prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — Högskolan för läramt-bildning iStockholm (1982). STUDIER AV DAGHEMSKLIMAT OCH DESS EFFEKTER PÅ BARNSSOCIALA OCH EMOTIONELLA UTVECKLING Syfte: att beskriva vilka variationer i uppfostringsklimatsom förekommer inom en kommun och hur de påverkar barnens sociala ochemotionella beteende. Följandefrågeställningar studeras; Förekommer samstämmiga uppfost-ringsattityder pådaghem? Åtföljs de av överensstämmande handlingsmönster? Vilka faktorer hardet största inflytandet på ett daghems klimat? Hur stabilt är det? Hur påverkasbarngruppens beleende inom olika klimallyper? STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER: , pedagogiska inslitutionen, , 581 83Linköping Delegationen för social forskning. Rädda barnen arbetsrapporter; 1. Projektbeskrivning (jan. 1981), 2. Klimatsludier, enlitteraturgenomgång (nov. 1981), 3. Mätinstrument och förundersökningar (jan.1982). ARBETSLIVET OCH BARNEN: DELSTUDIEN BARN SOM ARBETE Projektet avser alt studera hur arbetslivets förhållandenpåverkar barns och ungdomars uppväxtvillkor. Tyngdpunkten är lagd päföräldrarnas arbetsvillkor och hur dessa sammanhänger med barnens villkor. Enutgångspunkt är alt del finns problem för barnen som delvis hänger samman medarbetslivels förhållanden. Projektet avser att koppla samman kunskap omfaktorer i arbetslivet och se på dessa faktorer och förhällanden ur ettbarnperspektiv. Arbetslivscenirum, Box 5606, 114 86 RutHammarström, Arbetslivscenirum, Box STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: 5606, 114 86 ATT SKILJA BARN OCH FÖRÄLDRAR Ett av de svåraste slag av ärendelyper som socialarbetarehar att arbeta med och fatta beslut i är omhändertagande av barn och ungdomaroch placering av dessa utanför deras hem. Kunskaperna är f.n.otillfredsställandeom hur dessa ärenden skall förberedas, genomföras och följas upp sä attbarnens, de biologiska föräldrarnas, familjehemmets och socialarbetarnas behovtillgodoses. Projektetssyfte är därför att ta fram dessa kunskaper och med utgångspunkt från dessautarbeta förbättringar i handläggningen av omhändertagandeärenden. Del ärsocialarbetarens roll som fokuseras i projektet. STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM: Institutionenför socialt arbete, SocionomIngrid Claezon, , , 901 87 Umeå1981 1984 Delegationenför social forskning Rapport 1. Fakta, forskning och föreställningar om foslerbarnsvård Rapport 2.Kodschema för karlläggning av handläggningen av barnavårdsärenden Huvudsyfte 1 är alt ge ökad kunskap om konsekvenserna avomhändertagandet av barn enligt barnavårdslag/lagen med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU). Undersökningen innebär uppföljning av 85 barn i Malmösom placerats utom hemmet 1/3 1981-15/5 1982. Huvudsyfte2 är att ge vägande bidrag till utveckling av det sociala arbetet inom den"tunga" barnomsorgen. STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Institutionenför socialt arbete, ProfessorBengt , , , 901 87Umeå 1980 1985 Delegationenför social forskning Ett antal rapporter i Skås rapportserie. Barn i kris. om barn och separation. AWE/Gebers 1981. 9 1983/84 I saml. Syftetmed projektet har varit att försöka nå ökad kunskap om hur värderingar och meningssiruktureråterskapas från generation till geneiation. För att belysa detta syfte harföljande problemställningar preciserats: Den första frågan är hur barnsföreställningsvärld ser ut med avseende pä förhållanden som sammanhänger med arbeleloch dess funktion i samhället. Den andra frågan rör relationen barnsföreställningsvärld och familjens sociala position i samhället. Till sistaktualiseras frågan om vilka pedagogiska konsekvenser eventuella olikheter iföreställningsvärld får för barnets möte med den omvärld som förskolan ochskolan representerar. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: Högskolan för lärarutbildning, Psykolog , pedagogiska institutionen. Högskolan förlärarutbildning, Box 34102, 100 26 1976 1983 Vissabidrag från och humanis-tisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådetDahlberg, G., , K. (1980). Att lära sig uppfatta omvärlden - om barnsoch ungdomars föreställningar om arbele och arbetsdelning - presenterat vidsymposiet; Forskning kring innehållei i skolans ämnen och läroplanen, Särö1980. Skr.1983/84:11 119 BARNS SOCIALA UTVECKLING I FAMILJER DÄR FADERN ÄR FÖRÄLDRALEDIGRESP. När man jämför den tidiga mamma-barn ochpappa-barnrelationen är det svårt att veta vad evenluella skillnader orsakasav. Vi vet sålunda inte om pappans uppförande beror på att han är man eller pådet faktum alt han p.g.a. förvärvsarbete fårbegränsad kontakt med sitt barn. Vi avsåg att studera detta genom all jämföra föräldra-barnrelationeni familjer där pappan förvärvsarbetar och mamman är hemma och tar hand om barnet med familjer där mannen är pappaledig och tarhuvudansvaret för barnet medan mamman förvärvsarbetar. Vi ställde följande frågor; 1 uppför sig föräldrarna likagentemot sina barn i de båda grupperna; 2 skulle barnens bindning tillföräldrarna vara olika i grupperna; 3 skulle barnen föredra att varatillsammans med den av föräldrarna som var hemma och log hand om barnet. PROJEKTLEDARE: Fil.dr. KONTAKTPERSON: Fil.dr. , institufionen förpsykologi, . Box 14158, 400 20 RAPPORTER MM: Frödi, A.M., Lamb, M.E., , C.P. &Frödi, M.: Father - mother - infant inleraction in Iraditional and nontraditionalSwedish families: a longiiudinal sludy. Allernalive Lifestyles, 1982. 1983/84:11 120 Jämföra levnadsförhållanden för ensamboende resp.sammanboende vårdnadshavare och deras barn. Studera hur separerade/frånskildaföräldrar har löst frågor om umgänge, underhåll och vårdnad och hur detta kanantas påverka de gemensamma barnen. KONTAKTPERSON; PrefektLeif , arbete, , 901 87 RAPPORTER MM: Ensamförälder 1980. Ds S 1981:18, Liber förtag. FAMILJESTÖD OCH UTVECKLING - EN LONGITUDINELL, EKOLOGISKSTUDIE AV FAMILJER MED BARN I FÖRSKOLE-OCH LÅGSTADIEÅREN (FAST-PROJEKTET) Forskningsprojektetshuvudsyfte är att i ett internationellt perspektiv undersöka olika familjestödssystemsmöjligheter att öka föräldrars förutsättningar att utvecklas i sina olikaroller sedda mol bakgrund av hindrande faktorer i samhället, och möjligheteratt skapa förutsättningar för ulveckling av barns förmåga alt fungera i olikasociala situationer. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: Pedagogiska instiiutionen, Högskolan för lärarutbildning, Institutionenför praktisk pedagogik, Professor , fil.dr. Professor , Högskolan förlärarutbildning. Box 34103, 100 26 , fil.dr. ,, , Box 1010, 431 26Mölndal 1977 1985 , , delegationenför social forskning , B-E. (1977): Familjeslöd och utveckling.Forskningspromemoria. Rapport nr 5 från pedagogiska institufionen.Lärarhögskolan i . (1978): Det informella socialanätverket som familjestödjande funktion. Teoretiska utgångspunkter och metodbeskrivning,rapport nr 80 från instiiutionen för praktisk pedagogik, . Skr.1983/84:11 122 PSYKOBIOLOGISKA STRESSREAKTIONER HOS FÖRSKOLEBARN Mot bakgrund av våra preliminära resultat är avsikten atti ett longitudinellt projekl studera samspelet mellan beteendemönster och psykofysiolo-giskaktivering hos pojkar och flickor i . Undersökningarnasyftar lill att klarlägga i vilken utsträckning som olika situationskrav ochbeteenden bidrar till könsrelaterade skillnader i psykobiologiska stressreaktioner.Skillnader mellan könen i sociala och fysiska belastningsfaktorer underbarndomen kan vara en vikiig bidragande faktor till de könsdifferenser istress- och anpassningsmönster som vi finner hos vuxna och kan anlas vara avbetydelse för skillnader i psyki.sk och fysisk hälsa mellan könen. INSTITUTION: , instiiutionen för psykiatri och psykologi, institulel KONTAKTPERSON: Docent , psykologiskainstitutionen, , 106 91 UTVECKLINGEN AV SOCIAL FÖRSTÅELSE HOS BARN Projektets syfte är att utföra en serie undersökningarrörande utvecklingen av social förståelse hos barn i åldern 4 till 11 år.Frågeställningen gäller hur barn strukturerar, från kunskapsmässig synvinkel,den sociala situationen dvs. på vilket sätt de uppfattar sociala handlingar,emotioner och avsikter hos andra personer och hur de relaterar dessa lillpsykologiska och/eller siiualionella krafter med hänsyn lill vad orsakar vad. INSTITUTION; Psykologiska inslitutionen. PROJEKTLEDARE: Fil.kand. KONTAKTPERSON: Fil.kand. Gärdar , psykologiska institufionen,, Paradisg. 