prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — En målsättning för såväl låntagarna som myndigheterna mås te därför vara att förkorta tiden mellan färdigställande och utbetalning. Endast härigenom förhindras att merkostnader uppkommer för låntagaren och staten. Denu föreslagna regeländringarna bör för egnahem och hyres- och bostadsrättshustillämpas i ärenden där preliminär ansökan om bostadslån inges lill kommunenefter utgången av . Förall lidigarelägga de slalsfinansiella effekterna av den av inig förordaderegeländringen bör denna tillämpas även för pågående produktion av hyres- och bostadsrätlslägenheler.Ändringen bör således omfatta även alla projekt med hyres- och bosladsrältslägenhelerdär preliminär ansökan om bostadslån inges lill kommunen före utgången avoktober 1983 och där ansökan om slutligt beslut inges till kommunen efterutgången av . Idessa ärenden kan dock utbetalningsrulinerna knappast påskyndas i Prop.1983/84:40 83 Inte heller kan några fördelar påräknas på grund av minskade kravpå intern finansiering av räntor. Eftersom jag anser del uteslutet alt förändrakapitalkoslnadsförutsätlningarna för den pågående byggproduklionen förordar jagalt för dessa projekt den lägsta garanterade räntan sänks från till 2,75%.Härigenom neutraliseras fullt ut de kostnadsökningar som annars skulle hauppstått. Deåtgärder som jag har förordat beträffande de relroakliva räntebidragenberäknas medföra all utbetalningarna av räntebidrag kommer all minska medföljande belopp (miljarder kr.) under resp. budgetär. Jag har härvid även tagithänsyn till effekterna av de kompensationsåtgärder somjag har förordat. Deförordade regeländringarna beräknas medföra att statens utlåning blir ca 0,5miljarder kr. högre under resp. budgetår. 3.3.3Reducering av räntebidragen till större småhus Äveni ett ansträngt stalsfinansiellt läge är det enligt min mening av störstabetydelse att de ekonomiska förutsällningarna för bostadsproduktionen inteförsämras. är det givelvis nödvändigt att de ekono-mi.ska resursersom kan avsättas används så att de sä effektivt som möjligt främjar debostadspolitiska målen. I ett avseende har jag funnit att effektiviteten kanförbättras och besparingar åstadkommas på räntebidragsanslaget. Jag tänker päräntesubventionerna till småhus, som f. n. lämnas för ytor ända upp till 180 m.Så stora småhus kan enligt min mening endast undantagsvis vara motiverade avverkliga bostadsbehov. tillämpasen ytbegränsningsregel för småhus som innebär alt bostadslän inte lämnas om dentotala ytan överstiger 180 m*. Vid beräkningen beaktas i fråga om hus medkällare endast hälften av källar-ytan. Större yta än 180 m kan godtas omlånesökanden behöver särskilt stor bostad på grund av all han har stort hushålleller om det annars finns särskilda skäl. Innanjag närmare redogör för hur en begränsning av statens räntestöd bör utformasvill jag lämna några uppgifterom storleken av de småhus som har byggts undersenare år. Enligtstatistiska centralbyråns (SCB) undersökningar har den genomsnittligabostadsytan i småhus minskat avsevärt . Iärenden rörande småhus som skall bebos av lånesökanden, s.k. styckebyggdasmåhus, där beslut om bostadslån fattades under är uppgick dengenomsnittliga bostadslägenhetsytan till 135 m", medan motsvarande ytaför uppgick till 127 m". För gruppbyggda småhus med preliminärtbeslut om bostadslån uppgick den Prop.1983/84:40 84 genomsnittliga bostadsytan till 115 m' resp. 107 m".Bland de gruppbyggda småhusen varierar dock den genomsnittliga bostadsytan medupplåtelseformen. värden 121 m" för hus som upplåts medäganderätt. Motsvarande yta för hyres- och bostadsrättssmåhus uppgick till 81resp. har genomfört en undersökning avbostadsytorna för styckebyggda småhus med beslut om bostadslån under våren1983. Enligt denna uppgår den genomsnittliga bostadsytan till 128 m".Jämfört med SCB:s undersökning för har således ytsloriekarna inteförändrats i nämnvärd utsträckning. Enligt SCB:s läneobjektsslalistik uppgick dengenomsnittliga bosladslä-genhetsytan per lägenhet i flerbostadshus medpreliminärt beslut om bostadslän . 