prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — UHÄ, NFR och SAMN ärangelägna om att forskningsresultat från jämslälldhetsforskningen förs in iläromedlen, liksom alt jämställdhelsfrågorna betonas inom lärarfortbildningen iteknik. Undervisningen i tekniska och naturvetenskapliga ämnen behandlas ocksäav NFR och Fredrika-Bremer-Förbundel. Den sistnämnda remissinstansenifrågasätter om inle särundervisning för flickor och pojkar i bl. a. teknik ivissa fall kunde vara motiverad för alt ge särskill stöd åt flickor. SÖframhåller all när del gäller problemen inom skolan har man i forskning ochdebatt ofta ensidigt behandlat pojkarnas situation. Kommillén har i delta sammanhang också lagil upp förslagsom innebär kvotering till högskoleutbildning, där endera könet ärunderrepresenteral. Kommittén föreslår bl.a. alt tidsbestämda mål faslslällsför andel antagna av underrepresenteral kön lill utbildningslinjer vidhögskolan, där endera könet ulgör mindre än 30 7c. Förslaget har kommenterats av ett stort anlalremissinslanser. De flesta ullalar all de överhuvud tagel inle kan länka sigkönskvolering lill någon typ av ulbiidning. Förslaget avstyrks av brottsförebygganderådet (BRA), FOA, , , , MFR, BFR, arbelarskyddsslyrelsen,statskontoret, RRV, KVA, TCO, LO och SAF samt HSH och iGöteborg. ansluter sig lill reservationi ulredningen. Förslagel tillstyrks däremot bl.a. avForumorganisaiionerna i och / , socialdemokratiskakvinnoförbundet och Fredrika-Bre-mer-Förbundet samt av CTH, SAMN och kvinnliga forskare i anser alt UHÄ bordefå i uppdrag atl pröva hur en skisserad kvotering skulle ulfalla. UHÄ redogörför sina lidigare uppdrag i fråga om kvotering till vissa högskoleutbildningaroch Prop.1983/84:107 Bilaga 5 189 hänvisar lill alt SÖ har i uppdrag atl utvärdera enförsöksverksamhet med extra poäng för undertepresenterat kön vid antagning lillgymnasieutbildning. Kommitténföreslär också all könet i slällel för skall fälla utslaget i valetmellan kvinnlig och manlig sökande med samma poäng till ulbildningar, där enakönet ulgör . Deltaförslag har kommenterats av vissa remissinstanser. , ,kommunförbundet, universilelel i , /SR, iUmeå och socialdemokratiska kvinnoförbundet tillstyrker. Statskontoret ochmoderata kvinnoförbundet avstyrker. Kommitténföreslår därefter viss form av kvotering lill forskarutbildning och lillutbildningsbidrag. Kommittén anser sålunda att - lidsbestämdamål skall anges för andel kvinnor av de forskarexaminerade, - kvotering skalltillämpas vid fördelningen av utbildningsbidrag för doktorander. SAMN, de poliliska kvinnoorganisationerna ochFredrika-Bremer-Förbundel är posilivl inställda till förslagen. SFS kan tänkasig posiliv särbehandling vid tilldelning av utbildningsbidrag vid likameriter. DSF uttrycker slor tveksamhet i fråga om förslagel alt kvolerautbildningsbidrag och ifrågasätter om inle en kvotering skulle kunna fånegativa effekter för kvinnliga forskare. Förslagen avstyrks av SLU, NFR, ,AMS och TCO. finner del däremoi inte ur vägen all tillgripa ocksä tämligenradikala åtgärder. Vidareföreslår kommillén alt de olika procentsatserna faslslälls av varjefakullelsnämnd med hänsyn till situationen inom de olika ämnena och ämnesområdena. /SR har i slällel föreslagil atl varjeuniversiletsinstilulion med en skev könsfördelning skall göra ellåtgärdsprogram för alt uppnå jämställd-hel. Jämställdhetskommillén har vidare föreslagil altinstitution eller enhet som ökar antalet kvinnor bland de forskarstuderandebelönas med exlra del av anslagen för forskarutbildning. Detta förslag avstyrks av FOA. SAMN, LO. SAF,socialdemokratiska kvinnoförbundet och moderata kvinnoförbundet. Forum i Umeåanser dock all förslaget bör prövas. Vidare föreslär kommittén alt forskningsråden aktivtanstränger sig för atl kunna tilldela kvinnliga forskarstuderandedoktorandljänster. /SR tillstyrker, medan MFR avstyrker förslagel. Kommillén anser att de nya assistenltjänsterna ochdoktorandtjänsterna skall tillsältas enligt regeringsformen och med beaktandeav jämslälldhetslagen. , och /SR saml Centrum i har yttratsig över förslaget och tillstyrker det. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 190 Vidare föreslår jämställdhetskommillén altrekryleringsseminarier för all särskill intressera kvinnliga studerande förforskning regelbundet anordnas vid varje utbildningslinje vid högskolan. Förslaget lillslyrks av , /SR, vänsternskvinnoförbund och av Forum i , som även framhåller behovet avinformation inom de nya kommunala högskoleutbildningarna, där det inle finnsnågon fors-karlradilion atl bygga pä. Kommillén anser all flickor och kvinnor på olika nivåer iutbildningen, som har gjort ell oiraditionellt ulbildningsval urjämställdhetssynvinkel, skall ges stöd och uppmuntran. /SR tillstyrker förslaget, medan ALCframför en undran hur della slöd skall ges till kvinnor och flickor i dennasituation. I fråga om tillsättning av tjänsler som forskare förkommittén fram vissa förslag, nämligen all -jämställdheten beaktas inom ramenför förtjänst och skicklighet bl.a. vidtillsättning av forskartjänster, - handläggarna av tillsättnings- ochbesvärsärenden på , lillsammans med handläggarna avjämställdhelsärenden på , liksom jämställdhetsberedningeninom kanslihuset, vid återkommande utbildningsdagar studerarjämställdhelsfrågorna. Del första förslaget tillstyrks av DSF, NFR, ochSAMN. Arbetarskyddsstyrelsen och /SR ifrågasätter om inle förslagelstrider mot jämslälldhetslagen. Förslaget om utbildning i jämställdhet förkanslihustjänslemän tillstyrks av FRN. DSF, , . Forum i och HSH.AMS och Forum i finner denna ulbiidning självklar, eftersomjämslälldhetslagen gäller och måste tillämpas. tillstyrker kommitténs förslag all besvärsärenden medkvinnliga och manliga sökande till bl.a. forskartjänster vid högskolan skallberedas gemensaml av , civildeparlemenlel och . Vidare föreslår kommillén alt UHÄ inom ramen för sinorganisation utser ett jämställdhetsorgan med uppgift alt vara remissinstansoch svara för informalion i tillsättnings- och besvärsärenden, därjämställdheten skall beaklas. FOA, DSFi FRN och konsistoriet vid i förslaget. UHÄ och moderata kvinnoförbundet finner däremoi inleanledning att tillstyrka förslagel. DSF och FOA tillstyrker förslaget alt forskningsstimulerandearbete, pedagogisk verksamhel och läromedelsproduktion beaktas vid bedömning avmeriter för doceni- och forskarassistenttjänster. påpekar att frågan ombedömning av meriter vid tillsättning av statlig tjänst är under ulredning. 1983/84:107 Bilaga 5 191 Därefter föreslår kommillén alt sökande tillforskartjänsler och till de nya assistent- och doklorandljänslerna förs sammani grupper med någorlunda likvärdiga sökande. Ur den bäsla gruppen väljs enperson, som lillhör del underrepresenterade könet inom kategorin. Finns flersökande av minoritelskönel i gruppen rangordnas de inbördes. Flera remissinslanser har uppmärksammat förslaget. DSF,SAMN, samt Forum i och Centrum i ärpositivi inställda till förslaget. De flesta, som yttrat sig över förslaget ärdock emot det, nämligen UHÄ, FRN, MFR, BFR, , SAF och SFS. SLU menar atlett genomförande skulle kunna leda lill en standardsänkning. Även i Stockholmanför vissa betänkligheter mot det. anser att skicklighetenför forskning måsle vara avgörande vid val av person för en forskningsuppgifteller en forskartjänst. Endasl när man har att välja mellan två likvärdigakandidater bör underrepresenteral kön få försteg. Jämställdhetskommillén föreslär också alt man strävarefler en ulveckling mot fler professurer per institution. förslag har vunnit anklang hos nästan alla somyttrat sig över del. Det tillstyrks av DSF, ALC, FRN, SAMN, , , /SRoch Cenlrum i . SAF vill hellre att man satsar på forskare pä mellannivåän pä professorer. Arbetarskyddsstyrelsen befarar atl det blir för dyrt. FOA och tillstyrker kommilténsförslag att regeringen i direkliv till ulredningar skall efterlysa förslag, somutgår från ett jämställt synsätl. Förslagen skall vara analyserande frånjämställdhelssynpunkt. Undantag frän denna regel skall motiveras i direktiven. Jämslälldhetskomittén