prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Målet för programmet Regional ulveckling är att - medspeciell inriktning på frågor som rör induslrins tillväxt och lokalisering -främja en regional utveckling i enlighet med de rikllinjer som ochregeringen har lagt fasl. Medlen alt uppnå målet är regionalpolitiskt stöd i form avlokaliseringsstöd, offertslöd och sysselsällningsslöd samt särskilda insalseri form av information och rådgivning, lokaliseringssamråd med förelag inom denprivata Qänste- och servicesektorn samt projeklverksamhel i syfle atl främjasysselsättningen i de regionalpolifiska stödområdena. I beslut angavs vidare bl.a. dels att enregionalpolitisk enhet inom verkel bör kunna lillföras uppgifter av beredandekarakiär inom länsplaneringen, dels all den del av verkets uiredningsverksamheisom avser regionalpoliliska frågor skall ingå i huvudprogrammel Regional utveckling. Regeringen uppdrog med anledning härav genom beslut den 17novem- 1983/84:135 147 ber1983 åt statens industriverk aU svara för vissa samordningsuppgifter på cenlralmyndighetsnivå avseende analys- och prognosverksamhel m. m. inom ramen förlänsplaneringen. I uppdragel anges vidare att verkel i samverkan med bl. a.länsorgan bör svara för analyser av regionala utvecklingstendenser. Dessautredningsinsatser bör ske med medverkan av den kompetens och med utnylQande avden information som finns inom programmet Utredningsverksamhet. Riksdagenbeslutade om en femårig beslulsram för bl. a. nämnda regionalpoliliskastödformer (prop. 1978/79:112 s. 140, AU 23, rskr 435). Denna ram har riksdagensenare i olika sammanhang beslutat dels atl utöka, dels alt belasla med andrautgifter än vad som ursprungligen avsågs. Gällande beslutsram uppgår till 8221milj. T.o.m. /83 har sammanlagt 3444 milj. kr. ianspråktagits av ramen. Femårsperioden utgår i och med /84. Påriksdagens uppdrag har regeringen fillkallat en parlamentariskt sammansattkommitté (I 1982:05) med uppgift atl utreda det framlida regionalpolitiskastödel till näringslivet. Kommilténs förslag skall redovisas före utgången avaugusti 1984. Iavvaklan på kommitténs förslag har regeringen i årets budgetpropositionföreslagit att medge all den ram för beslut om vissa regionalpolitiskastödformer som jag tidigare nämnl förlängs lill all omfatta även budgetåret1984/85 (prop. 1983/84:100 bil. 14, s. 58). har regeringenföreslagit alt anvisa medel för regional ulveckling över olika anslagför /85 med sammanlagt ca . En slor del av dessamedel avses disponeras av slalens industriverk. Härtill kommer all programmetRegional utveckling hos industriverket under /85 beräknas få enandel av förvaltningskostnader m. m. på 13,9 milj. kr. från anslaget Bl.Statens induslriverk: Förvaltningskostnader. Molbakgrund härav är jag inte nu beredd atl lägga fram förslag om någolflerårsprogram för programmet Regional utveckling hos statens induslriverk. 11.5.1Programmets innehåll i stort Isamband med statsmakternas beslut om verksamheten vid slatens industriverk m.m. (prop. 1982/83:113, NU 39, rskr 376) redovisade jag min syn på mål och medelför SIND;s olika program. Måletför programmet Småföretagsutveckling är atl med inriktning främst på företagmed högsl 200 anställda främja ulvecklingen av ett konkurrenskraftigtnäringsliv som ger möjlighel till ökad och trygg sysselsättning. Insalserna börriktas mot i första hand tillverkande företag - däribland 1983/84:135 148 hantverksföretag- och förelag som tillhandahåller Qänster lill induslrin samt turistföretag. Medlenatl uppnå målet är dels all utöva del slatliga huvudmannaskapet för deregionala utvecklingsfonderna, dels all svara för utveckling och service avgenerellt och övergripande slag gentemot småförelagsseklorn. AvSIND:s nuvarande verksamhetsområden ingår följande i programmel: - Huvudmannaskap för de regionalautvecklingsfonderna, - Viss projektverksamhet, bl.a. isamarbete med organisationer på smäförelagsområdel, - Bidrag lill företagsinriktadfortbildning, - Försöksverksamhet med slöd