1982 fill 75 m". Motsvarandeyta uppgick till 80 resp 78 m". Den genomsnittligabostadslägenhetsytan i flerbostadshusen har således minskal under senare är. Jag anser alt den ytbegränsning som f. n. tillämpas försmåhus utgör en acceptabel maximinivå för vad som skall kunna byggas medstatliga bostadslån. Det är emellertid omotiverat från bostadspolitisksynpunkt, och med tanke på behovel av all minska statens utgifter, allräntebidrag lämnas fullt ut för lånen till hela den yta som kan rymmas inom ytgränsen. Med anledning av beslut (prop. 1981/82: 124, CU24, rskr 350) i syfle all styra produktionen mot mindre och energisnålaresmåhus har regeringen uppdragit åt bosladsstyrelsen att inom den normaliseradeproduktionskostnadsvärderingen vidta sädana ändringar alt belåningsnivån ökarför alla småhus med upp till 120 m' bostadsyta som belåningsnivånminskar för småhus med större ytor. Styrelsen har således möjlighet altförändra de ekonomiska förutsättningarna för småhusbyggandet så att deltastyrs mot mindre småhus. Enligt vad jag har erfarit anser styrelsen all dagens belåningsmelod,med ett undantag, ger full kostnadstäckning för småhus med upp lill 120 m"bostadsyta. Styrelsen hardock i skrivelse begärt allgrundbeloppen enligt 4§ förordningen (1978: 384) om beräkning av låneun-deriagoch pantvärde för bostadslån ändras så alt belåningen för hus med källareförbättras. Del ankommer på regeringen alt besluta i denna fråga. Förriksdagens information vill jag nämna alt jag avser att föreslå regeringen allgenomföra de ändringar som bosladsstyrelsen har föreslagit. Enligt min uppfattning är en ekonomisk styrning mot mindresmåhus väl motiverad. Jag förordar alt styrningen utformas på följande sätt.Liksom f. n. bör bostadslån kunna lämnas lill egnahem med ytor upp till 180 m".Räntebidrag bör dock lämnas endast för lån motsvarande en bostadsyta upp till120 m" och för de förrådsutrymmen som krävs enligt Svensk byggnorm. Lånför ytor överstigande denna nivå bör enligt min mening betraktas som lån tilllokaler. De bör alltså vid nybyggnad lämnas med rak amortering och till slalslåneränta.Om länesökanden har stort hushåll eller 1983/84:40 85 om det annars finns särskilda behov bör en störrebostadsyta än 120 m kunna berättiga till räntebidrag. Undanlagsmöjligheten bördock tillämpas restriktivt. De regler somjag nu har förordat beträffande nybyggnad avsmåhus bör tillämpas också vid om- och tillbyggnad av småhus. Delta innebär bl.a. att län skall kunna lämnas för tillbyggnad av småhus upp till en total ylaom 180 m". gällande krav på att tillkommande ytor skall vara motiveradeav all sökanden har stort hushåll m. m. skall därför inte ställas. Dennaregeländring är motiverad i första hand av förenklingsskäl. Del ankommer på regeringen att meddela närmarebestämmelser om beräkningen av räntebidragsunderlaget när bostadslänet avsersmåhus. Jag vill dock nämna att utgångspunkten för beräkningarna bör vara ellen-planshus pä 120 m" ulan källare och med 10 m" förrädsulrymme. De regler somjag har förordat beträffande begränsningen avräntebidragen för vissa småhus bör gälla i låneärenden där ansökan ombostadslån ges in lill kommunen efter utgången av . Detta är en någotkortare övergångsperiod än vad som har tillämpats vid tidigare regeländringarav liknande slag. Med tanke på att den nu föreslagna regeländringen endastmedför en ekonomisk styrning av produktionen och inga förändringar av debelåningsbara husstorlekarna, anser jag dock att övergångsperioden ärtillräcklig. De åtgärder som jag har förordat beträffande reducering avräntebidragen till större småhus beräknas medföra att utbetalningarna avräntebidrag för en tillkommande årgång småhus blir ca 40 milj. kr. lägre än vadsom skulle ha varit fallet vid dagens regelsystem. 3.4 De samlade effekterna av de redovisade åtgärderna I följande tabell redovisas samhällets stöd lillbostadssektorn sedan de åtgärder har vidtagits som jag harredogjort för. Förutsättningarna för beräkningarna överensstämmer med dem somgäller för den tidigare redovisade prognosen. 