prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Styrelsen anför isitt remissyttrande all kursplaner för kompletteringsutbildning avyrkesarbetare och tekniker med inriktning på reparation, underhåll ochombyggnad redan har utarbetats. Styrelsen uppger sig ha hög beredskap för behov utveckla kursutbudet. Några särskilda åtgärder från regeringens sidapå detta område torde därför inte behövas. 1.2.6Uppföljning och utveckling av bostadsförbättringsverksamheten Utvecklingav byggnadsteknik och byggkomponenter som särskilt har anpassats till ombyggnadär en förutsättning för bostadsförbättringsverksamheten. Iarbetsgruppens betänkande föreslås ökade insatser i fråga om forskning ochtekniskt utvecklingsarbete. De remissinstanser som har yttrat sig i denna delär positiva till arbetsgruppens förslag. 1 likhet med dessa finner jag att detfinns ett behov av att i ökad omfattning rikta in resurser på att 1983/84:40 64 utveckla byggprocessen samt metoder och tekniska lösningarsom är lämpade för ombyggnadsverksamhet. På samma sätt som utvecklingen av byggnadsforskningen varen viktig förutsättning för byggandet på 1960-lalet, är det enligt min meningnödvändigt all nu utveckla ett ökat kunnande på nya områden. Inte minst gällerdet installations-, byggnads- och restaureringstekniska frågor. Nya energitekniskainstallationer behövs i stor omfaltning i befintliga byggnader. Samordningenmed åtgärder i byggnadernas övriga delar måste därvid särskilt beaktas. Ombyggnadsverksamheienbehöver vidareutvecklas mol sådana metoder som är varsamma och kan genomförasmed god kostnadskontroll. Planering, produktionsteknik och upphandling måsteanpassas efter de förutsättningar som är specifika för ombyggnad. Jag äremellertid angelägen att betona all forsknings- och utvecklingsarbetet omförnyelse av den byggda miljön inte ensidigt får riktas in på tekniska frågor. Det är enligt min mening angeläget all utveckla formernaför bostädernas förvaltning och underhåll. Även frågor om inflytande somsärskilt hör samman med ingrepp i befintlig bebyggelse måste uppmärksammas. Efter hand kommer förnyelseålgärderna att riktas in motbyggnader som redan har modern standard. I det sammanhanget kan också nämnas byggskadoroch byggnadstekniska brister i den yngre bebyggelsen. Genomförandemetodernakommer dä all bli annorlunda. En etappvis förnyelse och en lägenhelsvisombyggnad kan komma att bli vanlig. Sädana ombyggnader kan kombineras med attde boende bor kvar som åtgärderna genomförs. En utveckling av dellaslag skulle vara av särskilt värde för all möta de äldres boendeproblem.Formerna för en förnyelse-verksamhet av detta slag behöver enligt min bedömningutvecklas. Kommunernas instrument för all genomföra enbostadsförnyelse inom sammanhållna bostadsområden är ännu ofullständigtutvecklade. Med den områdesvisa förnyelse som jag har förordat behöver särskiltformerna för förnyelsens genomförande utvecklas. Det bör därvid beaktas allformerna för samordning av skilda kommunala förvaltningars medverkan i förnyelseprocessenär av stor betydelse. Dessa forsknings- och utvecklingsuppgifter behöverengagera kommuner, bostadsföretag, byggnadsindustri och forskare vid högskoloroch insfitut m.fl. för byggnadsforskning (BFR) har ett särskiltansvar för att. pä det sätt som har utvecklats i prop. 1982/83; 151 ombyggnadsforskning m.m., sådan samverkan etableras mellan staten och sektornsolika intressenter att dessa FoU-uppgifler kan genomföras. Arbetsgruppen ser det som angeläget att i anslutning till bostadsförbält-ringsprogrammetfå till stånd en ökad experiment- och demonstrations-verksamhet. Jag delar arbetsgruppens uppfattning. Erfarenheterna frånenergiområdet visar all experimentbyggande är etl utrnärkl sätt att snabbtföra ut forskningsresultat i praktisk tillämpning. 