prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Byggnadsverksamhetenberäknas fortsätta att minska 1984. Härtillbidrar i hög grad en fömtsedd nedgång i bostadsbyggandet. Nybyggandet avbostäder beräknas minska med 1983 1984. Byggnadsinvesteringarna inomindustrin beräknas däremot öka efter attha minskat . En viss fortsatt ökning fömtses också i ombyggnadsverksamheten. Produktionen av privata tjänster ökadenågot långsammare 1983 än 1982. För 1984fömtses en viss uppdragning av tillväxttakten i samband med en förstärkning av den ekonomiska aktivitetenspeciellt i industrisektorn. Den offentligatjänsteproduktionen ökade något snabbare än produktionen av privata tjänster 1983. Den stafiiga verksamheten minskade med medan denkommunalaökade med . 1984 beräknas statens tjänsteproduktion dras ned i ungefar samma taktsom 1983 om man bortser från effekter på produktionen avhuvudmannaskapsförändringar mellan stat och kommun 1983, (se kap. 9).Inkluderas dessa förskjutningar blir minskningen 1983-1984 endast obetydlig.Verksamheten inom landstings- och primärkommunerna fömtses öka med ca 21/, vilket skulle innebära en viss dämpning frän 1983 i den"underliggande" utvecklingen (exkl. huvudmannaskapsförändringar). Inkl.effekter av ändrade huvudmannaskapsförändringar innebär detta en halvering av tillväxttakten frän1983. Sammantaget ökade bruttonationalprodukten med 2,1 %mätt från produktionssidan. Mätt från användningssidan blir motsvarande ökningstal 1,. Frän 1983till 1984 beräknas BNP från produktionssidan stiga med 2,. Frånanvändningssidan blir motsvarande ökningstal 2,. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Jordbmk och skogsbmk Gmvor och tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och värmeverkByggnadsverksamhet Summa varu- och kraftproduktion Total produktion mätt från användningssidan Andel av total produktion Procentuell förändring i produktionsvolymen 8,0 -1,2 7,0 -2,0 Utbudet av arbetskraft,dvs. de som har eller söker arbete i åldrarna , ökade mellan 1982 och1983 med 22000 personer. Av denna ökning förklaras merparten av en ökadförvärvsfrekvens. Resterande del förklaras av demografiska faktorer, dvs. enförändring av antalet personer . Ökningen iförvärvsfrekvens förklaras av att antalet kvinnor är som sökt sig ut päarbetsmarknaden ökade om än i mindre omfattning . Se tabell 5:1. Ettfortsatt kärvt arbetsmarknadsläge i kombination med ökade satsningar påutbildning bidrog till att förvärvsfrekvensen bland ungdomar fortsatte attminska. Diagram 5:1Arbetskraftsutbudets procentuella förändring 1968-1983 EFFEKT AV RELATIVA ARBETSKRAFTSTALEN EFFEKT AV BEFOLKNINGSFÖRÄNDRING J \ \ I 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 19761977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Det bör noteras attarbetskraftsutbudet räknat i antal timmar ökade väsentligt snabbare än utbudeträknat i antalet sysselsatta. Den genomsnitfliga arbetstiden ökade således. Till en delförklaras detta av en kraftig minskning av längtidsfränvaron. Men i likhet med vad somobserverades under 1982fortsatte medelarbetstiden att öka från att ha minskat under hela 1960-och 1970-talen. En förklaring till dettakan vara en strävan att försökahålla uppe inkomsterna i ett läge av en svag reallöneutveckling. Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975, 1980,1982 och 1983 därav: 16-24 år därav: 16-24 år Utbudet avarbetskraft har tenderat att vara relativt konjunkturkänsligt under de senasteåren. Se diagram 5:1. Förvärvsfrekvensen steg således förhållandevissnabbt för att under 1981-1983 sjunka tillbaka till låga ökningstal. Efterfrågan påarbetskraft, här mätt som antalet sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna, ökade svagtunder de tre första kvartalen i fiol, ellermed 4000 personer jämfört med . Under 1981 och 1982minskade antalet sysselsatta med 5000 resp. 6000 personer. Som jämförelse kan nämnas att under 1970-taletökade antalet sysselsatta med i genomsnitt 30000 personer per är. 6 1983/84. Diagram 5:2 Arbetskraftoch sysselsättning 19771983 Tusental 3-månadersglidande genomsnitt beräknat pä säsongrensade månadsdata 1977 1978 1979 1980 Anm. För saknasuppgifter p. g. a. konflikten. Källor: ochstatistiska centralbyrån Den mättligasysselsättningsökningen räknat i antal personer 1983 förklaras inte av en lågefterfrågan räknat i antal timmar utan av en ökande medelarbetstid. Mellan detre första kvartalen 1982 och ökade antalet timmar per sysselsatt med0,. minskade antalet timmar per sysselsatt med i genomsnitt1,. Tabell 5:2Sysselsättningsutvecklingen enligt 1980-1983 Medeltal sysselsatta, 1000-tal 1982 1-3 kV. 1983 1-3 kV. (mer än /v) (/v) (/v) Källa: Statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 83 Ökningen av antaletsysselsatta berörde uteslutande den kvinnliga arbetskraften medanantalet sysselsatta män fortsatte att minska. Antalet delfidssysselsatta,sysselsatta mindre än 20 fimmar , minskade kraftigt . Tabell 5:3Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1981 1983 -2,6 -3,9 -3,7 -4,4 -3,7 -3,2 -3,3 -1,8 El-, gas-, vatten- och -0,9 -1,5 -0,8 -2,6 -2,4 -2,3 -1,6 -2,6 -2,3 -0,4 -0,4 -0,2 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse,samfärdsel, bank och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. Den totalasysselsättningsutvecklingen fås från arbetskraftsundersökningama korrigeradeför kalendariska effekter m. m. för att överensstämma med nationalräkenskapemasdefinitioner. har det förelegat en ganska stor diskrepans mellansysselsättningen summerad över de olika näringsgrenama och arbetskrafts-undersökningarna . Om man betraktarutvecklingen inom olika näringsgrenar var det främst den kommunala sektorn ochden privata tjänstesektorn som ökade sysselsättningen 1983 medanindustrisysselsättningen fortsatte att minska, om än i avsaktande takt. I denkommunala sektorn ökade antalet sysselsatta de tre första kvartalen 1983 med18000 personer. Av dessa svarade beredskapsarbeten för 8000 personer ochhuvudmannaskapsförändringar för 8000 personer. Den underliggandesysselsättningsökningen uppgick således till 2000. Att sysselsättningsökningeninte blev större förklaras av en fortgående arbetstidsförlängning i denkommunala sektorn. Den minskning i antaletnyanmälda lediga platser som inleddes fortsatte under 1982.Under 1983 stabiliserades läget, antalet nyanmälda lediga platser låg tredjekvartalet på i stort sett samma nivå som . Antaletnyanmälda platser inom tillverkningsindustrin ökade emellertid . Även antaletkvarstående lediga platser sjönk markant . Från enmycket låg nivå ökade antalet platser något . Tredje kvartalet1983 fanns det 2000 fler lediga platser jämfört med . En indikator påbehovet av arbetskraft inom industrin erhålls i konjunkturinstitutetsbaromelemndersökningar. Bristen på yrkesarbetare steg och uppgav 18%av industriföretagen att de hade brist påyrkesarbetare. Ökningen berörde främst verkstadsindustrin. Noteras böratt det såväl inom industrin totalt som inom verkstadsindustrin redovisades brist pä tekniskt utbildadetjänstemän i högre utsträckning än under den senaste högkonjunkturen1979. Den svaga ekonomiskatillväxt som präglade medförde en kraftigt ökande arbetslöshet i de flesta industriländer. ISverige har en alltför snabb ökning i denöppna arbetslösheten kunnat undvikas genom att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökat kraftigt . Se diagram 5:3. För utvecklingen under1983, se tabell 5:5. Diagram 5:3 Antal arbetslösa och iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, i procent av arbetskraften I I I I I I I I I I I I I 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Källor: och . Den öppnaarbetslösheten ökade kraftigt . Från en nivå på ca 800001980 eller av arbetskraften, ökade antalet arbetslösa till ett genomsnittpå 170000, motsvarande 3,av arbetskraften tredje kvartalet 1983. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 5:4 Arbetslösheten 1980-1983 Års- och kvartalsmedeltal, 1000-tal () i procent av arbets- Diagram 5:4 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Tabell 5:5 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder 19771983 1982 1-3 kV. 1983 1-3 kv. utbildning Beredskapsarbete Sysselsatta i samhällsföretag, sysselsatta med lönebidrag m. m. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder ökade de tre första kvartalen 1983 med 25000 personer jämfört med1982. Ökningen hänför sig huvudsakligen till antalet sysselsatta iberedskapsarbeten (tabell 5:5). Tabell 5:6 Antal personerberörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningar och permitteringar) 1978-1983 Antalet personer somberördes av varsel om uppsägning och permitte-ring minskade markant de treförsta kvartalen 1983. Minskningen låg huvudsakligen pä varsel ompermitteringar. ' Arbetskraftsutbudet väntas öka med 25-30000personer 1984. Det är en något större ökning än , vilket kanmotiveras av att efterfrågeläget förutses bli bättre. Förändringar iförvärvsfrekvenserna svarar för merparten av tillskottet, medan bidraget frånbefolkningsförändringen väntas bli mycket måtfiigt. Männensarbetskraftsdeltagande väntas öka från att ha minskat . De giftakvinnornas förvärvsfrekvens antages fortsätta att öka om än i långsammare taktän . Den genomsnitfligaarbetstiden per sysselsatt förutses öka något, dock långsammare än under 1982och 1983. Produktion, produktivitet och sysselsättning1984 Genom att ställaprognoserna för produktionen i olika näringsgrenar mot antaganden omprodukfivitetsutvecklingen erhälles efterfrågan på arbetskraft uttryckt itimmar. Om kalkylerna pä arbetskraftsefterfrägan ställs mot utbudsprognosen fårman en uppfattning om sysselsättning och arbetslöshet . Tabell 5:7 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 19771983 Jordbmk, skogsbmk och fiske Gmvor och tillverkningsindustri El-, gas- och värmeverk Byggnadsverksamhet -3,5 -1,7 -2,1 -1,9 -2,1 7,6 0,7 1,9 1,6 4,8 5,9 7,0 2,1 Privata tjänster Offentliga tjänster 2,9 -0,3 -0,6 0,3 -0,6 0,2 Den totala produkfionenväntas öka med ca 2,1984 (se tabell 5:8). Samfidigt fömtsättsproduktiviteten dvs. produktionen per arbetad timme, öka i något lägre taktvilket ger en ökning av arbetskraftsefterfrägan mätt i fimmar med 1,. Tabell 5:8 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1984 Årlig procentuellförändring avmndade till halva och hela procentenheter Produktion Produktivitet Sysselsättning (timmar) Jordbruk, skogsbruk och fiske Gruvoroch tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och värmeverk Byggnadsverksamhet Privata tjänster' Offentligatjänster -3,01,5 1,0 -2,0 ' Handel, restaurant- ochhotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m. m. För industrins delfömtses en produktionsökning på . Den beräknade produkfionstillväxtendriver upp kapacitetsutnyttjandet ytterligare. En fortsatt förhållandeviskraftig produktivitetsökning inom industrin kan mot den bakgmnden fömtses.