prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Systemet innehåller följande delsystem; fastighetsredovisning inklusive fastighetstaxering,personredovisning, allmänna val, registrering av juridiska personer,debitering av preliminär skatt, uppbörd av skatt, inkomst- ochförmögenhetstaxering, avräkning mellan preliminär och slutlig skatt, omräkning av slutlig skatt, underlag för kontrolloch revision samt mervärdeskatt. De centrala ochregionala skatteregistren omfattar alla skattskyldiga (ca 8 milj.). Därutöver finnsregister över företag och ett antal korsreferensregister. Folkbokföringsregistren omfattar samtligafolkbokförda fysiska personer (ca 8.3 milj.). Fastighetsregistreninnehåller uppgifter om samtliga fastigheter (ca 3 milj.) och deras ägare (ca 3,5 milj.). Systemstrukturen förfolkbokföring och fastighetsredovisning är regional (bearbetning på 21länsanläggningar). För skattesystemet är systemstrukturen central/regional medbearbetningar dels på länsdatorerna, dels påcentral dator hos (). Tekniskt består systemet bl. a. avföljande delar: - encentral datoranläggning vid RSV - regionaladatoranläggningar vid 21 länsstyrelser samt en testanläggning - ca575 arbetsplatser för dataregistrering. Den centraladatoranläggningen hos RSV används för det centrala skatteregistret. Iregistret finns uppgifter om fysiska personer och organisatio- Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 87 ner som är aktuella i olika skattefunktioner.Registret är tillgängligt via terminal hos skattemyndigheter på olika nivåer. Vid de regionalaanläggningarna finns ett skatteregister som är ett samlingsbegrepp för olikaADB-register vid länsstyrelserna. Det regionala skatteregistret har för varjelän motsvarande registeruppgifter som det centrala, med undantag för vissaadministrativa uppgifter. Samtliga länsstyrelseroch lokala skattemyndigheter har terminalutrustning för frågor och vissdataregistreringsutrustning för registrering av deklarationer,kontrolluppgifter m. m. Den planeradeutvecklingen inbegriper bl.a. ett fortsatt genomförande av olika delrutiner.Under de närmaste åren tas bl. a. ett nytt ADB-system för mervärdeskatt idrift. Mervärdeskatteinformationen kommer att lagras i det centrala och deregionala skatteregistren och ADB-systemet skall arbeta mot dessa register,Utvecklingsarbete pågår vidare för att införa ett ADB-stöd för administrationoch redovisning av punktskatter. Dessa system kommer att driftmässigtförläggas till en mindre dator placerad hos RSV. Vidare har ett 50-talmikrodatorer upphandlats för användning vid kontroll och revision inomskatteområdet. RSV:s och länsstyrelsernassammanlagda kostnader för ADB-driften var /83 179 milj. kr. ochberäknas för /84 till 200 milj. kr. För /85begärs 218 milj. kr. Redovisningssystem för exekutionsväsendet () Genom beslut uppdrogKungl. Maj:t åt dåvarande exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON) att isamarbete med statskontoret göra en förstudie om möjligheterna att utnyttja ADBför vissa arbetsuppgifter inom exekutionsväsendet. ()övertog är 1973 från EON exekutionsväsendets centrala myndighetsuppgifter,inkl. I regleringsbrev för /76 förordnaderegeringen, att RSV i samarbete med statskontoret och RRV skulle bedrivafortsatt utvecklings- och försöksverksamhet med ett riksdatasystem för exekutionsväsendet(). är terminalorienteratoch drivs f n. vid 46 kronofogdemyndigheter (KFM) i 13 län. Därmed omsluter REXca av de s. k. allmänna målen (främst skatter och böter). Alldatorbearbetning utförs centralt vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) i . skall medverka tillrationellare arbetsformer och därigenom förbättra indrivningsresultatet. GenomADB-rutiner för bl.a. ekonomisk redovisning frigörs personalresurser som istället kan användas i det direkta indrivningsarbetet. Systemet används bl.a.för automatisk uppdebitering av nya mål och avisering till gäldenärer,bevakning, kontroll och redovisning. Kronofogdemyndigheterna kan härigenomkoncentrera sig på de gäldenärers mål. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 88 som är mest angelägna att bearbeta. har gettmyndigheter bättre möjligheter till styrning av det exekutiva arbetet än vadman skulle ha haft i ett manuellt system. Målet är att rutiner skallutvecklas även för de enskilda målen, för vilka begäran om verkställighet skergenom att sökanden ger in dom, utslag eller annan exekutionsurkund. System har utvecklats föratt REX-terminalerna skall kunna användas för registersökning även i andra ADB-system,exempelvis i det centrala skatteregistret. Länsstyrelser i län därkronofogdemyndigheterna anslutits till har hos regeringen begärt att fåansluta bildskärmsterminaler till . Två sådana terminaler är på provinstallerade hos i resp. . RSV har i skrivelse till regeringen hemställtom att få utveckla och införa ett system som medger åtkomst till REX-registretfrän terminaler i skattesystemet. Systemets centralregisterinnehåller uppgifter om ca 875 000 gäldenärer med ett sammanlagt skuldbelopp omca . Dessutom finns i registret uppgifter om bl. a. de åtgärderkronofogdemyndigheterna vidtagit i samband med handläggningen av de olikamålen. Nuvarande REX-KFM - medsammanlagt ca 2 000 anställda - är anslutna till ADB-systemet via 277textskärmar och 245 terminalskrivare. Antalet terminalhändelser är i medeltalca 90000 per arbetsdag. I budgetpropositionen1982/83: 100 bilaga 9 förordar regeringen att under /84genomförs vid resterande 35 KFM i landet. Vidare föreslås att KFM:s ADB-systemsom omfattar de allmänna målen byggs ut till att även omfatta de enskildamålen. har fattat beslut i enlighet medbudgetpropositionen. En utredning har nyligenföreslagit att REX-systemet föifattningsreg-leras genom en särskildutsökningsregisterlag. RSV:s kostnader förADB-driften inkl. utrustningskostnader för KFM var /83 25,5milj. och beräknas för /84 till 28,6 milj, kr. För budgetåret1984/85 begärs 33,8 milj. kr. Informationssystem inom högskoleutbildning m. m. Centralt antagningssystem (CA) Statskontoret fick hösten1975 i uppdrag att utveckla ett system för anmälan och antagning tillgrundläggande högskoleutbildning. Systemet utvecklades i samarbete medStatskonsult och datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)samt representanter för de blivande användarna. Systemet överlämnades tilluniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) , då det togs i drift. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 89 Syftet med systemet är iförsta hand att administrera antagningen till grundläggande högskoleutbildningoch systemet innehåller bl.a. funktioner för: - kontrolloch poängberäkning av anmälningar - kvoteringoch antagning av sökande - utskriftav kontrollbesked och antagningsbesked till sökande - utskriftav resultatlistor till de lokala högskoleenheterna. 1 systemet behandlas ca85000 anmälningar , därav ca 65000 anmälningar till höstterminen. Antagningsenhetenvid UHÄ har tillgång till systemen genom 16 bildskärmsterminaler. UHÄ ansvararför systemet. Driften är föriagd till DAFA. Efter riksdagsbeslut omvissa förändringar av tillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning,genomfördes en översyn av systemet . Ytteriigare förändringar ärbeslutade att träda i kraft inför antagningen till . Enanpassning av systemet till de förändrade reglerna har skett . Studiestödets informationssystem (STIS) () startade ett projekt för administrationenav studiestöd inom CSN och studiemedelsnämnderna. , som harbedrivits i samråd med statskontoret, avslutades i samband med att detnya ADB-systemet (STudiestödets InformationsSystem-STlS) togs i full drift. Syftet med STIS har iförsta hand varit att effektivisera administrationen av studiestödet och ge destuderande bättre service bl.a. genom kortare behandlingstider.Behandlingstiden för ansökan om studiemedel skall inte behöva överstiga fyraveckor ens . Systemet syftar även till att uppnå störresäkerhet i verksamheten genom bättre informationshantering, kontroller m. m. STIS-systemet innehåller bl. a. funktioner för: - registreringvia terminal av