prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — För att främja expanderande och lönsamma företag larnominell vinst för året liksom belopp som inbetalats förnyemitterade aktier räknas som monetära tillgångar. 1 den sedvanliga inkomstbeskattningen görs avdrag förutgifter för anskaffande av byggnader genom värdeminskningsavdrag, vilkasammantagna motsvarar anskaffningsvärdet fördelat på byggnadens beräknadelivslängd. Vinsldelningssyslemei är ell realt system, varför avdrag medges medett belopp som motsvarar vad det skulle kosta atl återanskaffa den"förbrukade" delen. Återanskaffningsvärdel antas motsvaraanskaffningsvärdet uppräknat efter förändringarna i det allmänna prislägel.För byggnader och markanläggningar görs därför en extra inflationsavskrivningmotsvarande skillnaden mellan elt realt och elt nominellt beräknat värdeminskningsavdrag. För skulder och utskiftat kapilal görs ett tillägg förårels inflation. Det reala resultatet blir för flertalet industriförelag lägreän del nominella resultatet, dvs. inflalionsavdraget för byggnader,markanläggningar, inventarier, lager och monetära tillgångar överstigerliltäggel för monetära skulder. Den reala vinslen som räknats fram i och med steg I och II minskas sedan med ell fribeloppmotsvarande antingen av företagels lönesumma eller . Vad somhärefter återstår benämns vinsldelningsunderlaget. Skattesatsen är av vinsldelningsunderlaget. Påfördvinstdelnings-skatt är avdragsgill vid taxeringen till såväl statlig somkommunal inkomstskall. För förelag mellan vilka intressegemenskap råder - dvs.moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning -gäller atl gruppen får tillgodoräkna sig högst elt fast fribelopp på 500000 kr.Avsikten är att förhindra all en uppdelning av en verksamhet på flera formelltfristående företag obehörigen gynnas. Elt svenskl förelag är enligt svenska interna skattereglerskatlskyldigt för all inkomst oavsett om den har intjänats i ellerutomlands. 1 underlaget för vinstdelningen ingår därför såväl inländsk somutländsk inkomst. För att förhindra att en inkomst beskattas i flera länderfinns dock särskilda regler. Underiaget för vinstdelningen påverkas av vilkenmetod för undvikande av dubbelbeskattning som tillämpas. Med hänsyn till de Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 21 komplikationer som skulle bli följden saknas emellertidmöjligheter all justera förelagets beskattningsbara inkomster för att undvikaolikheter till följd av dessa olika metoder. Nämnas kan all den utländskainkomsl som kan bli föremål för dubbelheskaltning. normalt utgör en myckelliten del av företagets totala inkomst. Vinstdelningsskalten skall överföras till särskildalöntagarfondssiyrelser som inrättas inom ramen för AP-fondsystemct. Skatten somsådan kommer således i likhet med AP-fondens övriga inkomster inte attredovisas som inkomsl på slalsbudgelen. Enligt RRV:s beräkningar kan vinstdelningsskaltenför uppskattas till totalt ca . Eftersom skallenblir avdragsgill vid nästa års taxering kommer dock skatteunderlaget underlångtidsbudgetperioden alt minska med elt belopp i denna storleksordning. Deltamotsvarar ell skallebortfall för staten med ca . I en proposition (prop. 1983/84:84) föreslår regeringenåtgärder för all förbättra kooperationens kapitalförsörjning. Enligt förslagetbör dubbelbeskattningen av utdelad vinst i kooperativa ekonomiska föreningarlindras. Lättnaden skall ligga på föreningsnivå genom all föreningen