Ökningen har uppskattats fill . Eftersom produkfionstillväxtenväntas bli en och en halv procentenhet Prop.1983/84:100 88 störte kommer industrins behov av arbetskraftöka. Mätt mellan årsgenomsnitten 1983 och 1984 fömtses en ökning om ca 15000personer. I denna prognos har hänsyn tagits till de åtgärder som riksdagennyligen beslutat om, bl.a. nyrekryteringsstöd. Motivet förnyrekryteringsstödets införande har varit att det i nuvarande konjunkturfas ochmed den utveckling som väntas under det närmaste året är fördelaktigt om desysselsättningsskapande insatserna ges en sådan utformning att de underlättarrekryteringen av arbetskraft till industrin och näringslivet i övrigt.Rekryteringsstödet omfattar hela det enskilda näringslivet och utgår vid såvältillsvidare-, visstids- som provanställningar. Statsbidrag utgår avlönekostnaden . Rekryteringsstödet gäller t. o. m. den 31.december 1984. Prodiiktionen i byggnadsverksamheten väntasminska med 2,. I denna kalkyl inkluderas de beslutade extrasatsningarna för viss reparation St,,om- och tillbyggnadsverksamhet . Antalet sysselsatta personerinom byggnadsverksamhet väntas trots detta minska. Den privata tjänsteproduktionen förväntas ökamed 3,1984. Den kraftiga produktionsökningen kan ha sinförklaring i att ett ökat antal tjänster som tidigare utförts inom industrin,offentlig sektor etc. flyttas över till privata tjänstesektorn.Sysselsättningsökningen 1984 uppskattas till ca 20000 personer. Den offentliga sektorn expanderar långsammareunder 1984 än . För statens del väntas en visssysselsättningsminskning. Den kommunala-sysselsättningen beräknas öka med1,. Det väntas motsvara drygt 15000 fler personer. En stor del av dessautgörs av ett ökat antal sysselsatta i beredskapsarbeten och ungdomslag.Ungdomslag innebär att primärkommunerna:ges en lagstadgad skyldighet att tafram arbete för alla arbetslösa 18-19 åringar som inte har kunnat placeras iordinarie arbete, rekryteringsplats i industrin eller AMU. Ungdomsarbete avdetta.slag kan även anordnas av staten, kommunala bolag och undantagsvis avenskilda företag (prop. 1983/84:26, AU: 12). Sammantaget tyder utbuds-och efterfrägekalkylerna pä att arbetsmarknadsläget kommer att förbättrasunder 1984. Mätt mellan årsgenomsnitten 1983 och 1984 väntas arbetslöshetenminska med ca 10000 personer. Schablonberäkning avsysselsättningsutveckling i olika branscher 1984 Jord- och Skogsbmk -5000 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 89 Inkomst- ochprisutvecklingen innebar för hushållens del att den realaköpkraften sjönk påtagligt. Nedgången blev enligt de senaste kalkylerna fränstatistiska centralbyrån (SCB) 1,och 2,1981-1982 (setabell 6:2). 1980-1981 drog hushällen ner konsumtionsvolymen med 0,och 1982höjdes konsumfionen med trots realinkomstminskningen (tabell 6:1).Den andel av disponibelinkomsten som sparades föll alltså kraftigt både 1981och 1982. 1980 sparades av disponibelinkomsten, 1981 3,9%och 1982 endast0,(se diagram 6:1). 1983 försvagadeshushållens köpkraft ytterligare. Enligt nu föreliggande preliminära beräkningarhar realinkomsten minskat 1,. Detta är 3/4 procentenhetstörre nedgång än enligt , vilket främstberor på revideringar av jordbmksinkoms-ter och skatteinbetalningar. Hushållens inbetalningarav preliminär A-skatt 1982 har reviderats ner i och med att riksskatteverketskorttidsstatistik ersatts av årsuppgifter. Det är tänkbart attkorttidsstatistiken över skatteinbetalningarna och prognosernaför ger för höga tal även . Den utveckling avinkomster efter skatt som här presenteras skulle då vara något för negativ. Tabell 6:1 Hushållensdisponibla inkomster, konsumtion och sparande 19821984 Procentuell förändring från föregående år Löpande priser Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparande' Sparkvot (procent) priser Disponibel