prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Någon möjlighel atl direkt jämföra t. ex. budgetsaldot enligtlångtidsbudgeten under långlidsbudgetperiodens slutar med molsvarandebudgetsaldo enligt långtidsutredningens metodik föreligger därför inte. Föratl belysa skillnaderna mellan långtidsbudgeten och långtidsutredningen harhär valts alt jämföra långtidsutredningens balansallernativ medlångtidsbudgetens lågalternativ. Jämförelsen avser budgetsaldot under kalenderåret1987, dvs. slutåret för långtidsutredningens årsvisa kalkyl. Långtidsbudgetenssaldo har beräknats som medelvärde för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Underskotteti slalens budgetsaldo har på del viset beräknats till nära 76 miljarderkronor enligt långtidsbudgeten och till enligtlångtidsutredningen. Denna skillnad förklaras av olikheter i de förberäkningarna grundläggande antagandena samt i den tillämpade beräkningsmetoden. Närdet gäller antagandena har långtidsutredningen i sitt balansallernativförutsatt limlöneökningar på och på . Ilångtidsbudgetens lågalternaiiv förutsätts timlönerna öka underhela långlidsbudgelperioden. Också prisanlagandena är något olika med nära 4%per år i långtidsutredningen mot i långtidsbudgeten för åren 1985-1987.Slutligen antas en något lägre realekonomisk tillväxt i långtidsbudgeten,vilkel resulterar i alt skatte- och avgiftsinkomsterna ökar långsammare än ilångtidsutredningen. Ocksåi beräkningsmetoderna finns det vissa skiljaktigheler. 1 långtidsutredningenhar bl.a. punkt- och energiskatterna samt vissa transfereringar skrivits upp itakt med priserna. Dessutom har inleveranserna från höjts. För attden samhällsekonomiska balansen skall uppnås har dessutom i balansalternativetinlagts budgetförstärkande åtgärder. Alla dessa punkter innebär skillnadergentemot långtidsbudgettekniken. 1 långtidsbudgeten antas å andra sidan attutlåning för bostadsbyggande inle längre belastar statsutgifterna fr. o. m.1985/86, vilket förbättrar budgetsaldot med . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 65 Deolika faktorernas inverkan på den uppkomna saidodifferensen kan sammanfattasenligt följande. budgetförstärkningar svarar för ca 21miljarder kronor av den totala differensen på . Ungefär 6miljarder kronor förklaras av den ekonomiska tillväxten som ger högre skatte-och avgiftsinkomster. Uppskrivningen av punktskatter m. m. beräknas förbättralångtidsutredningens budgetsaldo med . Övriga skillnadermellan kalkylerna - behandlingen av bostadslånen, ränteutgifternas storlek etc.- beräknas i stort sett la ut varandra. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 1appendix II redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade på ändamål.Ändamålsgrupperingen styrs av de syften som föranleder utgifterna. Dettainnebär att ett ändamål kan innefatta utgifter hänförliga till mer än ettdepartement. Ändamålet "Slöd till barnfamiljer" upptar t. ex.utgifter som i statsbudgeten redovisas under både ochbostadsdepartementets verksamhetsområden. Ett anslag på statsbudgeten kan isin tur innefatta utgifter för flera ändamål. 1 dessa fall hänförs anslagettill den ändamålsgrupp som svarar mol anslagets huvudsakliga syfte. Presentationenav ändamålsavsnitten följer så långt möjligt statsbudgetens disposition vad avserutgifterna. Tilländamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet ochkriminalvården. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -0,2 -0,4 Brottslighetensutveckling beror pä flera olika faktorer och är därför svår att förutsäga.Brott mot har ökal i genomsnitt med 3,1 %per år till omkring 805 1982.1 årels budgetproposition redovisasberäkningar som pekar på en fortsatt ökning för huvuddelen avbrottsbalksbrotlen . Långtidsbudgetberäkningarna utgåri från att den förutsedda ökningen ryms inom ramen för nuvarande resurser. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Antalel nyinlagningar påkriminalvård.sunstaller åren 19751982 16.0001 15.000 14.000 13.000 12.000 11.000 10.000 16.000 15.000 14.000 13.000 12.000 [ 11.000 10.000 9.000 Polisväsendet förstärktes kraftigt under 1970-lalet.Organisationen har däremot ime lillförts några realaresurser. Några förstärkningar har inle heller beräknats förlånglidsbudgelperioden. Åklagarväsendet föreslås i årels budgetproposition,tillföras ytterligare resurser inom vissa områden. ses f. n. över i syfte att åstadkomma rationaliseringsvinster. Ienlighet med långtidsbudgettekniken har inle beräknats några resurstillskottunder långtidsbudgetperioden. Den förstärkningsorganisation som temporärt inrättats vidlänsrätterna för nedbringande av målbalanserna förutsätts avvecklad den I juli1985. Koslnaderna för rättshjälp m. m. beräknas uppgå till 221milj. under budgelårel 1984/85. Rättshjälpen är inkomstprövad. Förändringari rålts-hjälpskostnaderna styrs i första hand av antalet personer som ärberättigade till och använder sig av rättshjälp. Kriminalvårdens inriktning styrs av de principbeslut omkriminalvärdens framlida utformning som fattades av riksdag.Beläggningen vid kriminalvårdens anstalter har varil myckelhög. De nya regler om villkorlig frigivning, som trädde i kraft den I juli1983, har Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget medfört en tillfällig nedgång i beläggningen. I enlighetmed långtidsbudget-tekniken bedöms behovet av anstaltsplaiscr underlånglidsbudgelperioden i huvudsak kunna tillgodoses inom ramen för oföriindraderesurser. 11 Internationellt utvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan Ändamålsgriippen omfallar internationelllutvecklingssamarbete (bistånd och u-landsverksamhet) saml övrig internationellsamverkan såsom utrikesförvaltningen och deltagande i internationellaorganisationer. InternatinnelK utvecklingssamarbele och (ivriginternationell samverkan Mili.kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1984/85- Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85-1988/89 Internationelll utvecklings samarbete + 1.7 och övrig inlerna samverkan -2.3 8514 +107 + 97 +133 +146 +1.2 6895 +141 +144 +147 +l. ';0 +2.0 1619 - .34 - 47 - 14 - 4 -2.1 + 2.0 -1.5 Regeringen har föreslagit att närmare 6.9 miljarder kr.anvisas till inlernalionelll utvecklingssamarbete för /85.Härutöver tillkommer ca 150 milj. kr. som föreslås anvisas över andra anslagän de reguljära biståndsanslagen. Beräkningarna i långtidsbudgeten förbudgetåren därefter har ulgåll från atl biståndet från den föreslagna nivånföljer utvecklingen av bruttonationalinkomsten (BNI). Återflödet i biståndet, dvs. upphandling av varor ochtjänster i för medel som anvisats över bisiänd.sanslagen. uppgår tillbetydande belopp. Totalt används av biståndsmedlen för upphandling iSverige. Beräknat på biståndsanslagen för /85 innebär delta ca2,. Krediterna till utvecklingsländer, u-kredilerna, beräknasgenerera upphandling i till elt värde av ca 3,5 gånger det bistånd somges. Utgifterna för deltagande i internationellaorganisationer styrs genom särskilda beslul. De skilda organisationernasbudgetar fastställs efter förhandlingar mellan deltagande stater ochkoslnaderna fördelas efler givna fördelningsnycklar. Utgifterna förutrikesförvaltningen är till stora delar direkt eller indirekt utlandsberoendeoch påverkas starkt av inflationen i värdländerna och valutakursulvecklingen. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget III Totalförsvar 1 ändamålsgruppen totalförsvar ingår det militäraförsvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar. kr., oförändrad pris- och lönenivå -0,1 -1,7 -4,5 har tagit ställning till inriktningenav totalförsvaret för perioden /83-1986/87 (1982 ärs försvarsbeslut).Långtidsbudgetberäkningarna utgår i huvudsak från dessa ställningstaganden.För budgetåren 1987/88 och 1988/89 har i princip förutsatts en prolongering avintentionerna föisvarsbeslul. Försvarsbeslutet innebär bl.a. vissa ambilionshöjningarinom civilförsvaret och det ekonomiska försvaret. De förstärkningar sombeslutats för de civila lolalförsvarsgrenarna möjliggörs genom omprioriteringarinom