förevarande paragraf skallalltså vaije begränsning av inteckningen uttryckligen anges i ansökningen. Iandra stycket lämnas föreskrifter som berör identifieringen av näringsidkaren.En sökande som är enskild näringsidkare eller dödsbo skall alltså lämna styrktuppgift om namn och personnummer. För dödsboets del blir det fråga om denavlidnes namn och personnummer. För annan juridisk person än dödsbo skallstyrkt uppgift lämnas om namn och organisationsnummer. VarkenJB eller sjölagen innehåller bestämmelser om att sökanden skall uppge person-eller organisationsnummer. Däremot följer av fillämpnings-föreskriftema inomresp. område att uppgifter härom skall lämnas i vissa fall. Något krav på attuppgifterna skall styrkas uppställs däremot inte. Vid inteckning inäringsverksamhet har emellertid uppgifterna om sökandens identitetsnummer enlångt större betydelse än vad de har då del gäller fast egendom och skepp. I desenare fallen utgörs nämligen inteckningsenhelen av fastigheten resp. skeppet,som identifieras genom registernummer, och uppgifter om sökandens idenfitet haralltså ingen betydelse för intecknings-enhetens identifiering. När det gällerinteckning i näringsverksamhet utgör däremot näringsidkarens identitet ochdärmed också hans idenfitetsnum-mer det främsta momentet vidinteckningsenhetens individualisering. Härtill kommer att identitetsnumretskall utgöra registerbeteckning i företagsinteckningsregistret. Uppgifternaom namn och nummer bör lämpligen styrkas genom personbevis resp.registreringsbevis. Registreringsbevis behövs också för attinskrivningsmyndigheten skall kunna kontrollera att ansökan gjorts av behörigafirmatecknare. Kravetpå organisationsnummer enligt andra stycket avser alla juridiska personer utomdödsbon och är alltså inte begränsat fill sådana som redan harorganisationsnummer. En juridisk person som saknar organisationsnummer måstealltså se till atl få ett sådant nummer fastställt innan den kan inteckna sinverksamhet. Bestämmelserom organisationsnummer finns i lagen (1974:174) om idenlitetsbeleckning förjuridiska personer m.fl. Organisationsnummer kan fastställas för alla juridiskapersoner (utom konkursbo), inklusive dödsbo, samt för partrederi och ufiändsktföretags filial i . Prop.1983/84:128 73 skall registerbeteckningen för dödsbo ochpartrederi vara den avlidnes resp. partredarnas personnummer. Det bör dock intemöta något hinder mot att dessutom registrera det organisationsnummer som kanha fastställts för dödsboet eller partrederiet. kan med vederbörligt tillstånd idka näringsverksamhet här ilandet och denna verksamhet kan också intecknas här (se NJA 1971 s. 417). Deutländska företagens filialer i har i regel egna organisationsnummer.Men en filial är inle något självständigt rättssubjekt och det är intefilialens utan det utländska rättssubjektets verksamhet här som intecknas. Avpraktiska skäl lär man dock få acceptera alt det utländska företagetidentifieras genom filialens organisafionsnummer. 11§ En ansökan om företagsinteckning skall avslås, om 1. vad som gäller enligt 3 § andrastycket eller 10 § inte har iakttagits, 2. den verksamhet ansökningenavser uppenbarligen inte kan intecknas, 3. ansökningen strider mot 3 kap.1 eller 2 §, 4. sökanden eller, om inteckningensöks av flera, någon av sökandena är i konkurs eller försätts i konkurs sammainskrivningsdag som inteckningen söks. (Jfr3 kap. 11 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 18 § första stycket FL (se även 22 kap. 3 § JB). I paragrafen räknasunder fyra punkter upp de fall då en inteckningsansökan skall avslås, antingenomedelbart eller efter uppskov enligt 6 §. Förstapunkten föreskriver avslag på en inleckningsansökan dels närskriftlighetskravel i 3 § andra stycket inte har iakttagits, dels när kraven i10 § inte är uppfyllda, t. ex. genom att styrkt uppgift om namn och person-dierorganisationsnummer inte har lämnats. Andrapunkten föreskriver avslag på en inteckningsansökan, om näringsidkaren sökerinteckning i en viss specificerad verksamhet och denna är av sådan karaktär atlden uppenbarligen inle kan intecknas. Som exempel kan nämnas alt verksamheteni själva verket innebär utövande av tjänst. Tredjepunkten föreskriver som avslagsgrund att ansökningen strider mot föreskrifternai 3 kap. 1 eller 2 § om omfattningen av den intecknade verksamheten.Ansökningen skall alltså avslås, om t. ex. kongraenskravel i 3 kap. 2 § tredjestycket inte är uppfyllt. Enligtfiärde