prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Den bör avse defall då låntagaren genom oriktiga uppgifter har föranlett att bostadslånfelaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, och han skäligen hadebort inse detta. Lånet bör då kunna sägas upp till betalning helt eller tillviss del. Uppsägning av hela lånet får allvarliga ekonomiska följder förlåntagaren och bör förutsätta atl bostadslånet inte skulle ha lämnats om sökandenhade lämnat korrekla uppgifter. Om de åtgärder som styrelsen avser att vidtaoch de ändringar i bostadslånereglerna somjag har förordat visar sigotillräckliga kommer ytterligare åtgärder att övervägas. I detta sammanhangvilljag meddela alt jag vid ett annal tillfälle kommer att föreslå regeringenen sådan precisering av bestämmelsen i 13 § förordningen om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bosladslån som tillgodoser syftet medbostadsstyrelsens förslag. Jag har tidigareredovisal styrelsens reaktion med anledning av åklagarmyndighetensställningstagande i åtalsfrågan. Inle minst mol bakgrund av den storaräntesubvention som är knuten till bostadslånet delar jag styrelsensuppfattning att frågan om möjligheterna att återkalla meddelade beslut, altsäga upp utbetalda lån helt eller delvis och atl kräva återbetalning avräntebidrag bör övervägas ingående. Den stickprovskontroll av ärenden medutbetalda lån som styrelsen avser att genomföra och för vilken regeringenredan tidigare har beviljat medel bör ge ytterligare underlag för dessaöverväganden. representation i bostadsrättsföreningarsom förutsättning för förvärvslån I lagen (1982:352) omrätt till faslighelsförvärv för ombildning lill bostadsrätt tillförsäkrashyresgäster en företrädesrätt atl förvärva det hyreshus som de bor i. Enförutsättning för företrädesrätt enligt denna lag är alt hyresgästerna bildaren bostadsrättsförening och därefter gör en intresseanmälan hosinskrivningsmyndigheten för anteckning i faslighelsboken. Enligl gällandebostadslåneregler kan förvärvslån beviljas endasl om representation ibostadsrättsföreningen finns vid lidpunkten för föreningens bildande.Förvärvslån lämnas med ell belopp som motsvarar skillnader) mellan säljarensoch köparens låneandelar enligt det ursprungligen bestämda låneunderlaget. 1 en framställning den 23februari 1983 till regeringen har begärt bl.a. a'tförvärvslån skall kunna beviljas en bostadsrätts- Prop.1983/84:100 Bilaga 13 35 förening om representation i föreningen finnsfr.o.m. den dag då låneansökan ges in lill förmedlingsorganel. Enligl ärsannolikt bara ett fåtal bostadsrättsföreningar så förutseende att de begär representation vid föreningensbildande för atl pä så sätt uppfyllaförutsättningarna för atl erhålla förvärvslån. Dessutom anser kommunen all representation är onödig sålänge föreningen inte här köpt husel. Även jag anser atldet som förutsättning för förvärvslän bör räcka om kommunalrepresentation finns i bostadsrättsföreningen när ansökan om förvärvslån lämnasin till förmedlingsorganel. Jag avser att senare föreslå regeringen enändring av lånereglerna i enlighet härmed. Del finns f. n. inlenågra ramar fastställda för bostadsbyggandet eller för beslut om bosladslån.För beslut om bostadslån för sådana förbättringar av boendemiljön sominte berättigar till bidrag enligt förordningen (1975: 129) om bidrag avstatsmedel till förbättring av boendemiljöer gällde tidigare en ram. Denna låneform har dock numera avskaffats(prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63). I likhet medbosladsstyrelsen anser jag all del inte finns anledning all faslställa någraramar för bostadsbyggandet. Delta gäller såväl för slalligt belånade ny- ochombyggnader som för nybyggnad av bosläder som inte finansieras slailigl. Jag villdock i sammanhängd erinra om den möjlighel som länsstyrelserna har atl fastställa ramar för en eller flerakommuner, om del behövs med hänsyn till regionalpoliliska eller liknande intressen. Särskilda lokallånenligt förordningen (1982: 1272) om statligt låneslöd m.m. lillsärskilda ålgärder i bostadsområden med ouihyrda lägenheler lämnas av bosladsslyrelsen inom en fastställdram. Föraren 1983 och 1984 gäller ensammanlagd ram om 60 milj. kr. 1983/84:26 bil. 3, BoU 7, rskr 60). Bosladsstyrelsen föreslår all en ram om50 milj. kr. fastställs för beslutom lån under /85. Med hänsyn lill den nuvarande efterfråganoch lill atl den gällande ramenavser finns del enliglmin mening inte anledning att faslslälla någon ytterligare ram. Regeringen bör nu i stället utverka riksdagensbemyndigande alt vidga ramen om det behövs av sysselsätlningsskäl. 