inkomst Privat konsumtion -86,9 -1,3 -2,0 -0,5 -0,5 konsumtion (1980= 100) 122,78 135,80 10,3 10,6 7,1 Konsumentprisindex (1980 = 100) 121,73 132,51 8,6 8,9 6,8 Detta uppgick till 4 850 milj. kr., beräknas uppgå till 6700 milj. kr. 1983och 7600 milj. kr. Förändring mätt i procentenheter. Anm. Postema i hushållensdisponibla inkomst redovisas i detalj i tabell 6:4-7. Prop.1983/84:100 90 De totalafaktorinkomsterna sjunker enligt kalkylen realt sett ungefär lika mycket1982-1983 som 1981-1982, dvs. Inkomstöverföringarna till hushållendäremot, som räknat i fasta priser var lika stora 1981 och 1982, beräknas hastigit 1 1/1983. Nedgången i realinkomsten dämpades också av atthushällens inbetalningar av skatter och avgifter (i fasta priser) minskade. Sparandet i procent av disponibel inkomst.Helårsdata (enligt kvartalsräkenska-pema) \ / Genomsnitt \ / \ / 1970-1982-3,6 \ / i I I I \ I \ I \ \ I \ \ \ I I 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 och . Den utbetalda lönesummanberäknas ha ökat 1983 med nominellt 8,före skatt. Därav svarar avtalsmässigalönehöjningar för . Löneglidningen kalkyleras till knappt 2%och uppgången i antal arbetade fimmar fill 11/. Arbetsgivarnasgenomsnitfiiga timkostnader inkl. sociala avgifter uppskattas ha stigitnärmare för samtliga löntagare och för anställda inom industrin (arbetareoch tjänstemän) likaledes . I fasta priser räknatskulle lönesumman falla 1983 med såväl före som efter skatt. Reallönenper timme skulle därmed ha fallit 3-3 1/. Den realainkomstutvecklingen har kalkylerats med den s.k. implicita prisindexen förtotal privat konsumtion (IPI). Prisstegringen enligt IPIberäknas till 10,, vilket är en större uppgång än enligt konsumentprisindex(KPI)'. Årsgenomsnittet för KPI beräknas ligga ' Skillnaden mellan IPI ochKPI beror bl. a. på att IPI registrerar prisökningar för egnahempå annat sätt än KPI samt att IPI, men inte KPI, inkluderar prisökningar försvenska hushällens turistutgifter utomlands. Vidare är vägningstalen olika. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 8,9%över genomsnittet 1982. Effekten på årsgenomsnittet av KPI av ändrade indirektaskatter och livsmedelssubventioner, internationella priser samt övriga kostnadsfaktorer framgår av tablå 1. Den totalakonsumtionsvolymen låg under de tre första kvartalen 1983 enligt SCB:spreliminära statisfik 1,under nivån året innan. avnedgången kan återföras pä att svenskarnadragit ner sina turistutgifter utomlands. ökade utländska invånares inköp (inkl. gränshandel) iSverige, så att konsumtionen inomlandet sjönk endast 0,. Med hänsyn fill den svaga köpkraftsutvecklingen 1983och den relativt höga konsumtionsnivän beräknas konsumtionen falla mermellan fjärde kvartalen 1982 och1983 än mellan de tre första kvartalen. kalkyleras dentotala konsumtionen ha minskat 2,, medan konsumtionen inom landet skulle haminskat . Eftersom hushållensdisponibla inkomster uppskattas ha sjunkit 1,, skulle sparkvoten öka något 1983 menendast till 1,. Tabell 6:2 Hushållens köpkraftsförändring Inkomster, skatter och avgifter -3,7 . -2,1 -2,2 -0,4 -2,9 -3,9 -2,1 -0,5 -0,5 -0,7 -0,2 Direkta skatter och avgifter -0,6 -1,8 -2,4 -1,3 -0,5 Inkomster efter skatter och -3,0 -2,5 -2,8 -0,4 -2,0 -5,4 -2,3 -0,4 -1,9 -0,7 -2,2 -0,2 -1,8 -2,4 -1,3 -0,5 ' Förändring som sänker disponibel inkomst anges medminustecken. Inkl. räntor och utdelningar (post 3 i tabell 6:4). ' Inkl. privata inkomstöverföringar, netto (post 4 itabell 6:4). Hushållens köpkraftväntas fortsätta falla 1984 om än mindre än de tre föregående åren.Både faktorinkomster och inkomstöverföringar, dvs. hushällens totala inkomster, beräknassjunka realt med ca 1/. 