punkten, som i sak överensstämmer med 18 § första stycket 3 FL, är deten avslagsgrund atl sökanden eller, om inteckningen söks av flera, någon avsökandena är i konkurs eller försätts i konkurs samma inskrivningsdag sominteckningen söks. Om en inteckning skulle beviljas trots konkursen, behållerinteckningen (jfr 18 § tredje stycket FL) och därmed företagshypoteksbrevet singiltighet men en eventuell pantförskrivning blir normalt utan verkan motkonkursboet (jfr prop. B 638). Konkurslagen erbjuder emellerfidnumera en viss möjlighet till Prop.1983/84:128 74 godtrosförvärvi konkursens inledningsskede på grund av rättshandling med gäldenären (se 21 §konkurslagen). Ifråga om en ansökan om inteckning som görs av konkursboet hänvisas till vad somanförts vid 1 kap. 4 §. Fråganom hur inskrivningsmyndigheten skall kunna kontrollera atl företagsinteckninginle meddelas en näringsidkare som är i konkurs kommer att behandlas itillämpningsförordningen. Likalitet som i 18 § FL är uppräkningen av avslagsanledningar i förevarandeparagraf avsedd all vara uttömmande (se prop. 1966: 23 s. 167). Av allmännarättsgrundsatser följer alt en ansökan även i andra fall skall avslås, om detär uppenbart att den är ogiltig. Således bör t. ex. en inteckningsansökan sominte har skrivits under av behörig firmatecknare avslås. Jagdelar utredningens uppfattning att ett näringsförbud formellt sett inte börutgöra hinder mot att företagsinteckning beviljas på ansökan av den som ärunderkastad förbudet. Däremoi torde en sådan ansökan ofta utgöra elt led iutövande av näringsverksamhet och därför kunna medföra ansvar för överträdelseav näringsförbudet. 12 §Om det inte finns något hinder skall företagsinteckning beviljas och företagshypoteksbrev utfärdas på grund av inteckningen. Bestämmelserom utfärdande av nytt hypoteksbrev i stället för hypoteksbrev som har dödatsfinns i lagen (1927: 85) om dödande av förkommen handling. (Jfr3 kap. 12 § i utredningens förslag.) Förstastycket motsvarar 22 kap. 5 § första stycket JB (se även 284 § första stycketsjölagen). Ettalternativ till bifall till en inleckningsansökan enligt förevarande styckeeller till avslag enligt 11 § kan vara ett uppskovsbeslut enligt 6 §. Somjag har utvecklat i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.2) innebärbeviljandet av en företagsinteckning enligt den nya lagen en inskrivning avelt penningbelopp på näringsidkarens upplägg i företagsinteckningsregistret. Imotsats till vad som har gällt enligt FL är det däremoi inte fråga omanteckning i registret av någon fordran. I den nya lagen har följaktligen inleuppiagits någon motsvarighet till bestämmelsen i 9 § första stycket FL angåendetvist om giltigheten av intecknad fordran (se dock 8 § andra stycket ipromulgationslagen). Andrastycket motsvarar 22 kap. 5 § andra stycket JB (se även 284 § andra stycketsjölagen). Hänvisningen avser 10 § lagen om dödande av förkommen handling (sevidare avsnitt 4.10). 13 §En företagsinteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en annan företagsinleckning skall vid inskrivningen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär det. En inteckning som sätts efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. Prop, 1983/84:128 75 (Jfr3 kap. 13 § i utredningens förslag.) Paragrafenersätter 19 § andra stycket FL (se även 22 kap. 6 § JB). Paragrafen, som i saköverensstämmer med gällande räll, utgör elt undantag i förhållande tillhuvudregeln i 3 kap. 3 § att företagsinteckningar som söks på sammainskrivningsdag får samma företrädesrätt. Som framgår av lagtexten tillämpasundantagsregeln endasl om sökanden begär det. 14§ En förelagsinteckning som är begränsad enligt 3 kap. 1 § andra stycket får påansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevetsinnehavare utsträckas till att omfatta ytterligare verksamhet (utsträckning).För en sådan ansökan gäller i fillämpliga delar bestämmelserna angående ansökanom inteckning. (Jfr3 kap. 14 § i utredningens förslag.) Paragrafenreglerar det fallet att näringsidkaren önskar atl en företagsinleckning skalländras till att omfatta ytterligare verksamhet (utsträckning). Institutetinteckning till ytterligare säkerhet är inte reglerat i FL men i förarbetenaförutsätts att en sådan utsträckning skall kunna förekomma (se prop. Innan JB trädde i kraft ansågs inteckning till ytterligare säkerhetkunna ske i fråga om fast egendom utan särskilt stöd iinskrivningslagstiftningen.