1983/84:100 Bilaga 13 36 I nedanstående tablå redovisas denberäknade anslagsbelastningen för innevarande och nästa budgetår, milj. kr. - Hyres- och bostadsrättshus - Hyres- och bostadsrättshus Lån lill miljöförbättrande åtgärder Vid utgången avbudgelårel 1982/83 fanns en reservation på anslaget om 14 milj. kr. /84 har anvisats ell anslag om 8 100 milj. kr. Med den beräknadeanslagsbelastningen för innevarande budgetår blir behållningen vid budgetårels slut 244milj.kr. Reserverade medel bör kunna disponeras för det avsedda ändamålet ävenunder /85. Anslaget för1984/85 behöver därmed uppgå lill8360 milj. kr. Ifrågavarandeanslag är ell reservationsanslag. Medelsförbrukningen på anslaget slyrs genomell delaljeral regelsyslem. Med hänsyn härlill och lill allulbelalning av beviljade bosladslån inle bör fördröjas av brist pä medel förordarjag all anslaget i fortsättningen skall vara ell förslagsanslag. Beslutet aU slopa retroaktiva räntebidrag (prop.1983/84:40 bil. 9, BoU 12, rskr 95)gör del särskilt angeläget au utbetalning av bosladslån inte fördröjs. 1983/84:90 om ändrade former förfinansiering av bostadslån m. m. harföreslagits all del bildas ett särskilt statsägt kredilaktiebolag för all på den prioriterade kreditmarknaden låna uppde medel som krävs för bosladsverkeisutlåning. Därmed kommer lånen lill bosladsbyggandelinle längre atl belastaslalsbudgelen. Den nya ordningen föreslås gälla för lån som uibelalas fr. o. m. , vilketinnebär atl anslagsbehovet för budgelårel 1984/85 inle påverkas. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 37 Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenall 1. godkänna de riktlinjersomjag har förordat i fråga om förbättrad kostnadskontroll vid bostadslångivningen, 2. bemyndiga regeringen allvidga ramen för särskilda lokallån om del behövs av sysselsätlningsskäl, 3. lill Lån tillbostadsbyggande för budgelårel 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av 8 360000000kr. 1982/83 Utgift 8915910000 1983/84 Anslag10300000000 1984/85 Förslag 9000000000 Från anslaget bekostasulgifter för räntebidrag enligt bosladsfinansie-ringsförordningen (1974:946,omtryckt 1980:329, ändrad senast 1983:1019), bostadslånekungörelsen (1967:552,omtryckt 1973:534, ändrad senast 1982:640), förordningen (1977:332) omstafligt stöd lill energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd1980:334), för eftergift av räntelån m.m. enligt räntelånekungörelsen(1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senast 1982:431), för underhållslån ivissa fall (1983:40) samt för räntebidrag enligt 4§ förordningen om lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus (1982:644, ändrad senasl 1983:1022).Från anslaget bekostas även utgifter för ersättning till kommunerna enligl 33 § boslads-lånekungörelsen (1962:537,upphävd 1967:552) och för räntebidrag för vissa lån, som har beviljats för atlanordna sludenlbosläder, enligl besläm-melser meddelade den 24 april 1975.Vidare bekoslas från anslaget utgifter för statsbidrag lill hyresrabatter ibostadshus (1982: 1285, ändrad senast 1983:647) och statligt räntestöd vid förbättringav bostadshus (1983:974). Räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen lämnas med belopp som motsvarar skillnadenmellan den verkliga räntekostnaden för underliggande kredit och bostadslåninom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta beräknad på detursprungliga beloppet av samma länedelar. För vissa låntagarkategorier lämnasräntebidrag dessutom för en beräknad åriig räntekostnad för ett belopp sommotsvarar av låneunderiagel för bostäder. Vid ombyggnad av flerbostadshuskan räntebidrag lämnas för markkostnader, även om de inle ingår ilåneunderlaget. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenvarierar fr. o. m. mellan 3,0 och 5,beroende på låntagarkategori ochtidpunkt för arbetenas påbörjande. Den garanterade räntan skall höjaspå visst sätt. För hyres- och bosiadsrättshus och förgruppbyggda småhus lämnas 1983/84:100 Bilaga 13 38 räntebidrag även för fiden mellan färdigställandet ochlånets utbetalning. Med anledning av förslag i prop. 1983/84:40 bil. fattat beslut (BoU 12, rskr 95) om avveckling av del s. k. retroaktivaräntebidraget. Räntebidrag lämnas även för hus medparitetslån eller nominellt lån enligt bosladslånekungörelse. Vidare lämnasräntebidrag för hus färdigställda med statligt lån enligl 1962,1957 eller, i fråga om flerbostadshus, kungörelse, om låntagaren inle har räntelån. Räntelån som avserliden efter utgången av är 1974 efterges med undanlag av sådana beloppsom motsvarar amorteringar på det statliga bostadslånet eller motsvarande lån. Räntebidrag förunderhällslån i vissa fall lämnas till allmännyttiga bostadsföretag och sludentbostadsföretag som för beviljas lån påden allmänna lånemarknaden tillunderhåll av bostadshus. Räntebidraget lämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan räntekostnaden för lånet,beräknad på uteslående låneskuld, ochen garanterad ränta. Den garanteraderäntan skall vara 7,för detförsta året av lånetiden och höjs för varje följande år med 0,5procentenheter. Räntebidrag enligt4§ förordningen om lån för byggnadslekniska åtgärder i bostadshuslämnas enligt samma principer som räntebidrag för underhållslån i vissafall. Bidragsformen tillämpas dock endast för ålgärder i hus i . Enligt 33 § 1962ärs bosladslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser har enkommun rätt att under vissa förutsättningar få ersällning av statsmedelmed fyra femtedelar av vad kommunen har erlagt för att täcka sådan förlustsom har uppstått vid förvaltning av ett allmännyttigt förelag lillhörigt hus,vilket har uppförts, byggls om eller förvärvats med stöd av bostadslån. Räntebidrag för låntill energibesparande åtgärder lämnas i vissa fall med belopp som beräknas efter grunder liknande demsom gäller för räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen. Räntebidrag förvissa lån som har beviljats för sludenlbosläder medges med belopp som moisvarar skillnadenmellan faslslällda annuileler och den verkliga ränlekoslnaden. Statsbidrag lillhyresrabatter i bostadshus lämnas under vissa förutsättningar lill ägareav bostadshus med hyres- eller bosladsrättslägenheter om husel har uppförtseller byggls om med slöd av lån enligl bostadsfinansieringsförordningenoch byggnadsarbetena påbörjas eller undernågot av åren 1983 eller 1984. Det maximala bidragel avbidragstiden uppgår lill . per m för hus där byggnadsarbetena påbörjas under åren 1982-1983och . per m för hus därbyggnadsarbetena påbörjas . För varje följande är minskar bidragetmed en femtedel av det ursprungliga bidragsbeloppet. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 39 Det statligaräntestödet vid förbättring av bostadshus utgörs av ett årligt räntebidrag somlämnas för vissa underhälls-, reparations- och energisparåtgärder i hus medhyres- eller bostadsrättslägenheter. Bidraget beräknas med utgångspunkt i den godkända kostnadenför utförda ätgärder, och utgör hälften aven räntesats som är högre än statslå-neräntan. Bidragstidens längd är beroende avåtgärdernas beräknade livslängd. Ändrad rutin för utbetalning av räntebidrag, s. k.netloavisering Bostadsstyrelsenredovisar två alternativa metoder för s. k. netloavisering av räntebidrag.Dessa metoder innebär att räntebidragen i vissa fall utbetalas direkt Ullboltenlåneinstilutet i stället för till låntagaren. Netloavisering leder till besparingar förstaten. Beräkning avräntebidrag görs i samband med att inför hel- och halvårsskiftena framställerlåneavier till låntagarna. På dessa angesdels de totala ränte- och amorteringskostnaderna för statslånet, dels det totala räntebidraget (avseende såvälstatslänet som bottenlånet), dels ockdet eventuella belopp av räntebidraget som återstår sedan kostnaderna för bostadslånet - såväl ränta som amortering -har dragits av. Denna mellanskillnad utbetalas till låntagaren. Utbetalning aveventuellt räntebidrag sker således vid hel- och halvårsskiftena oavsett närförfallodagen för räntorna på bottenlånen infaller. Bostadslånekommitténkritiserade i sitt betänkande (SOU 1981:104) Statliga lån eller kreditgarantierdagens system för utbetalning av räntebidrag. Kommittén konstaterade bl. a.att det kan leda ull ränlevinster alternativt ränteförluster för låntagare ochslaten beroende på när förfallodagen för bottenlånen inträffar. Det kan också leda till attlåntagare hamnar i ekonomiskt trångmål, antingen till följd av atträntebidraget redan har använts för annat ändamål än det avsedda eller attbidragen ännu inte har betalatsut när bottenlånet förfaller till betalning. Inom styrelsensprojekt för administrativ rationalisering har - i anslutning tillbostadslånekommitténs synpunkter - övervägts möjligheterna och konsekvenserna av en direktöverföring avräntebidragsmedel till bostadsinstitutenså att dessa skall kunna avisera kostnaderna för sina lån med avdrag förutgående räntebidrag. Tvä alternativ har prövats. Enligt det förstamotsvarar det belopp som sänds till bostadsinstitutet det som sänds lilllåntagaren. Styrelsen gör sålunda från det totala räntebidragsbeloppet enavräkning för samtliga lånekostnader för bostadslånet. Enligt det andra alternativetgörs avräkning endast av det belopp som motsvarar räntebidraget för bostadslånet. Tillbostadsinsfitutet översänds sålunda ett belopp som motsvarar räntebidraget förbottenlånet. 1983/84:100 Bilaga 13 40 Nuvarande ordningför utbetalning av räntebidrag bibehålls i båda alternativen för lidenföre boltenlänens placering. Det första tillfälle då den nya utbetalningsordningen skulle lillämpas är vid denbottenlåneförfallodag som inträffar efter bostadslånels förstaförfallodag. Av datatekniskaskäl torde lill en början den nya utbetalningsordningen endast kunna avse de tre störstabostadsinstituten: stadshypolekskassan, och . Enligtbosladsstyrelsen torde båda alternativen leda till att räntebidrags-systemetblir mer lättförståeligt för låntagarna. kandock enligt det andra alternativet få ell vissl merarbele i form avlagsökningar då bosladslånen redan från det första avise-ringslillfälletaviseras med koslnader (jämfört med all nu under en följd av år i stället medel utbetalas lilllåntagaren). Enliglbosladsstyrelsens bedömning kan det andra alternativet endasl lillämpas för nyalån på grund av att låneavtalet mellan bosiadsverkel och. låntagarna inte gördet möjligl all ändra aviseringsrulinerna för redan utbetalda lån. Bådaalternativen leder till två slag av besparingar för statsverket. Den enabesparingseffekten år en följd av att utbetalningen av det räntebidrag somavser bottenlånel förskjuts framåt i jämförelse med dagens syslem genomatt den samordnas i tiden med aviseringen av koslnaderna förbottenlånel. Utbetalningarna sprids över halvåret efter bostadslånelsförfallotidpunkt. Härigenom uppkommer en inlernränlevinst för slalen. öm den nyaordningen införs för nya lån och långivningen har nuvarande omfallning kommerbesparingarna vid statlig upplåningsränta för del första alternativetatt uppgå lill 45 milj. kr. och för det andra alternativet till 60 milj. kr. År 10 efter den ändrade rutinen blirbesparingen 280 resp. 460 milj. kr. Skillnaden i besparingseffekt mellan debåda alternativen beror på alt vid det första används en betydande del avräntebidraget för bottenlånel lill allbelala kostnader för bostadslånet. Del belopp som genom den nya rutinen förskjuts och sprids i tiden blir såledesmindre. Den andrabesparingseffekten hänför sig till minskade porlokoslnader för bosiadsverkel genom atl direklutbetalningen lill låntagarna bortfaller. År 