prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Underhällsarbetena bör förläggas till vinterhalvåretom förslaget om subventionerade underhållslän skall få positiv effekt påsysselsättningen i branschen. 1983/84:40 102 Kommunförbundetframhåller svårigheten i att bedöma sysselsättningseffekterna av förslaget idess helhet, då förslag lill finansiering saknas. Fastighetsägareförbundetanser inte att de föreslagna åtgärderna kommer att ge avsedda effekter påsysselsättningen inom byggnadsarbetarkåren. Förbundet påpekar också att etlmotsatsförhållande kan råda mellan insatser för en ökad sysselsättning inombostadsförbättringssektorn och bo-sladspolilisja åtgärder för bättreförvaltning och boendemiljö. Näringslivetsbyggnadsdelegation är kritisk och ifrågasätter programmets målsättning när delgäller sysselsättningen. Den friställda arbetskraften domineras avyrkesgrupper, som bara till ringa del sysselsätts inom bostadsförbättringsområdel.Ombyggnadsverksamhel ger också färre arbetstillfällen för projektering ännybyggnadsverksamhet ger. Delegationen ser också en risk i all en kraftigt ökadkontroll över ombyggnadslovgiv-ningen skulle leda till administrativt krångeloch tungroddhet som ytterligare begränsar möjlig utdelning i nysysselsättning. Längsti sin kritik går . Enligt föreningensuppfattning finns risk alt nuvarande låga sysselsällning sjunker ytterligare.Föreningen menar att den förskjutning från genomgripande ombyggnad mot"ordinär" ombyggnad och begränsad ombyggnad som kan förutses krävermindre byggnadsarbetarinsalser. Huvuddelen av de byggskador som harkonstaterats kan avhjälpas med underhällsåtgärder och kommer inte all medföranågon ökad efterfrågan pä byggnadsarbetare. Formerför kommunernas planering av förnyelseåtgärder Arbetsgruppenkonstaterar all ett förnyelseprogram av den föreslagna omfattningen kräver altkommunernas planering utvecklas och anpassas. I betänkandet skisseras i storadrag hur en sådan förnyelseplanering kan läggas upp. Den bygger pågrundsynen all syftet bör vara all allsidigt söka förbättra förhållandena inomhela bostadsområden. Kommunerna måste därför ha ett betydande utrymme för allgöra avvägningar mellan de olika kvalitetskrav som kan ställas i samband medförändringar i den byggda miljön. Vidare krävs att planeringen blir seklorsövergripandeoch alt olika kommunala förvaltningars insatser i förnyelsearbetet samordnas. Mångaremissinstanser delar stadsförnyelsegruppens uppfattning om vikten av altkommunerna får ett ökat ansvar för planeringen av förnyelseålgärder. finner beskrivna och föreslagna former för planering avbostadsutvecklingen i kommunerna i huvudsak realistiska och väl förenliga medintentionerna för den nya plan- och byggnadslagstiftningen. anseratt del är angeläget att förnyelsefrågorna också får en plats i den översiktigaplaneringen. Verket anför att ombyggnadsriktlinjer på mänga håll bör kunnautarbetas i anslutning lill en revidering av kommunöversikterna. Prop.1983/84:40 103 LO och anser att del är riktigtalt ge kommunerna ökad frihet i planeringen men menar att staten bör ha effektivamöjligheter alt se lill att kommunernas planering verkligen kommer till stånd.LO antyder liksom att detta kunde åstadkommas genom enkoppling mellan kommunala program och statliga subventioner. Industrigruppenför lätt byggeri anför att ett smidigt samspel mellan centrala, regionala ochlokala myndigheter blir avgörande för om de uppsatta måleri skall kunna nås. , , , och kommuner samt Centrum förbyggnadskidtur i , betonar vikten av att planeringen skerområdesvis och med samfidigt beaktande av olika förändringsbehov. menar emellertid att det inte är självklart att ensamtidig förnyelse av hela bostadsområden alltid är en lämplig framgångsvägeftersom den kan leda fill att alltför stora resurser binds vid ett fåtalområden. Mångaremissinstanser påpekar att planeringsarbetet kommer att kräva stora kommunalainsatser. Från flera håll uttalas farhågor för att den kommunala planeringenskall komma att inverka hämmande