studiemedelsansökningar, ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpen, uppskovsansökningar, återkravsbeslut,principtillstånd för utländsk medborgare om svenskt studiestöd - utskriftav förifyllda sludiemedelsansökningar - beräkningoch kontroll av studiemedelsbelopp m. m. samt utskrift av beslutsmeddelandenoch studieförsäkranintyg - återkravav studiestöd inkl. rutiner gentemot kronofogde och tingsrätt - bevakningav inbetalningar (avgifter och återkrav) - utskriftav in- och utbetalningskort m. m. Systemet har direktförbindelse med SPAR. 1 systemet administrerasb-åde utbetalning (ca 3 700 milj. kr. ) och återbetalning (ca 750 milj.kr. ) av studiemedel. 7 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 90 tagare i registret är ca 800000 och omfattar nu såvälsvenska som utländska studerande. CSN och de sex studiemedelsnämnderna hartillgäng till systemet och registren via drygt 100 textskärmsterminaler. CSNansvarar för utveckling, underhåll och förvaltning av STIS. Datordriften ärförlagd till daiamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Ett särskiltdelsystem för återkrav av studiestöd har utvecklats av CSN i samråd medstatskontoret och datainspektionen. Systemet togs i drift den Ijuli 1981. Enligt regeringensuppdrag till CSN och () har en ny ADB-rutin för samkömingmellan studiestödets informationssystem och RFV:s system för utbetalning av bidrag tagits idrift . Rutinen skall förhindra att olika former av studiestöd betalas ut . En fortsatt utveckling pågår av STIS-systemet. / 84 utvecklas terminalsystem för ärendegruppen "extrastudiemedel", vilket skall tas i drift . Som tidigareöverförs ärendegruppen "äldre studielän" frän postgirot till CSN. Fördetta ändamål utvecklas ett terminalsystem vilket skall tas i drift den I mars1984. Slutligen utvecklas ett terminalsystem för vuxenstudiestödshandläggningenvilket tas i drift successivt . Utvecklingskostnader budgetåret1983/84 uppgår till ca 3,7milj. exkl. egen personal. Kostnaden förADB-drift var /83 12,2 milj. kr. och beräknas /84 till 11,8 milj. kr. För /85 begärs 12,2 milj. kr. Lokalt system för studiedokumentation, statistik ochlokal antagning (STUDOK) STUDOK börjadeutvecklas av UHÄ på uppdrag av regeringen . UHÄ svarar också för vidareutvecklingen avsystemet. Driftstart skedde ochhuvudsyftet är att dokumentera studieresultat för den enskilde studerande.Funktioner för lokal antagning tillenstaka kurser och vissa utbildningslinjeradministreras också med hjälp av STUDOK. Uppgifterna i systemet utgör bl. a. underiag för planeringoch statistikframställning vid lokalahögskolor, () och UHÄ. STUDOKanvänds av de sex universiteten samt sju högskolor och omfattar såväl enstaka kurser som flertalet utbildningslinjer viddessa. Vid högskolor som inteanvänder STUDOK har i något fall utvecklats egna system förstudiedokumentation. Varje högskoleenhetansvarar för informationsinnehållet i resp. register. Datordriften ärförlagd till motsvarande universitetsdatacentral och bekostas tillstörre delen av de anslutna högskolorna. Antalet personer i registren är ca350000. Antalet transaktioner är ca 2 000000/år. Ca 70 terminaler iirvid normal drift i daglig kontakt med systemet. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 91 Kontinuerligt skeren anpassning av STUDOK lill högskolornas krav. I enlighet med enförordning (1981:516) om studiedokumentation m.m. i grundläggande högskoleutbildning pågår sedan ijuli1981 arbete med en större översyn avregisterinnehållet. Parallellt med denna översyn diskuteras förslag lill en förändraddrifiorganisation. Vid högskoleenheterna pågår arbete med alt överföra fler utbildningar lill systemet och att bygga utterminalverksamheten. ADB utnyttjas sedanlänge för olika ändamål inom arbetsmarknadsverket (AMV), Ett antal adminislrativaADB-system används som stöd för olika verksamhetsgrenar inom () eller som underiag för verksamhetsplaneringen. Andra system utgör hjälpmedel i den platsförmedlandeverksamheten vid arbetsförmedlingskontoren. Inom detta område pågår ett