1983 84 85 86 87 88 Bostadsbidrag' 6,7 6,8 6.9 6,9 6,9 6,9 Räntebidrag- 9.5 9,3 11.0 12,7 14,3 15,6 egnahemsägare' 12,0 11,5 11,5 12,0 12,5 13,0 fastighetsskatf* -0,4 -0,6 -1.7 -1,7 -1,7 -1,7 27,8 27,0 27,7 29,9 32,0 33,8 Summa enligt tidigare beräkning' (28,0) (28,7) (30,2) (32.2) (34.1) (35.9) ' Innefattar såväl de ställiga och statskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. -motsvarar /84 osv. ' Såväl fastigheter med överskott som fastigheter medunderskott har beaktats. " Till den del avgiften/skatten berör bostäder. 'Se tabell s. 76. Prop.1983/84:40 86 Avtabellen framgår att de redovisade åtgärderna medför alt belastningen påstatsbudgeten för. slöd lill boendet kommer alt minska avsevärt jämfört medsituationen vid dagens regelsystem. Underår 1984 ligger den totala volymen ca . under motsvarande nivåvid oförändrat regelsystem. är motsvarande belopp 2,5 miljarderkr. Totaltunder medför de redovisade åtgärderna en budgetförstärkningom ca . Jag har då även tagit hänsyn till de samlade utgifternaför de investeringsbidrag och ränte- och amorte-ringsfria lån som jag tidigarehar förordat i programmet för förbättring av bostadsbeståndet. Desamlade åtgärderna av bostadsförbättringsprogrammet och av regeländringarnaför de retroaktiva räntebidragen medför att statens utlåning under är 1984kommer att bli ca 50 milj. kr. större än vid nuvarande regelsystem. Underkommande är blir dock utlåningen i stället ca 300 milj. kr. mindre under resp.år. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har förordat i fråga omretroaktiva räntebidrag, 2. godkänna vad jag har förordat om den lägstagaranterade räntan i vissa fall, 3. godkänna vad jag har förordat om begränsning avunderlaget för räntebidrag till småhus. 4 Åtgärder för att begränsa prisökningarna inom bostadsbyggandet Chefenför har i det föregående redogjort för behovet av altbegränsa prisökningarna i samhällsekonomin .' Historisk koslnadsulvecklingfår inte hindra att delta mål uppnäs. Motdenna bakgrund har regeringen beslutat att begränsa den automatiska uppräkningenav vissa indexstyrda utgifter till högst under är 1984. Förbostadssektorns del medför detta att uppräkningen av den s.k. tidskoefficientenmåste begränsas lill högst . Tidskoefficientenanvänds främst för att anpassa den schablonvis beräknade byggkostnaden, läneunderiaget,för ell projekt lill ett aktuellt kostnadsläge. Härigenom påverkar ändringar itidskoefficientsnivån statens utgifter för såväl bostadslån som räntebidrag. Tidskoefficientenfastställs av regeringen i förväg för en tvåmänaderspe-riod. Den bestäms medledning av faktorprisindex för gruppbyggda små- 1983/84:40 87 löneglidning och med hänsyn tagen lill ett fast avdrag för beräknadrationalisering. Avdraget för rationalisering är per månadfr. o. m. . Ändringari faktorprisindex påverkar dock tidskoefficienten med viss tidsförskjutning.Ändringar i kostnadsläget mellan exempelvis avspeglas ijusteringar av lidskoefficienten mellan och periodenmaj-juni samma är. Dagenslidskoefficientsyslem innebär alltså att den historiska kostnads utvecklingen automatiskt överförs till kommande perioder. Koefficienten återger således inte heller det faktiska kostnadsläget som den avser. Nuvarande metod för altfastställa tidskoefficienten har i olika sammanhang kritiserats på dessapunkter. Kritikerna anser, med hänsyn lill all kostnadsutvecklingen inte ärjämn , alt förskjutningen mellan den lidpunkt då en prisförändringinträffar och den tidpunkt då den påverkar tidskoefficienten kan rubba deekonomiska förutsällningarna för ett projekt. Tidsförskjutningen anses ocksåmedföra en ovisshet hos bl. a. entreprenörer, vilket kan leda till all derasanbud blir högre än vad de eljest skulle ha blivit. a. denna bakgrund har bosladsstyrelsen föreslagit all grunderna förtidskoefficienten ändras sä alt den fastställs i efterhand och