tillleknikimporl. Jaghar (kap. 5) redogjort för vissa allmänna utgångspunkter för samhällelsinsatser för atl främja småföretagens ulveckling. Dessa förelag kan i hög gradbidra till tillväxt och förnyelse. Denna utveckling kan påskyndas genomslatliga åtgärder för att förbättra förhållandena för bl. a. nyföretagande,teknikbaserade företag och underleverantörer. Genom sådana insatser slimulerasdynamiken och utvecklingsmöjligheterna inom vitala delar av småföretagssektorn. Inomindustridepartementet har upprättats promemorian Småföretagen och denindustriella förnyelsen (bil. 3), som bl.a. belyser småföretagens roll för atlfrämja tillväxten och förnyelsen inom industrin. SINDhar i sitt förslag till treårsprogram redovisal ett antal delprogram inomområdet Småföretagsutveckling, nämligen exportfrämjande och imporlkonkurrerandeinsatser, produktivitets- och lönsamhetshöjande ålgärder, eleklronik- ochdatautnylQande i förelagen, produkt- och marknads-förnyelse,förelagsledningsuibildning, energirådgivning, elablerings- ochtillväxlfrämjande åtgärder samt ulveckling av formerna för kapitalförsörjning.Genomgående för delprogrammen är alt de innehåller olika moment av ulredningar,ulbiidning, informalion och konsultinsatser. Sådanaåtgärder är enligl min mening väl ägnade atl stärka möjligheterna till enpositiv ulveckling av småförelagsseklorn. Åtgärderna bör ha sin nalurliga plalsi SIND:s arbele med småförelagsfrågor och inle minst vad gällerutvecklingsfondernas företagsserviceverksamhet. Ellviktigt inslag i en industripolitik för förnyelse bör vidare vara all SIND:soch de regionala utvecklingsfondernas verksamhel i högre grad än f.n. inriklasmot strategiska insatser i företag med goda utvecklingsmöjligheter. Jagavser alt i del följande mer ulföriigt redovisa min syn på dessa frågor ochmina förslag rörande SIND:s olika insalser inom programmel Småföretagsutveckling.Senare återkommer jag med vissa anslagsfrågor inom detta område (kap.15). Delankommer på regeringen atl inom ramen för programmet Småföre- Prop.1983/84:135 149 lagsutveckling fördela resurserna lill resp. delprogram.Min preliminära beräkning av medelsanvändningen inom programmetSmåföretagsutveckling under /85 framgår av följande lablå.Bidrag från anslaget skall som ges för visst kalenderår. Andel av förvaltningskostnader m. m. De regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m. Strategisk företagsutveckling 36 Övergripande insatser inom småföretagsområdet 9 Utbildningsinsatser inom småföretagssektorn 8 Summa 156,35 milj. kr. 11.5.2 De regionala utvecklingsfoiidernas företagsserviceoch administration m.m. Mitt förslag: SIND bör som svara förmedelsfördelning lill, viss kontroll och uppföljning av samt central servicelill de regionala ulvecklingsfonderna. Det gäller såväl deras förelagsservicesom finansieringsverksamhet. Fondernas verksamhet med förelagsservice börklarare inriktas mot strategiska Qänster för förelag med goda utvecklingsmöjligheter.Medlen bör disponeras från samlingsanslaget Småföretagsutveckling. : SIND har på uppdrag avregeringen sett över utformningen av ulvecklingsfondernas verksamhet medförelagsservice. Utredningsarbetet har skett i nära samråd med bl.a.representanter för fonderna själva. SIND har vid sin kartläggning av nuvarande förhållandenundersökt bl.a. småförelagens behov av service och.utbudet av Qänster för dessaförelag. Del finns enligt kartläggningen ett stort privat ulbud av prakliska,vardagsnära Qänster såsom redovisning, produktionsplanering m. m. SIND betonarviklen av atl fondernas Qänster riktas till utvecklingsbara företag medbelydelse för bl.a. export eller imporikonkurrens, sysselsättning ochfillväxt. Fonderna bör medvetet prioritera initierande, motiverande,"strategiska" Qänster som hjälper företagen med nödvändiga omställningarnär del gäller t.ex. marknads- och produktval. Det privata utbudet av dessaQänster för småförelag är begränsat. Dessa frågor har diskuterats i regeringens s.k.småföretagsdelegation (I 1977:D). Bakgrund och skäl för mitt