på förnyelsearbetet. ,statens råd för byggnad.sforskning och ifrågasätter således om kommunernahar de resurser och erfarenheter som krävs för att de åsyftade resultatenskall nås inom rimlig tid. Liknande synpunkter framförs av flera avnäringslivets organisationer, bl.a. , SHIO-FamilJeföretagen,Industrins Byggmaterialgrupp och VVS-information samt av kammarrätten iStockholm. Längst går som menar att engrundläggande förutsättning för att ett bostadsförbättringsprograrn av vissomfattning skall kunna förverkligas snarare är att kommunernas planering inteutvecklas och intensifieras eftersom ombyggnadsverksamheten då riskerar attförsenas kraftigt. framhåller vikten av att det inteställs så stora krav på planering att verksamheten lamslås. menar att enskilda ombyggnadsprojektinte får förhindras av en avsaknad av riktlinjer eller annan planering ikommunerna. Förbundet betonar att det är vikfigt att kommunernas arbete iförsta hand inriktas på att underlätta och stödja fastighetsägare att kommaigång med förbättringsåtgärder. SABOanser att kommunernas planering och beslut rörande krav på fastigheter ochbostadsområden bör inskränka sig fill övergripande krav pä bostadsområdenasegenskaper medan den mera detaljerade styrningen bör överlåtas åtbostadsföretagen och de boende. Liknande synpunkter anförs av SverigesPraktiserande Arkitekter. Några remissinstanser uttalar farhågor för att ett ökatkommunalt ansvar kan leda till alltför stora olikheter vid handläggningen av förnyelsefrägor. Prop.1983/84:40 104 menar alt en sådan ökadfrihet kan leda till en godtycklig planering och menligt inverka på viljan allvidta tillgänglighetsskapande åtgärder. ä andra sidan anseratt det måste förbli en angelägenhet all välja i vilka områden kommunernaskall lägga sina planeringsresurser och hur de skall lösa problemen. För de områden där samlade förnyelseålgärder bör ske, börenligt arbetsgruppen kommunerna upprätta handlingsprogram för hur förnyelsenskall initieras och genomföras. Gruppen understryker att det i den bostadssituationsom nu föreligger är nödvändigt all kommunerna i långt större utsträckning änhittills tar ansvar för alt förnyelseverksamheten får en lämplig omfattning ochinriktning. I betänkandet redovisas exempel på hur gällande regler kanutnyttjas för att åstadkomma en önskad utveckling. och kommuner anför liksom TCOall kommunerna måste ges bättre medel för att se till att planerade åtgärderblir genomförda. påpekar alt varken kommunen ellerhyresgästerna har möjligheter att framtvinga en angelägen upprustning omfastigheten redan har lägsta godtagbara standard. anförliknande synpunkter och menar att ett villkor för tillstyrkan tillstatliga lån och bidrag till förnyelseålgärder i bostäder borde vara allåtgärderna finns upptagna och tidssalta i kommunens bostadsförsörjningsplanering.Reglerna måste emellertid enligt kommunen utformas sä att manundviker en alltför tung planeringsprocess som leder till handlingsförlamning.Fastighetskontoret i kommun pekar särskilt på svårigheterna att få tillstånd förändringar i äldre bostadshus som förvallas av bostadsrättsföreningar. Avsaknaden i betänkandet av förslag som utvecklar deboendes inflytande över förnyelseverksamhelen påtalas av fleraremissinstanser, bl.a. . anserall förhandlingsskyldigheten enligt hyresförhandlingslagen bör utsträckas tillatt gälla även underhålls-, upprustnings- och ombyggnadsarbeten. Kammarrätten i ifrågasätter om det underlag somen områdesvis planering enligt betänkandet bör bygga på kan las fram i kommunernaulan all integritelsskyddel träds för när. Kammarrätten anser vidare att det ärsärskilt viktigt vid förnyelseålgärder att de boende personligen får komma tilltals och att fastighetsägare och boende får vetskap om planförslag ochges möjlighet att yttra sig över dessa. Arbetsgruppen föreslär all besiktningsverksamheten skallutökas och vidgas. En besiktning bör föregå alla mer omfattande arbeten i enbostadsbyggnad. Den bör bl.a. syfta till att belysa hur underhållsåtgärder, energisparålgärderoch