totalförsvaret. Omfattande besparingar skall uppnås inom det militäraförsvaret genom rationaliseringar och minskning av fredsorganistionen. Utgiftsramarna för det militära försvaret ochcivilförsvaret, utom skyddsrum skulle enligt försvarsbeslutet priskompenserasenligt ett nytt försvarsprisindex (FPI). FPI aren sammanvägning av tvåindexserier - ell löneindex för de av utgiftsramarna som beräknas bestå avlönekostnader och nelloprisindex för de resterande . Regeringen har iproposition 1983/84:112 föreslagit att basbeloppet /85 höjs med600 milj. kr. Vidare föreslås atl vid prisreglering av utgiftsramenför militärt försvar så skall försvarsprisindex t.o.m. /87kompleteras med elt hänsynstagande till inträffade växelkursförändringar m.m.Civilförsvarets anslag för skyddsrum priskompenseras emellertid ävenfortsättningsvis med nettoprisindex (NPI). 1 samband med de femårigaförsvarsbesluten ambilionsnivåprövas de totala utgiftsramarna. försvarsbeslut - med den inriktning som riksdagenbeslutade om - ligger till grund för del militära försvaretsutveckling. Som en följd av främst dollarkursens exceptionella uppgång under1982- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 71 83 har den ekonomiska situationen utvecklats på ettoförmånligt sätt vad avser främst upphandlingen av försvarsmateriel i utlandel.Regeringen har därför föreslagit (prop. 1983/84: 112) att denmilitära utgiftsramen tillförs ytterligare 600 milj. kr. underresterande del av försvarsbeslutsperioden alltså t.o. 1986/87. Slora besparingar är planerade inom fredsorganisationen.För perioden /83-1991/92 är planeringsförutsättningen att ca 9 miljarderkronor, i prisläge skall s.iaras och antalet anställda minskasmed ca 6000 (). Detta innebär alt den minskningstakl som rått under1970-talct bibehålls även under l980-(alet. Möjligheierna till ytteriigarebesparingar under 1990-talel utreds. Minskningarna görs föratt skaffatillräckligt ekonomiskt utrymme för utbildning och iilrusining förkrigsorganisationens behov. kommer med den inriktning som regeringenföreslagit (prop. 1983/84: 112) atl erfordra betalningsmedel om ca 8.6miljarder kronor (i prisläge 1983) . Utgifterna för militärt försvar under /85föreslås därför uppgå till ca , varav ca 1.7 miljarderkronor utgör beriiknad priskompensation enligt försvarsprisindex med beaktandeav växelkursulvecklingen m,m. Mol bakgrund av förslag (prop. 1983/84:40om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.) har - i syfte attbegränsa automatiken i utgiftsökningarna - beslutat att priskompensationen fördet militära försvaret och civilförsvaret begränsas till högst den fömlsallainfialionsnivån. För civilförsvaret innebär försvarsbeslut ökadeinsatser i fråga om bl.a. utbildning och övningsverksamhet samtbefolkningsskydd. Med början /85 skall ansvaret förcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig föras över till kommunerna. I årets budgetproposifion föreslås utgifterna bugdetåret1984/85 för civilförsvar, utom skyddsrum, uppgå till 441,5 milj. kr., varav 38milj. för beräknad priskompensation enligt FPI. För skyddsrum föreslåsutgifter om 641.5 milj. kr., varav 62 milj. kr. för beräknad priskompensationenligt NPI. har beslutat om utgiftsbegränsande åtgärderbl.a. Planeringsramen för civilförsvar utom skyddsrum är därförnågol lägre än vad som svarar mol försvarsbeslut. Av molsvarande skälhar regeringen föreslagit all tilldelningen av beställningsbemyndiganden förskyddsrumsbyggande /85 skall begränsas. Dessa beslut har beaktats ilångtidsbudgetberäkningarna. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 72 Det ekonomiska försvaret skall trygga försörjningen medvaror och tjänster i kriser och krig. Olika alternativ till denkostnadskrävande lagringen prövas. I delta senare syfte pågår bl.a. enutredning om beredskaps- och fredskrislagring i näringslivets regi. Styrande för utgifterna inom det ekonomiska försvaret ärinvesteringar i oljelagringsprogrammet, storleken på den s.k. särskildamedelsramen samt de driftkostnader dessa investeringar föranleder.Driftkostnaderna ulgörs till största delen av kaptialkostnader. Genom denstatliga redovisningens uppbyggnad medför dessa kapitalkostnader motsvarandeinkomster på statsbudgetens inkomstsida. En översyn av oljelagringsprogrammet har genomförts bl.a.i syfte alt pröva om den minskade oljekonsumtionen i samhället motiverar en neddragningav hela lagringsprogrammet. Regeringen har i prop. 1983/84: 110 om vissaoljefrågor lagt fram förslag till reviderat oljelagringsprogram som innebär altinga ytterligare inköp behöver göras t. o. m. 1986/87. Långtidsbudgetberäkningarnaär baserade på regeringens förslag. För /85 har sålunda föreslagits utgifter omsammanlagt ca för del ekonomiska försvaret. Av detta utgörca 218 milj. kr. den s. k. särskilda medelsramen som beräknas vara oförändradhela långtidsbudgetperioden och inga resurser för investeringar inomoljelagringsprogrammet. Med övrigt totalförsvar avses bl.a. psykologiskt försvar,vissa delar av hälso- och sjukvården samt till en mindre del polisväsendet. Iprincip omfattar övrigt totalförsvar all samhällelig verksamhet som skallfortgå i krig. 1 budgetsammanhang är dock avgränsningen myckel snäv och avserendasl anslag eller delar av anslag som finansierar verksamhet som är direktinriktad mot beredskapsutgifter. För de anslag som hänförs till övrigt totalförsvarföreslås för /85 utgifter om sammanlagt ca 416 milj. kr.Utgifterna styrs i huvudsak av pris- och löneutvecklingen inom den offentligasektorn. Vissa resurser har inte tagits med i det angivna beloppetberoende på atl de utgör delposter under anslag som huvudsakligen är avseddaför andra ändamål. IV Pensioner, sjukförsäkring, m. m. Ändamålsgruppen domineras av utgifter förfolkpensionering, bidrag till sjukförsäkringen och statens bidrag tillkommunala bostadstillägg till folkpension (KBT). Dämtöver redovisas i dettaavsnitt utgiftsutvecklingen för den allmänna tilläggspensioneringen (ATP).Bland övriga förmåner inom Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget socialförsäkringssystemet som finansieras via fonder, ochinte redovisas över statsbudgeten, kan nämnas delpensionsförsäkringen. Tilliolkpen-sionsförmånerna hänfördes i föregående års långtidsbudget barnpensionsamt vårdbidrag för handikappade barn. Dessa redovisas nu under avsnittet Slödtill barnfamiljer. Under nu nämnda avsnitt redovisas även utgifterna förföräldraförsäkringen. Administrationen av socialförsäkringssystemet i sin helhetredovisas beloppsmässigt under förevarande ändamålsavsnitt och beräknas budgetåret1984/85 kosta ca . Pensioner, sjukförsäkring, m. m. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 Procentuell förändring 1984/85-1985/86 Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85- 1988/89 1985/86 1986/87 + 1,1 -8,4 + 17 - 65 + .30 -115 -290 + 84 -315 + 92 -0,4 Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har en liten eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas mot utgåendeATP-pension. Folkpensioneringen beräkans kosta ca 41,5 miljarder kronorbudgelårel 1984/85, varav tre fjädedelar ulgår som ålderspension. Inemot enfemtedel utgörs av förtidspension. Bland övriga pensionsförmåner återfinns änkepensioner,huslrutillägg och handikappersättning. F. n. täcks av utgifterna av folkpensionsavgiftensom för ulgör av lönesumman. Utgifterna styrs av befolkningensålderssammansättning och den allmänna prisutvecklingen. Det totala antalet folkpensonärer beräknas underlångtidsbudgetperioden öka med i genomsnitt 17000 , vilkel motsvararökningen av antalet ålderspensionärer. Antalel folkpensionärer beräknas år 1984uppgå till drygt 2 miljoner, varav över 1,4 miljoner ålderspensionärer. Närmare950000 pensionärer erhåller under ålderspension från ATP. Folkpensionärer vars huvudsakliga inkomst utgörs avfolkpension medges vid inkomsttaxeringen ett särskilt avdrag för nedsattskatteförmåga, som är inkomstrelaterat. Den som endast har ålderspension ochpensionstillskott får extra avdrag med sä stort belopp atl nägon skatt intekommer att påföras. Skattebortfallet på grund av avdraget kan beräknas till istorieksordningen för budgetårei 1984/85. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 74 Utgifterna för statsbidrag till kommunalt bostadstilläggtill folkpension (KBT) styrs av antalel personer som med hänsyn till inkomsloch bostadskostnad är bidragsberälligade saml av hyresnivån. Statsbidrag utgårmed av kommunernas statsbidragsberättigade kostnader för bostadstillägg.Stigande ATP-nivå förväntas begränsa statsbidraget med i genomsnitt perbudgetår. Statsbidraget beräknas för /85 uppgå till 720 milj.kr. Kommunernas kostnader för KBT beräknas till . Utgifterna för den allmänna tilläggspensioneringen (ATP)beräknas uppgå till för . Försäkringen omfattarålderspension, förtidspension och familjepension. ATP-systemets andel avtransfereringarna från socialförsäkringen har pä 15 är ökat frän ett parprocent till . Det totala antalet ATP-pensionärer var år1983 drygt 1,5 miljoner. Utgifterna för ålderspension utgjorde ungefärtvå tredjedelar av pensionsutbelalningarna, medan förtidspensionerna stod förungefär en fjärdedel. ATP finansieras genom kollektiva socialavgifter och genomavkastningen pä AP-fonden. Inkomsler och utgifter redovisas inte till någondel över statsbudgeten. Reglering sker via AP-fonden. har beslutat atl inrättalöntagarfondsstyrelser inom ramen för allmänna pensionsfonden. Reglerna omlöntagarfonder trädde i kraft den . Lönlagarfondsstyrelsernaspenningplaceringar finansieras dels genom en vinsidelningsskait, dels från ensärskild del av tilläggspensionsavgiflen. Tilläggspensionsavgiften höjdesdärför till 10,. Avkastningen på det förvaltadekapitalet förs åriigen över till de pensionsutbetalande fondstyrelserna(första till tredje styrelserna). Utbetalningarna av ATP ökar dels på grund av atl antalelpensionärer som uppbär ATP ökar, dels på grund av atl den genomsnittligaATP-pensionens storlek ökar. Delta beror på att de nytillkommande pensionärernavanligen har en högre ATP-poäng. Av tabell 5 framgår de sammanlagda utgifterna(statsbudget- och social-avgiflsfinansierade) för pensionerna. Utgifterna förpensionstillskotten kommer all minska på grund av attnytillkommande pensionärer i större omfattning får ATP. De totalapensionsutbelalningarna som, inkl. ATP, /85 beräknas uppgå tillca , förväntas dock öka markant . Av tabell 5 framgår utgiftsutvecklingen för olika delar avpensionssystemet. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 75 kr., oförändrad pris- och lönenivå + 480 - 450 + 3 300 + 365 - 460 + 2800 + 185 - 475 + 2400 + 150 - 465 + 2 300 Förvärvsarbetandehar möjlighet alt minska arbetsinsatserna genom attgä över till deltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller dåut en viss andel av det inkomstbortfall som följer av arbetslidsminskningen.För dem som har beviljats delpension ulgör pensionen av inkomstbortfalletvid minskningen av arbetstiden och för dem som fått delpension . Kostnadernaför delpensioneringen beror på antalel delpensionärer och på hur stortinkomstbortfall som ersätts av pensionen. Pensionsförmånen är knuten tillbasbeloppet. Antalet delpensionärer och koslnaderna för dessa ökade under deförsta åren sedan pensionsförmånerna infördes. minskar dockantalel delpensionärer. var antalet delpensionärer drygt 54000.Detla innebär atl ca en femtedel av dem som kan bli aktuella för delpensionuppbär sådan pension. Utgifterna för /85 beräknas till ca 1,2miljarder kronor. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift frän arbetsgivare och egenföretagare om 0,avlönesumman. Avgiften förs till en särskild fond. Den från till 0,50%höjda socialavgiften är avsedd all ge full täckning förde löpande pensionsutbelalningarna och därutöver successivt täcka delunderskoll som uppstått i delpensionsfonden. Underskottet, som var 600 milj.kr. , regleras genom elt avräkningsförfarande mot statsbudgetensinkomster (se avsnitt 3.4 Lagstadgade socialavgifter). Del beräknas varaslulregleral . Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom, dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård saml för sjukresor.Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidrag och till avsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare.Socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen utgör fr. o. m. 9.5 %av lönesumman. Sjukförsäkringeninnefattar bl.a. följande förmåner. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 76 Sjukpenning utgår av inkomsten upp till 7,5basbelopp, vilkel vid basbeloppet . motsvarar en inkomst på152 . Kostnaderna för sjukpenning utgör av försäkringsutgifterna.Det påverkas dels av sjuktalets utveckling, dels av löneutvecklingen. Antaletersatta sjukdagar har minskar från 1978 till 1983.En minskning av det genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med en dagmotsvarar en kostnadsminskning för sjukförsäkringen med totalt ca 750 milj. kr.per år. beräknas ingen förändring avsjuktalet. Försäkringen ersätter också enligt fastställd taxakostnaderna för läkarbesök och viss sjukvårdande behandling ulöver patientavgifter.Dessa utgifter svarar för av försäkringskostnaderna. Regeringen har lagt fram en proposition medförslag om att nuvarande huvudsakligen presialionsrelaterade ersättning frånsjukförsäkringen till de offentliga sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. år 1985skall omvandlas till enhetliga ersättningar beräknade per invånare. Utöver en viss patientavgift svarar också försäkringen förkostnaderna för läkemedel. Dessa utgör av sjukförsäkringen. En vissvolymökning har härvid antagits . Tandvårdsförsäkringen, som utgör av försäkringensutgifter, ersätter av tandvärdskostnader . och avkostnader därutöver enligt gällande tandvårdstaxa. Utgifterna styrs dels avantalet verksamma landläkare som har rätt till ersättning från försäkringen,dels av den ersättningsberättigade taxa som har bestämts för varje behandlingoch slutligen av patienllillströmningen. Arbeisskadeförsäkringen omfattar alla förvärvsarbetandesamt personer som genomgår utbildning i den mån utbildningen medför särskildrisk för arbetsskada. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfalltill den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbeisskadeförsäkringen samordnasmed den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen ligger utanför statsbudgeten ochftnansieras helt genom avgifter frän arbetsgivare och egenföretagare. Avgiftenulgör fr. o. m. 0,av löneunderiagel. Fondens behållning uppgick vidingången av till nästan . Utbetalningarna frånförsäkringen var ca 720 milj. kr. och har stigit till ca 1.5miljarder kronor . Utgifterna styrs av antalel som skadas saml av denersättning dessa beviljas. beräknas antalet skadefalltill ungefär oförändrad nivå. V Stöd till barnfamiljer Utgifterna under denna ändamålsgrupp består till något merän hälften av inkomstöverföringar till hushållen i form av allmänna barnbidragoch Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget flerbarnstillägg, föräldrapenning, bidragsförskott,bostadsbidrag för barnfamiljer, barnpension saml vårdbidrag för handikappadebarn. Vidare ingår statsbidraget till barnomsorgen och den del av statensbidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Den snabbasteutgiftsökningen inom ändamålsgruppen står statsbidraget till kommunernasbarnomsorg för. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnitt- Förändringtill Procentuell Genomsnittlig lig procentu-------------------------------------- 1984/85 förändring procentuell ell förändring 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1984/85- förändring 1978/79- 1985/86 1984/85- 1982/83 1988/89 Toliila iilgijier +0,6 + 98 + .34 +105 +0,6 9931 -165 -140 -135 -115 -1,76553 +269 +238 +169 +220 +4.1 -1,4 Utgiftsstyrande faktorer för de allmänna barnbidragen ärantalet bidragsberälligade barn och bidragels storiek, som fastställs avstatsmakterna i enskilda beslut. Barnbidraget utgår fr. o. m. den 1 januari1983 med . Bidragsberälligade är f. n. caI miljon familjer med ca 1.6 miljoner barn.