prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 ,/oz-i/agioni/ag 2 Statenslokala fiskeriadministration,/öri/agiflni/ag 3 Främjandeav fiskerinäringen, reservationsanslag 4 Bidragtill fiskehamnar m. m., reservationsanslag 5 Isbrytarhjälpåt fiskarbefolkningen,yo;-. ?/agi-a«i/flg 6 Bidrag till fiskets rationalisering m. m.,förslagsanslag 1 Lån till fiskerinäringen,reservationsanslag 8 Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti lill fiske, förslagsanslag 9 Ersättningtill strandägare för mistad fiskerätt m. m., förslagsanslag 10 Prisreglerande åtgärderpå fiskets område, förslagsanslag 11 Bidrag till fiskevård m,m., reservationsanslag ,/öri/ngiafii/ag 56053000 Täckande av vissa kostnader för kötlbesiktningvid kontrollslaklerier,/örj/flgia«i/ag 1000 samhet,/öri/agioni/ag 1000 Bidrag lillstatens veterinärmedicinska anstalt, Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m., förslagsanslag 5000000 Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet,/dr- Bidrag till slalens utsädeskontroll,reservationsanslag *5005000 Bekämpande av växtsjukdomar, förslagsanslag 250000 Lantbrukskemisk laboratorieverksamhet, reserva tionsanslag 6992000 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens maskinprovningar,reservationsanslag 5995 000 Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet,/öri/agioni/ag 1000 Bidrag lill djurens hälso- och sjukvård,reservationsanslag 40470000 Bidrag lill avlägset boende djurägare förvelerinärvård, förslagsanslag 1740000 Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder,reserva tionsanslag *1666 000 * Beräknat belopp. Prop.1983/84:100 Bilagall 85 1 lantbmksuniversitet:Förvaltningskostnader, : Driftkostnader,reser vationsanslag »164684000 Byggnadsarbetenvid m. m., reservationsanslag 13500 000 Inredningoch utmstning av lokaler vid lant bruksuniversitet m.m., reservationsanslag 18300000 Skogs- och jordbmkets forskningsråd, reservationsanslag »47852000 Stöd till kollektiv jordbmksteknisk forskning, reser vationsanslag 2500000 Bidrag till växtförädling,reservationsanslag »28590000 8 Stödtill kollekliv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m.,reservationsanslag 6100000 9 Stödtill kollekliv skogsteknisk forskning, reservationsanslag 11300000 10 Bidrag till Skogs-ochlantbmksakademien,/ö/-i/ag5afii/ag 584000 98 I ,/Öri/flg5an5/flg 98081000 100 ,/ör.r/agia/ii/flg 7954000 101 3Miljövårdsinformalion,/É'ierv'a//ort.ja/;.j/ag 3400000 102 4Mark för naturvård, re.re/-var/ofiia/iWflg 20000000 109 5Vård av naturreservat m. m.,/ejerva//on5fl/7j/ag 26900000 110 6Miljövårdsforskning, reerva/ioniani/ag »48200000 110 7Slöd till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet, 111 8 Undersökningar av hälso- och miljöfariigavaror, reser- 112 9Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, m. m., 113 10 Program för övervakning av miljökvalitet, reserva- 114 11Stödtillmiliöskyddsteknik,m.m.,reservationsanslag 20000000 116 \2Åtgärder motförsurningen, reservationsanslag 85000000 117 13Bidrag till miljöfond,/öri/ag5ö/!.r/ag 17660000 118 14Restaurering av , re5erva//onia«j/ag 4500000 118 15Toxikologisk informationsservice, m. m., rejerva- 119 16Statens strålskyddsinslitut,/ö/-5/flg5a/i.j/ag 15619000 121 17 Slrälskyddstillsyn på kärnenergiomrädet, reier- 121 18 Strålskddsforskn\ng,reservationsanslag 2500000 123 19 Beredskap mot kärnkraflsolyckor,/-ejervaf/onianj/ag 1000 Idrott, rekreation och turism 124 1 Slöd till idrotten, reservationsanslag 126 2 Stöd lill friluftslivet m, m., rejervaf/onjani/ag 126 3 turistråd, reservationsanslag 188290000 »15735000 »49600000 » Beräknal belopp. Prop.1983/84:100 Bilagall 127 1 Bidrag till vissainternationella organisationer m. m., 128 2Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar, 129 3Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m. m., Bilaga 12 till budgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Den ekonomiska politiken och sysselsättningen Det övergripandemålet för regeringens ekonomiska politik är att uppnå full