anser även atl instruktionerna förforskningsråden, styrelsen för arbelarskyddsfonden, slyrelsen förinternationell utveckling och STU bör innehålla krav på att de i sinanslagsbeviljande verksamhel skall beakta alt forsknings- och utvecklingsarbeteskall främja jämställdhet. STU avstyrker förslaget medan styrelsen föru-landsjörskning tillslyrker del. Jämslälldhelskommitlén har inle gjorl någrakostnadsberäkningar ulan ansett att flertalel av förslagen kan realiseras inomramen för nuvarande anslag. BRA menar alt del är realistiskt alt räkna med ökadekostnader. RRV anser att man inle - i nuvarande ekonomiska läge - kan accepteraökade kostnader. Jämfo anser i likhel med kommitlén att det mesta kanrealiseras inom nuvarande kostnadsram. 1983/84:107 Bilaga 5 192 slälldhelsforskningenär ett prioriterat område och Fredrika-Bremer-Förbundel finner all en salsningpå jämställdhet för kvinnliga forskare är en god investering. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 193 Vissa sektorsorgans långtidsbedömningar samt universitets-och högskoleämbetets yttrande däröver Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har främslsamordnande planeringsuppgifter för den statliga högskoleutbildningen,forskningen och forskarutbildningen. UHÄ bedriver dels uppföljnings- ochutvärderingsarbete med syfte att verka för att målen för högskolans verksamheluppnås, dels mer långsiklig forskning med syfte att öka kunskapen om degrundläggande villkoren för högskolans verksamhet. Den totalaomfattningen 1982/83 av UHÄ: s scklorsforskning uppgick till 7 milj.kr. Avdetta belopp hänfördes närmare 2 milj.kr. till långsiktig kunskapsuppbyggnad.Delta ulgör UHÄ:s egenlliga forskningsprogram. Resterande 5 milj.kr.finansierade dels sektoriell forskning med direkl verksamhetsanknytning (3,5milj.kr. ), dels UHÄ:s uppföljningsstudier kring högskolereformen (1.5 milj.kr.). Därutöver fanns 4 milj. kr. för lokall utvecklingsarbete som anslogsdirekt lill högskoleenheterna under anslagen för grundläggandehögskoleutbildning. Vad beträffar behovet av scklorsforskning för högskolanunder den kommande 5-ärsperioden anges endast alt de nuvarande resurserna intemoisvarar dagens behov och önskemål - på cenlral. regional och lokal nivå. UHÄanger exempel på förändringar vilka medför större krav på högskolanssektorsforskning. Det gäller bl.a. UHÄ:s egen ökade och delvis nya roll i dennationella forskningsplaneringen vilken annonserades i proposition 1981/82:106, ändrade planeringsförutsättningar betingade av bl. a. demografiskaförändringar och strukturförändringar i arbelslivet, och ändradeförulsällningar för UHÄ:s arbele som en följd av säväl gymnasieulredningensförslag som del fortsatta uppföljningsarbetet inom högskolan. UHÄ framhåller att del f. n. är omöjligt all görapriorileringar i termer av nedskärning på någol speciellt av de angivnaprogramområdena. En nedskärning av resurserna för högskolans FoU förutsätteren detaljerad inventering inom de olika programmen av forskningsbehov ochlillgång pä forskarkompetens. UHÄ understryker emellertid sin vilja atl slåvakt om den långsikliga forskningen. Skolöverslyrelsen (SÖ) är cenlral förvaltningsmyndighetför , gymnasieskolan, den kommunala och slatliga vuxenutbildningensamt för vissa andra skol- och utbildningsformer. SÖ har ansvar för den långsikligaoch övergripande planeringen av skolväsendet i dess helhel och dess olikadelar. 13 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 194 SÖ disponerade inom ramen för anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet totalt . /83 förforskning och ulvecklingsarbete. Av dessa avsåg lolall drygl 14 milj.kr.forskning förlagd till högskolan. Ytterligare ca 2 milj. kr. disponerades förplanering, uppföljning och information knuten till forskningsverksamheten.