avser delfaktiska kostnadsläget ifråga. I samband med alt den automatiskauppräkningen av lidskoefficienten begränsas till per är bör metoden attfastställa tidskoefficienlen ändras så att den historiska inflationens inverkanpå framtida byggkostnader minimeras. Härigenom skapas ett koefficientsystem somkan fungera under en följd av är. Del ankommer på regeringenatt besluta om erforderliga ändringar i grunderna för tidskoefficienten..Jagvill nämna alt jag i annat sammanhang avser,alt föreslå regeringen att fr. o.m.januari 1984 ändra metoden att fastställa tidskoefficienlen så att denfastställs i efterhand och återger den faktiska prisnivån undermånaden. Uppjusteringenav koefficienten kommer all maximeras till . Jag avser också att föreslåregeringen all, vid övergängen lill den nya metoden att fastställatidskoefficienten, anpassa de s.k. grundbeloppen enligt 4§ förordningen (1978;384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån'tillkostnadsläget och att överiämna ål att ifortsättningen fastställa tidskoefficienlen. Dennya metoden alt reglera tidskoefficienlen och de omräknade grundbeloppen börtillämpas i ärenden med preliminärt beslut om bostadslån efter utgången av är1983. Somjag har nämnt styrs utvecklingen av tidskoefficienten av utvecklingenav faktorprisindex för gruppbyggda småhus. 1983/84:40 88 olikahåll framförts kritik mol sammansättningen av denna indexserie. Enligt vad jaghar erfarit förbereder en översyn av serien. Jag villframhålla alt del givetvis är av stor betydelse att den indexserie somtillämpas har en uppbyggnad som avspeglar sammansättningen av kostnadskomponenlernai dagens bostadsproduktion. Idelta sammanhang vill jag också beröra de effekter som den produk-tionskostnadsanpassadebelåningen kan ha på den framtida produktions-kostnadsutvecklingen. Den produktionskosinadsanpassadebelåningen, som tillämpas vid nybyggnad av andra hus än styckebyggda småhus,innebär alt lån- och räntebidragsgivningen kan baseras på den faktiskaproduktionskostnaden i stället för på det schablonberäknade läneunderiaget. Dellakan medföra all låntagaren blir relativt okänslig för ändringar i produktionskoslnadsnivån.Samtidigt är dock denna belåningsmetod, vid dagens överkostnadsnivåer, enförutsättning för att många projekt överhuvudtaget skall komma till stånd.Metoden har således stor betydelse för nyproduktionen av bosläder och för byggsysselsällningen. Jag har tidigare i olikasammanhang framhållit all den produktionskosinadsanpassade belåningensinverkan på produktionskostnadsulvecklingen måste följas noggrant.Länsbostadsnämnderna har också fåll regeringens uppdrag att verka för en skärptkostnadskontroll. Begränsningen av tids-koefficientuppräkningen skärper kravetpå kontroll av sambandet mellan belåningen och produktionskostnadsutvecklingen ytteriigare.Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen all bostadssiyrelsentilldelas vissa tillfälliga resurser för att utreda formerna för en utvidgadkostnadsuppföljning. Jag vill avslutningsvismed skärpa betona att, om det visar sig att produktionskostnaderna, till följdav den produktionskostnadsanpassade belåningen, stiger på ett sätt somäventyrar möjligheterna att uppnå det uppställda målet vad gällerkostnadsökningar, denna belåningsmetod måste omprövas. Prop.1983/84:40 89 Sammanfattning av betänkandet (Ds Bo 1983:2) Bättrebostäder ett 10-årigt förnyelse- och underhållsprogram avlämnat avarbetsgruppen för stadsförnyelsefrågor och av remissyttrandena över betänkandet Målsättning för ett bostadsförbättringsprogram Alla människors rätt till en god bostad utgör en avhörnstenarna i den svenska välfärdspolitiken. De konkreta uttrycken för dettahar växlat under olika perioder. Den sociala bostadspolitiken bygger pä att samhället skallha ansvaret för bostadsförsörjningen. Bostadsproduktionen skall ske under spekula-tionsfriaformer. Miljonprogrammet utgjorde ett väsentligt steg för altförverkliga målet att befolkningen skulle beredas sunda, rymliga, välplaneradeoch