standardhöjande ålgärder lämpligen bör samordnas. Prop.1983/84:40 105 Envidgad besiktningsverksamhel bör enligt arbetsgruppen kunna byggas upp pågrundval av den organisation för energibesiklning som redan finns. Gruppenföreslår att den särskilda arbetsgrupp som har bosladsmini-sterns uppdrag attse över den nuvarande besiktningsverksamhelen inom energiområdet ges i uppdragatt pröva möjligheterna alt bredda besiktningsverksamhetens inriktning. Fleraremissinslanser anser all en vidgad besiktningsverksamhet är nödvändig.Bostadsstyrelsen påpekar all kommunerna kommer in sent i förnyelseförioppetoch menar att en rejäl satsning på besiktning i hög grad bör kunna förbättrakommunernas situation i della avseende. Det är därför enligt bosladsstyrelsenviktigt att snabbt göra något i den vägen. avråder dock frånatt införa en ny självständig, avgiftsfinansierad besiktningsverksamhel ikommunerna. saml bostadsrättsföreningar förvallarsina fastigheter väl och behöver således inte kontrolleras. Detta kan dockenligt kommittén vara befogal när del gäller privata fasfighetsägare, särskiltde med små faslighelsinne-hav. Också kooperativa bostadsföreninguttrycker tvivel om nyttan av den föreslagna kommunala besiktningsverksamhetenoch pekar på risken att den kan komma alt leda till fördröjningar. Vadgäller formerna för besiktningsverksamhelen påpekar och fastighetskontoreti kommun all det behövs olika slags besiktningar för olika syften och attdessa måste samordnas inom kommunerna. anser del härvidviktigt att skilja kommunens myndighetsroll frän dess rådgivande roll. och förordar att hela besiktningsverksamhetenblir föremål för en samlad översyn som omfattar såväl byggnadsnämndernas ochförmedlingsorganens besiktningsverksamhel som den särskilda verksamheten medenergibesiktning och energirådgivning. förordar att nuvaranderegler för besiktning bör gälla tills vidare. Statens planverkefterlyser också en bättre samordning av olika kommunala förvaltningars besiktningsverksamheloch föreslår all verket i samarbete med bosladsstyrelsen skall utarbetariktlinjer, besiktningsmallar och utbildningsmaterial för en lolalbesiktning aven egenskaper. Också anser att energibesiktningsverksamheleni lämplig omfallning bör samordnas med en besiktning av berörda faslighetersskick i övrigt. Företrädare för arkitektkåren och konsultföretagen menar alt besiktningsförfarandelbör preciseras bättre och alt särskilda krav pä kompetens och opartiskhet börställas pä besiklningspersonalen. i att besiktningsverksamheten inte bör avse bara brister, utan äventekniska och estetiska kvaliteter hos byggnaderna. En sådan besiktning ställerkrav på kompelens och pä alt . tillräckligt med tid står lill förfogande. Prop.1983/84:40 106 Genomen ändrad inriktning av bostadsproduktionen, en utveckling av kommunernasplaneringsverksamhet och en strävan all minska den statliga regleringen av denkommunala verksamheten har förutsättningarna för bosladsförsörjningsplaneringenändrats. Arbetsgruppen föreslår därför att bestämmelserna om denna planering i3 § lagen om kommunala ålgärder till bostadsförsörjningens främjande ändras.Den till lagen knutna förordningen föreslås ersatt av en ny förordning.Gruppen har därvid också beaktat de förslag som har lagts fram av den s.k.stat-kommungruppen saml de synpunkler på dessa som har framförts vidremissbehandlingen av stat-kommungruppens betänkande. Remissinstansernahar delade meningar om behovet av ändrade bestämmelser för kommunernas bosladsförsörjningsplanering.Arbetsgruppens reformförslag tillstyrks av bl.a. statens råd förbyggnadsforskning, , och kommuner, TCO ochLandskapsarkitekternas riksförbund. kommun uppger alt enbostadsförsörjningsplanering i enlighet med förslaget redan sker i tillstyrker förslaget om treåriga handlingsprogrammedan man avstyrker krav på översiktliga bedömningar . Förbundetbetonar alt kommunerna själva måste få avgöra vilka uppgifter som skall tas medi programmet. ,länsbostadsnämnderna i och saml Jönköpingskommun