Återstoden, dvs. ca 14 milj.kr., utnyttjades för läroplans- ochulvecklingsarbete, som huvudsakligen bedrevs utanför högskolan, dels inom SÖ,dels i enskilda kommuner och skolor saml inom vuxenutbildningens olika delar. De pedagogiska institutionerna i högskolan är de huvudsakligaanslags-motiagarna/uppdragsmotlagarna genom atl av de medel somSÖ har förfogal över för forskningsändamål har fördelats till dem. Genom riksdagsbeslut har SÖ:s ansvar ochresurser för utvecklingsarbete inom främst förls över lilllänsskolnämnder och kommuner. Den hittillsvarande relativt starka betoningen påforskningens anknylning till skolans vardagsproblem kommer därmed atl tonasner. I stället betonas nu en forskning inriktad på den långsiktiga planeringenav utbildning. Pedagogiken som velenskaplig disciplin måsle kompletteras medannan samhällsvetenskaplig forskning såsom statskunskap, kulturgeografi,förelags- och nationalekonomi, sociologi saml med naturvetenskaplig forskningoch delar av humaniora. SÖ har däremoi inle funnil det möjligt att ikvantitativa termer ange ulvecklingen . SÖ framhåller all den del av utbildningsforskningen sombehandlar undervisning och skolan som organisation alll framgeni torde fåräknas som SÖ: s huvudsakliga ansvarsområde vad gäller forskning. Ett annalprioriterat forskningsområde gäller sambandet ulbiidning - arbetsmarknad -arbetsliv saml del större områdel utbildning - samhälle. Den SÖ-finansierade forskningen har genomgående varitförlagd lill universitet/högskola. SÖ kominer i. ökad utsträckning atleftersträva en kompetens- och kunskapsuppbyggnad genom tvärinstitutionellaprojekt i enlighel med de tyngdpunktsförskjutningar i forskningsverksamhetensom ovan angivils. SÖ har samarbetat med andrasekiorer/seklorsorgan. Del gäller I.ex. UHÄ, ,institutei försocial forskning, arbetslivscentrum, delegalionen för socialforskning m. fl. Med flertalet av dessa önskar SÖ intensifieraforskningssamarbetet. En form av slöd till långsiktigt kunskapsuppbyggande somSÖ kan komma atl ge gäller jusl inrättande av tidsbegränsade forskartjänstermotsvarande forskningsrådens. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning Delegalionen för velenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) är central myndighel för frågor om övergripandeplanering och samordning av informationsförsörjningen för forskning ochutvecklingsarbete eller liknande verksamhel. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 195 En av de uppgifter som anges för DFI i instruktionen ärall "planera, initiera och vid behov själv eller gemensaml med andra organslödja forskning och ulvecklingsarbete". DFI: s huvudman är , men anslagerhälles ocksä från industridepartementet. DFLs lolala anslag /83uppgår lill , varav . frän utbildningsdepartementetshuvudtitel och . från industridepartementets huvudlilel. DFI: s verksamhel har hillills bedrivils inom tre program,med följande budgelfördelning, fastställd av regeringen i regleringsbrev för1982/83: Planering och samordning 4470000 Forskning och utveckling 9980000 Nationella serviceuppgifter 5 339000 Regering och riksdag har fastslagit en ansvarsfördelning,enligl vilken DFI svarar för planerings- och utvecklingsinsatser, medan dellöpande, operaliva arbelel utförs lokall av bibliotek, informationscentraleretc. I samband med anslagsframslällningar och införutformningen av en långlidsplan har några allmänna, vägledande principerformulerats, vilka också har stor betydelse för den av DFI finansieradeforskningen: Användarnasbehov skall vara styrande Den av DFIstödda forskningen och utvecklingen skall i huvudsak syfta till praklisklillämpning Inom några förinformationsförsörjningen centrala områden behövs i landel en kompelens av hög,internationell klass. En slor del av DFI: s anslag avsätts för forskning ochutvecklingsverksamhel inom informationsförsörjningen. Endasl en mindre del avdetta avser emellertid forskning av den art som finansieras av traditionellaforskningsråd. Med en myckel schematisk indelning är det tre områden somforskningsresurserna speciellt inriklas pä. - Sludier avbehov och användning av velenskaplig och teknisk informalion. - Biblioteksforskning,dvs. forskning som avser verksamhet vid bibliotek, informationscentraler ochandra informationsförmedlande