prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — 2 Utvecklingen av importen,importvägd efterfrågan och relativpris för bearbetade varor 1972-1984 46 3 Importpris- ochvolymutvecklingen totalt och för vissa vamgrupper 50 4 Utvecklingen av importens andelav förbmkningen av bearbetade varor saml relativprisutvecklingen ................................................ 51 5 Handelsbalans och terms oftrade 1973-1984 .. 56 4:1 Pappers-, papp- och massaindustrins kapacitetsutnyttjande i 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1978-1984 .... 75 2Arbetslösa enligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvar stående lediga platser ................. 78 6:1 Sparkvoten 1970-1984 .............................. 83 7:1 Byggnads- och maskininvesleringar, totalt och uppdelat på nä ringsgrenar 1975-1984 ................................ .. 99 2 Industrins investeringskvot1971 1984 ......... 105 3 Invesleringar inom industrin,lolall och uppdelat på branscher 1976-1984 107 4 Totala industrinslagervolymförändring 1972-1984 113 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i vissa delar av 2 Driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet i skogsbruket och vissa industribranscher 1972-1984 120 3 Röriiga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrinexkl. varv 1964-1984 .................................. 124 10:1 Statens budgetunderskott 1973-1983 ........ 154 2 Likviditetstillskott inomlandet, valutaflöde saml penningmängd 1973-1983 155 3 Emissioner av statsskuldsväxlar1982-1984 ..... 156 4 Bankernas utestående kreditertill andra ändamål än bostadsbyggande 157 5 bytesbalans, icke-statligakapitaltransaktioner samt valutaflöde 158 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 173 6 Valutaflöde saml statensupplåning utomlands ... 159 7 Bankernas utestående krediterför andra ändamål än bostadsbyggande till förelag och hushåll 1980-1983 ........................................................ 160 8 Finansbolagens uteslåendeutnyttjade krediter samt affärsbankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande ........ 161 9 samlade bruttosparandeoch brutloninvesleringar saml ökningen av fordringar på utlandet ............................................... 162 10 Penningmängden ......................... 163 11 Allmänna pensionsfondenskapitaltillväxt 164 Långtidsbudget för perioden /85-1988/89 1984/85-1988/89 Långtidsbudgetens syfte är att kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna av redan fattade beslul ochgjorda åtaganden. I långtidsbudgeten görs inga försök atl förutse vilka beslutavseende budgetens inkomster och utgifter som statsmakterna kan komma altfatta . Långtidsbudgeten är således varken en plan för denframlida utvecklingen eller en prognos för den mest sannolika utvecklingen.Avsikten med långtidsbudgeten är huvudsakligen att redovisa vilken budgetutvecklingsom blir följden om inte några nya utgiflsåtaganden görs och om skatte- ochavgiftsreglerna inte ändras. Långtidsbudgeten belyser i första hand statsbudgetensinkomster och utgifter. 1 appendix 1 redogörs för den under mars 1983publicerade långtidsutredningen (SOU 1983/84:4) som behandlar helasamhällsekonomin. Beräkningarna av statsinkomsterna baseras i alltväsentligt på oförändrade skatteregler och avgiftssatser i den månförändringar inle beslutats eller aviserats. På utgiftssidan omfallar långtidsbudgetens kalkyler deresurser som krävs för att verksamheten skall kunna bedrivas i enlighel med debeslut som slalsmakierna redan fallal och de åtaganden som gjorts förframliden. Däremot har inle några nya åtaganden lagts in i beräkningen. Beräkningsresultaten är i stor utsträckning beroende av deantaganden beräkningarna baseras pä. 1 årels långtidsbudget har valts attredovisa budgelulvecklingen utifrån två olika anlagandeslrukturer. På så sällåskådliggörs tydligt hur olika anlaganden långsiktigt påverkar statsbudgetensinkomster och utgifter. Långtidsbudgeten tar däremot inte ställning till vilketav de två alternativen som bäst kommer att fömtse den framtida budgetutvecklingen.I det ena alternativet baseras beräkningarna på en lönestegring och eninflationstakt om resp. (lågaltemativet). Räntenivånsjunker i detta fall successivt för alt slutåreti perioden uppgå till . BNP-tillväxten antas bli . Bådelöneutvecklingen och inflationstakten antas i det andra alternativet uppgå till8 % (högalternativet). Räntenivån antas under dessa betingelseruppgå till , medan BNP antas vara oförändrad . Den ekonomiskaaktiviteten antas således vara betydligt högre i alternativet med den svagarelöne- och inflationstakten än i alternativet med snabb löne- ochinflationsuppgång. Prop.1983/84: 150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 2 På i stort samma sätt som i föregående års långtidsbudgetredovisas budgetens utgifter och inkomster i verksamheistermer. Syftet meddenna uppdelning är bl.a. all bättre illustrera hur del statliga budgetsaldotbyggs upp från skilda aktiviteter såsom rörelsedrivande vcrksamhei och långivning. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlag som hartagils fram i första hand inom . De slutliga bedömningarna ochutarbetandet av själva långtidsbudgeten har skett inom finansdepurtemenielsbudgelavdelning. Statsinkomsternas utveckling vid givna skattesatser ärtill stor del beroende av lönesummans utveckling och för de indirektaskatternas del av prisförändringarna. Den statliga inkomstskatien. påverkas direkt av bruttoinkomstens utveckling. Andra skaller soml.ex. mervärdeskatten, påverkas indirekt via den privata konsumtionen. Ävenräntenivån påverkar statens inkomster eftersom statens utlåning till stor delsker över statsbudgeten. 1 sammanhanget bör också påpekas alt slatsinkomstemasutveckling kan uppvisa variationer i tillväxttakten mellan olika år beroende påkassamässiga förskjutningar mellan budgetåren. Detta sammanhänger främst medavräkningssystemel för kommunalskatiemedlen. Dessa uppbärs av praktiska skäl avslaten och utbetalningarna iill kommunsektorn redovisas som en utgift påstatsbudgetens inkomstsida. Underperioden /791982/83 ökade statsinkomsterna med 12,i löpandepriser. Delta kan jämföras med den åriiga ökningen av statsulgiftema som undersamma period ökade med . beräknasinkomsterna i löpande priser öka med 3,i lågalternativet och med 5,3%per år i högallernativet. Denkraftiga inkomstulvecklingen /79-1982/83 förklaras tillstor del av den höga pris- och löneutvecklingen under dessa år. Även densuccessivt höjda räntenivån har medfört ökade inkomster främst från bostads-och energisparlån. har vidare ett flertal punktskattesatserhöjts. Den relativt måttliga ökningstakten vad beträffar inkomstskattenförklaras bl.a. av indexregleringen i skatteskalorna som infördes . För denframförliggande perioden har i enlighel med metoderna i långtidsbudgeten inlenågra skallesalsförändringar eller förändringar i skatteunderlagetanticiperats. Detla förhållande saml att inflations- och löne-summeulvecklingenantas bli relativt låg förklarar all utvecklingstakten skiljer sig så markantmellan den historiska perioden och över långlidsbudgelperioden. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Tabell I. Statsinkomsternasutveckling 1984/85-1988/89' -1-7,0 -1-5,5 -1-3,8 -1-1,2 -2,1 -1-0,4 -1-3,7 ' 1förändringstalen har exkluderats effekterna av den samordnade källskatten ochsocialavgiftsuppbörden, se avsnitt 3. Ienlighel med långtidsbudgetens beräkningsmetod har i beräkningarna endaslbeaktats föreslagna och beslutade förändringar i skatteuttagen. ex. att punktskatternas andel av försäljningspriset sjunker under perioden.Om punktskatterna skulle höjas i takt med inflationen skulle /89 bli ca högre i lågaltemativet och ca 15miljarder kronor högre i högallernativet än vad som beaktats i kalkylerna. Atlskattesatserna antas vara oförändrade bidrar till attskatteinkomsternas andel av BNP sjunker något under långtidsbudgetperioden.För /85 beräknas statsinkomsternas andel av BNP utgöra . Islutårel av långtidsbudgetperioden beräknas denna andel ha sjunkit till 28,ilågaltemativet och till 27,i högallernativet. statsskuldräntorna ökade i oförändrad pris- och lönenivå med ca 1,perår /79-1982/83. Långtidsbudgetkalkylen resulterar i enminskning i fasla priser. 1 löpande priser beräknas denårliga ökningstakten exkl. slalsskuldräntor till 1,i lågaltemativet och till5,i del högre alternativet. Den snabbaste utvecklingstakten svarar räntor påstatsskulden för. I lågaltemativet uppgår utvecklingstakten förslalsskuldräntor till 9,. Denna, relativt andra delarav statsbudgeten, snabba ökningstakt uppstår trots all räntenivån i detta alternativsuccessivt antas sjunka . De ökade kostnaderna förslalsskuldräntor förklaras av att statsskul-deii ökar med drygt 70 miljarderkronor per budgetår. Den markant snabba utvecklingstakten på 18,för räntorpå statsskulden i det högre alternativet beror såväl på alt räntenivån ökartill som att budgetunderskottet ökar till i slutetav perioden. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Statsutgifternus utveckling lurdvlade pärvalekonuniisku kategorii-r 1984/85-1988/89 föiiindrl 1978/79- - I9S2/8.1 + 6..S - 0..1 + /;,. 'i?.,0 ' Inklusive I miljard kronor i förlida inlösen sombeaktats under posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Fördestatliga konsumtions- och invesleringsutgifterna har kalkylerna i löpandepriser baserats på de antagna löne- och prisutvecklingarna. Mellan de bäggealternativen uppgår skillnaden i utgifter slutåret för långlidsbudgelperiodentill . För transfereringsanslagen har inte lönesummansutveckling samma betydelse som för konsumtionsuigiflerna utan kalkylerna ilöpande priser baseras i första hand på de två inflationsantagandena. 1 dethögre alternativet antas vidare en låg ekonomisk aktivitet med hög arbetslöshetoch hot om företagsnedläggelser som följd. De kostnader av arbetsmarknads- ochindustripolitisk art som därvid skulle komma atl belasta statsbudgeten harschablonmässigt räknats fram och lagts in i kalkylerna. Sammanlagt uppgårskillnadeina i transfereringsutgifter inkl. finansiella transaktioner mellande bägge alternativen till /89. Den sloradifferensen i antagandet om räntesatsens höjd och föjderna av atlbudgetunderskottets storlek är betydligt större i högallernativet jämfört medlågalternativet medför alt skillnaden i ränteutgifter mellan alternativenuppgår till slutårel i långlidsbudgelperioden.Sammanfattningsvis visar resultaten på den stora belydelse somförutsättningarna har för beräkningsresultaten. senaste årens långtidsbudgetar har studier över automatikens omfattningsåväl vad gäller statsbudgeten som vissa delar av socialförsäkringssektorngjorts. Även i årets långtidsbudget analyseras automatiken i statsutgifternasom dessa redovisades i budgetpropositionen 1984. Anslagen har därvid delatsin i tre huvudgrupper: - utgifter med fullständig automatik Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 5 - utgifter somstyrs av pris- och löneomräkning - utgifter somhuvudsakligen styrs av separata heslut. Som redovisats har olika förulsältningar om löne-och prisutvecklingen siorl genomslag i de framtida utgifterna på grund avinslaget i automatiskt verkande regler som finns inbyggda i anslagen. Som ettled i striivan all bryla inflalionsförvänlningarna beslutade underhösten 1983 om ell flertal åtgärder för atl minska omfattningen av aulomatikpå statsbudgeten. Bl.a. beslutades följande ingrepp i indcxkopplingarna. Följsamhelentill flertalet index som påverkar statsutgifternas utveckling begränsade tillnivån . För sialligakonsumtionsutgifter reducerades priskompensationen med den del av prisökningensom kunde beräknas vara hänförlig till devalveringen. Förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 visar undersökningen all inslaget av fullständigpris-, lön- och volymautomatik uppgår till . De åtgärder som vidtagitsför all minska graden av aulomatik på budgeten har till slor del gälltindcxkopplingarna . Effekten av vidtagna åtgärder har minskalutgifterna för hudgelårel 1984/85. Då inga beslut om att förändrapriskompensalionen. kvarstår klassificeringen av de utgiftsområden som berörtsav avindexeringsbeslul som fullständig automatik. De utgiftsbegränsningar somavindexeringsbesluten lett till ålerspeglas således inle iundersökningsresultaten med den teknik som hår används. Inom gruppen av utgifter som styrs av volym- ochkostnadsutveckling i andra sektorer har regelförändringar genomförts så all enförskjutning mol enbart volymautomatik har skett. Detta innebär en permanentlindring av automatikinslaget på budgeten. Andelen utgifter som styrs avseparata beslut har sjunkit något jämfört med /84. Dennaminskning förklaras huvudsakligen av att investeringar fr. o. /85 skall finansieras utanför statsbudgeten saml att utgifternaför föriuslläckning till följd av statliga garantier till svensk varvsindustrikraftigt sjunker. De åtgärder som vidtagits för all minska aulomalikinslagetpå statsbudgeten får även konsekvenser på socialförsäkringsseklorn. Somexempel på detta kan nämnas överenskommelsen om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Denna överenskommelse leder till atl en del aversättningen nu besläms av antalel invånare i ställel för atl som tidigarebaseras på antalet utförda tjänster. Vidare har utgifterna inom ATP-systemetminskat genom atl devalveringens prishöjande effekt räknas av vidfastställandet av basbeloppet för . Ulöver sedvanliga uppdelningar av statens inkomster ochutgifter görs i årets långtidsbudget en uppdelning av statsbudgeten iverksamhetstermer som ett komplement till såväl den realekonomiska indelningensom ändamålsklassificeringen. Utgångspunkten är all redovisa de statligaåtagan- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 6 denaavseende såväl inkomster som utgifter i separata verksamhetsdelar som t.ex.rörelsedrivande verksamhet och långivning. En sådan uppdelning belyser staiensengagemang för de rörelsegrenar som i andra uppställningar redovisas på ettflertal olika poster på statsbudgeten. Härmed öppnas vissa möjligheter all delsytterligare identifiera och kvantifiera finansiella problem i den statligaverksamheten och dels bryta ned budgetsaldot på olika verksamhetsgrenar. Konsekvensernaför samhällsekonomin och kredilmarknaden av politiska beslut som innebäraktiva ingrepp i statsbudgeten kan härigenom avläsas tydligare. Statsbudgetens Inkomster och utgifter fördeladepå verksamhetsgrenar kr., löpande pris Netto traditionell statlig verk- 1.1 Pensioner och social omsorf; Utgifter: Bidrag m. m. Netto pensioner och social Utgifter: Utlåning och 6/500' Inklusive I miljard kronor som beaktats under postentillkommande utgiftsbehov, netto. /85 beräknas underskottet enligt det reviderade budgetförslagetkomma alt uppgå till . Före statsskuld-räntor beräknasbudgetunderskollet uppgå till . Överlånglidsbudgelperioden försämras underskottet i lågaltemativet från 67,2miljarder kronor /85 till Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 7 budgetåret1988/89. I högallernativet försämras saldot markant för all i slutåret uppgåIill . Som andel av BNP sjunker underskottet ilågaltemativet från /85 till /89. Ihögallernativet ökar budgelunderskollels andel av BNP kontinuerligt Rir alt islutet av långtidsbudgetperioden uppgå till 12,. Budgetsaldo budgetåren 1978/79-1988/89 i procent av BNP Underde har ell arbete pågått med alt rationalisera och effektiviseraden statliga kassahållningen. I samband med alt "extraordinära"åtgärder av detla slag genomförs uppslår vanligtvis betydandeen-gångsförslärkningar på slalsbudgelen. Det bör dock understrykas atl åtgärdernaleder till elt minskat upplåningsbehov , och därmed minskade utgifterför slalsskuldräntor. Vidare kommer bostadslånen från inte atlredovisas på slalsbudgelen. Vid en jämförelse över åren hör detta /85 beräknas de extraordinära budgetförstärkningarna uppgå tillca , dvs, det underiiggande saldot är 14,4 miljarderkronor högre än del kassamässiga saldot. För /86 och förbudgetperioden därefter beräknas de extraordinära budgetförstärkningarna uppgåtill resp. ca . Dessa effekter gällersåväl i hög- som lågallernativet. Somredovisas i tabell 4 beräknas budgetunderskottet för /86 i högaltemativetendasl obetydligt översliga underskottet i lågallernativet. Detta beror på densnabba lönesummeiillväxten som får genomslag i skatteunderlaget.Däremot lar det en viss lid innan inflaiionsuppgången driver upp utgifterna.Detta förklaras av aft utgifterna Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 8 i många fall styrs av tidigare års inftation. Vidare antasatt den lägre inflationstakten i lågaltemativet endast fär genomslag påden nominella räntenivån. Över innebär hög inflationstakt och storlönesummelill-växl att budgetsaldot gradvis försämras. Detta illustrerastydligt i beräkningsresultaten i årets långtidsbudget. Skillnaden i saldomellan de två alternativen uppgår som redovisas i tabell 4 till 61,7 miljarderkronor för /89. Om beräkningarna skulle göras för en lägretidsperiod än långtidsbudgetperioden skulle denna skillnad sannolikt bli än mermarkant. 1.1 Inriktning och syfte Syftet med långtidsbudgeten är i första hand att kartläggade statsfinansiella konsekvenserna på av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. I årels långtidsbudget sträcker sig beräkningarna fram /89. De samhällsekonomiska förutsättningarna med ett begränsatutrymme fören fortsatt utbyggnad av den offentliga sektorn har inneburit atlkraven på en långsiktig bedömning av budgelulvecklingen skärpts. Budgetunderskottetsstorlek har också lett till att del blivit allt mer väsentligt att analysera defaktorer som styr inkornst- och utgiftsutvecklingen. Dessa förhållanden harbeaktats i de senaste årens långtidsbudgetar, vilket också är i linje medlångtidsbudgetens syfte, nämligen atl utgöra ett underlag för överväganden ombudgetpolitikens inriktning. Beräkningarna utgår från schablonmässigt valdaförulsältningar. I årels långtidsbudget har valts alt ulföra beräkningarnautifrån två olika anlagandeslrukturer. Detta tillvägagångssäll motiveras avden slora betydelse som antagandena har för beräkningsresultaten. Olikaförutsägelser om utvecklingen på l.ex. priser, löner och räntenivå får storaåterverkningar på beräkningarna av inkomst- och utgiftsutvecklingen årenframöver. Långtidsbudgetens beräkningar över statsutgifternasutveckling är en kalkyl över de finansiella resurser som krävs för att avstatsmakterna fattade beslut och gjorda åtaganden skall kunna infrias.Statsinkomsterna beräknas med utgångspunkt i oförändrade skatte- ochavgiftssatser eller, i tillämpliga fall, redan föreslagna eller beslutade förändringar.Inga försök görs att fömtse vilka nya beslul som kan komma atl fattas underperioden. Det bör därför betonas att långtidsbudgeten varken är en plan för denframtida utvecklingen eller en prognos för den mest .sannolika utvecklingen.Avsikten med långtidsbudgetkalkylen är endasl att redovisa vilkenbudgetutveckling som blir följden om inga nya utgift.såtaganden görs och ingabeslut fattas om ändrade skatte- och avgiftsregler. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 9 Långtidsbudgeten är således i allt väsentligt enkonsekvensberäkning. De slutsatser som dras av dessa konsekvensbeskrivningar ärpartiella och utvecklas inle till en samhällsekonomisk analys. Detta innebäratt den statsfinansiella utveckling som erhålles som elt resullal avberäkningarna kan vara inkonsistent med de antaganden som beräkningarna baseraspå. En stor del av statsutgifterna styrs av automatik. I åretslångtidsbudget redovisas omfattningen av automatiken på statsbudgeten någotannoriunda än vad som varil fallet . 1 appendix 11 redovisas för deolika ändamålsgrupperna de faktorer som är mest betydelsefulla för utgiftsutvecklingen. Långtidsbudgeten baseras på material som tagits fram inomregeringskansliet. De slutliga beräkningarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom finansdepartementels budgelavdelning. Långtidsbudgeten är uppställd på det sätt som redovisasnedan. I kapitel 2 behandlas beräkningsmetodik och anlaganden förlångtids-budgetkalkylerna. 1 kapad 3 behandlas statsinkomsternas utveckling utifrånde två anta-gandeslrukturerna saml deras utveckling . En redovisning görs också av statsinkomsternasbmtloomslutning. Vidare ges en särskild redovisning av vissa förändringar inomföretagsbeskattningens område. Kapitel 4 innehåller en sammanfattning av den detaljeraderedovisning av .stalsutgiflerna uppdelade efter ändamål som återfinns iappendix 11. Beräkningarna baseras på den pris- och lönenivå som tillämpades ibudgetpropositionen för /85. Vidare redovisasutgiftsutvecklingen i fasta priser för den historiska perioden. Detta innebäratt en bild ges av volymutvecklingen för olika områden. Dessutom redovisas enberäkning av utgifterna i löpande priser enligt de två antagandestrukturerna. Iett separat avsnitt belyses effekterna av automatiskt verkande regler som finnspå budgetens utgiftssida. En realekonomisk fördelning av statsbudgetensutgifter redovisas därefter. I den realekonomiska beskrivningen kommenterassärskilt stalsskuldräntornas utveckling. I kapitel 5 förs utgifter och inkomster samman i enredogörelse för utvecklingen av statsbudgetens saldo underlånglidsbudgelperioden. Vidare redovisas kortfattat de huvudsakligaskillnaderna mellan beräkningsresultaten i de två anlagandestruklurerna. En alternativ redovisning av statsbudgeten där såvälinkomster som utgifter redovisas med avseende pä verksamhetens inriktningåterfinns i kapitel 6. En sammanfattning av innehållet i långtidsbudgeten ges idel inledande kapitlet. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 10 I appendix I redovisas kortfattat dels innehållet i 1984års långtidsutredning, dels en jämförelse mellan beräkningsresultaten ilångtidsbudgeten och långtidsutredningen. Den ändamålsgrupperade uppdelningen av statsbudgetensutgifter i oförändrad prisnivå redovisas i appendix II. Redovisningen i detta appendix innehåller dessutombl. a. beskrivningar av regelsystem, utgiftsstyrande faktorer och s. k.uiombudgetära utgifter. 2 Beräkningsmetod och antaganden Beräkningarna av den framlida utgifisitivecklingen ulgårfrån anslagsbeloppen för /85 enligt revideradebudgetförslag. Utgifterna är beräknade i samma pris- och lönenivå som i 1984års budgetproposition och beräkningarna ulgår i enlighel medlängtidsbudgettekniken från ulgiftsvolymen (fasta priser). Följande principer har tillämpats vid bedömningen av hurutgifterna kommer att utvecklas enligt fattade beslul. - flertalanslag, t.ex. de s.k. förvaltningsanslagen, har statsmakterna inte merpreciserat angett på vilken ambitionsnivå som verksamheten skall bedrivas pålängre sikt. För dessa anslag har antagits en oförändrad anslagsnivå i fastapriser. - För andraanslag styrs utgifterna av faktorer som på kort sikt är svåraatl påverka. Anslagsutvecklingen för sädana anslag har beräknats med varierandemetoder. En central faktor all ta hänsyn till vid beräkning avvolymutvecklingen av många anslag är förändringar i befolkningens storlek ochsammansättning. Denna påverkar nivån på anslagen för exempelvis folkpensioner,skolväsende m. m. 1 beräkningarna av utgifterna för dessa anslag ingår enbedömning av effekter av befolkningsförändringar. - Vissa anslagstyrs av all slalsmakierna lagt fast långsiktiga "ramar" förverksamheten. Som exempel kan nämnas försvarsanslagen. Möjligheterna altpåverka volymutvecklingen varierar då med hänsyn till bl.a. hur läng tid somåterstår innan ramarna omprövas. - Olika typer avavtal styr volymutvecklingen för vissa anslag. Styrande för anslagsberäkningenunder långlidsbudgelperioden är bl.a. avtalsperiodens längd och de faktorersom reglerar volymen pä den verksamhet som avtalet gäller. - Om klarauttalanden om lidsbegränsning av ramar, program, avtal m. m. föreligger har ilångtidsbudgetberäkningarna antagils att utgifterna bortfaller när programmetetc. 1 övriga fall har i regel schablonmässigt antagits att utgifternaför de olika ändamålen kvarstår på oförändrad åriig nivå . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget II - Vissa anslagstyrs av bidragsregler som medför en mer eller mindre automatiskutgiftsutveckling. Bidragsreglerna anger vilka individer ellerverksamhetsområden som är bidragsberälligade.