5, 223 50 ANSLAGSGIVARE; Bidrag för ograderade forskare, RAPPORTER MM: , G.G. : The child as an ofSocial Situation, Bulletin, , 1982, 22,9. HEMMET - FÖRSKOLAN OCH FÖRÄLDRAKONTAKTEN - att beskrivatamburkontakten mellan föräldrar och personal i förskolan - att undersöka karakteristikahos barnens uppväxtvillkor samt hos olika förskolor och avdelningar -att relatera olika karakteristika till själva tamburkonlakten,dvs. den vardagliga inleraktionen hem - förskola - ellerhålla ett dataunderlag för vidare analyser om förskolan STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , pedagogiska institutionen, Box 2109, 750 02 , M., m.fl. författare (1981/82): Hemmet -förskolan och tamburkontakten. Rapport nr 1 från Styrelsen för Uppsalahögskoleregion, m.fl. rapporter. Projektetssyfte var all analysera problem i samband med nya former för frifidshem. En uppföljninggjordes av försök med skolintegrerad fritidsverksamhet för barn i åldern 7-12år. Särskilt studerades verksamhetens effekter på den kommunala organisationen,föreningslivets och de långsiktiga konsekvenserna ur barnens synpunkt. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON; STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Insfitufionen för sociologi, . , , KarlJohansgatan 27 A-B, 414 59 1976 1981 (allmänna arvsfonden) socialisation, Del nya fritidshemmel i teori och praktik (akad. )Liber Läromedel 1981, m.fl. rapporter. FRITIDSHEMMETS ORGANISATION OCH VERKSAMHET (FOV) Projektets syfte var att beskriva och analyseraorganisatoriska modeller, verksamhetens uppläggning och innehåll, personella insalserm.m. samt att relatera detla till målsättningar på olika nivåer och till reellaeller förväntade effekter för barn, personal, föräldrar. Underandra halvan av 70-talel fördes på olika nivåer i samhället en diskussion omolika typer av fritidshem samt gjordes försök med nya modeller för fritidshem.Detta föranledde att projektarbetet efterhand koncentrerades på att studeraolika typer av fritidshem. Huvudfrågeslällningarna gällde: Barngruppenssammansättning, personalgruppens sammansättning, personalens arbetstrivsel,inställning lill sin ulbildning, uppfattning om samarbete och om skolanssamlade skoldag, fritidshemmets pedagogiska och sociala funktioner m.m. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM; SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM; PsykologBjörn Flising, psykolog , inslitutionen för praktisk pedagogik,. Box 1010, 431 26 (allmänna arvsfonden) FOV nr 1-8, bl.a. Flising, B.: Barnomsorg för 7-12-åringar.Institutionen och barngruppen. , Göteborgsuniversitet, rappori nr 100, 1981. , I.; Barnomsorg för 7-12-åringar.Personalen på institutionerna. Institufionen för praktisk pedagogik, Göteborgsuniversitet, rapport nr 101, 1981. Skr.1983/84:11 125 FRITIDSHEMMETS ROLL I BARNETS LIVSSITUATION (FRIB) Projektet syftar till att ge ökad kunskap om 7-12-åringarslivssituation och speciellt vad fritidshemmet betyder för de barn som har platsdär. Projektels cenlrala frågeställningar är: Vilka barn går på fritidshem, hur ser deras livssituationut? Vad betyder fritidshemmet ur tillsyns-, omsorgs- ochpedagogiskt perspektiv för de barn som är där? Hur ser livssituationen ut för olika grupper av barn, sominte går på fritidshem? Vad händer , då det "vanliga"fritidshemmet oftast inte längre erbjuder lillsyn, omsorg, stöd och stimulans? INSTITUTION: Insfitutionen för praktisk pedagogik, PROJEKTLEDARE: Psykolog , psykolog KONTAKTPERSON; Psykolog , psykolog , inslitutionen för praktisk pedagogik, . Box1010, 431 26 ANSLAGSGIVARE: Delegafionen för social forskning Skr.1983/84:11 126 UTVIDGAT FRITIDSHEM VID VÄTTNEDALSSKOLAN I (UTVÄG) Syftet med projektet är alt studera en öppenfritidshemsverksamhet, som är belägen i nära anslutning lill skola.Frågeställningar för arbetet är: - Vilkamöjligheter finns i organisationsformen "öppet fritidshem" vad gällersamverkan med