fåravdrag för lämnad utdelning. Endasl föreningar vars huvudsakliga verksamhetavser rörelse, föreslås omfattas tiv rätlen till uidelningsavdrag. Del föreslagnautdelningsavdragel avser insatsuldelning. utdelning som ulgår iförhållande till inbetalt kapital. Genom avdragsrälten kan föreningarna höjautdelningarna, vilkel gör all medlemmarna får en bättre avkastning på siltinsatskapital. Detla kan i sin tur öka deras motivering alt höja insatserna iföreningarna. Avdragsrälten anses också göra del lättare för föreningarna altdra till sig riskvilligt externt kapital. Avsikten är således all stimulera dekooperativa föreningarnas försörjning med riskkapital. I proposiiionen föreslås dessutom all lagen om ekonomiskaföreningar ändras på så sätt alt de kooperativa föreningarna får möjlighel allta till sig riskbärande kapilal även från andra än medlemmarna. Detla föreslåsske genom särskilda kapitalinsatser, s. k. föriagsinsalser. Föriagsinsatsernaskall inta en mellanställning mellan medlemskapitalel och det lånade kapitalet.Till insatserna, som inte är förenade med rösträtt, knyts en viss insyn iföreningen. Omfattningen av förlagsinsatserna föreslås maximerad till ettbelopp molsvarande inbetalda medlemsinsatser. Rätten till avdrag för vinstutdelning i förhållande tillinbetalda insatser föreslås omfatta utdelning på såväl medlemsinsalser som denya föriagsinsatserna. En förulsältning för alt uidelningsavdrag skall medges äralt mottagande medlem är skaltskyldig för utdelat belopp. Uidelningsavdragmedges inte heller när mottagare är svenskl aktiebolag eller en svenskekonomisk förening som omfaltas av kedjebeskallningsreglerna i 54 § KL, De nya reglema föreslås träda i kraft fr. o. m. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 22 Det kan konstateras att effekterna av ovan redovisadelagstiftning är genomgripande och innebär att särskilda svårigheter uppstår vidframskrivningar av inkomsterna frän företagsbeskattningen över långlidsbudgelperioden.Vissa av förändringarna - l.ex. begränsningen i lagernedskrivningen - ledertill ett ökat skalleultag medan andra regeländringar minskar skatteunderlaget.Reglerna angående det särskilda investerings-kontot representerar en tredjegrupp som förskjuter skatteuttaget framåt i liden. Svårigheterna alt beräknanettoeffekten av dessa åtgärder beror pä atl effekterna för de enskildaföretagen är svära atl uppskatta, då företagen kan förväntas söka lindra de förderas del negativa effekterna. Den högre vinstnivån i företagssektorn, som rålt undersenare år, gör alt inkomsterna från juridiska personer ökar markant. 1inkomstberäkningen för /85 antas atl den till stalliginkomstskatt laxerade inkomsten ökar mellan verksamhetsåren 1983 och1984. I det lägre alternativet beräknas inkomsterna frånjuridiska personer även fortsättningsvis utveckla sig i en snabb takt. Deltaanlagande motiveras av den ökande ekonomiska aktiviteten och de ökadeföretagsinkomster som antas uppstå vid den låga inflationstakt som förutsättsi delta alternativ. Inkomsterna förväntas däremot i det höga alternativet, medlåg ekonomisk aktivitet, irendmässigt endast öka . Socialavgifter som redovisas på statsbudgeten svarar fördrygt en femtedel av de beräknade totala inkomsterna på statsbudgeten. Under1970-lalel har en successiv höjning av den samlade avgiftsnivån ägl rum bl.a. isamband med all den statliga inkomstskatten lagts om. Socialavgifterna harhärigenom kornmil alt få en allt större belydelse