förslag: Jag har ipropositionen om verksamhelen vid statens industriverk, m.m. (prop.1982/83:113 s. 55-58) redogjort närmare för min syn på SIND:s allmänna roll somhuvudman för uiveck- 1983/84:135 150 lingsfonderna.Jag vill erinra om att frågan om huvudmännens slyrning av fonderna f.n. beredsinom regeringskansliel och au jag efter överläggningar med representanter förlandstingen avser att föreslå regeringen aft lill ålerkomma med enredovisning av denna fråga. Enredogörelse för ulvecklingsfondernas företagsservice lämnades lill riksdagensenasl i propositionen om ålgärder för de små och medelstora förelagen samtinnovationspolifikens inriktning (prop. 1981/82:118 bil. 4 s. 213-216, NU 51,rskr 417). En viklig utgångspunkt är au verksamheten skall kompletterabefinlligl ulbud av rådgivningsQänster till småföretagen. Enligtmin mening utgör denna service åt småföretagen ett viktigt inslag i den riktadeindustripolitiken. Fonderna bör som bedriva allmän informations- ochkontaktverksamhet samt rådgivning och konsultQänster lill enskilda företag inombl.a. nyckelområden som marknadsföring och produktutveckling. Service bör kunnalämnas både till befintliga företag och till personer som avser all etablerasig som företagare. Vidare är det väsentligt alt fonderna, som ,medverkar i projekt - exempelvis sådana som initieras och samordnas av SIND -på områden, som är viktiga för den industriella förnyelsen, såsom eleklronik,produktionsteknik och nyetablering. Vadgäller rådgivningen lill enskilda företag förordar jag dock - i likhel med SIND- en viss kursändring och ytterligare precisering av verksamheten lill sådanaområden där fonderna mer ullalat kan komplettera utbudet från privatakonsulter. Del innebär enligl min mening att fonderna hårdare bör prioriteraQänster som hänger samman med förelagens val av strategier, exempelvis produki-och marknadsval, ägarstruktur osv. På så sätt gynnas den långsiktigautvecklingen av en effekliv och konkurrenskraftig svensk småförelagssektor. Enbetoning bör också läggas på allmän informalion till företag, via t.ex.uppsökande verksamhet, saml på den s.k. kontaktgrossistrollen. Ulbudel avprivala konsultQänster för småföretag är på dessa områden mycket begränsat.Därför är samhällsinsatser av den lyp fonderna representerar av stor belydelse. Dennainriklning av företagsserviceverksamheten kräver med nödvändighet alt fondernainskränker på sina Qänster på områden där del privata konsultulbudet är merutbrett. Jag tänker på prakliska, vardagsnära, operativa Qänster såsom bokföring,budgetering, produktionsplanering, konstruktion, juridiska frågor etc. Vad jagnu sagt hindrar inte att fonderna vid behov kan tillhandahålla även sådanaQänster. Jag vill betona atl fonderna för sina företagsserviceQänsler börsträva efter atl ta betalt i ökad utsträckning. Dethar visat sig att många mindre företag inle anlitar den sakkunniga hjälp deofta kan behöva för att på bästa säU hantera sin bokföring, skatleredovisning,budgetering, likviditelsplanering elc. Jag vill i detta sammanhang erinra omfondernas vikfiga uppgift att stimulera småföretag all vid behov anlitauiomslående expertis för exempelvis sin redovisning och ekonomifunktion iövrigl. Prop.1983/84:135 151 Det är vidare väsentligt alt särskilt den strategiskaförelagssérvicen i ökad ulslräckning riktas till företag med godautvecklingsmöjligheter, dvs. sådana långsiktigt lönsamma företag och projeklsom kan ge ökad produktionsfillväxt och bidra till att förbättrahandelsbalansen. En inriktning mol sådana företag kräver en medvetenprioritering av varje fonds ledning och personal. Jag ser medtillfredsställelse på att fonderna i viss ulsträckning redan har bötjat inriktaföretagsserviceverksamheten mot den typ av rådgivning och de lyper avföretag/projekt som jag här har förordai. Jag har under höslen 1983 diskuteratdessa frågor med representanter för fondernas styrelser och för landslingen.Jag har därvid funnit att det råder en bred samstämmighet om atl fondernasföretagsserviceverksamhet bör ha