ändamålsenligt utrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kostnader.Den egentliga bostadsbristen kunde därmed byggas bort. En dominerande del avhushållen bor i rymliga och moderna bostäder. Sedan miljonprogrammet genomförts är inte längrenyproduktion av bosläder den viktigaste frågan: De samhällsekonomiska ochfördelningspolitiska aspekterna på bostadspolitiken får en allt störrebetydelse. Dessa frågor är centrala i del uppdrag som regeringen har givit ätden parlamentariskt sammansatta bostadskommittén. måste störreuppmärksamhet ägnas frågor om hur det befintliga bostadsbeståndet bör vårdas,utvecklas och utnyttjas. Som ett led i en vidareutveckling av den socialabostadspolitiken presenteras i denna promemoria ett tioårigt bostadsförbättringsprogram.Målen för programmet kan sammanfattas i följande sex satser: Alla människorhar rätt till en bostad med modern utrustning. Alla omoderna och huvuddelen avalla ofullständiga lägenheter bör byggas om lill moderna lägenheter ellerrivas. Alla boendeskall ha rätt till en bostad som är väl underhållen. Det är nödvändigt attmotverka den kapitalförstöring och den förslumning som hotar om underhålletinte kan finansieras. Oberoende avålder eller handikapp skall alla ha rätt lill en bostad som fyller kraven pågod tillgänglighet. En förbättrad tillgänglighet är väsentlig för alt beredaett ökande antal äldre och rörelsehindrade goda levnadsförhållanden. Energihushållningsåtgärdernamåste intensifieras och samordnas med andra förbättringsåtgärder. Del avriksdagen fastställda energihushållningsmålet måste uppnås av såvälenergipolitiska som samhällsekonomiska skäl. Prop.1983/84:40 90 Boendet skall bli mera jämlikt och integrerat.Förnyelsen bör inriktas så att den bidrar till all jämna ut kvalitetsskillnadermellan olika bostadsområden. Då behövs samlade insatser som sker på ettplanlagt sätt och i samverkan med dem som berörs av åtgärderna. Kapaciteten inom byggsektorn bör utnyttjas bättre.De byggnadsarbetare och den produktionskapacitet inom byggbranschen somfrigörs genom det minskande nybyggandel skall utnyttjas för att uppnå bostadsförbättringsprogrammelsmål. Molbakgrund av dessa mål för den sociala bostadspolitiken inför resten av 1980-laletoch början av 1990-lalet föreslås ett program för underhålls-, reparations- ochombyggnadsinsatser . Programmet innebär att275000 lägenheter i flerbosiadshus och 150000 småhus skall byggas om . Flertalet av lägenheterna i de flerbostadshus som byggs omhar redan från början moderna bekvämligheter. En stor del av ombyggnadernakommer därför-inte att bli så genomgripande som ombyggnader vanligenhar varit. Också underhållet ibostadshusen behöver öka. Programmet innebär alt de sammanlagda kostnaderna förunderhåll av flerbosladshusens gemensamma delar och utrymmen ökar från 2500milj. till 4 100 milj. kr. Därtill kommer ökade insatserför reparation av byggskador, grundförstärkningsålgärder m. m. Insatser i den omfaltningsom föreslås innebär alt bostadsbeståndets kvaliteter i fråga om bl. a.energiegenskaper och tillgänglighet kan förbättras i ökad takt. Antalet hissinslallationeri samband med ombyggnad beräknas minst kunna fördubblas. kan flersysselsättas i byggnadsarbete och inom byggnadsmalerialindustrin. Medelför att genomföra programmet Ettprogram av den föreslagna omfattningen kräver en anpassning av kommunernasplanering av bosladsförsörjningsåtgärder. Dagens planeringsinstrument ärutformade för en situation med stor nybyggnadsvolym. Planeringen måste nuställas om så att betydligt större uppmärksamhet ägnas åt hur bostadsbeståndetsom helhet bör utvecklas och utnyttjas. Planeringen för beståndets förnyelsemåste ges en framskjuten plats. Nuföresläs en ny ordning för kommunernas bosladsförsörjningsplanering. Delinnebär att kommunerna ges större frihet all ulforma och genomföra planeringenefter de egna förutsättningarna. Härigenom får kommunerna bl. a. ökat utrymmeför att åstadkomma den samordning mellan olika slags planering som krävs iförnyelsearbetet. 1983/84:40 91 Regeringenbör emellertid ges befogenhet att föreskriva att vissa frågor ibostadsförsörjningsplaneringen skall redovisas särskilt. Denna befogenhet skallutnyttjas för att tillförsäkra statsmakterna det underlag som är nödvändigtför att följa hur bostadsförbättringsprogrammel genomförs. Kommunernaförutsätts redovisa uppgifter som belyser förnyelsebehoven ibostadsbeståndet och alt därefter - - redovisa sina program förplanerade förnyelseåtgärder. Finansieringsfrågornaär centrala i bostadskommitténs arbele. De förslag som läggs fram tardärför sikte i första hand på en treårsperiod, till dess bosladskommitténsarbete kan resultera i mera långsiktiga lösningar. Föratt uppnå en tillfredsställande underhållsslandard föreslås att dagenstillfälliga underhållslån ersätts med en ny typ av underhållslån. Underhållslånskall kunna lämnas för del gemensamma underhållet i hyres- ochbostadsrättsfastigheter. Upplåningen skall ske på den opriorie-teradekapitalmarknaden. För att kapitalkostnaderna efler skatt skall bli desammaoberoende av upplätelseform och fastighetsägarkalegori föreslås att räntebidragskall utgå lill allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar med enandel som svarar mol den genomsnittliga avdragsrätten för en småhusägare, dvs.efter skattereformen . Genom en sådan konstruktion garanteras ekonomiskrättvisa mellan å ena sidan den allmännyttiga hyresrätten och bostadsrätten ochå andra sidan småhus med äganderätt. Förprivatägda hyreshus är bilden mer komplicerad. För denna kategori fasligheterföreslås därför en ordning som innebär att konventionellt beskattade ägare avhyresfastigheter ges valfrihet. De kan välja att gå in i ett system medräntebidrag, som är något lägre än för allmännyttiga bostadsföretag ochbostadsrättsföreningar, kombinerat enbart med värdeminskningsavdrag utan rätt lillavdrag för reparationskostnader. De kan annars som f. n. utnyttja privatfinansiering med bibehållen rätt till avdrag för bl. a. reparationskostnader. Räntebidragen skall utgåefter olika löplider som bestäms med hänsyn, till de konkreta åtgärdernasvaraktighet. Två löplider anges - 10 resp. . Sammavillkor som för underhållslån skall i fortsättningen gälla även förenergilånen. För att undvika alt delta leder till en försämring av de ekonomiskavillkoren för energisparandel föreslås att särskilda stimulanser i form av bidragskall kunna lämnas, motsvarande de tillfälliga stimulanser lill vissa angivnahushållningsåtgärder som utgår . Dagenstillfälliga reparationslån ersätts med lån som har samma villkor somunderhållslånen. Delta innebär en förbättring i förhållande till dagenssituation, eftersom de nya lånen är subventionerade. Reglernaför finansiering av ombyggnadsätgärder i övrigt är redan i.dag Prop.1983/84:40 92 förmånliga.De har också lett till en ökning av ombyggnadsverksamheten under senare är. Lånevillkorenföreslås i huvudsak oförändrade för dessa lån. a. föreslås att lån skall kunna lämnas till grundförstärkningsåtgärderulan samband med andra ombyggnadsätgärder. Ävenframdeles kommer det all finnas behov av lån för åtgärder som inte kanförräntas inom normala hyreskalkyler. Exempel på sädana extraordinära åtgärderär vissa energihushällningsåtgärder, ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse och åtgärder mot radon. För sådana åtgärder, som inte kan förräntaspå vanligt sätt, föresläs ell syslem med ränte- och amorleringsfriatilläggslän. Inom ramen för detta system ges också ökade möjligheter allfinansiera grundförstärkningsålgärder i kulturhistoriskt intressanta miljöer. Deförslag som presenteras innebär alt del nuvarande stora antalet lån medolika villkor till olika ändamål reduceras kraftigt. Endast tre lånemodelleråterstår, nämligen: Ombyggnadslän medgaranterad ränta som trappas upp åriigen 10- resp. 20-åriga lån lill underhäll m. m. medfast räntesubvention till vissa kategorier av fastighetsägare, svarande mol 50%av marknadsräntan. Ränte- och amorleringsfria tilläggslän.