1 kan dennabesparing beräknas lill ca . och år 8, när den når sitt maximum, lill ca 1,3 milj. kr. Den förstnämndabesparingen för statsverket innebär i princip en merkostnad i form av en"föriusl" för låntagarna. Genom den för "tidiga"utbetalningen av det belopp som avser räntebidraget för bollenlånel har de på della beloppkunnal göra en räntevinst i avvaktan på att koslnaderna för bollenlånel skall betalas. Av de tvåalternativen förordar styrelsen det andra med hänsyn dels all delta är lällasl all förslå förlånlagaren (för varje lån framgår klari 1983/84:100 Bilaga 13 41 kostnaderna efter avdrag av räntebidraget), delsalt delta innebär den slörsla besparingen för slalsverkel. Enligl bosladsstyrelsensbedömning kan de nya rutinerna tillämpas tidigast ca ell år efter del altbeslut har fallals om all införa dem. Om erforderiiga ändringar görs först närstyrelsen har sina nya ADB-rutiner förskjuts ikrafllrädandei ull aviseringenper den . Styrelsen framhåller attell ikraftträdande medför all belydande resurser måstesällas in i särskild ordning för alt ändra nuvarande datasystem. Dessa resursermåste styrelsen erhålla särskilda medel till. Utgifterna under anslagetför /83 uppgick lill 8916 milj. kr., vilket innebaren ökning medI 701 milj. kr. i förhållande lill budgelårel 1981/82. Av beloppet förräntebidrag ulgjorde ca I 450 milj. kr. s. k. retroaktiva räntebidrag och 35milj. ersättning till kommunernaför förvaltningsför-luster. De ordinarie aviserade räntebidragen ocheftergifter av ränlelån uppgick således lill ca 7430 milj. kr. Av della beloppavsåg hyres-och bosladsrättslägenheter och egnahem. Inemot avbeloppet avsåg räntebidrag för län enligl 1974 ärs bosiadsfinansieringsförordning.Knappt 2% avsåg räntebidrag i samband med energisparlån. De lolalaräntesubventionerna läckte av brultoräntorna. För ärenden med lån enliglbostadsfinansieringsförordningen var motsvarande andel för hyres- ochbostadsrällslägenheler och för ägda småhus . Anlalel lägenheter i delåneärenden som aviserades räntesubventioner för uppgick till 1560000. 1 della antal ingår inle delåneärenden som hade räntebidrag enbart i samband med energisparlån. Frånaviseringen avseende förslå halvärel 1982 hade anlalel lägenheler ökat meddrygt 60000. Av det totala antalet lägenheler ulgjorde hyres- ochbostadsrättslägenheterna . beräknarutgifterna för räntebidrag under /84 till 9434 milj. kr. Förbudgetåret har anvisals eU anslag om 10300 milj. kr. För /85beräknar bosladsstyrelsen utgifterna lill 11682 milj.kr. Bosladsstyrelsensberäkningar bygger på en bunden ränta om 12,, en bostadsläneränta om ochen obunden ränta om 11,. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 42 Ändrad rutin för utbetalning av räntebidrag, s.k. netloavisering Bosladsslyrelsenredovisar två alternativa metoder för atl i vissa fall belala ul ränlebidragdirekl till bostadsinstilulen i stället för till lånlagaren, s. k.netloavisering. En netloavisering lederlill belydande besparingar för staten, främst till följd av atlräntebidragsutbetalningarna kan ske senare än med dagens system men ävenberoende på all porlokoslnaderna minskar. För låntagaren uppkommer vissamerkostnader vid det första aviseringstillfällel för bollenlånel. beroende påall ränlebidraget betalas ut senare än som sker . Jag anser alt detredovisade förslaget om s. k. netloavisering är ett utmärkt exempel påmöjligheterna lill effektivering och därmed besparing - inom slalsförvallningen. En förutsättning för attförslaget till netloavisering skallkunna genomföras är dock enligl min uppfallning all såväl sladshypotekskassansom och ansluts lill systemet. Dessa bostadsinstitutsvarade tillsammans för av botlenlångivningen . Vid valet mellan de tvä metoder förnetloavisering som bosladsstyrelsen har redovisal bör den metod användas som ärmest gynnsam för slalen. Vid denna bedömning bör också beaktas möjligheternaatt låta systemet omfatta även vissa redan utbetalade lån. För riksdagensinformation vill jag meddela att jag ämnar föreslå regeringen att ge bosladsslyrelseni uppdrag