1983/84:40 65 nadsmedelsom BFR ansvarar för numera kan användas inom rådets hela verksamhetsområde,finns goda möjligheter all göra de nödvändiga omdis-positionerna. Jag harerfarit att det inom rådet finns ell intresse för all genom experiment- och demonslrationsverksamhetinom ombyggnadsområdet pröva olika exempel på ombyggnad som kan påskyndautvecklingen av nya tekniker, metoder och processer som kan medverka lill enutveckling av stadsförnyelsen. Resultaten bör därefter föras vidare genom demonslrationsverksamhetsamt information till och utbildning av yrkesverksamma. Särskiltsvåra tekniska och ekonomiska problem uppslår enligt arbetsgruppen vidinstallation av hissar och andra lyftanordningar i befintliga byggnader. De hisslypersom finns är i första hand utvecklade för installation vid nybyggnad.Sambanden mellan hissarnas tekniska utformning och behovet av och kostnadernaför de byggnadstekniska ingreppen är starka. En teknikutveckling av hissar förinstallation i befintliga byggnader bör därför enligt gruppen omfatta såväl deinstallationslekniska som de byggnadstekniska problemen. Dettillfälliga bidragsstöd till bl. a. hissinslallationer i främst lägre flerbostadshus,som jag har föreslagit, innebär all marknaden för sädanainstallationer ökar. En utveckling av hissar som kan komma lill användning vidombyggnad har också påbörjats, om än i blygsam skala. Denfortsatta tekniska utvecklingen på delta område bör enligt min uppfattningkunna främjas genom teknikupphandling. Målet för teknikupphandlingen bör, somarbetsgruppen har föreslagit, vara att utveckla sådana tekniska lösningar pä tillgänglighelsproblemeni de lägre flerbostadshusen som är enkla och billiga all tillämpa och somsamtidigt tillgodoser de krav som är väsentliga för dem som har nedsattrörlighet. Teknikupphandlingenmåste, för att nå ell gott resultat, ulföras i intimt samarbete mellanbeställare - i della fall bostadsföretag - och hisstillverkare.Teknikupphandlingen har också nära samband med såväl FoU-arbe-tet somexperimentbyggnadsverksamheten inom byggsektorn. BFR har i en skrivelse lagtfram etl förslag till FoU-program för hissinslallationer i äldre hus. Jagkommer att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om att BFRges i uppdrag alt initiera, samordna och utvärdera denna verksamhet. Arbetetbör utföras i nära samarbete med styrelsen för teknisk utveckling (STU). På STUbör det därvid ankomma bl. a. all svara för alt utvecklingsarbetet tas om handså all det kan leda lill praktisk tillämpning hos hisstillverkare ochbyggföretag. Jagförutsätter all den teknikutveckling som kommer lill stånd avseende såvälhissarnas konstruktion som de byggnadstekniska förutsättningarna att installeradessa kommer att behöva prövas i full skala. Jag ser del som naturligt attdelta sker inom ramen för den experimenlbyggnadsverksam-het somjag harnämnt. Enteknikupphandling av den typ som jag nu har föreslagit för hissar 5 1983/84. 1983/84:40 66 m.m. kan utgöra ett lämpligt sätt att främja teknikutvecklingen också för andratyper av förnyelseåtgärder i befintlig bebyggelse. Av särskilt intresse ärsammansatta komponenter som är avsedda för ombyggnad och med krav på anpassninglill de varierande situationer som utmärker ombyggnad. Hit kan räknasva-komponenter, energihushällningsåtgärder och ventilationsanläggningar. Delankommer på berörda myndigheter, bl. a. STU, statens planverk och BFR, allöverväga inom vilka teknikområden liknande insatser bör ske. Molbakgrund av vad jag har sagt förordar jag att 2,5 milj. kr. anvisas lillBFR för statens bidrag lill verksamheten med teknikupphandling för hissar m. m.Medlen bör ses som ett engångsbelopp. Jag återkommer till anslagsfrågorna idet följande (avsnitt 1.2.7). Kostnaderna för byggnadsforskning liksom förexperiment- och demonstralionsverksamhe-ten i anslutning till bostadsförbältringsverksamhelenskall bestridas inom ramen för tillgängliga resurser. 