anser att man så långt möjligt bör bibehålla nuvarande bestämmelser och rufinerför bostadsförsörjningsplaneringen. instämmer i motiven förde föreslagna författningsändringarna, men menar att de avsedda förändringarnai planeringen kan uppnås inom ramen för gällande bestämmelser. Verket avstyrkerden föreslagna ändringen i bostadsförsörjningslagen. haruppfattat arbetsgruppens förslag så att det skulle innebära att kravet påkommunala bostadsförsörjningsprogram slopas. Förbundet avstyrker en sådanåtgärd och framhåller att de nya uppgifter som bostadsförbättringsprogrammetmedför kan få till följd att kommunernas bostadsförsörjningsprogram får enstarkare ställning. anser att kommunerna bör åläggas att samråda med landstingenom behovet av bostäder, service och vård för de grupper som landstingen f.n.planerar boendet för. Bostadskommitténvill mera i grunden förändra den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen ochunderordna bostadsförnyelsen det helhetsansvar som kommunerna har för dentotala boendemiljön. anför liknande synpunkter.Riksantikvarieämbetet har inga erinringar mot förslagen men påpekar betydelsenav en god samordning med annan och statlig planering. Svenskarikshyggen och understryker viklen av all förnyelse- och underhällsverksamhelen 1983/84:40 107 inordnas i bostadsförsörjningsplaneringen. Någraremissinstanser påpekar svårigheterna all på ell tillföriilligl sätt hämta inuppgifter om planerade förnyelseålgärder. finner i likhet med flera andra remissinslanser alt det ärangeläget alt underhålls- och reparationsinsalserna samordnas medarbetsmarknadsmyndigheternas insatser så att en jämnare sysselsättning uppnåsinom byggbranschen. anser att underhållsarbeten avsamma skäl i största möjliga utsträckning bör föriäggas lill vinterhalvåret ochSvenska målareförbundet föreslär att kommunerna skall få uppgiften alltillsammans med länsarbetsnämnderna och berörda fackliga organisationer planeraigångsättningen så att säsongvaria-lionerna balanseras. Förslaget alt bosladsstyrelseni samråd med skall utveckla former för en mer aktivinvesterings- och sysselsällningsplanering inom bostadsförsörjningsområdeltillstyrks av de berörda myndigheterna och TCO. Sundvallskommun tillstyrker förslaget att slopa föreskriften om attbostadsförsörjningsprogrammet skall antas av kommunfullmäktige. i vill däremot ha kvar denna föreskrift. Demenar också, liksom länsbostadsnämnden i , att kommunernasskyldighet att pä ett enhetligt sätt redovisa vissa föreskrivna uppgifter om bosladsförsörjningsplaneringenbör kvarstå. Svenska anser all slopandet av den enhetligaredovisningen leder lill en sämre överblick över vad som planeras i landetbeträffande bostadsförsörjningen, vilkel kan medföra ökade svårigheter allplanera och samordna verksamheten på ett övergripande plan. föreslår vidare en bestämmelse om altplaneringen skall ske områdesvis. anser att det avlagen klart bör framgå att planeringsarbetet skall ske i samråd med de boendesorganisationer. och tar uppfrågan om vilken länsmyndighet som bör svara för uppföljningen av genomförandetav bostadsförbättringsprogrammet. Båda menar, med hänvisning till vikten av enökad samordning bl. a. med arbetsmarknadsmyndigheternas insatser, att uppgiftenbör läggas pä länsstyrelserna. Arbetsgruppen föreslår all regeringen skallutnyttja sin befogenhet att begära in uppgifter för alt få möjlighet att följagenomförandet av bostadsförbättringsprogrammel. I en första etapp börkommunerna lill länsbostadsnämnderna redovisa översiktliga bedömningar av åtgärdsbeho-veni bostadsbeståndet. Länsbostadsnämnderna bör ställa samman dessa uppgifter ochredovisa dem till regeringen . I en andra etapp bör redovisasvilka ställningstaganden till behovet av förbättringsåtgärder som har gjorts iden kommunala planeringen. Överväganden om denna andra etapp bör emellerfidanslå till dess resultatet av bostadskommitténs arbete föreligger. 