omifattandeutvecklingsarbete med olika försöksverksamheter. Ansvaret för deADB-system som utvecklats eller är i drift inom arbetsmarknadsverketligger hos AMS i samråd med statskontoret. Ansvaret för drift, underhålloch teknisk utveckling legleras i avtal mellan AMS och den servicebyrå som anlitas. System för framställning av plaislislor Sedan några åranvänds ett ADB-system för framställning av platslistor över allalediganmälda arbeten. Systemet omfattar vidare funktioner för registrering och stalislikföring av ledigaplatser, framställning av plaislislor samtinkodning och uttag av statistik över arbetssökande. Platslistorna (enper län) framställs på fem produktionsorter dit uppgifter om nya platser ochandra förändringar samlas in för fotosättning, tryckning och distribution. För den dagligaregistreringen används 225 terminaler med lokal lagringskapacitet. Underiagetför platslistorna framställs bl.a. vid datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). System förterminalsökning och automatisk bevakning Systemet omfattar följande funktioner: - sökningvia terminal bland lediga platser - bevakningav nytillkommande platser för arbetssökandes räkning - uppdateringav registren med de nytillkommande platserna. Systemet har prövatssedan budgetåret 1976/77. dygn frän de fem produktionsorterna för platslistan tillsystemets centrala databas. För ändamålet utnyttjas en privatservicebyrå. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 92 1 anslutning tillovannämnda söknings- och bevakningssystem pågår vid ett antal s.k. modellkontori försök med att använda ADB för att ytterligareeffektivisera den platsförmedlande verksamheten. Syftet är bl.a. att gepersonalen bättre information, dels om resultatet av förmedlingens insatser förde arbetssökande, dels de lediga platserna. I försökens andra etapp är avsiktenäven att förenkla de rutinerna genom att slopa blanketter,statistikkort m. m. En utvärdering avförsöken i har genomförts och har under hösten 1983redovisats till regeringen med förslag om fortsatt utbyggnad. använder ADBför flera olika ändamål. Bland de viktigaste användningsområdena är följande: - Övervakningav elproduktion och nätdrift, varvid informationssystemen skall utgöra stöd förcentral och regional driftledning att klara uppställda mål för leveranssäkerhetoch driftekonomi. har ett informationssystem för den övergripandedriften av statens elproduktion. kommer successivt system atttas i drift för operativ styrning och övervakning på regional nivå. - Säkerhetsmässigövervakning av kärnkraftverk. Myndigheterna kräver en fortlöpande,säkerhetsmässig övervakning av kärnkraftverken liksom en öppen redovisning avdensamma. eget krav är, med beaktande av myndigheternas krav, attdriva kärnkraftverken effektivt. Installation av ett nytt blockdatorsystem förRinghals pågår. - Nät-och produktionsberäkningar. - Ekonomi-och resultatredovisning. - Kundinformationssystemmed snabbt åtkomliga uppgifter om och för detaljabonnenter. - Underhållsverksamheteni kraftverken. - Viktigareadministrativa rutiner såsom personaladministration, kraftförsäljning,lagerredovisning m. m. Den administrativa delenav databehandlingen bedrivs huvudsakligen i men en vissdecentralisering pågår, vilket bl. a. resulterat i egna ADB-enheter vidkärnkraftverken. Produktions- och driftledningssystemens databehandlingbedrivs i anslutning till den enhet systemen stöder. En allt större del avanvändarnas dialog med ADB-systemen sker via bildskärmsterminaler. F.n. är ca900 terminaler anslutna till de större datorinstallationerna, vilka i sin turär förbundna i ett datanät. Den centrala ADB-enhetensbudget är för /84 110,5 milj. kr. På grund av den till storadelar decentraliserade verksamheten är detta endast en mindre del av verkelstotala insatser inom ADB-området. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 93 ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken FFV utnyttjarADB-tekniken inom såväl tekniska som administrativa områden. En för koncernengemensam ADB-enhet finns organiserad inom huvudkontoret i . Den administrativadalabehandlingen har hittillshuvudsakligen bedrivits centralt. Administrativa syslem förolika typer finns utvecklade inom följande områden: - ekonomiskplanering och kontroll - marknads-och försäljningsadministraiion. Ett antal störrerealtidssystem inom området material- och produktionsstyrning har utvecklatsunder senare år. Koncernens användare som i huvudsak finns på de olikaproduktionsenheterna är med hjälp av ett omfattande datanät knutna till den förkoncernen gemensamma datacentralen. Inom koncernen har installerats ca 350bildskärmsterminaler. hardecentralisering av vissa datarutiner genomförts med gott resultat. Enfortsatt satsning på decentralisering av ADB-rutiner har beslutats. 1 förstahand avser detta de produktionsnära systemen. Utveckling och underhåll avdatasystemen är emellertid fortfarande i huvudsak koncentrerade till koncernensADB-enhet. Inom bolagsgruppenbedrivs den adminislrativa databehandlingen huvudsakligen decenlralt. Förutom den för koncernengemensamma ADB-enheten som handlägger administrativ databehandling finns inomolika enheter installerat ett antal minidatorer företrädesvis förteknisk/vetenskaplig databehandling. En viss verksamhet inom området datorstöddkonstruktion/tillverkning (CAD/ ) pågår inom koncernen. Den administrativaADB-enheten som organisatoriskt är inplacerad inom koncernstab Ekonomi ochAdministration drivs med lönsamhetsansvar. En intern styrelse har detövergripande ansvaret för bl. a. koncernens administrativa utveckling ochADB-enhetens verksamhet. Den för koncernengemensamma ADB-enhetens fakturering för beräknas uppgå till ca 26 milj.kr., varav ca 10 milj. kr. Motsvarande kostnaderuppgick under till 23 milj. kr. använder ADBi administrativa tillämpningar och för planering av den skogliga verksamheten. Inom administrationen finns ADB-system inom bl.a. följande områden: 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 94 Inom skoglig planering finns bl. a. följande: - beskrivning avsamtliga skogstillgångar som underlag för kort- och långsiktig planering - beräkningav skoglig tillväxt Vidare finns systemsom stöder den omfattande arrendeverksamheten. Den pågående utvecklingen har bl. a. som mål att - ide administrativa systemen föra ut den operativa verksamheten (t. ex. kortsiktig planering, avverkning och skogsvård) - ge hjälpmedel som tillåter spontan användning avdatorkraften för t. ex. registeranalyser och uppbyggnad av egna ekonomiskamodeller. har enADB-enhet som sysselsätter 30 personer och omsätter ca 17 milj. kr. Samtligalokalkontor är nu anslutna till systemet. Terminalerna har successivt installeratsunder . Statistiskacentralbyrån (SCB) har informationsproduklion som sin centrala uppgift.ADB-tekniken är det dominerande hjälpmedlet iverksamheten. SCB har ett stort antal statistikgrensanpassade ADB-system, som i varierande grad är integrerade medvarandra. Grunduppgifter hämtasdels från egna insamlingar och dels från de administrativa ADB-systemen somfinns inom resp. verksamhetsområde. Vissa uppgifter utnyttjas gemensamt av flera statistikgrenar.Statistikproduktionen är ämnesvisuppbyggd kring ett antal centrala register. Dessa är för individsidan registret över totalbefolkningen (RTB), förförelagssidan del centrala företagsregistret(CFR) och för den areella sidan lantbruksregislret (LBR). Den statistiskainformationen används som beslutsunderlag i bl.a. den sektoriella ochövergripande samhällsplaneringen saml är ett underlag för den allmännasamhällsdebatten. Statistiskainformationssystem karaktäriseras av att ullagen ur systemen alltid äri aggregerad eller sammanställd form, dvs. Ett undantag från denna princip är uttag fränlantbruksregislret. Detta register användsförutom för statistikproduktion även för beräkning och utbetalning avskördeskadeersättning. SCB:sstatistikproduktion domineras av traditionella satsvisa ADB-system. Systemeringoch programmering sker dock numera i huvudsak interaktivt, dvs. med hjälp av terminal. Det pågår sedan långtid ett omfattande