i statsbudgeten. Vid givna avgiftssatser följer utvecklingen av inkomsternafrån socialavgifterna i huvudsak lönesummans tillväxt. för enskilda årförekommer dock avvikelser mellan den kassamässiga tillväxten av inkomsternafrån socialavgifterna och lönesummans tillväxt. Delta beror bl. a. påuppbörds-systemet. I nuvarande syslem debileras socialavgifter på basis avsenast redovisade lönesumma, dvs. Denna lönesummaräknas upp med en uppräkningsfaklor som avses motsvara löneutveckling.Om uppräkningsfaktorn inte stämmer överens med den faktiska löneutvecklingen,måste arbetsgivarna i efterhand betala in eller alternativt erhålla skillnadenmellan preliminärt debilerad avgift och vad som faktiskt mot bakgrund avlönesumman för den enskilde arbetsgivaren skulle ha betalats in. Regeringen har föreslagit en samordning av uppbörden avinkomstskatt och socialavgifter. Förslaget innebär att uppbörden skall skemånadsvis och på i stort sett samma lönesummor som ligger till grund förkällskattein- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 23 Uppbörden av socialavgifter kommer därigenombelydligl bättre följa aktuell löneutveckling. I tabell 5 redovisas dels vilka principer som gäller förinkomslrcdovis-ningen av socialavgifter på statsbudgeten, dels de iberäkningarna antagna avgiftsuttagen . Procentuellt uttag för avgiftsåret 19»1 1984 1985-1989 Avgifter vars inkonrslcr hell rtd<>iiMi.\ påsiaishiulgere/i Folk pensionsavgiften BarnomsorgsavgiftenVuxenuthildningsavpiflen Allmän löneavgili Aygiflcr viirs inkomsler delvis redovisas påsuilshiidgelen Sjukförsäkringsavgiften Delpcnsionsavgifien'' Arhelsniarknadsavgift' Aygiflcr vars inkomsler inle Socialförsäkringsavgitl till ATP*"" Avgift till sjöfolkspcnsionerinp' Bygpnadsforskningsavgifi'-' - - - '>5 36.155 .36.1.5 .1 Tiliralligt höjd från 2.0';:? till 1.0'; under periodenjuli-december 1981. Från /84 skall t. v. inte någrafondavsättningar verkställas. '' Så långe delpensionsfonden uppvisar underskott tillförsinkomsterna statsbudgeten. ' Så länge arbetsmarknadsfonden uppvisar underskotttillförs inkomsterna slalsbudgelen. "Ändrade regler för faslslållande av avgiftsunderlaget fr. o. m. . ' Inkl.0.2' till löntagarfonderna. Vid ingången av /85 finns på arbetsmarknadsfondenoch delpensionsfonden en skuld till statsverket på grund av att inkomsternafrån delpensions- och arbetsmarknadsavgiften inte räckt till för alt täcka deutgifter som belastar dessa fonder. I ett läge då fonderna uppvisar underskott,kommer såväl inkomsten som utgiften all redovisas över statsbudgetensinkomstsida, trots att dessa fonder formellt sett ligger utanför statsbudgeten.För delpensionsavgiftens del innebär detta, eftersom fondens skuld tillstatsverket beräknas vara slutreglerad all inkomsterna omförstill delpensionsfonden. För arbetsmarknadsfonden är situationen något merkomplicerad. Av utgifterna för kontant arbetsmarknadsstöd, bidrag tillarbetslöshetskassorna m.m. skall avgiftsmedel svara för , resterande del skallfinansieras över anslag på budgetens utgiftssida. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 24 Med en arbetslöshet pä nuvarande nivå kommeravgiftsinkomsterna att överstiga utgifterna, varför fondens skuld tillstatsverket gradvis kommer att reduceras. Fonden beräknas dock vid utgången /89 fortfarande uppvisa en skuld, varför såväl inkomster somutgifter på fonden över långtidsbudgetperioden kommer all redovisas överinkomstslaget socialavgifter. Inkomsterna från samtliga socialavgifter beräknas / 85 uppgå till . På statsbudgetenredovisas emellertid endast ca , vilket således utgör ca40% av de sammanlagda avgiftsinkomsterna. De indirekta skatterna svarar för av statsbudgetensinkomsler. Den åriiga ökningstakten för inkomster från indirekta skaller uppgårmellan budgetåren 1978/79 och 1982/83 tilll 12,. Delta är i det närmaste endubbelt så kraftig ökningstakt än vad som gällt för inkomster från inkomstskattunder . Mervärdeskatten är statsbudgetens största enskildainkomstslag. Skattesatsen är av varans pris inkl. skatl. Den motsvarar eltpåslag med 23,på priset före skatt. För vissa varor och tjänster utgåringen eller reducerad mervärdeskall. Bestämmande för mervärdeskattens utveckling vid givenskattesats är bl.a. utveckling av konsumtionen av mervärdeskatlebelagda varoroch tjänster inom den privata och offentliga sektorn. Den privata konsumlionsulvecklingenberor till stor del på hushållens disponibla inkomster. En ökning av denprivata konsumtionen med en procentenhet i löpande priser ökar intäkterna avmervärdeskatten med ca , allt annat oförändrat. Desenaste årens utveckling har inneburit atl en ökande andel av hushållenskonsumtionsutgifter fallit på områden där mervärdeskatt inle utgår. Boende ärexempel på ell sådanl område. Av belydelse för den framtida utvecklingen av inkomsterfrån mervärdeskall är även utvecklingen av export och import. Om ett ökatresursutrymme avsätts för export kommer inläklerna av mervärdeskattkortsiktigt att bli mindre än om samma resurser används för konsumtion. Detlaberor på att importen är belagd med mervärdeiskatt, medan mervärdeskatten inlebelastar exporten. Enligt de regler som har trätt i kraft (SFS 1983:1052) har dispensmöjlighelerna till en konlantmässig redovisningslopats. får rätt alt medge anstånd med skalleulbetalning i defall där övergång från kontantmetoden till faktureringsmetoden medförbetydande likvidiletspåfrestning för den skattskyldige. kan inlemedge anstånd längre än fram till utgången av . Härutöver kan regeringeni vissa fall medge anstånd fram t.o.m. . Till följd av omläggningen Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 25 ökar inkomsterna för mervärdeskatt övergångsvis med 1,2miljarder kronor. I enlighet med långtidsbudgetens beräkningsmetod harendasl beslutade eller föreslagna förändringar av punktskattesatserna lagts ini beräkningarna. Detta innebär alt de inte justerats med hänsyn till denstigande prisnivån, dvs. skallens andel av försäljningspriset sjunker underlångtidsbudgetperioden. Om skatterna skulle höjas i takt med inflationenskulle inkomsterna /89 bli ca högre ilågaltemativet och ca högre i högalternativet. 3.6 Resultat av beräkningarna över statsbudgetensinkomster De beräknade förändringarna i statsinkomsterna underlångtidsbudgetperioden med tidigare angivna förutsättningar framgår av tabell6 och tabell 7. 1 tabellerna redovisas säväl förändringen i miljarder kronorsom utvecklingen i procent. Som tidigare nämnts kommer den föreslagna källskatte-och socialavgiftsuppbörden all medföra en engångsvis förstärkning påstatsbudgeten på sammanlagt . För inkomstslagetinkomstskatt medför delta att inkomsterna för /85 ökar med 12,4miljarder kronor, som inkomsterna under inkomstslaget socialavgifterreduceras med . För att erhålla relevanta ulvecklingslalhar vid redovisningen av de procentuella förändringarna med /85som bas, tabellerna 6 och 7 exkluderats dessa engångsvisa effekter på statsbudgeten. Totala statsinkomster enligt lågalternativet Miljarderkronor, löpande priser GenomsniM-1igprocentuell foriindring 1978/79-1982/83 l9«4/8. Prucentircitfori\nliin& 1984/8.