sysselsättning. Genom devalveringav kronan och andra ekonomisk-politiska åtgärder bl. a. inom investerings- ocharbetsmarknadspolitiken, som regeringen vidtog , harkapacitetsutnyttjandet i industrin ökat och en stigande trend avarbetslöshet motverkats. Dessa åtgärder har tillsammans med en pågåendeinternationell konjunkturuppgång medverkat till att det svenska näringslivetskonkurrenskraft och framtidsmöjligheter har förbättrats. Förutsättningar hardärmed skapats för ett bättre sysselsättningsläge. Regeringen harnyligen lagt fram förslag till ytterligare åtgärder för atl stimuleranäringslivels tillväxt och ge ungdomar och arbetslösa arbete ellerutbildning. Det är redan nu möjligt att se positiva tecken bl. a. rörandeinduslrisysselsättningen och det finns goda förutsättningar för att arbetslöshetenskall kunna minska under loppet av . I del budgetförslagsom nu presenteras har slor hänsyn tagits till kraven attbegränsa utgifterna på statsbudgeten. Anslagen lill myndigheterna har i regel beräknats enligt huvudförslaget, vilketinnebär att anslagen har pris-ochlöneomräknats och därefter minskals . Kostnaderna för förändringar hos myndigheterna måste liksom övrigaverksamhetsförändringar rymmas inomramen för oförändrade resurser. På några särskilt angelägna områden har vissa medelsförstärkningar skett.Dessa har finansierats genom omprioriteringar. Bidragsanslag har generellträknats upp med en låg procentsats. Utgifterna inomarbetsmarknadsdepartementets område beräknas under /85komma att minska med 1 583 milj. kr. till 15673 milj. kr. 1 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 12 Arbetsmarknadsdeparteniientet 2 Minskningen beror i huvudsak på en väntad förbättring avarbetsmarknadslägel och på all vissa nya arbetsmarknadspoliliska åtgärder harinförts som är mindre kostnadskrävande än exernpelvis de traditionella beredskapsarbetena. Genom de omfattandearbetsmarknadspoliliska insalser regeringen beslutade om kunde densnabba ökningen av aibelslöshe-ten hejdas. Den genomsnittliga arbetslösheten för år1982 kunde härigenom begränsas till av arbetskraften. Under de tio förstatnånaderna var motsvarande siffra 3,. En jämförelse mellande tio första månaderna visar alt antalet sysselsatta ökademed ca 7000. ökade antalet arbetssökande med 22000 personer. Trotsvidgade arbetsmarknadspoliliska insalserökade således antalet arbetslösa med 15000 personer. Arbetslösheten varunder något högre bland kvinnor än bland män. I oktober1983 var arbetslöshetstalet för kvinnor 3,5%och för män 3,. Andelen långtidsarbetslösa ökade något . Undertredje kvartalet hade i genomsnitt av de arbetslösa varit arbetslösa mot är1982. Den genomsnittliga arbetslösheten bland ungdomar i åldrarna 16-24år uppgick till 9,, vilket innebär en oförändrad andel jämförtmed . Variationerna inomungdomsgruppen var emellertid stora. För attarbetslösheten skall kunna minskas är del nödvändigt atl dearbetsmarknadspoliliska insatserna behålls på en hög nivå. En utgångspunkt blirdärför, liksom tidigare, att stimulera en fortsatt expansion av svensktnäringsliv och skapa resurser för fortsatt utbyggnad av de angelägna behov somfinns inom bl.a. den gemensamma sektorn och i synnerhet kommunerna. En annan utgångspunkt är atl ökaflexibiliteten i de arbetsmarknadspoliliska insatserna. Arbetsmarknadspolitikenmåste snabbt kunna anpassastill ändrade förutsättningar. En hög beredskap finns därför för alt ytterligare förslärka eller förändra inriktningenav insatserna. Arbetsförmedlingenutgör del grundläggande instrumentet inom arbetsmarknadspolitiken. För atl vidmakthålla arbetsförmedlingensinsatser på en hög nivå förordas att medel för personal vidarbetsmarknadsverket anvisas utöverhuvudförslaget. Vidare föreslås att medel avsätl.s för tillfällig förstärkning av förmedlingen motsvarande ca 30förmedlare. Den väsentligaförändringen i förmedlingens verksamhel är emellertid att en kraftfullupprustning nu görs av de tekniska resurserna. Genom att utnyttja terminalerförstärks förmedlingens service. Förmedlingen tillförs 400 nya terminaler,vilket innebär mer än en fördubbling. Härigenom ökar möjligheterna att snabbi kunna ge såvälarbetssökande som arbetsgivare en god service och god information. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 3 Som tidigare nämntsfinns det anledning att under det kommande budgetåret räkna med ett relativtomfattande behov av sysselsättningsstöd. Strävanatl styra de arbetslösa tillnäringslivet och att ta vara på den tillväxtsom här väntas har tagit sig uttryck i atl 675 milj. kr. beräknas för rekryteringsplalser och enskilda beredskapsarbetensom inte avser investeringar /85. Detta ger ca 3 miljoner sysselsällningsda-gar ellersysselsättning för ca 15000 personer . För övriga beredskapsarbeten beräknas ett medelsbehov av 1919 milj.kr., vilket motsvarar eller i genomsnitt närmare 20000 personer. Verksamhetenmed ungdomslag kommer under nästa budgetär att ha full omfattning. Kostnaden beräknas uppgå lill 1OOOmilj. kr., vilket innebär att i genomsnitt 20000 ungdomar skall kunnaberedas arbete. Förarbetsmarknadsutbildning har resurser beräknats för 120000 personer. Därav beräknaslOOOO deltagare i s. k. flaskhalsutbildning - vidareutbildning av redan anställda- inomindustrin. Regeringen kommer efter vissytterligare utredning att lägga förslag om den framlida organisationen förarbetsmarknadsutbildningen underår 1984. Miljön på arbetsplatserna har undersenare år förbättrats väsentligt i flera avseenden, bl.a. till följd av ettintensifierat arbetsmiljöarbete. För attkunna vidmakthålla en fortsatt hög nivå i delta arbete föreslås atthuvudförslaget inte lillämpas fullt ut för yrkesinspektionen. För anskaffningav mer kostnadskrävande vetenskaplig apparatur föreslås alt arbelar-skyddsstyrelsenanvisas ett särskilt reservationsanslag. Vidare föreslås att styrelsentilldelas vissa medel för en fortsalt uppbyggnad av ett ansvarsbibliotek på arbetsmiljöområdet. Dessa insatserhar möjliggjorts genom omprioriteringar. Insatser för att öka arbetshandikappades möjligheter attfå och behålla ell arbete måste göras inom flera områden. För /85 förutsättsen fortsalt volymökning vad gäller bidrag till arbetshjälpmedel ål handikappade.Förslag läggs fram om höjda inkomstgränser för bidrag till motorfordon åt handikappade. Vidareförutsätts en fortsatt ökning av antaletpersoner som bereds arbete genom lönebidrag. Antalet platser lönebidrag hos allmännyttiga organisationerföreslås öka med 500. För attmöjliggöra denna ökning föreslås också vissa utgiftsbegränsande åtgärder sombidrar till att finansiera de ökade kostnaderna. a. föreslås att den kontantlön som fär ligga till grund vid beräkning av lönebidragbegränsas till av basbeloppet. () har successivt byggts ul sedan starten år 1980.Sedan år 1981 har antalet arbetslag ökat från 140 lill 177. För all ioförändrad omfattning kunna bibehålla den verksamhel som är direktinriktad på att ge service ål främst arbetshandikappade och Prop.1983/84:100 Bilaga 12 4 personer, som har stora svårigheter att väljayrke och arbete, har bl.a. vissa omprioriteringar gjorts. Samhällsföretagsgruppenföresläs för /85 tilldelas ett driftbidrag motsvarande avlönesumman för de anvisade anställda eller 2 388 milj. kr. Som bidrag lillfastighelsfonden och som eli: ägartillskott för främst investeringar iarbetsanpassning och förbättrad arbetsmiljö föreslås 318 resp. 15 milj. kr. Ett omfattande reform-och utredningsarbete pågår inom arbetslivsområdet. Bl.a. har delegationen (A1974:09) för arbetstidsfrågor (DELFA) fått tilläggsdirektiv att ta framunderlag för en djupare analys av olika arbetstidsfrågor utifrån politiska ochvetenskapliga utgångspunkter. Mot bakgrund av en sådan analys bör en mer samladarbetslidspolitik kunna utformas. En särskild grupp iarbetsmarknadsdepartementet planerar del fortsatta reformarbetet inomarbelsrällsområdet. Invandring och svenskt medborgarskap Den generösaflyktingpolitiken ligger fasl. Överföringen av flyktingar lill beräknasfå samma omfattning under nästa budgelår som . En fortsatttemporär förstärkning av invandrarverkets resurser kommer att övervägas omsituationen kräver det. Förslag om nya riktlinjer för flykting- ochinvandringspolitiken kommer atl läggas fram för pågrundval av ett belänkande av invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04). Vidarepågår arbete med en proposition om svenskundervisning för vuxna invandrare ochen om nya former för mottagande av asylsökande och flyktingar. Siktet ärinställt på att även dessa propositioner skall föreläggas undervåren 1984. Överiäggningar pägår f, n. med omkommunernas medverkan i flyktingomhändertagandet. Resurserna för stöd lillinvandrarnas organisationer och för att motverka fördomar och diskrimineringvärnas. Regeringen har lämnat tilläggsdirektiv om den fortsattainriktningen av invandrar- och minoritetspolitiken lill invandrarpolitiskakommittén. , diskrimineringsutredningen (A 1978:06)saml den s.k. rösträttsutredningen (Ju 1983:02) - som utreder frågan omutlänningars politiska rättigheter - beräknas avlämna sina betänkanden underförsta . Frågan om flerspråkighelsom meritvärde i arbetslivet och i utbildningen, liksom frågan om tillgångtill tvåspråkig personal inom vissa samhällsområden, har ägnats storuppmärksamhet. Meritulredningens (C 1983:01) belänkande bereds iregeringskansliet. Jämställdhet mellan kvinnor och män Utgångspunkten förregeringens arbete för jämställdhet mellan kvinnor och män är rätlen till etteget förvärvsarbete. För att uppnå delta krävs Prop.1983/84:100 Bilaga 12 5 kraftfulla åtgärder i syfte att stärka kvinnomasställning på arbetsmarknaden, bl.a. genom sysselsättningspolitiken och genomatt motverka könsbundna yrkesval. Inom ramen för regeringens kampanj för altfrämja rekryteringtill industrin har lOmilj. avsatts för att öka kvinnornas intresse förindustrin och den nya tekniken. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts inom med uppgift attkartlägga kvinnornas framtidaarbetsmarknad och presentera ett förslag till åtgärdsprogram under /85. Även männenstraditionella arbetsmarknad och deras sociala roll undergår stora förändringar. Mot dennabakgrund har en arbetsgrupp tillsatts meduppdrag att lill presentera ett idéprogram om hur den traditionella mansrollen kan förändras i riktningmot jämställdhet mellan kvinnor och män. I propositionenbehandlas betänkandet (SOU 1982:18) Förvärvsarbete och föräldraskap,som främst avser åtgärder som underlättar kvinnors förvärvsarbete. För nästa budgetår föreslås attjämställhetsombudsmannen kompenseras för huvudförslaget genom omprioritering. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande lill motsvarande anslag påstatsbudgeten för /84 framgår av följande sammanställning (milj. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 6 statsrådet såvitt avser frågor under littera A. m.m. punkterna 1-5, lilleraB. Arbetsmarknad m.m. och littera C. Arbetslivsfrågor; statsrådet avser frågor under littera A. m. m. punkten 6,Jämställdhet mellan kvinnor och män samt lillera D. Invandring m. m. Anmälan till statsbudgeten för /85 såvittavser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. Utvecklingen iekonomin bekräftar och förstärker det tidigareintrycket av atl en konjunkturuppgång inletts inom industrin. Förbättringenverkar gä i ungefär samma takt som under de två föregående konjunkturuppgångarna åren1974-1975 och 1979-1980. Industriproduktionenvisar en klart uppåtgående trend. prop.1983/84:100 Bilaga 12 7 Enligtkonjunkturbarometern uppgick andelen företag medfullt kapacitetsutnyttjande till , vilket kan jämföras . Förbättringenvar emellertid mycket ojämnt fördeladmellan olika branscher. Orderingången har fortsall att öka starkt på exportsidan.Samtidigt kan noteras atl efterfrågan pä hemmamarknaden, som sjönk ännuunder sommaren, nu förefaller ha vänt uppåt. Del är ännu förtidigt alt göra en säker bedömning av styrkan och varaktigheten i den nupågående uppgången. Självfallet är det heller inle givet alt det gamlamönstret upprepas ytterligare en konjunkturcykel. Den internationella utvecklingen är osäker,även om västvärldens ekonomier nu lorde varabättre rustade än vad fallet var under den senaste konjunk-luråterhämtningen,som bröts av nya oljeprishöjningar. Effekterna på arbetsmarknaden kommer emellertid även vid enkonjunkturuppgång med normal styrka att märkas betydligt senare än vad falletär för s.k. ledande indikatorer som exempelvis orderingången. Enligtarbetskraftsundersökningarna () ökade antalet personer i arbetskraftenmellan åren 1981 och 1982 med drygt 20000. Mellan 1982och 1983 var ökningen i stort sett lika omfattande, eller i genomsnitt22000 personer. Utbudet av arbetskraft bestäms i betydande utsträckningav efterfrågan, och utvecklingen måste ses mot bakgrund av denmyckel svaga konjunkturen. ökade utbudet av arbetskraft medendast knappt 10000 personer vartderaåret. Under konjunkturuppgången växte utbudet med i medeltal ca 75000 vartdera året. Detre därpå följande åren reducerades ökningen lill knappt 30000.Uppgängsåren 1979 och 1980 växte utbudetåterigen med mellan 50000 och 60000 personer . Antalet ungdomar somtillhörde arbetskraften uttryckt i procenl av befolkningen i samma åldersgrupp(del relativa arbetskraftstalet) sjönk tämligen starkt men också . Till stor deltorde det förklaras av att många ungdomar stannat kvar i eller återgått lillutbildning till följd av svag efterfrågan på arbetskraft och de vidgadeutbildningsmöjligheterna inom bl. a. gymnasieskolan. Det är framförallt i deyngsta åldersgrupperna () som det relativa arbetskraftstalet sjunkit desenaste åren, vilket illustrerasav följande diagram. I åldrarna 20 lill har del däremot skett en närmastkontinuerlig ökning sedan en följd av år. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 Relativa arbetskraftstal, ungdomar Efterhögkonjunkturen har ungdomarnas möjligheter att få arbetedirekt efter minskat. Konkurrensen om de arbeten som intekräver yrkesutbildning i gymnasieskolan har hårdnat när arbetsmarknadslägel harförsämrats. kunde utbildning i gymnasieskolan ses som ett alternativ. är den ellmåste. Ökningen avarbetskraftsutbudet har helt utgjorts av kvinnor. Detrelativa arbetskraftstalet för kvinnor i åldrarna var års tredje kvartal 81,eller0,högre än nivån ett årtidigare. har därmed den kvinnliga arbetskraften i dessaåldrar ökal med eller 182000 personer. Bland kvinnor med barn ökadearbetskraften under samma lidsperiod med inte mindre än drygt 13procentenheter. Antalet personersom står utanför arbetskraften och som inte har sökt arbete därför alt de utgått från all deinte skulle få arbete men som velat ochkunnat arbeta, s. k. latent arbetssökande, uppgick till 59000, vilket var lika många som . avde latent arbetssökande var kvinnor. Lediga platser och sysselsättning Efterfrågan påpersonal mätt som antalet lill arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser sjönk kontinuerligt ochsnabbi från till mittenav . Bortsett från den ökning av lediga platser som registrerades , och somhuvudsakligen berodde på nyanmälda feriearbeten, var antalet anmäldalediga platser efter säsong- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 9 rensning i slort sett oförändrat tillsommaren 1983. kunde en svag ökning av efterfrågankonstateras,en ökning som huvudsakligen kunde häriedas lill industrin. För industrins del var efterfrågan under tredje kvartalet1983 högre än är 1982. Den totala efterfrågenivån var emellertidfortfarande mycket läg. NYANMÄLDA LEDIGAPLATSER MED MER ÄN 1000-TAL 10 DAGARS VARAKTIGHET, SÄSONGRENSAT,70 T KVARTALSGENOMSNITT En indikation pästigande behov av arbetskraft inom industrin ges också ikonjunklurbarometerundersökningarna. Bristen pä yrkesarbetare steg nägot mellan marsoch juni månader 1983 och en ytterligare ökning noterades då avindustriföretagen uppgav att de hade brist på yrkesarbetare. Nivån måste dockfortfarande betecknas som mycket låg. som angav brist på tekniskt utbildade tjänstemän fortsatte att stiga något. Värt att notera äratl det inom säväl industrin totaltsom inom verkstadsindustrin redovisades brist på tekniskt ubildade tjänstemän inägot högre utsträckning än under den goda konjunkturen . För första gängensedan arbetskraftsundersökningama infördes för ett tjugotal år sedanregistrerades en lägre sysselsättningsnivå än . Totalt sjönksysselsättningen med ca 7000 personer och ytterligareungefär lika mycket . Mellan 1982 och ökadeantalet sysselsatta däremot med ca 7000. 1983/84:100 Bilaga 12 10 Ökningen avsysselsättningen under är 1983 har uppnåtts genom dels regeringens aktivaekonomisk-politiska insalser, dels en expansion av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Den spontana efterfrågan på arbetskraft från den öppna marknadenvar dock fortfarande svag , vilket framgått av den tidigare redovisadeeflerfrågesta-tisliken. En mycket grov indelning i näringsgrenar visar attminskningen av sysselsättningen inom de varuproducerande sektorerna enligt halveratsunder är 1983 jämfört med . För industrins del avtog minskningensuccessivt under loppet av året och låg sysselsättningen något över nivån ett årtidigare. Som jämförelse kan nämnas attmellan tredje kvartalen 1980 och 1982 sjönk antalet sysselsatta inomindustrin med närmare 80000 personer. Inom offentliga tjänster ökade antaletsysselsatta under de tre första kvartalen med ca 15000, vilket överensstämde med utvecklingen . Jämfört med tidigareår var detta en låg tillväxt. Den privata tjänstesektorn har expanderat . Ökningen under del tredjekvartalet 1983 var dock mindre än under första och andra kvartalen. En uppdelning av förändringarna efter kön visar alt detär bland kvinnor somsysselsättningen ökar. En jämförelse mellan tredje kvartalen visar också att den tidigareobserverade tendensen lill förlängda deltider består. Ökningen avsysselsättningen för kvinnorna med 15000fördelar sig på en tillväxt med 11 000 av antalet heltidssysselsatta och med 19000 av antalet deltidssysselsattasom arbetade mellan 20 och 34 limmar . Antalet kvinnor somarbetade färre än minskadesamtidigt med 15000 eller . Medelai betstiden ökade således något.Frånvaron har fortsatt att minska jämfört med . Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Genom de omfattandearbetsmarknadspoliliska insatser som regeringen beslutade om månaderna eftertillträdet kunde den snabbi ökandearbetslösheten hejdas. Den genomsnittliga arbetslösheten för uppgicklill till 3,av arbetskraften. år 1983ökade utbudet av arbetskraft med 22(X)0personer. Den vändning i sysselsättningen som uppnåddes (4-7000) frånminskningen (-7000)var emellertid inte tillräcklig för att möta det ökade utbudet av arbetskraft utan antalet arbetslösa ökade med15000 personer jämfört med år 1982.Mellan motsvarande månaderåren 1981 och uppgick ökningen av arbetslösheten till 33000 personer. Engranskning av utvecklingen underloppet av är 1983 visar att antalet arbetslösa efter säsongrensning ökade . Mellanjuni och september månader Prop.1983/84:100 Bilaga 12 11 varnivån oförändrad och skedde en minskning. Den genomsnittliga arbetslösheten bland ungdomar iåldrarna uppgick lill 9,, vilket innebaren oförändrad andel jämfört medett år tidigare. Skillnaderna var emellertid stora mellan olika åldersklasser.Arbetslösheten var högst bland ungdomarna i åldern 18-19 är. Dessa två åldersklasserutgjorde av samtliga ungdomar men svarade för av arbetslösheten.Utvecklingen av arbetslösheten för ungdomarär inte endast konjunkturellt eller strukturellt bestämd. Förändringar i befolkningens ålderssammansättning,den s. k. ungdomspuckeln, har också stor betydelse. Exempelvis varantalet 16-åringar drygt lOOOOO . var anlalel 16-åringaröver 120000. Del betyder att skolan har haft ansvaret för att slussa in ca 20000 ungdomar ytterligare per är till antingen gymnasieskolan eller ut påarbetsmarknaden. Andelendeltidsarbetande är också hög bland ungdomarna, och arbetet är en bisyssla vid sidan avstudier i en eller annan form. Bland dem somarbetar deltid av arbetsmarknadsskäl är andelen flickor i åldern 16-19år väsentligt högre än andelen pojkar. Arbetslösheten var något högre bland kvinnor än bland mänunder .