den inriktning som jag nu har förordai. Ävenföreträdare för småförelagens organisationer har gelt uttryck för motsvarandesynsätt. Del ankommer på SIND atl för statens del samordna, slödjaoch stimulera verksamheten med företagsservice och därvid verka för en mer medvetenprioritering av insatserna i enlighet med vad jag har anförl. Jag vill betonaatt fondernas verksamhel även med denna inriklning, som , bör stå isamklang med samhällets regionalpoHliska strävanden. Det är lämpligt att fonderna och deras huvudmän vid kontaktermed företag, organisationer, massmedia m. m. strävar efter alt klargöra vilkenverksamhelsinriktning och allmän policy fonderna har. På så sätt undviksöverdrivna förväntningar på alt fonderna skall arbela med alt lösa I.ex.kortsiktiga sysselsättningsproblem i stagnerande förelag. 11.5.3 De regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet Mitt förslag: Gränsen för finansiering medutvecklingskapilal resp. rörelselån eller lånegaranti till ett enskill företag- vilken lidigare har faslällts av bör höjas lill 3 milj. kr. Delbör ankomma på regeringen atl besluta om hur reglerna för fondernasfinansieringsverk-samhet närmare skall ulformas. : SIND har i sin anslagsframslällningför /85 föreslagil atl 50 milj. kr. anvisas som medelstillskottlill ulvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. SIND har vidare den 28december 1983 överlämnat en utredningsrapport angående fondernas finansieringsverksamhet.Rapporten har utarbetats av en arbelsgrupp med repre-, sentanter förutvecklingsfonderna. Arbelsgruppen betonar bl. a. möjligheterna atl kunnaerbjuda "skräddarsydda" och flexibla finansieringsfomer på högrisknivå samt föreslår all fonderna ges betydligt ökade resurser för sinfinansieringsverksamhet. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Ulvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet behandlades senasl av statsmakterna (prop. 1983/84:135 152 1981/82:118bil.4 s. 207-213, NU 51, rskr 417). Verksamheten bedrivs med medel som har anvisalstill fonderna i form av slalsbidrag. Den regleras av en stafiig förordning (SFS1982:682).Därutöver bedriver vissa fonder finansieringsverksamhet med medelsom tillhandahållits av resp. landsfing. Fondernakan medverka som finansiärer på olika sätt. S.k. rörelselån är i regelförknippade med regelbundna amorteringar och ränta. De säkerheter som lämnasför lånen är normalt sämre än vad banker och andra kreditinstitut kräver.Rörelselån får normalt inte lämnas om andra finansieringsformer står tillbuds, exempelvis banklån. Fonderna beslutade om nya rörelselån påtotalt ca 285 milj. kr. Per hade fonderna en sammanlagdlånefordran på grund av utestående rörelselån på totalt ca 1 HOmilj. Fondernakan vidare teckna garantier för banklån på grunder som överensstämmer med desom gäller för rörelselån. F.n. gäller atl varje fond är förhindrad att lämnagarantier för belopp som totalt översliger av fondens egel kapital (prop.1980/81:100 bil. 17, NU 52, rskr 391). Fonderna fick tidigare statsbidrag somtäckte hälften av förlusterna på garantiverksamheten. Fonderna ansvarar dockhell för de förluster som kan uppstå då garanfiåtaganden som gjorts fr.o.m. år1984 måste infrias (prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). Fondernabeslutade om nya garantier för lån på tolall ca 112 milj. kr. Perden uppgick fondernas utestående lånegarantier till totalt ca177 milj. kr. Utvecklingskapitalkan lämnas i form av lån eller bidrag för alt delfinansiera avgränsade projekti företagen, på exempelvis områdena marknadsföring eller produktutveckling.För båda formerna av utvecklingskapital gäller atl medlen i regel inle behöverbelalas tillbaka om projektet i fråga misslyckas. Å andra sidan bör fonden omprojekten lyckas väl kunna få tillbaka väsentligt störte belopp än de som harsatsats. Utvecklingsbidrag förknippas vanligen med krav på royaity, för attfonden skall få andel i de framtida intäkterna av projektet eller av företagetsverksamhet i dess helhet. Enligtriksdagens beslut (prop. 1981/82:118 bil. 4, NU 51, rskr 417) får varkenrörelselån, garanli eller utvecklingskapilal lämnas med högre belopp än 2milj. till ett enskilt förelag ulan att fonden först samråder med SIND(eller STU, när det gäller utvecklingskapital). Fonderna beslulade omutvecklingskapilal moisvarande totalt ca 113 milj. kr. Föregen del villjag anföra följande. Jaganser alt fonderna behöver flexibla och enkla regler för sin finansieringsverksamhet.På så sätt kan de anpassa sig lill den föränderiiga kapitalmarknaden och tillföretagens skiftande behov. Jag vill dock betona vikten av atl fondernatillämpar affärsmässighet i sin verksamhel. Avsiklen är inte atl med dessamedel bedriva subventionspolifik. Speciellt rörelselånen och garantierna ärf.n. omgärdade med regler som i vissa fall kan verka hämmande på syftet medverksamheten. Jag vill för informa- Prop.1983/84:135 153 tion anmäla att jag avser atl föreslå regeringenbegränsade ändringar som ger fonderna större frihet att själva bestämmakreditvillkor m. m. Det bör ankomma på regeringen alt, inom ramen för de avriksdagen godkända huvudlinjerna, la slällning till reglernas ulformning. Jagavser all föreslå regeringen följande. För del första bör räntan på lånen kunna anpassas efteromständigheterna i det enskilda fallet. kan ett företagsförutsättningar rent allmänt förbällras om räntan avpassaslill förelagets likvidilelssiluation. Inle minst nystartade företag är beQänlaav att räntan är låg under de första årens löptid för att sedan stiga. En sådanordning skall dock inte innebära alt företagens räntekostnader totalt settsubventioneras. För del andra bör fonderna när del är lämpligl kunna lämnarörelselån med vinslberoende ränla, s.k. vinstandelslån. I dessa fall bör dockamorteringarna inle vara beroende av vinstnivån. För del tredje bör utvecklingsfonderna om del är lämpligtkunna ta ul säkerheter gemensamt med bankerna. Del innebär i praktiken attbanken ifråga lill en del accepterar att dela en sämre säkerhel med fonden(s.k. vertikal säkerhetsdelning) och därvid la en reell kreditrisk. För del Qärde vill jag framhålla all fonderna kan lämnafinansiellt slöd även lill förelag som drivs i form av ekonomiska föreiungar. För det femte anserjag alt lånegränsen per företag börhöjas. Denna gräns har beslulal om. Det bör i fortsätlningenankomma på regeringen alt fastställa denna gräns. Jag vill emellertid förriksdagens information anmäla all jag anser all rörelsdån, garanti ellerutvecklingskapilal från en utvecklingsfond till ett enskilt företag fr. o. m.den 1 juli 1984 bör kunna uppgå fill högsl 3 milj. kr. Denna gräns bör kunnaöverskridas i särskilda fall och vad gäller samtliga finansieringsformer -efter samråd med SIND. Jag räknar med alt fonderna liksom av egelintresse kommer atl upprätthålla ett nära samarbete även med STU och Sverigesexportråd, främst då det gäller alt pröva frågor om utvecklingskapital för atlfinansiera slörre projekt som avser produktutveckling resp. export. Den höjda lånegränsen bör enligt min mening inle behövaleda till en totalt sett högre utlåning från fonderna. Denlönsamhelsförbätlring som har ägt rum inom näringslivet innebär allmöjligheterna förbättras för företagen alt själva finansiera sin utveckling ochi högre grad utnytQa banker och liknande finanseringskällor. Jag vill betonaatl finansieringen från fonderna är avsedd atl vara ett komplement till detordinarie kreditväsendet. Rörelselån - som har domineratfinansieringsverksamheten beloppsmässigt - bör därför komma i fråga i betydligtmindre ulslräckning än . En utgångspunkl för fondernas finansieringsverksamhet börsom vara att fonderna bevarar sitt kapital. Jag är - i motsats tillSIND och fonderna - inle beredd atl förorda all ytterligare medel överslalsbudgeten Prop.1983/84:135 154 anvisas för /85 som allmänt medelstillskotttill utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. Jag vill dock hänvisa lillvad jag strax kommer alt anföra om s.k. strategisk förelagsutveckling (avsnitt11.5.4). Jag vill i sammanhanget