-I98.V86' l984/8. 1988/89' Inkomstskatt -t- 6.7 Mervärdeskatt -I-11.9 Övriga indirekta skaller -(-12.9 Ränteinkomster och -1-12,3 Absolut nivå Andel av BNP, % Utveckling uttryckt i 1984/85års priser 61,6' 44.0- .S5.1 40,7 -11.0 -I- 1,5 -I-5,2 + 7,4 -t-2.8 -I- 8,2 -I- 3,3 +3,5 -f 3.3 -1-2.8 -t- l.l -I- 2,5 -t- 2,6 -I- 2.7 +1.0 + iA - 0.5 + 0.5 -t- 0.5 -1-1.5 -I- 0.7 - 0.6 - 0.8 - 0.7 -1-4.5 - 0.4 - 0.2 -t- 0.1 + 0.8 -1,5 -I- 0,0 -t- 6.0 -1-11,1 -fl4,0 -1-2,7 243,3 249.3 260.4 274.4 29.6 28.9 28.7 28.8 2.16.2 234.9 2.18.3 243.8 -0.3 + 1.0 + 5.} -1-3,8 -1-1,2 -2,1 -fO.4 -1-3,7 ' Av denna inkomst utgör en extrainkomslförstärkning till följd av samordnad källskatte- ochsocialavgiftsuppbörd. - Denna inkomst har reducerats med p.g. a. samordnad källskatte- och socinlavgiftsupp-börd. ' I utvecklingstalen harexkluderats effekterna av den samordnade källskatte- ochsocialavgiftsuppbörden. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Totala statsinkomster enligt högalternativet Miljarderkronor, löpande priser ellförändring 1984/,' 1978/79-1982/8.1 Procentuellfor:mdrmg l984/«.s_ l98. ';/86' 1984/8'- I98K'89" 233.9 226.4 219.0 213.9 - 1,3 Inkomstskatt -I- 6.7 Mervärdeskatt -1-11,9 Övriga indirekta skatter -M2.9 Ränteinkomster och återbetalningav län -1-22.0 Övrigainkomsler -1-15,0 -1-12,3 Absolut nivå Andelav BNP. % Utveckling uttryckt i fastapriser 61.6' 44.0-55.1 40.7 - 6.9 -I- 1.6 -1-10.5 -I- 4.9 -I- 3.4 + 4.6 f 1,4 - 0,5 + 1,3 - 0.4 -I- 9,3 4-11,5 252.6 264.1 29.5 28.6 1,5 4,6 5,0 0.5 + 0.0 -I- 0.2 -1-11,8 -1-3.1 -1-11.2 -f 5.2 + 7.3 -I- 5.4 -I- 6.2 -I- 0.5 -I- 3.5 0,0 -I- 7,8 1.0 - 1.5 -t-5..' fS.O -1-7.5-(-1.2 -H.l -1-0.8 -1-5,3 ' Av denna inkomst utgör en extrainkomstförstärkning till följd av samordnad källskatte- ochsociölavgiflsuppbörd. - Denna inkomsl har reducerats med 6.1 miljarder kronorpga, samordnad kiillskalte- och socialavgiftsuppbörd. ' I utvecklingslalen harexkluderats effekterna av den samordnade källskatte- och socialavgiflsbörden. Inom ett flertal inkomstslag redovisas både inkomster ochutgifter på budgetens inkomstsida. På dessa titlar sker således ennettoredovisning. Detta förhållande försvararen analys av olika anlagandenseffekt på statsbudgetinkomsternas utveckling. genomgående drag är nämligenalt inkomsterna och utgifterna på titlarna inte utvecklar sig parallellt. Dettablir särskilt accentuerat i en situation, då antagandena om lönesumman ochkonsumentpris varierar mellan åren. 1 tabell 8 och tabell 9 redovisas Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsidabudgetåren 1984/851988/89 enligt lågalternativel Miljarder kronor, löpande priser Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsidabudgetåren 1984/851988/89 enligt högaltemativet Miljarder kronor, löpande priser Socialavgifter (exkl. ATP) '>4,2 Övriga inkomster (netto) -1-5,9 -1-6,7 -t-8,3 -t-9,2 -t-9,7 -1-3,8 därför statsbudgetens nettoinkomster uppdelade på inkomsterresp. Det är framför allt för inkomstposterna inkomstskatt,lagstadgade socialavgifter och mervärdeskatt som de nettoredovisadeslalsbudgelbe-loppen skiljer sig från bruttobeloppen. Den största differensen mellan brutto- ochnettoredovisningen föreligger inom inkomstskattens område. Inkomsterna på deltainkomstslag utvecklar sig över