skolan och övrig närmiljö? - Hur används delöppna fritidshemmets resurser? - Hur påverkasverksamheten i den inskrivna barngruppen av den öppna verksamheten och vice versa? PROJEKTLEDARE: Psykolog , psykologBjörn Flising KONTAKTPERSON: Psykolog , psykolog ,, . Box 1010, 431 26Mölndal Skr.1983/84:11 127 UTVÄRDERING AV FÖRSÖK MED NYA ARBETSFORMER VIDFRITIDSHEMMET FANTASIA Projektets syfte var att studera genomförande och effekierav försök med nya arbetsformer vid ett fritidshem (Fantasia) på iGöteborg. Försöksverksamheten syftade lill att utveckla former föroch innehåll i verksamheten vid ett stort fritidshem med tre samverkandeavdelningar. I stället för vanliga avdelningar delades inslitutionen in iaktivitetsstationer, "verkstäder" för textil, trä och keramik, drama.Dessutom betonades föräldrasamverkan och fritidshemmets roll som resurs inärmiljön. Ytterligare ett syfle var alt fördela föreståndaransvaret på helapersonalgruppen samt att personalen skulle turas om på olika arbetsuppgifter. INSTITUTION: Inslitutionen för praktisk pedagogik, PROJEKTLEDARE: Metodiklärare , psykologBjörn Flising KONTAKTPERSON: Melodiklärare ,, Box 1010, 431 26 RAPPORTER MM: Anevret, M.: Frifidshemmet Fantasia, utvärde- ring av ett försök med nya arbetsformer. Institutionenför praktisk pedagogik, , uppsats nr 73, 1982. 1983/84:11 128 UTVÄRDERING AV FÖRSÖK MED UTVIDGAT FRITIDSHEM I Projektets syfle var alt studera genomförande och effekterav försök med utvidgat fritidshem i Hammerö-området i . I modellen för utvidgat fritidshem ingår hemvist förinskrivna barn saml aktiviteter för både inskrivna och icke inskrivna barn.Detta kräver samverkan med skola, fritidsförvaltning, kulturnämnd ochföreningsliv. Frågeställningarna koncentrerades på hur hemvistet skiljdesig från "vanligt" fritidshem, hur samverkan utformades samt barnensdeltagande i aktiviteter och vad de tyckte om dem. INSTITUTION; Institufionen för praktisk pedagogik, PROJEKTLEDARE; Psykolog , psykolog KONTAKTPERSON: Psykolog , psykolog , , . Box1010, 431 26 RAPPORTER MM: Flising, B., , I: Hammeröförsöket.Utvärdering av ett försök med utvidgat fritidshem i . Institutionenför praktisk pedagogik, , rapport nr 83, 1978. 1983/84:11 129 UTVÄRDERINGAV FÖRSÖK MED UTVIDGAT FRITIDSHEM VID BÄCKAGÅRDSSKOLAN I Projektetssyfte var att beskriva genomförandel och effekterna av försöksverksamhet medutvidgat fritidshem vid i samt att diskutera deeventuella problem som uppstod inom och i samband med försöket. Utvidgat fritidshem innbärall fritidshemmet utöver omsorgen om de inskrivna barnen också skall erbjudaaktiviteter för ett slörre anlal barn (t .ex. barnen i en låg- ochmellanstadieskola). För att kunna göra detta krävs tillgång till lokaler, extrapersonalresurser, samarbete med skola, fritidsförvaltning, kulturnämnd. INSTITUTION: Institufionenför praktisk pedagogik, PROJEKTLEDARE: Psykolog , psykolog KONTAKTPERSON;Psykolog , psykolog , inslitutionen för praktiskpedagogik, , Box 1010, 431 26 RAPPORTERMM: Flising,B., , I.: Utvärdering av försöksverksamheten med utvidgatfritidshem i Halm-siad, , 1978. Skr.1983/84:11 130 Regeringens skrivelse ................................................... ........ 1 Skrivelsenshuvudsakliga innehåll ............................... ........ 1 Utdragurprotokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning................................................................... ........ 2 2 Föredragandensöverväganden ............................. ........ 3 2.1 Forsknings- ochförsöksverksamhet inom barnomsorgsområdet 5 2.2 Möten medhuvudmännen ............................... 7 2.3 Någraslutsatser ............................................ 8 2.4 Socialstyrelsensförslag lill plan för forsknings- och försöksverksamhet inombarnomsorgsområdet 9 2.5 Informationtill huvudmännen ........................ ..... 12 3 Hemställan .............................................................. ..... 14 4 Beslut ..................................................................... ..... 14 Bilaga A ........................................................................... 15