all närmare överväga vilken av de tvä metoderna som bör väljas ochall lill regeringen redovisa resultaten av sina överväganden. Jag avser att därefteråterkomma lill regeringen med ettförslag i frågan och också med ett förslag om alt särskilda resurser tilldelasbosladsstyrelsen för att ändra nuvarande datasystem så att de nyaulbetalningsrulinerna kan genomföras. Belastningen påräntebidragsanslagel har ökat relalivi kraftigt . a.denna bakgrund föreslogs i prop. 1983/84:40 bil. 9 alt de retroaktivaränlebidragen skulle upphöra och att ränlebidragen skulle begränsas förnytillkommande större småhus. har beslutat i enlighet medförslaget (BoU 12, rskr 95). Dessa åtgärder beräknas medföra attanslagsbelastningen under /85 blir ca 1700 milj. kr. lägre änvad som eljest skulle ha varil fallet. Den ökadeanslagsbelastningen beror dels på den historiskt sett högaräntenivån, dels på att varje ny årgång bostäder, som kommer in i systemet,medför betydligt ökade räntebidragsutgifter. En ny årgång bosläder av nuvarandestoriek medför vid dagens räntenivå en utgiftsökning om ca 1,9 miljarder kr.Konverteringar av äldre bottenlån Prop.1983/84:100 Bilaga 13 medför en ytteriigare utgiftsökning på ca 300milj.kr. under /85. De normala årligaupplrappningarna av de garanterade räntorna medför under /85minskade ulgifter på anslaget om lolall ca 500 milj.kr., medan de besluladeextra upplrappningarna minskar utgifterna med totalt ca 300 milj. kr. Räntebidragsanslagetpåverkas också av ändringar i del allmänna ränle-lägel. En ändring avränlenivån per den skulle medföra en ändring avanslagsbelastningen under budgelårel 1984/85 med ca 600 milj.kr. Den beräknadeanslagsbelastningen för budgetåren 1983/84 och 1984/85 beräknas uppgå tillbelopp som framgår av följande tabell. Beräkningarna avseende budgetåret1984/85 bygger på en bostadsläneränta om 11,. en obunden ränta om ochen bunden ränta om . Beräkning av anslagsbelastningen för budgetåren1983/84 och 1984/85 - utgift' 1982/83 resp. 1983/84 - räntesänkning'' ~ utgift /83 resp. 1983/84 - räntesänkning'' - ersättning för förvall- ' Exkl. retroaktivaräntebidrag. Inkl. räntebidrag förunderhällslån i vissa fall. ' De extraupplrappningarna resulterar också i ökade amorteringar. '' Räntesänkningen avserunder /84 förändringar av den obundna räntan iförhållande till /83. avses sänkningen avbostadslåneräntan från är 1983 till 11,75%år 1984. 1983/84:100 Bilaga 13 44 Jag beräknar såledesanslagsbehovet för budgelårel 1983/84 till 9500 milj. kr. För budgelårel haranvisals ell anslag om 10300 milj. kr. Det minskade medelsbehovel beror främstpå all den obundna räntan numera ligger pä en avsevärt lägre nivå än närtidigare beräkningar gjordes. Delta medför all de relroakliva ränlebidrag sombetalas ul är avsevärt lägre än vad som annars skulle ha varil fallet.Borttagandet av de relroakliva räntebidragen för pågående bostadsproduktionleder lill att medelsbehovet under /84 minskar med ytterligare200 milj. kr. Anslagsbehovet för budgelårel 1984/85beräknarjag lill 9000 milj. kr. De minskade anspråken påmedel för budgelårel 1984/85 beror lill slörre delen på atl de relroaklivaräntebidragen har avvecklats men också på all bosladslåneräntan har sänklsmellan . Dessa faklorer förklarar också differensen ianslagsbelaslningen jämförl med de belopp som bosladsslyrelsen har redovisal i sin anslagsframställning. Jag beräknar alt drygt60%- av de totala räntesubventionerna under /85 kommer alllämnas lill hus med hyres- eller bostadsrällslägenheler. ' avsubveniionerna kommer att lämnas lill hus med lån enligtbosladsfinansieringsförordningen. hus som har uppförts eller byggts omefter . Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Räntebidrag m.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. 1982/83 Utgift 48406000 .1983/84 Anslag 100000000 1984/85 Förslag 125000000 Från anslaget bekoslasutgifter för eftergift av hyresföriusllån enligt förordningen (1976:260) omhyresföriusllån (ändrad senast 1982:540). Ansökningar om eftergift m. m. prövasav länsbosladsnämnden.