instanser. - Kompetensuppbyggnadinom för informationsförsörjningen inlressanla områden. Inriklningen av DFI: s verksamhet styrs av två slag avpriorileringar, dels av poliliska priorileringar i samhällel i övrigt, dels avinformalionsför-sörjningsmotiverade priorileringar. De politiska prioriteringar som främsl påverkarinriklningen av den av 1983/84:107 Bilaga 5 196 DFI finansierade forskningen är främstforskningspoliliken, industripolitiken samt dalapoliliken. Under de senasleåren har regeringen presenleral handlingsprogram i dessa frågor. De priorileringar som ulgår från lägel inominformationsförsörjningen i landel har formulerats i följande tre punkier: - Bättreutnyttjande av existerande resurser och ijänsler. - /?/A7rtJgrundforskninginom cenlrala områden, t.ex. behov och utnyttjande av information,systemutveckling. För den fortsatta verksamheten lorde behovet avdatorleknisk och sy-slemkunnig personal komma all kvarstå och även öka vadavser personal med särskild kunskap om informationsförsörjningsproblematik.Behov av personal med bl. a. samhällsvetenskaplig (t. ex. sociologi, psykologi,statskunskap, ekonomiska ämnen), juridisk och humanistisk bakgrund bedöms ävenöka. Ett behov av kunskap avseende områden som librarymanagement och moisvarande finns men kan f. n. tillgodoses endasl iliten utsträckning. En systematiserad forskarutbildning inominformationsförsörjningen byggande på grundutbildning och/eller aklivi arbeteinom området, bör komma lill stånd. DFI framhåller all effekterna av prioriteringarna vid ennedskärning skulle med hänsyn till att det i 1983 ärsbudgelproposilion genomfördes en minskning av DFLs anslag med (frånsett viss pris- och löneomräkning) redan till budgelårel 1983/84 innebäraell myckel slarkl avbräck i verksamhelen inom ell område av avgjord strategiskbelydelse i bl.a. forsknings- och industripolitiskt avseende. Nedskärningar medför all salsningar på kompetensuppbyggnad(bl.a. stipendiatprogram) och på riktad grundforskning måsle bli mindre. Ocksådirekta försöksverksamheter kommer all få inskränkas. DFI har redan nu strävat efter atl bedriva projeklgemensaml med seklorsorgan m.fl. Utvecklingen framöver, bl.a. med minskadeanslag, kommer att ytterligare öka behovel av samfinansiering. Institutionermed vilka samverkan, ibland samfinansiering, skett och sker är bl.a.forskningsrådsnämnden (FRN), humanislisk-samhällsvelen-skapliga forskningsrådet(), slalens råd för byggnadsforskning (BFR), slatens kulturråd, slyrelsenför leknisk utveckling (STU), induslriverkel, utvecklingsfonder ochteleverket. Enytterligare förutsättning för informationsförsörjningen är alt ett väl utbyggtinternationellt samarbete finns. DFI kommer att söka bygga ut della än mer,även inom konkreta projekl. DFI framhåller all DFI-slödda projekl placeras ul vid enrad institutioner där förulsältningarna för arbelel finns. Inom högskolanstöder DFI f. n. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 197 sådan verksamhel vid universiteten i (INFORSK) ochLinköping (LIBLAB). Mer omfattande projeklverksamhel finns också vid bl.a. lekniskahögskolan i och . bör en mer kontinuerlig verksamhel finnas vid flerinstitutioner, med olika profilering. Vid en permanentning av sådana verksamheterbör i vart fall basfinansieringen gå över resp. högskoleenhet (motsv.). Forskarutbildningbör etableras med anknytning till högskolan i . Finansieringav verksamhel vid fasta institutioner eller forskargrupper bör gå viaresp. högskoleenhet vad avser basorganisalionen. Enligl instruktionen (1974:644) för statens kulturrådskall rådet främja förverkligandet av målen för den statliga kulturpolitiken.Rådet handlägger ärenden om slatliga ålgärder som rör teater, dans och musik,litteratur och folkbibliotek, konst, museer och utställningar saml folkbildningoch folkrörelser. Vidare skall rådel enligt sin instruktion följaforsknings- och utvecklingsarbetet på kulturområdet. har inte haft egenforskningsverksamhel. Inte heller har i nämnvärd omfallning gettbidrag till forskning. Sedan är 1979 har rådel i samarbele