1.2.7.1 Ränte-och amorleringsfria tilläggslån Jaghar i det föregående föreslagit vissa ramar för beslut om lilläggslån underåren 1984 och 1985. Med hänsyn till tidpunkten för ikraftträdandet av de nyabestämmelserna bedömer jag att behovet av medel för utbetalningar underinnevarande budgetär av lån för annat än ombyggnader av kulturhistorisktvärdefulla bostadshus blir litet. Jag föreslår all del av (prop.1982/83: 100 bil. 13, CU 22, rskr 233) för innevarande budgetår påstatsbudgeten under elfte huvudtiteln anvisade anslaget B 6. Tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse tills vidare får disponeras ävenför utbetalning av de av mig föreslagna nya lånen. Tillfrågan om medel för utbetalning av tilläggslån under /85 avserjag att återkomma i samband med min anmälan till budget-propositionen för dellabudgetår. 1.2.7.2 Statsbidragför tillgänglighetsskapande åtgärder Arbetsgruppen har föreslagit all beslut om bidrag skall få meddelas inom enram av 100 milj. kr. under vart och ett av . Ramarna bör dock vara sä utformade alleventuellt outnyttjade delar vid årens utgång far disponeras påföljande år. Eftersombeviljat bidrag inte bör betalas ut förrän åtgärden är genomförd torde behovetav medel för utbetalning av bidrag under innevarande budgetår även här blilitet. Jag föreslår att del pä statsbudgeten för innevarande budgetär underelfte huvudtiteln anvisade anslaget B 8. Viss bostadsför-bättringsverksamhet m.m.tills vidare får disponeras även för utbetalning av de föreslagna bidragen. Tillfrågan om medel för utbetalningar av bidrag under /85 återkommerjag i samband med budgetpropositionen för della budgetär. 1983/84:40 67 1.2.7.3 Särskild information och utbildning m. m. Jag har i det föregående (avsnitt 1.2.5) föreslagit altsärskilda medel skall avdelas för information och utbildning under budgetåren1983/84-1984/85, utöver vad som anvisas för motsvarande ändamål pä statsbudgetenunder elfte huvudtitelns reservationsanslag B 16. Information och utbildning m.m. i energifrågor. Jag har vidare (avsnitt 1.2.6) föreslagit att ytterligaremedel skall ställas till förfogande för statens råd för byggnadsforskning förbidrag till teknikupphandling på hissområdel. Jag förordar alt dessa medel anvisasi ell sammanhang och förs upp på statsbudgeten för /84 med12500000 kr. under ett nytt reservationsanslag, benämnt Särskild informationoch utbildning m. m. Jag förordar att ändamålsbestämningen för demedel som för innevarande budgetår har anvisats under reservationsanslaget B16. Information och utbildning m. m. i energifrågor vidgas, så alt medlen fåranvändas även för annan information och utbildning inombostadsförbättringsområdet än sådan som avser energihushållning. Jagförordar vidare att de medel som för innevarande budgetår har anvisats inom detunder elfte huvudtiteln uppförda reservationsanslaget B 17. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för bidrag till sådan besiktning ochrådgivning som bedrivs av kommunerna m. fl. får användas även för annanbesiktnings- och rådgivningsverksamhet inom bostadsförbätlringsområdet än sådansom avser energibesparande åtgärder. Mina förslag i övrigt beräknas inte medföra någramedelsbehov förrän tidigast under /85. Till frågan om medel fördel budgetåret återkommer jag i samband med budgetpropositionen för dettabudgetår. 1.2.8 Kostnadskonsekvenser för staten De beräknade effekterna pä statsbudgeten av mina förslagrörande de statliga finansieringsinsatserna under programmets första tre ärredovisas i följande tablå. Effekterna uppstår successivt under treårsperiodenoch kvarstår i flertalet fall efter utgången av perioden. Att effekternauppslår med viss eftersläpning förklaras av dels den lid som förflyter mellanbeslut om län eller bidrag och utbetalning därav, dels att vissa bidrag -räntebidrag för underhåll m. m. - betalas ut under en lid på mellan 10 och 20är. 1983/84:40 68 Budgeteffekter av bostadsförbättringsprogrammet (milj.kr. lån (Raf-lån) -F215 -H95 -H205 -220 Summa bidrag och Raf-lån + 70 -450 -1-440 -800 -h485 -800 + 260 -800 1 enlighet med vad jag har anfört i det föregående harinom upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m.,' 2. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 3. lagom ändring ilagen (1972; 175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Del under 2 angivna förslaget har upprättats i samråd medchefen för . Som har framgått av del föregående finns motsvarandebestämmelser om avdrag för kostnader för reparation och underhåll som utförs isamband med ombyggnad för vilka bostadslån har beviljats. Den föreslagnaändringen är därför av den beskaffenheten att den inte kräver lagrådelshörande. Motsvarande gäller för det under 3 angivna förslaget. Ävenden föreslagna ändringen är därför av den beskaffenheten alt den inte kräverlagrådets hörande. Förslagen bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 9.3. 1.2.10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:523)om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m. Somjag har föreslagit bör 3 § bosladsförsörjningslagenändras så alt det tydligare framgår att kommunernasbostadsförsörjningsplanering inte främst skall avse nybyggnadsåtgärder. Isamband med lagändringen bör förordningen (1978: 397) om kommunalabostadsförsörjningsprogram upphävas och ersättas av en ny förordning.Förändringarna innebär all den statliga regleringen av den kommunala bosladsförsörjningsplaneringenminskar. I första stycket har därför föreslagits att kommunernasskyldighet att upprätta bostadsförsörjningsprogram ersätts av en skyldighet altbedriva en bostadsförsörjningsplanering. Syftet med ändringen är att ge ett lydli- 1983/84:40 69 gareuttryck för att skyldigheten avser planeringsverksamheten som sådan, medankommunen bör ha frihet all redovisa resultatet av denna verksamhet i den formsom kommunen själv finner lämpligast. Regeringen förutsätts emellertid i denblivande förordningen ange vissa allmänna riktlinjer för vad bosladsförsörjningsplaneringenbör omfatta. I första stycket angesockså att syftet med bostadsförsörjningsplaneringen skall vara att främja attändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs.Uttrycket åtgärder för bostadsförsörjningen har valls för att understryka attdel här inte bara är fråga om ombyggnad av bostäder utan också sådana ändringaroch kompletteringar i det befintliga bostadsbeståndet som är motiverade avbostadsförsörjningsskäl. Hit kan även räknas miljöförbättrande åtgärder,iordningställande av bostadskomplement och andra åtgärder som behövs för attbostadsområden skall kunna förses med erforderlig service etc. Att de åtgärder somfrämjas skall vara ändamålsenliga kan lyckas vara en självklarhet. Mångaförändringar sker emellertid i den befintliga bebyggelsen med viss kommunalmedverkan genom l.ex. planläggning, byggnadslovsprövning, prövning ilåneärenden m. m., utan alt lämpligheten av de tilltänkta åtgärderna närmarehar övervägts i bostadsförsörjningsplaneringen. Kravet på ändamålsenlighet är etlullryck för vikten av alt kommunerna i sin bosladsförsörjningsplanering nogaöverväger vilka åtgärder som är ändamålsenliga fränbostadsförsörjningssynpunkt. Iandra stycket finns en motsvarighet lill nuvarande bestämmelse om attbostadsförsörjningsprogram skall antas av kommunfullmäktige. Den föreslagnalydelsen är avsedd alt ge kommunerna frihet alt redovisa sin bostadsförsörjningsplaneringi olika former. Del är sannolikt all man i vissa kommuner väljer att upprättaflera handlingar, t. ex. en som mera övergripande och långsiktigt angerkommunens intentioner beträffande bostadsförsörjningen samt en som merakortsiktigt beskriver vad som bör ske . Det torde numera varaen självklarhet att de centrala bedömningarna om målen, inriktningen ochomfattningen av åtgärderna beträffande bostadsförsörjningen har sådan politiskbetydelse att de i lämplig form tas upp till behandling i kommunfullmäktige. Itredje stycket har förts in en bestämmelse om samråd med andra berörda kommuneri bosladsförsörjningsplaneringen. Ändringen innebär att en motsvarandebestämmelse i den nuvarande förordningen om kommunalabostadsförsörjningsprogram förs över till lagen. Del torde ligga i kommunernaseget intresse att se till att erforderliga samråd kommer lill stånd. Någrasärskilda regler för att bestämma om vilka kommuner