en längre tidsperiod i stort efter lönesummansutveckling. Utgifterna beslår till största delen av kommunalskalteutbetalningaroch överskjutande skalt. Kommunerna erhåller varje kalenderår ett förskollbaserat på senast kända taxering och den aktuella utdebiteringen. Närtaxeringsresultatet för elt kalenderår är känt sker slutavräkning. Vid kraftigaförändringar i lönesummans tillväxt varierar utbetalningarnas storlek ibetydande grad mellan olika år. De utbetalda kommunalskatiemedlen på dennainkomsttitel styrs sålunda på kort sikt av en rad faktorer som inle direkt ärförknippade med de allmänna antagandena om lönesumma o. d. 1 lågaltemativet ökar inkomstema och ihögalternativet med 5,per är . Atlinkomstutvecklingen är lägre i alternativet med snabb lönesummetillväxtförklaras av de stora kommunalskatteulbelalningarna budgetåren 1987/88 och1988/89. En ytterligare orsak till den svaga inkomstutvecklingen är attinkomsterna frän juridiska personer i detta altemativ beräknas bli lägre än ilågalternativet p.g.a. den svaga ekonomiska aktiviteten i högallernativet. Somsynes i tabellerna 8 och 9 följer inkomstskatten exkl. utgifterlönesummeulveck-lingen i de bägge alternativen. Inkomsterna från de lagstadgade .socialavgifterna. nelloberäknas i löpande priser öka med ca 5,i lågallernativet och 8,ihögallernativet. 1 bruttoinkomsterna från lagstadgade socialavgifter ingåremellertid Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 28 samtliga socialavgifter exkl. ATP. Till viss del skalldock dessa inkomster övertoras till fonder som redovisas utanför statsbudgeten.Vidare utbetalas från inkomsttiteln av sjukförsäkringens kostnader. Mervärdeskallens ökningslakt beräknas i löpande priserkomma att uppgå till ca 3,i lågallernativet och Iill7,i högallernativet. Inkomsterna från mervärdeskatt utvecklas på lång sikt itakt med den privata konsumtionens utveckling i löpande pris. Övriga indirekta skatter förutses öka med i genomsnitt 1,såväl i lågalternativet som i högallernativet. eftersomlångtidsbudgclkalkylen baseras på oförändrade nominella skattesatser ochoförändrad volym. Inkomsterna från räntor och återhcinlning av lån beräknasi löpande priser all minska i liigallernalivet och öka i högallernativet. De värdemässigt mest betydelsefulla inkomsterna utgörs avräntor och amorteringar på bostadsbyggande och energisparlån. Inkomsterna frånde senare sjunker successivt till följd av alt nya lån fr. o. /86 bokförs utanför statsbudgeten. Utgifterna pä statsbudgeten har under loppet av 1970- ochbörjan av 1980-talel ökat kraftigt. Uttryckt i fasta priser ökadestatsutgifterna inkl. Slalsskuldräntor mellan budgetåren 1970/71-1982/83 med5,. ökade bruttonationalprodukten i volym endast med 1,,Denna utveckling, som var särskilt påtaglig under senare delen av 1970-talethar medfört atl statsutgifternas andel av bruttonationalprodukten har ökal frånca 1970/71 till 1982/83. Parallellt med all statsutgifternas relativa andel avekonomin har vuxit, har även deras sammansättning förändrats. Framför allt hartransfereringarnas andel av statsutgifterna ökat markant. Den snabbast växandeutgiftsposten utgörs av räntor på stasskulden. Till endel kan ökningen förklaras av den stigande räntenivån under senare delen av1970-talel och 1980-lalels första år men framför allt förklaras utgiftsutvecklingenav den myckel snabbt växande statsskulden. hade skulden ökal till139 miljarder kronor för alt uppgå till 460 miljarderkronor. Av