med fackligaorganisationer och studieförbund bedrivit två ulvecklingsprojekl. Kultur iarbetslivet och Kultur i boendemiljö, i vilka forskare har medverkat. Tidigarehar dessa forskare delvis finansierats av men under budgelårel1982/83 har forskarinsatserna helt bekostats av Riksbanksfonden resp.Delegationen för folkrörelseforskning. presenterar en forskningsplanering förperioden /85-1988/89 som utgår från alt riksdag och regering beslutar om enomfördelning av medel för forskningsändamål. Planeringen bygger på attkulturrådet i någon form får disponera ett tillskott på 1.5 milj.ki". /85 vilket ökar till 3 milj.kr. Verksamhelenavses omfalla långsiklig kunskapsuppbyggnad i samarbete med institutioner förforskning och konstnärlig ulbiidning vid högskolan saml forskarmedver-kan iulvecklingsprojekl och framtidsstudier som bedriver eller deltar i.Dessulom avser atl anslå minsl . till forskningsinformationoch för all stimulera kontakter mellan forskare och kulturellt verksamma.Della moisvarar det belopp som nu kan avsätta för hela sinforskningsinriktade verksamhel. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 198 är cenlral förvaltningsmyndighet förarkivfrågor och chefsmyndighel för de sju landsarkiven i , ,, , , och . I arkivmyndigheternas uppgifteringår atl vara arkivdepåer och alt understödja forskning. Riksarkivetsseklorsansvar kan sammanfattas i tre huvudmål, som alla har stark anknytninglill och betydelse för forskning, nämligen atl verka för ralionell arkivbildning och arkivvård hosslatliga myndigheter, kommunala organ och enskilda arkivbildare, all främja forskning inom skilda områden genom alttillvarata och göra arkivmaterial tillgängligt saml atttillgodose uppställda kulturpoliliska mål genom atl bevara väsentliga delar avdel nationella kulturarvet och eftersträva all det kommer lill utbreddanvändning. Den verksamhet av forskningskaraktär som riksarkivetbedriver, innebär huvudsakligen teknisk konlroll av moderna medier, utgivningav stenografiska rådsprolokoll 1674-1688, forllöpande utgivning av svenska medeltidsbrev(svenskt diplomalarium) samt undersökning av medeltida pergamentsomslag i äldrekamerala arkivbestånd. Tyngdpunkteni pågående forskning ligger med avseende på ekonomiska resurser dels påkontrollen av moderna medier (. ), dels på de två sistnämndauppgifterna, svenskl diplomalarium (. ), och undersökningen av medeltidapergamentsomslag (. ), vilka överfördes frånVitterhetsakademien till . Dessa uppgifter har sålunda inle vallsutifrån riksarkivels egna behov av forskning och faller delvis ulanförarkivvetenskapen i egentlig mening. I ellinternationellt perspektiv släpar svensk arkivvelenskaplig forskning efter närdet gäller all analysera, sammanslälla och ulål presenlera de mångmilaarkivbeståndens informationsinnehåll och adminislraliva bakgrundsförhållanden.Däremoi är svenskl arkivväsen mer avancerat, i vissa avseenden bland de ledandeländerna, i fråga om det lekniska områdel och behärskningen av den löpandearkivbildningsprocessen. Detta utesluter inle all besvärande kunskapsluckor ochstarka behov av kontinueriig metodutveckling föreligger också här, orsakadeinte minsl av de moderna arkivmediernas starka föränderlighel. har angivit en rad uppgifter av FoU-karaktärsom väsentliga, bl.a. bevarande av "muntlig historia", ulvecklingenav tekniker för papperskonservering, undersökning av riksarkivetsanvändarkategorier, studium av proveniensprincipens tillämpning liksom avgallringsideologins ulveckling och prakliska tillämpningar samt datorstöddaforskarserviceru-liner. 1983/84:107 Bilaga 5 199 har emellertid bedömt del som mest väsenlliglall få till stånd forskning inom arkivvelenskapens cenlrala delar och föreslårfyra särskill angelägna projekt för planeringsperioden /85-1988/89, omfattandemoderna mediers påverkan på arkivteorin och dess prakliska lillämpning,förbättring av forskarsamhällets användning av arkivmaterial, en total översiktöver bestånd och administrationshistorisk forskning. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv