prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill också erinra om att några formella elevområdenför SSV inte finns, även om de båda skolorna naturligen rekryterar från norraresp. (med som ungefärlig gräns). Mitt förslag: När en elev har tagits in i grundvux ellerkomvux i en annan kommun än hemkommunen, skall hemkommunen betala s. k. interkommunalersättning till kommunen. Hemkommunen skall dock inte behöva betala sådanersättning om eleven mycket väl hade kunnat delta i samma slags utbildning ihemkommunen. Om emellertid hemkommunen vid förfrågan inte invänt mot atteleven togs emot i den andra kommunen, skall hemkommunen betala ersättning. Skäl för mitt förslag: Mitt förslag om slopande avelevområden föranleder vissa ändringar i reglerna om interkommunal ersättning. Som grund för rätt till interkommunal ersättning bör detnormalt räcka med att en elev från en annan kommun har tagits in i komvux ellergrundvux i den ersättningskrävande kommunen. Enligt mitt förslag skallemellertid den som mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning ihemkommunen inte kunna kräva att bli mottagen i en annan kommun. Om den andrakommunen ändå tar emot eleven bör den i princip inte ha rätt till interkommunalersättning från hemkommunen. Ett undantag bör dock finnas. Som jag redan nämntbör hemkommunen beredas tillfälle att Prop.1983/84:169 21 yttrasig i intagningsärendet. Om hemkommunen då inte haft några invändningar motatt eleven togs emot i den andra kommunen, bör hemkommunen inte kunna görasådana invändningar när utbildningskommunen kräver interkommunal ersättning. Jagvill i sammanhanget upplysa om att vissa frågor beträffande interkommunalersättning bereds i samband med den översyn av skollagen som pågår inomutbildningsdepartementet. Den anpassning som kan behövas mellan reglerna förvuxenutbildningen och reglerna för ungdomsskolan i detta avseende kommer attbeaktas i det arbete med lagtexter som jag berör i det följande (avsnitt 10). Mittförslag: Målgruppen för grundvux skall vara vuxna som inte har kunskaper ochfärdigheter i att läsa och skriva på sitt eget språk eller i att räkna somsvarar mot den nivå i dessa avseenden som normalt uppnås på grundskolansmellanstadium. Utvecklingsstördavuxna som behöver undervisning motsvarande särskolans skall vara undantagnafrån rätt till grundvux. Komvux-utredningensförslag: Bestämmelserna om intagning till grundvux ändras så att det klartframgår att alla vuxna som saknar de kunskaper och färdigheter i att läsa,skriva eller räkna som fordras för att, eventuellt med hjälp av stödundervisning,delta i annan vuxenutbildning på en nivå som är jämförbar med grundskolanshögstadium, har rätt att tas in i grundvux. Förslaget åsyftar ingen ändring isak av beslut om grundvux målgrupp (prop. 1976/77:100 bil. 12, UbU19, rskr 176). Utvecklingsstördavuxna skall inte tillhöra grundvux målgrupp annat än i de fall de kan följareguljär grundvuxutbildning (se betänkandet s. 220-221). (), SÖ, (), statensinvandrarverk (), tre länsskolnämnder, fem kommuner och ettvuxenutbildningsråd tillstyrker den nya bestämningen av grundvux målgrupper. Enligtsocialstyrelsen försvårar förslaget beträffande utvecklingsstörda för dessa attkompensera brister i tidigare utbildning. (S 1977:12) förslagatt anknyta särvux till komvux bör vägas in i behandlingen avkomvux-utredningens förslag. En landstingskommun framför en liknande åsikt. EnligtAMS och händer det att zigenare felaktigt utestängs frångrundvux (se bil. 2 avsnitt 12.3). 1983/84:169 22 Skälför mitt förslag: Det är givetvis viktigt att alla som bor i gesmöjligheter att skaffa sig sådana kommunikationsfärdigheter att de kan klaradet dagliga livet på egen hand och även ta aktiv del i samhällslivet. Enligtmin mening finns det dock anledning att ifrågasätta vissa tendenser iutvecklingen av grundvux i förhållande till detta grundläggande syfte. Jagsyftar här närmast på att grundvux och det tillhörande timersättningssystemetibland tycks ha fått tjänstgöra som ett sätt att sysselsätta och försörjadeltagare och inte som den målinriktade utbildningsmöjlighet det var tänkt attutgöra. Jag kommer i det följande att lägga fram förslag om att grundvux främstskall organiseras som deltidsstudier (avsnitt 6.5). del av deltagarna i grundvux är invandrare, och en del av undervisningensyftar till att ge dem grundläggande kunskaper i svenska. Det har därvid visatsig svårt att finna en klar rollfördelning mellan grundvux och denundervisning i svenska för invandrare (SFI) som studieförbunden har ansvaretför. F. n. pågår inom beredningsarbete med syfte att undervåren 1984 resultera i en proposition om den framtida utformningen av SFI. Detfinns emellertid redan nu anledning att understryka att grundläggandeutbildning i svenska även i fortsättningen skall få äga rum inom ramen förgrundvux för de invandrare som behöver det. måste det understrykasatt målgruppen för grundvux är de vuxna som har bristande läs- ochskrivfärdigheter på sitt eget språk. I grundvux får således inte tas inpersoner som kan läsa och skriva på sitt eget språk. Jagvill göra ett förtydligande även i ett annat avseende. 1976/77:100 (bil. 12) som ligger till grund för beslut attinföra grundvux i dess nuvarande form, anförde dåvarande chefen förutbildningsdepartementet att målgruppen för utbildningen skulle vara i stortsett densamma som för motsvarande utbildning dittills. Denna hade formellt settutgjort en del av verksamheten i . För svensktalande personerinnebar detta rätt att delta i grundutbildning för den som visat sig saknatillräckliga kunskaper i läsning, skrivning eller matematik för att kunna deltai annan vuxenundervisning på grundläggande nivå. Vidare angav föredraganden attvillkoret för att ta in en person borde vara att hans eller hennes kunskaper idessa avseenden bedömdes ligga under medelnivån för elever som lämnat vanligklass i årskurs 4 i . Föredraganden uttalade också att det alltidborde vara de faktiska kunskaperna, inte längden på den utbildning somformellt genomgåtts, som skall få avgöra om en person skulle antas eller inte.Även beträffande icke svensktalande nämndes en fyraårsgräns. De skulle enligtföredragaden kunna tas in, om de inte kunde läsa eller skriva på sitt modersmåleller om de hade kortare grundutbildning än vad som motsvarar ungefär fyra årsheltidsstudier eller saknade motsvarande kunskaper i matematik eller i läsningoch skrivning på sitt modersmål. I den förordning som utfärdats efterriksdagsbeslutet har intagningbestämmelserna utformats i enlighet medföredragandens uttalanden. 1983/84:169 23 Komvux-utredningenhar framhållit att nivån på en vuxens kunskaper och färdigheter då det gälleratt läsa, skriva eller räkna inte låter sig fångas i ett enkelt resonemang sombygger på jämförelsen med en bestämd årskurs i . Detta gällerenligt min mening i all synnerhet vid bedömningen av en inträdessökandesförkunskaper. Motdenna bakgrund föreslår jag att målgruppen för grundvux bestäms till vuxna sominte har kunskaper och färdigheter i att läsa och skriva på sitt eget språkeller i att räkna som svarar mot den nivå i dessa avseenden som normalt uppnåspå mellanstadium. Vuxenutbildningför utvecklingsstörda bedrivs bl. a. som särskola för vuxna (särvux). Det är enundervisningsform som drivs av landstingskommuner som försöksverksamhet. Denvänder sig till utvecklingsstörda vuxna som inte fått särskoleundervisningeller som fått ofullständig sådan. Undervisningen motsvararundervisningsutbudet i grundsärskola, träningsskola, yrkessärskola ochsärskild undervisning inom särskoleväsendet. I första hand skall emellertidstudiecirklar, folkhögskolekurser och arbetsmarknadsutbildning komma i fråga. Enligtnuvarande bestämmelser för grundvux är utvecklingsstörda vuxna formellt settberättigade att delta i grundvux. Undantagna är de som landstingskommun skallbereda undervisning enligt gällande omsorgslagstiftning. Lvux82, som innebär en vuxenanpassning av läroplanerna för ochgymnasieskolan, gäller i tillämpliga delar även för grundvux. Några timplaneroch kursplaner finns inte för grundvux, men utbildningen svarar närmast motgrundskolans låg- och mellanstadium. Endast sådana utvecklingsstörda som kanfölja en undervisning som motsvarar den vanliga låg- ochmellanstadium skall kunna tas in i grundvux. Jag avser att senare föreslåregeringen det förtydligande av bestämmelserna om grundvux som kan behövas föratt klargöra detta. Särskoleformernaför barn och ungdomar har en egen läroplan. (S 1977:12) har ibetänkandet (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade bl. a. föreslagit attsärvux skall inordnas i komvux som särskild skolform för vuxnabarndomspsykotiska och utvecklingsstörda. Vuxensärskolan skall enligtförslaget till sitt innehåll motsvara den undervisning som ges inom särskolansolika skolformer. De läroplaner som finns för dessa föreslås bli vägledandeockså för undervisningen inom vuxensärskolan, med beaktande av attundervisningen avser vuxna elever. Kommitténs förslag bereds f. n. iregeringskansliet. EnligtAMS har det förekommit att zigenare, som inte uppfyllt villkoren för AMU menvarit i behov av alfabetiseringsundervisning, har utestängts från grundvux.Socialstyrelsen påpekar samma missförhållanden. Idetta sammanhang vill jag efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetframhålla att gällande förordning innebär att ingen individ får utestängas fränundervisning i grundvux enbart på den grunden Prop.1983/84:169 24 attmotsvarande undervisning förekommer i andra sammanhang. Endast den somverkligen antagits till grundutbildning för vuxna zigenare inom AMU får nekastillträde till grundvux. Statskontorethar på uppdrag av regeringen sett över förutsättningarna att föra överalfabetiseringsundervisningen för zigenare från AMU till grundvux. Uppdragethar redovisats i rapporten för zigenare. Fråganbereds f. n. inom . Mittförslag: Skolstyrelsen skall alltid utse en särskild intagningsnämnd förkomvux. Skolstyrelsen skall således inte längre få uppdra åt vuxenutbildningsrådatt vara intagningsnämnd. Komvux-utredningensförslag: Skolstyrelsen utser en särskild liksomordförande i denna. Skolstyrelsen skall vara företrädd i intagningsnämnden ochminst hälften av dess ledamöter skall företräda allmänna intressen (sebetänkandet s. 163). Remissinstanserna:Flertalet som yttrat sig tillstyrker (se bil. 2 avsnitt 8.3). Skälför mitt förslag: I vissa kommuner finns s.k. vuxenutbildningsråd. Dessa organär inte författningsreglerade. Dock finns en föreskrift om att skolstyrelsenfår uppdra ät vuxenutbildningsrådet att vara intagningsnämnd i stället för attutse en särskild (jfr. 1971: 37 s. 94 f.).Denna möjlighet bör tas bort. I stället bör alkid en särskild intagningsnämndutses. Enligtgällande föreskrifter bör ledamot av en intagningsnämnd ha erfarenhet avvuxenutbildning. Jag anser att ledamöterna dessutom bör företräda olika delarav samhälls- och arbetslivet och avser därför att återkomma till regeringenmed förslag till ändring av föreskrifterna. 4.8Mål, målgrupper och prioriteringar för SSV Mittförslag: SSV skall liksom utgöra ett komplement till komvux. Dennafunktion skall markeras ytteriigare. SSV skall medverka till att förverkligavuxenutbildningens allmänna mål genom att, i form av distansundervisning medeller utan lärarhandledning vid skolan, erbjuda vuxna kompetensinriktadutbildning av samma slag som den som ges inom komvux, således ävenyrkesinriktad utbildning. Sådan distansundervisning skall i mån av plats ståöppen för vuxna som är behöriga att tas in i komvux men som av något skäl intelämpligen kan delta i motsvarande utbildning där. 1983/84:169 25 Sammaprioritering mellan utbildningar som inom komvux skall i princip gälla för SSV,som dock i första hand skall erbjuda sådan utbildning som inte kan komma tillstånd inom komvux med tillräcklig spridning och regelbundenhet. SÖskall besluta vilken yrkesutbildning som skall anordnas av SSV. SSV-promemoriansförslag: Överenstämmer i princip med mitt förslag (se promemorian s. 28-29). Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är positiva till förslagen. Flera betonar attutbildningsformen är svår och därför endast bör ses som ett komplement tillkomvux (se bil. 4 avsnitt 3), Skälför mitt förslag: Jag vill erinra om vad jag tidigare (avsnitt 2.7) har anförtom distansundervisning. Målen, målgrupperna ochprioriteringarna för kompetensinriktad vuxenutbildning bör liksom hittillsvara i princip desamma oavsett om verksamheten genomförs i ellerstatlig regi. Yrkesinriktad utbildning bör bli en reguljär del även avverksamheten vid SSV. Jag avser därvid både utbildning med motsvarighet igymnasieskolan och särskild yrkesinriktad utbildning. Det bör därför ankomma på SÖ att avgöra vilken yrkesutbildningsom skall anordnas i form av distansundervisning. SÖ bör fatta beslut härom påförslag från resp. skolas styrelse och efter centralt samråd medarbetsmarknadens parter. SSV bedriver emellertidsin verksamhet i form av distansundervisning. Mot bakgrund av att detta är ensvår undervisningsform, som kräver studievana, behövs en viss modifiering avmålgrupperna och prioriteringarna vad gäller SSV. Verksamheten vid SSV börinte erbjudas som ett förstahandsalternativ, allra minst till vuxenutbildningenshögst prioriterade målgrupper, dvs. korttidsutbildade, resurssvaga och socialtutsatta personer. I synnerhet dessa bör i första hand rekryteras tillutbildning inom komvux. Jag förordar därför att verksamheten vid SSV ses somett komplement till komvux och erbjuds utbildningssökande som av olika skälinte lämpligen kan delta i komvux-kurser. Sådana skäl kan t. ex. varasvårigheter att binda sig för en regelbunden undervisningstid eller önskemål omen snabbare eller långsammare studietakt än den som erbjuds i komvux. I andrafall kan det gälla studerande som inte kan få utbildning i komvux därför attdet inte finns plats för alla sökande eller därför att de vill studera ettmindre vanligt ämne eller en etapp av ett ämne, som samlar alltför få deltagareför att en komvux-kurs skall kunna startas. I samtliga dessa fall är denstuderande troligen så motiverad för studierna att de större svårigheterna idistansundervisningsformen är överkomliga. 1983/84:169 26 Distansundervisningi kombination med internatsammandragningar kan vara en lämplig studieform ävenför vissa handikappade. Jag tänker då på att det för vissa grupper handikappadekrävs särskild utrustning eller en särskild pedagogik. Att distansundervisningkan fungera väl för handikappade framgår enligt () avden försöksverksamhet med utbildning av vuxendöva som pågår i . Närresurserna för att anordna utbildning är begränsade, måste en prioriteringgöras mellan olika utbildningar. Mot den bakgrund jag har angett är detlämpligt att prioriteringen mellan utbildningar görs något annorlunda inom SSVän inom komvux. SSV bör således i första hand anordna utbildning i ämnen somkomvux inte kan anordna regelbundet överallt. Den utbildning som är vanlig ikomvux bör inte helt uteslutas ur SSV:s program, men bör inte få dominera där. SSVbör enligt min mening också kunna användas för att utforma och pröva nyayrkesutbildningar, inte minst för glesbygdens behov. Jag återkommer till detta(avsnitt 5.7). Enligtmin mening bör skolorna eftersträva att ge eleverna en undervisning som sålångt som möjligt är anpassad efter vad varje individ önskar och behöver. Densom vill bör få bedriva enbart brevundervisning. Om det visar sig att denstuderande har behov av lärarhandledning för att klara av studierna, bör sådantillhandahållas sä långt det är möjligt inom gällande ekonomiska ramar. Mittförslag: En gemensam intagningsnämnd inrättas för intagning till SSV. SSV-promemoriansförslag: Överensstämmer i stort sett med mitt förslag (se promemorian s. 35). Remissinstanserna:De som yttrat sig i frågan tillstyrker utom Liber, som anser det tveksamt omSSV behöver ha en egen intagningsnämnd. Liber förordar i stället regionalaintagningsnämnder inom vuxenutbildningen, knutna fill t. ex. länsskolnämnderna(se bil. 4 avsnitt 5). Skälför mitt förslag samt vissa kommentarer: F. n. gäller att ärenden om intagningtill SSV avgörs av en skolan. Nämnden består av treledamöter, nämligen en ordförande utsedd av SÖ och två ledamöter utsedda av denkommun, där skolenheten ligger. kan besluta att företrädareför lärarna och de studerande får närvara vid sammanträdena och delta iöverläggningarna men inte i besluten. Rektor är föredragande. Prop.1983/84:169 27 Detvå nuvarande intagningsnämnderna har enligt vad jag erfarit ofta gemensammasammanträden. Detta finner jag naturligt eftersom det är viktigt att enenhetlig praxis tillämpas vid intagningen till de båda skolorna. Jag förordar idetta läge att det som i realiteten redan fungerar som en gemensam nämnd ocksåformellt blir en sådan. Jagavser att senare föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att utse ordförande ochövriga ledamöter i den gemensamma intagningsnämnden, liksom det antalsuppleanter som behövs. Vid prövning av ärende om intagning av sökande böräven rektor för resp. skola vara ledamot av nämnden och föredragande. Mittförslag: En sökande till komvux eller SSV bör liksom fä tas in fillstudier på grundskolenivå tidigast det kalenderår då vederbörande fyller 16 år.För övriga studier bör liksom nu ålderskravet vara . böräven i fortsättningen få medge undantag från åldersbestämmelserna, om särskildaskäl föreligger. Komvux-utredningensförslag: Åldern för intagning till gymnasieskolkurser motsvarande tvåårigateoretiska linjer och tre- och fyraåriga linjer höjs till . Åldern förintagning till övriga gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurserskall vara oförändrat . Intagningsnämnderna får ge dispens frånålderskravet, om särskilda skäl finns (se betänkandet s. 162). Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av tre länsskolnämnder, fem kommuner,vuxenutbildningsrådet i , komvux i , en landstingskommun.Landsorganisationen i (LO), (),(), för Sverigesvuxenstuderande (), () och försvaretsskolnämnd. Östergötlandsläns landstingskommun och LRF ifrågasätter om inte åldersgränsen generelltborde höjas till . Avstyrkergör universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), SÖ, AMS, tre kommuner, enlandstingskommun, /SR och Svenska föreningen för studie- ochyrkesvägledning (se bil. 2 avsnitt 8.2). SSV-promemoriansförslag: Samma intagningsålder som i komvux bör gälla för SSV (se promemorians. Remissinstanserna:SSVN anser att det är viktigt med samma regler för intagning till SSV och komvux.I övrigt har ingen uttalat sig om intagningsbestämmelser (se bil. 4 avsnitt5). 1983/84:169 28 Skälför mitt förslag: Förslaget om att höja intagningsåldern framlades avkomvux-utredningen mot bakgrund av att det visat sig vara ett problem attungdomar som är kan tas in i gymnasieskolkurser i komvux. I denläroplan för komvux som utredningen tidigare lagt fram hade vuxenanpassningenav utbildningen ytterligare förstärkts. Utredningen anförde också att komvux ivissa kommuner visat sig vara en konkurrent till gymnasieskolan, särskilt omkommunen inte hade egen gymnasieskola. Regeringenhar i budgetpropositionenT984 föreslagit att sökande under skallprioriteras vid intagningen till gymnasieskolan fr.o.m. /86. Att idet läget höja intagningsåldern i komvux och SSV är inte rimligt. Min bedömningär dessutom, vilket jag har redovisat i propositionen om gymnasieskola iutveckling, att det är vanligast att ungdomar direkt efter avslutad grundskolaväljer en utbildning på heltid i gymnasieskolan. Men jag har där ocksåföreslagit en försöksverksamhet med ökat samarbete mellan gymnasieskolan ochkomvux rörande yrkesinriktad utbildning och utbildning i glesbygd. Mot denbakgrunden anser jag att nuvarande åldersregler och dispensmöjligheter börbibehållas. Sammaregler bör gälla för komvux och SSV. 5 Betygs- och kompetensfrågor, läroplansfrågor 5.1Nybörjarkurser i franska och tyska överförs till gymnasienivån Mittförslag: Nybörjarkurser i franska och tyska skall betraktas somgymnasieskolkurser (etapp 2) i stället för som grundskolekurser (etapp 1). Skälför mitt förslag: Nybörjarundervisning i tyska och franska förekommer i bådegrundskolan och gymnasieskolan. beslut att införa etappsystemet ikomvux (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82: 1, rskr 46 och prop. 1982/83:2, UbU 2,rskr 61) innebar bl. a. att det bara skall finnas en kurs på nybörjarnivå idessa språk i komvux och SSV. Sådana nybörjarkurser skall enligt riksdagensbeslut räknas till grundskolenivån (etapp 1). Någon kurs i etapp 2 finns inte.Detta är krångligt och kan verka förvirrande för blivande vuxenstuderande.Övriga nybörjarspråk utom engelska ligger på gymnasienivån och studierna inledsmed etapp 2. Jag förordar därför att även nybörjarkurser i franska och tyskabetraktas som gymnasieskolkurser (etapp 2) i stället för som nugrundskolekurser (etapp 1). Vissa särskilda övergångsregler kan komma attbehövas. Prop.1983/84:169 29 5.2Ändrad betygsskala i grundskolekurser Mittförslag: Den femgradiga betygsskalan ersätts för grundskolekurser inom komvuxoch SSV med en ordning med bara betygen godkänd och icke godkänd. Komvux-utredningensförslag: betygsskala ersätts med godkänd - icke godkänd igrundskolekurser inom komvux. I mål och huvudmoment för resp. ämne och i bör anges vad som krävs för betyget godkänd (sebetänkandet s. 171 -172). Remissinstanserna:Meningarna är delade om förslaget att betygsskala skall ersättasmed enbart godkänd-icke godkänd. Det är dock fler som tillstyrker än somavstyrker. Tillstyrker gör bl. SÖ, tre länsskolnämnder, sex kommuner.Handikappförbundens centralkommitté (), LO, TCO, SAF och SOSVUX. a. (), , tre länsskolnämnder, två kommuneroch /SR (se bil. 2 avsnitt 9.1). Skälför mitt förslag: har betygssystem fillämpats inomgrundskolekurserna, dvs. betyg sätts enligt en femgradig betygsskala. Dettamedför enligt min uppfattning flera nackdelar för verksamheten inom komvux ochSSV. Det utgör ofta ett direkt hinder vid rekryteringen av kursdeltagare ur deprioriterade målgrupperna. Det försvårar också vuxenanpassningen av innehålletoch arbetsformerna. I vissa fall kan det också bidra till studieavbrott. Den femgradigabetygsskalan fyller egentligen bara en funktion på grundskolenivån inomvuxenutbildningen. Den möjliggör att sökande från vuxenutbildningen behandlaspå samma sätt som sökande från vid urvalet till gymnasieskolan. Det bör enligt min meningnormalt vara naturligast att en studerande som, efter vuxenstudier pågrundskolenivån, vill fortsätta sina studier på gymnasieskolnivån, gör det inomnågot slag av vuxenutbildning. Jag vill i sammanhanget erinra om förslaget iårets budgetproposition om prioritering av sökande under vid intagningtill gymnasieskolans grundskoleanknutna studievägar. Det finns inte anledningatt behålla en femgradig betygsskala för grundskolekurserna med tanke på devuxenstuderande som kan tänkas söka sig till och få plats på grundskoleanknutnastudievägar i gymnasieskolan. I de fall vuxenstuderande på grundval avslutbetyg från komvux eller SSV söker till någon utbildning inom gymnasieskolankan ansökningen behandlas inom den fria kvoten. Vidintagning till gymnasieskolkurser inom komvux gäller helt andra regler än vidintagning till gymnasieskolan. Behörig att tas in är den som harförutsättningar att följa kursen. Vid urval bland behöriga sökande får 1983/84:169 30 hänsyninte tas till tidigare betyg. Företräde skall ges till den som bäst behöverutbildningen. I de fall en sökande har betyg från grundskolenivån (etapp 1) somgrund för sin ansökan om intagning i en kurs i etapp 2, dvs. en gymnasieskolkurs,är det alltså fullt tillräckligt med betygsgraderna godkänd och icke godkänd. Eftersomgraderade betyg inte behövs för intagning till fortsatta studier inom denkompetensinriktade vuxenutbildningen förordar jag att enbart godkänd och ickegodkänd införs som betyg för grundskolekurser inom komvux och SSV. Vissasärskilda övergångsregler kan komma att behövas. Det ankommer på SÖ att i måloch huvudmoment för resp. ämne ange vad som krävs för betyget godkänd. Jag delarkomvux-utredningens uppfattning att flertalet vuxenstuderande kommer att kunnauppnå betyget godkänd.