1983/84:40 108 och Svenska målareförbundettillstyrker den föreslagna redovisningen även om stora krav kommer att ställaspå kommunernas planeringsresurser. I övrigt är alla remissinstanser som haryttrat sig i frågan skeptiska till om lidpunkten för och omfattningen avredovisningen är realistisk. Några remissinstanser, bland dembostadsstyrelsen och , menar att den behövliga informationen istället kan inhämtas genom stickprovsundersökningar. menarall väsentligare än en riksomfattande inventering av de samladeförnyelsebehoven vore att man inom vaije kommun log fram de mest angelägnaförbättringsområdena. Arbetsgruppen anser all del är angelägel all en utökadfysisk planering på områdesnivå kommer igång snabbt. Sådana områdesplanerbehövs som underlag för prövning av ombyggnadsärenden och som grund för informationtill och överläggningar med fastighetsägare och boende. I betänkandetkonstaleras alt nuvarande planinstrument i byggnadslagen inte är särskiltutvecklade för dessa syften men att en utökad planering på områdesnivå tordekunna ske ulan särskilt lagstöd. Den nya plan- och bygglag som f.n. förberedskommer dock enligt gruppen all ge kommunerna bättre instrument för att planeraoch genomföra förnyelseålgärder. ,som instämmer i behovet av en ökad planering på områdesnivå, pekar pä attarbetsgruppen inte har tagit upp dé ofta besvärliga parkeringsproblemen ochinte heller andra frågor som har betydelse för att förbättra den yttre miljön.Statens planverk anser all områdesplaneringen bör fogas in i den planering somkommunerna redan bedriver. Verket utvecklar i sitt remissvar synpunkter på hurdetta kan ske och understryker alt en samlad syn pä förnyelsebehoven inom olikaområden i en kommun måste kunna utvecklas stegvis. Verket avser att bedrivautvecklingsarbete och utarbeta råd för att visa hur kommunernas planering kanutvecklas. Också anser att områdesplaneringen är ett lämpligtinstrument i stadsförnyelsen och understryker vikten av samråd mellan kommunenoch berörda parter. Utbildning och utveckling m. m. Arbetsgruppen konstaterar att de föreslagna reformernamedför ell stort och behov av information och vidareutbildning. Iett långsikti-gare perspektiv krävs förändringar i den grundläggandeutbildningen, teknikutveckling och forskning. För attklara det kortsiktiga informations- och utbildningsbehovet föreslår gruppenatt planverket och bosladsstyrelsen tillförs särskilda medel under budget- Prop.1983/84:40 109 /84 för att dels iitbilda handläggare ikommunerna och vid länsbostadsnämnderna, dels sprida information lill olikaberörda intressenter som fastighetsförvaltare, företrädare för hyresgästerna,konsulenter och entreprenörer, att behovet av särskilda medel till planverketför vidareutbildning av besiktningspersonal övervägs och att särskilda medeltillförs planverket för att utarbeta läroplaner och utbildningsmaterial för enkoncentrerad insats för vidareutbildning av alla i ombyggnadsverksamhetenmedverkande grupper. Ett stort antal remissinstanser understryker behovet avinformation och vidareutbildning. framhåller vikten avkraftfulla insatser för att bostadsförbättringsprogrammel skall kunnagenomföras lill den skisserade omfaftningen och inriktningen. Bostadsstyrelsenhar till sitt remissvar fogat en utbildningsplan som innehåller förslag lill informalions-ochutbildningsverksamhet om ändrade finansieringsvillkor för i första /84. betonar viklen av en omfattandesatsning på utbildning på alla nivåer och är berett att i samarbete medbostadsstyrelsen och planverket medverka i utarbetandet av informationsmaterial.