del sistnämnda beloppet var inemot placerade somlån utom landet. Tillväxten i statsutgifterna under senare delen av1970-lalel kan till slor del förklaras av de automatiskt verkande regler som -i takt med den ökade inflationstakten och den höjda räntenivån - har drivit upptaklen i utgiftsökningarna. Vidare har olika reformbeslut påverkatutgiftsutvecklingen liksom de ökade medel som avsatts till arbetsmarknads- ochindustripolitiska åtgärder. Studier av statsutgifternas utveckling kan ha olikasyften. Om inriktningen är att analysera för vilka ekonomisk-politiska ändamålsom utgifter 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 29 anslås på statsbudgeten, torde den utförliga redovisningsom åiertinns i appendix 11 kunna tjäna som underlag. I detta kapitelsammafatias de beräkningsresultat som framkommeri appendix 11. Om syftet istället iir att analysera statsutgifternas inverkan på samhällsekonomin utifrånett nationalekonomiskt betraktelsesätt bör statsbudgetens utgifter delas upp ikategorier som möjliggör en analys av sambanden mellan stålen och övrigasamhällssektorer. Vid en analys av detla slag brukar statsutgifterna delas uppi realekonomiska grupper. En sådan redovisning återtlnns i avsnitt 4.3. För atlvisa det inbyggda utgiftstryck som finns i statsbudgeten görs i detta kapiteläven en redovisning av hur stor del av utgifterna som utvecklas enligtauloinatiskl verkande regelsystem. 4.1 Sammanfattning av statsutgifternas utveckling Beräkningarna av statsutgifterna utgår från deanslagsbelopp för /85 som redovisades i budgetpropositioneneller, om förändringar därefter inträffat på grund av särpropositioner m. m.,från det reviderade budgetförslaget. Den utveckling av statsbudgetens utgiftersom redovisades i appendix 11 sammanfattas i tabell 10. Enligt de redovisadeberäkningarna skulle siatsutgijierna i oförändrad pris- och lönenivå iexkl. Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- ochlönenivå (exkl. statsskuldräntor) Milj. kr. 1 (jenomnlltllg piocenluell .v 8(1 1984/8'i- + 1)7 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i löpande pris- och lönenivå lågalternativet 1984/85-1985/86 samarbete och övrig inlerna- Folkpensioner, sjukförsäkring, m. m. Allmänna bidrag Iill den -37,4 -18,4 -16,0 Delsumma, utgifter i löpande Totala statsutgifter i löpande priser 310503 + 4579 +9443 +11836 +12790 + 1,5315082 324525 336361 349ISI slalsskuldräntor)minska med i genomsnitt 1,. Erfarenhetsmässigtunderskattas utgifternas ökningstakt i långtidsbudgetberäkningarna. Dettahänger samman med långtidsbudgetens kalkylmässiga förutsättning att endastgjorda åtaganden skall räknas in i beräkningarna. Dock bör beaktas att underposten tillkommande utgiftsbehov, netto har vissa schablonmässigt beräknadereserver för nytillkommande utgiftsbehov lagts in. Den faktiska utvecklingenav utgifterna exkl. statsskuidräntor under den bakomliggande perioden1978/79-1982/83 innebar en genomsnittlig ökning i fastapriser. Förde flesta anslag är utvecklingen av priser och/eller löner styrande för deframtida utgifterna. 1 tabell 11 redovisas utgiftsutvecklingen enligt lågalternativetoch i tabell 12 redovisas utgiftsutvecklingen enligt högallernativet. Bådaalternativen är räknade i löpande priser. Omräkningen till löpande priserbaseras på den utgiftsutveckling i oförändrad pris- och lönenivå (faslapriser) som redovisas i tabell 10. Till grund för omräkningen ligger deantaganden som behandlats i kapitel 2.