som skall samråda medvarandra etc. har därför inte ansetts nödvändiga. Del ankommer emellertid pälänsbostadsnämnderna att följa kommunernas bostadsförsörjningsplanering ochverka för att samråd kommer lill stånd i den utsträckning som är önskvärd. Fjärdestycket innebär all regeringen ges befogenhet att meddela före- 1983/84:40 70 skrifterom att kommunerna skall redovisa vissa uppgifter om sin bosladsförsörjningsplanering.Någon vidare delegering av denna föreskriftsrätt har inte förutsatts. Avsiktenär att den årliga och formaliserade redovisning av innehållet ibostadsförsörjningsprogrammen som sker skall upphöra. Regeringen förutsättsfrån tid till annan föreskriva att en redovisning skall ske av sådana frågorsom det finns behov av alt särskilt få belysta. Regeringens befogenhet allföreskriva sådana redovisningar är avsedd att utnyttjas restriktivt. Nuvarandelag innehåller också en bestämmelse om att bosladsförsörj-ningsprogram skallupprättas efler samråd med myndighet som regeringen bestämmer och tillställasmyndigheten. Föreskrifter av detta slag bör inte - om de alls behövs finnas ilag. Genom de befogenheter som regeringen ges enligt fjärde stycket kanbestämmelser av detta slag i stället las in i en blivande förordning. 1.2.10.2 Förslagetlill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Jaghar tidigare (avsnitt 1.2.4.4) föreslagit vissa begränsningar i faslig-hetsägarnasrätt all göra reparationsavdrag vid inkomstbeskattningen. Förslaget förutsätterändring i kommunalskatlelagen, KL. Regler som begränsarfastighetsägarens rätt all få göra avdrag frän bruttointäkten av annanfastighet för underhåll och reparationer finns intagna i 25§ 2 mom. b) KL.Enligt dessa regler får avdrag inte göras för kostnader för reparation ochunderhåll som utförs i samband med ombyggnad för vilka lån eller bidrag harbeviljats enligt vissa statliga låne- eller bidragsförfattningar, till den delkostnaden inte överstiger den i låne- eller bidragsärendet godkända kostnaden.Jag föreslår ätt dessa regler ändras så att inte heller kostnad för reparationoch underhåll för vilken fastighetsägaren uppbär räntebidrag för underhåll m. m.får dras av från bruttointäkten av annan fastighet. Av tillägget bör framgådels att det gäller kostnader för vilka bidrag erhålls enligt en vissförordning, dels att del gäller en kostnad lill den del som inte överstiger deni bidragsärendet beräknade kostnaden. Del sistnämnda motiveras av alt, somjaghar redovisat i del föregående, kostnaden i bidragsärendel bör beräknas enligten schablonmetod. Deföreslagna reglerna bör träda i kraft och tillämpas förstagängen vid taxering. Reglerna bör inte avse kostnader som har nedlagtsföre ikraftträdandet. 1.2.10.3 Förslagetlill lag om ändring i lagen (1972: 175) med vissa bestäm melser om bokföring av bostadslån m.m. Beträffandetillägget i lagens aidra stycke hänvisar jag till vad jag har anfört i denallmänna motiveringen (avsnitt 1.2.4.12). Ändringenbör träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs inte. 1983/84:40 71 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen dels att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om bostadsförbättrings programmets allmänna inriktning och omfattning, 2. godkänna vad jag har förordat i fråga omräntebidrag till underhåll, reparationer och energibesparande åtgärder ibostadshus samt om konsolideringsfond för allmännyttiga bostadsföretag, 3. godkänna vad jag har förordat om riktadeenergibidrag samt bemyndiga regeringen alt närmare bestämma för vilka ändamåloch med vilka belopp som sådana bidrag skall lämnas, 4. godkänna vad jag har förordat i fråga om delegeringav beslutanderätten i vissa bidragsfrågor till kommunen, 5. godkänna de ändringar i grunderna för bostadslånför ombyggnad somjag har förordat, 6. godkänna vad jag har förordat i fråga omtilläggslån för sådana åtgärder som inte kan förräntas i sin helhet, 7. medge att sådana under 6 angivna lån som avser byggskadoroch byggfel eller ändrad lägenhelssammansältning