utvecklingsarbete inom det statistiska databehandlingsområdet hos SCB. Idelta arbete ligger bl. a. en strävan mot ökad samordning mellan de olikaADB-systemen och en ökad 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 95 användning av standardprogram inom denstatistiska datainsamlingen, tabellframställningen och presentationen avstatistisk information. Arbetet syftar till all i olika avseenden fä lill stånden effektivare och mer rationell statistikframställning. Ett omfattandeutvecklingsarbete hart. ex. lagts ned pä ett system () för presentation avstatistisk information via terminaler hos slatistikanvändarna. SCB:sregionalstatistiska databas (), delområdesstatisliska databas () ochtidsseriedatabas () utnyttjar AXIS-systemet. Databaserna är sedan en tiddelvis i reguljär drift. Bland användarna finns vissa statliga myndigheter,flertalet länsstyrelser, ett trettiotal kommuner och vissa företag. Databasernamarknadsförs aktivt mot skilda användarkategorier. SCB:s datorcentral ärföriagd till . Till de tvä centrala datorerna är f. n. ca 160 terminaleranslutna. Regeringen har uppdragität SCB att före utgången av /84 redovisa ett underlag för enprövning av SCB:s behov av ADB-kapacitet för tiden . En internutredning () arbetar nu med att ta fram detta underlag. System S: Ett generellt ADB-redovisningssystemför statsförvaltningen ()fick är 1967 regeringens uppdrag att genomföra en omorganisation avredovisnings- och revisionsverksamheten inom den civila delen avstatsförvaltningen. Uppdraget innebar också att utveckla och införa ettADB-baserat redovisningssystem vilket kom att benämnas system S. En förstaversion av systemet togs i drift vid ett antal myndigheter . Därefter harmyndigheterna successivt anslutits till systemet som i en eller annanform - omfattar hela statsförvaltningen. Syftet med systemet äratt effektivisera den statliga redovisningen och att göra den mer enhetlig samtatt samordna olika delar därav. System S består av tredelsystem: Ett är i huvudsak avsett för myndighetens redovisning gentemotanslag, tillgångar och skulder saml för utbetalning via postgirot. Tillsystemet är knutet vissa hjälprufiner för reskontra-bokföring. Ett annat delsystem äravsett för kostnads- och intäktsbokföring och innefattar också rutiner förkostnadsfördelning. Det tredje delsystemet ärväsentligen avsett för att betjäna den centrala riksredovisningen vid RRV. Delsystemen ärintegrerade med varandra pä så sätt att en transaktion kan ge upphov tillregistrering i samtliga delsystem. Till delsystemet förriksredovisning är samtliga myndigheter anslutna. Försvarsmyndigheterna liksomaffärsverken och vissa större myndigheter har egna redovisningssystem förinternt bruk och utnyttjar följaktligen inte "myndighetsdelen" isystem S. I system S registrerades under /83 14,3 milj.(/82 14,2 milj.) transaktioner. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 96 Dataregistreringen föreden egentliga dalabehandlingen sker normall vid ett antal redovisningscentraler(f. n. 26 st.). Systemet är ett s. k. satsvis och sekventiellt arbetandesystem. All databehandling sker centralt vid datamaskinceniralen föradministrativ databehandling (DAFA). Regeringen har uppdragit åt RRVatt genomföra en teknisk modernisering av systemet samt att utreda denlångsiktiga utvecklingen. Syftet med den tekniska moderniseringen är altsystemet bättre skall anpassas lill de krav som olika slag av användare ställerpå ett modernt redovisningssystem. Den första konstruklionsetappen avslutadesplanenligi och resulterade i ett produktionsklart grundsystemförberett för fortsatt etappulbyggnad. Denna grundversion utnyttjas i drift avsju myndigheter under /84. Under del första året skall nyasystemdelar tas i drift och eventuella justeringar i systemutformningengenomföras för att uppnå en större driftsäkerhet när flera myndigheter denIjuli 1984 byter till den nya systemversionen. Den totala faktureradekostnaden för drift och underhåll av system S uppgick enligt RRV:soktoberrapporl 1983 för /83 till 12.8 milj. kr.