Ämbetet ger i sitt svar exempel på frågor som kräver särskildainformationsinsatser. Medel för denna informationsverksamhet måste anvisas inomramen för de särskilda informationsanslag som beviljas. Länsbostadsnämnderna i och länunderstryker båda nödvändigheten av att länsbostadsnämnderna tillförs ökade resurseri första hand under innevarande år, men påpekar all en uppföljning under fleraär kommer att krävas. i framhåller attsamtliga nämnder måste ges ökade anslag för resor och expenser. Därutöver måsteetl antal nämnder få förstärkningar på personalsidan. delar uppfattningen att forsknings- och utvecklingsinsatsernabehöver ökas. bör enligt förbundet avsätta resurser för attinitiera och genomföra forsknings- och utvecklingsprojekt direkt ute bland demsom arbetar med konkret byggnadsverksamhet, l.ex. En sådan inriktning skulle göra en nödvändig ökadsatsning på forskning och utveckling inom byggsektorn möjlig. förutsätteratt utbildnings- och informationsinsatserna kommer all ske i samarbete medorganisationerna på bostadsmarknaden. Byggnadsnämndeni kommun framhåller vikten av all utbildningen kommer igång snabbi ochanser all ökade kunskaper inom området skulle gagna bl.a. kommunernasgranskningsverksamhet. i anser attuppföljning av tidigare exempel, forskning och utbildning behövs för attutveckla och sprida kunskaper om de olika arbetsmomenten. TCO, Arkiteklförbundei och Svenska Arkitekters Riksförbundär alla positiva lill att insatser för informafion, utbildning och forskninggörs. 1983/84:40 110 föreslår en vidareutbildning av arkitekter, men ocksåsärskilda kurser för granskare och besiktningsmän. lätthyggen anför att en satsning på ett bosladsförbätlringsprogram kräverkunskaper, som inte alllid finns hos byggmarknadens parter. Vadavser den grundläggande utbildningen hänvisar arbetsgruppen lill pågåendeöversynsarbete inom och universitets- och högskoleämbetet.Vidare påpekas behovet av all också arbetsmarknadsutbildningen fortlöpandeanpassas lill de krav som en ökad ombyggnads- och reparationsverksamhetställer. Riksantikvarieämbetetmenar att en koncentrerad vidareutbildning på kort sikt måste bedrivas för attsprida den kunskap om varsam ombyggnad som finns. Denna utbildning måstekombineras med en mer omfattande vidareutbildning av byggnadstekniker. Frågornamåste också tas med i grundutbildningen på både gymnasier och tekniskahögskolor. Enligtarbetsmarknadsstyrelsen medger inte de ekonomiska förutsättningarna för mångaombyggnader insatser av specialiserade experter för varje arbetsmoment. Därförär del väsentligt med vidgad integrering av byggyrkena så att en mer allsidigtanvändbar arbetskraft finns alt tillgå inom branschen.Byggnadsarbetareförbundet befarar alt bostadsförbätlringsprogrammel kommer attöka efterfrågan pä arbetskraft främst inom de yrkesgrupper som har den lägstaarbetslösheten. Detta kräver ökade insatser i form av vidareutbildning och ävenen anpassning av såväl gym-nasie- som arbetsmarknadsutbildningen lill deförändrade kraven. framhåller att information och vidareutbildning inte enbart fåromfatta nya bestämmelser och varsam ombyggnad. Brister i bebyggelsen när delgäller tillgänglighet för olika handikappgrupper beror ofta på okunskap hos dei byggnadsverksamheten inblandade parterna. Därför är del väsentligt att dessafår en grundläggande utbildning om olika handikappgruppers behov ochfunktionskrav. Neurologiskt framhåller att brister ikunskaper om tillgänglighet motiverar ytteriigare utbildning på såvälgrundläggande nivå som i vidareutbildning och specialistutbildning. Centrumför byggnadskultur i anser att en utbildning av projekt- ocharbetsledare till ett ändrat arbetssätt behövs för alt korta ombyggnadstidernaoch öka möjligheterna till kvarboende under ombyggnaden. Denödvändiga insatserna för teknisk utveckling kan enligt arbetsgruppen lillstor del ske genom omdispositioner av de medel för demonstrationsprojekt ochexperimentbyggande som statens råd för byggnadsforskning förfogar över. Dessamedel, som var avsedda för energiexperiment, kan nämligen numeraanvändas inom rådets hela verksamhetsområde. Gruppen föreslår emellertid allsärskilda medel anslås för upphandling av ny teknik för installation av hissaroch andra lyftanordningar i Prop.1983/84:40 111 Byggforskningsrådel bör svara tör verksamheten i nära samarbete medstyrelsen för teknisk utveckling. Statensråd för byggnadsforskning tillstyrker arbetsgruppens förslag, men anser att debör sättas in i ett större forsknings- och utvecklingsprogram, som direktkopplas till bostadsförbättringsprogrammel.