eller grundförstärkning fårbeviljas sammanlagt intill ett belopp av . ochpreliminärt med samma belopp , 8. medge att den under 7 angivna ramen för fåröverskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 9. godkänna vad jag har förordat i fråga om bidrag förvissa tillgänglighetsskapande åtgärder i eller i anslutning till bostadshus, 10. medge alt under 9 angivna bidrag får beviljas inomen ram av . under vart och ell av , saml alteventuellt outnyttjad del av ramen för och får utnyttjaspåföljande år, 11. godkänna vad jag har förordat i fråga omikraftträdande m. m., 12. godkänna de ändringar i reglerna för bidrag lillförbättringar av boendemiljöer somjag har förordat, 13. medge att det på statsbudgeten för budgetåret1983/84 under elfte huvudtiteln upptagna anslaget B 6. Tilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse får disponeras för utbetalning av lån enligt 6under budgelårel 1983/84, 14. medge att det pä statsbudgeten för budgetåret1983/84 under elfte huvudtiteln upptagna anslaget B 8. m. får disponeras för utbetalningar av bidrag enligt 9, 15. godkänna vad jag har förordat om användningen avdet på 1983/84:40 72 statsbudgetenför /84 under elfte huvudtiteln upptagna anslaget B 16. Informationoch utbildning m.m. i energifrågor, 16. godkänna vad jag har förordat omanvändningen av de medel för bidrag till kommuner m.fl. för rådgivning ochbesiktning som har anvisats inom del på statsbudgeten för /84under elfte huvudtiteln upptagna anslaget B 17. Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m. m., ' 17. till Särskild information och utbildning m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 anvisa etlreservationsanslag av , dels all antaga förslagen lill 18. lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande, 19. lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928: 370), 20. lag om ändring i lagen (1972; 175) med vissabestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. 2 Höjning av bostadsbidragen till barnfamiljer Riksdagenbeslutade vid 1981/(prop. 1981/82: 124 bil. I, CU 26, rskr 350)om ändrade regler för bostadsbidrag. De trädde i kraft . Jaganhåller alt få la upp frågan om all höja bostadsbidragen med hänsyn lillbarnfamiljernas nuvarande situation. Bostadsbidragentill barnfamiljer beslår av en statlig del på . per barn och år och en stalskommunaldel, som är beroende av hur stor bostadskostnaden är. Den statskommunala delenav bostadsbidraget lämnas av bostadskostnaden mellan /mån. ochen övre gräns som är anpassad lill bostadsbehovet hos olika stora hushåll. FörI- och 2-barnsfamiljer är gränsen I /män., för 3- och 4-barnsfamiljer2000 kr./mån. och för familjer med 5 eller flera barn /mån. Bostadsbidragetär inkomstpröval och minskas med en viss del av den bidragsgrundande inkomsten.Bidraget reduceras av inkomsten mellan en nedre inkomstgräns, som är33000 kr. för ensamstående med barn och . för makar med barn, och enövre inkomstgräns, som är . Över denna gräns reduceras bidraget med 22%av inkomsten. Någraändringar av bostadsbidragen ordes inte /Gfr. prop.1982/83: 100 bil. 13, CU 22, rskr 233). Bostadsutgiftenär en tung post i barnfamiljernas ekonomi. För alt inte barnfamiljerna skalldrabbas av ytterligare försämringar anser jag att stödet i form avbostadsbidrag bör öka. Prop.1983/84:40 73 Hyresutvecklingenhar varit sådan att en stor del av barnfamiljerna harbostadskostnader som överstiger de gällande hyres-gränserna. Jag anser därföratt de övre hyresgränserna bör räknas upp. Jag förordaratt gränsen för I- och 2-barnsfamiIjernahöjs frän I . till I , för 3- och 4-barnsfamiljerna kr.till . och för familjer med 5 eller flera barn från . De höjda hyresgränserna innebär för familjer, som har eller under år 1984kommer all fä bostadskostnader över den övre hyresgränsen, att bostadsbidragetökar. Vidarebör inkomstgränserna höjas. Jag föreslår att de nedre inkomstgränserna höjsmed . för ensamstående med barn och till . förmakar med barn. Den övre inkomstgränsen bör höjas med .