erinra om alt ulredningen om delregionalpolitiska slödel till näringslivel (I 1982:05) har lill uppgift altbl.a. se över möjligheterna atl undanröja skillnader i de regionalpoliliskaresp. de induslripolitiska stödmedlen saml belysa lämpligheten av attkombinera dessa stödmedel. I kommitténs uppdrag ingår vidare alt se överförulsällningarna för att delvis integrera det regionalpolitiska stödet iutvecklingsfondernas verksamhel samt all lämna förslag till beslutsordning påregional nivå. Ulredningen väntas lämna sitt belänkande . Del ankommer på SIND atl ulöva lillsyn över fondernasslatliga finansieringsverksamhet med utgångspunkl i gällande författning samldärvid ge de råd och anvisningar som kan anses motiverade. Mitt förslag: SIND bör disponera medel för särskildabidrag till utvecklingsfonderna. Bidragen ges för att stimulera fonderna atlsalsa utvecklingskapilal som finansierar konsultinsatser av strategiskkaraktär m. m. i företag med goda utvecklingsmöjligheter. Medlen bör disponerasfrån samlingsanslaget Småföretagsutveckling. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Jag har hyss (avsnill11.5.2) framhållit vikten av atl bl.a. fondernas företagsserviceverksamhetriktas till företag med långsiktigt goda utvecklingsmöjligheter. Det är vidareväsentligt atl fonderna ser till helheten i företagen och därvid kan kombinerainsalser av rådgivningskaraklär med finansiering. Jag förordar därför alt SINDfår särskilda medel för atl underlätta sådana salsningar och en sådan helhetssyn.Jag föreslår all delprogrammel benämns Strategisk företagsutveckling.Verksamhelen bör enligt n\in mening bedrivas på i huvudsak följande sätt. Vatje utvecklingsfond identifierar en grupp företag sombedöms ha gynnsamma förutsättningar atl ulvecklas och som är villiga atl satsaegna resurser på samverkansprojekt med fonden. Som sådana företag bör i del häravseendet räknas de som bör kunna höja sin produktion, förbällraproduktionsstrukturen, bidra till en ökad export eller i övrigt bidra lill atlangelägna samhälleliga mål uppfylls. Jag vill för egen del betona alt jag anserall även andra än tillverkande förelag bör komma i fråga om de bidrar lill attuppfylla de mål som jag har redogjort för. Fonderna redovisar program för strategiskföretagsutveckling för SIND. I programmen redovisar fonderna bl. a. vad desjälva är beredda alt satsa i form av utvecklingskapilal m. m. Jag räknar medatl samlliga fonder som så önskar skall kunna delta i verksamheten. 1983/84:135 155 Pågrundval av de program för strategisk företagsutveckling som fondernautarbetat och där bl.a. aktuella företag finns angivna, fördelar SIND årligenbidrag till fonderna för atl täcka kostnader för verksamheten. De utvaldaförelagen erbjuds av utvecklingsfonden - i enlighet med programmel - atl fåkonsultinsalser eller andra åtgärder delfinansierade med bidrag eller utvecklingskapitalfrån fonderna. Insalserna kan inledningsvis beslå av kortare, mer övergripandeanalyser av företagens situation och möjligheter. I ett fortsättningsskede kanbehov av mer djupgående insalser identifieras. Det kan röra sig om - leknisk eller annanprojeklledningshjälp - kompetenshöjande åtgärder isamverkan mellan underleverantörer och beställare - marknadsinvesteringar, inkl.export - UlnytQande av industrirobotaroch datorstödd produktionsteknisk projeklering etc. Försådana insatser kan utvecklingsfonden gå in med utvecklingskapital. Inom ramenför delta delprogram erbjuds fonderna en refinansiering från SIND. Bidragenfrån SIND bör motsvara en viss andel av de belopp som fonden satsar iprogrammet. SIND bör ha viss frihel all bestämma denna andel. Enviktig förutsättning för atl insalserna skall bli framgångsrika är vidare atlde berörda företagen aktivt driver projekten i fråga. Bl.a. därför börförelagen bidra lill finansieringen av verksamheten lill betydande del. De börenligt min mening utan hjälp av fonderna finansiera lägst av koslnadernaför de projekt som med hjälp av utvecklingskapilal genomförs inom ramen förprogrammet.