1983/84:100 92 summan beräknas sjunka med 1/såväl före somefter skatt. Eftersom sysselsättningen för löntagarna beräknas öka med 3/4%1983-1984 skulle en fortsatt nedgång med ca en procent för reallönen per timmevara att vänta innevarande år. Då uttaget av skatter och avgifter kalkylerasbli oförändrat eller sjunka obetydligt i reala termer kommer även den realtdisponibla inkomsten att falla med 1/. Köpkraftsutvecklingen blir oförmånligför hushållssektorn trots att prisstegringen enligt IPI skattas till endastdrygt , vilket - om prisprognosen infrias - är det lägsta utfallet sedan1972. Ovannämnda prognoser för1984 utgår frän ett antagande om en total lönekostnadsökning (inkl.löneglidning) exkl. sociala avgifter pä 6,'. I fömtsättningarna förprognoserna över hushällens disponibla inkomster m.m. ingår även de förslag somframlades i propositionerna 1983/84:40 och 69l Lönekostnadsökningarna1984 till följd av avtal beräknas till drygt 1 1/; löneantagandet ärsåledes förenligt med en kostnadsökning 1984 fill följd av nya avtal ochlöneglidning på sammanlagt knappt 4 1/. Då de sociala kostnaderna beräknassjunka , skulle den genomsnitfiiga timkostnaden för samfiiga löntagarestiga 5,. Uppgången ikonsumentprisindex skattas enligt prognoserna till 4,under loppet av 1984.Ökningen mellan årsgenomsnitten 1983 och 1984 beräknas bli 6,. Inflafionstaktendras ner jämfört med föregående års fill följd av avklingandedevalveringseffekter inom ramen för den internafionella prisfaktorn (se tablå1). Skillnaden mellan KPI och IPI kalkyleras bli mindre 1984 än 1983, bl.a. somföljd av antagandet om oförändrat diskonto , vilket ger enkostnadsutveckling för egnahemmen som är mer lik hyresutveckHngen. Skillnadenmellan KPI och IPI minskas ytterligare av att prisökningen för utlandsturismeni avtagande grad väntas avvika frän prisstegringen inom landet. Som tidigarenämnts kalkyleras IPI stiga 1983-1984. Tablå 1 Konsumentprisindexuppgång, årsgenomsnitt 19811984 Ändrade indirekta skatter och livsmedelssubventioner Ändring av intemationella priser Övriga kostnadsfaktorer -0,2 4,4 4,4 Tablån är härledd ur tabell 6:9.Automatiska effekter av indirekta värdeskatterhar förts till "Ändring av intemationella priser" resp. "Övrigakostnadsfaktorer". Ändrade livsmedelssubventioner har sammanförts medändrade indirekta skatter. I tabell6:9 ingår ändrade livsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriser". ' Prognoser med utgångspunkt från ett högrelöneantagande - - redovisas i 1983/84:40 Vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m.m. Prop. 1983/84:69 om Sammanfattningsvis är attvänta en lägre prisstegring än men också en något lägreköpkraft. För en viss sänkning av sparkvoten talar hushållens strävan att hållauppe konsumtionsnivån efter den kraftiga nedgången 1983 samt också det troligasambandet mellan fallande inflafionstakt och sänkt sparkvot. Sparkvoten liggeremellertid fortfarande på en historiskt sett mycket låg nivå; detta förhållandeliksom tänkbara återverkningar av de successivt äiidrade avdragsreglerna förläneräntor skulle kunna tala för en fortsatt försiktig höjning av sparkvoten.Konjunkturinstitutet har valt att inte räkna med någon större förändring isparkvoten. Både den realt disponibla inkomsten och konsumtionsvolymen skulledärmed falla 1/1983-1984. Den utbetalda lönesummanför samtliga anställda ökade enligt nationalräkenskaperna med 6,1981-1982. I böljan av 1981utbetalades retroaktivt vissa lönebelopp avseende lönehöjningar enligt avtalför sista månader. Till följd av prisutvecklingsgarantin i 1981 årsavtal utbetalades likaså retroaktivt vissa lönebelopp avseendelönehöjningar . Omplaceras dessa lönebelopp tillkostnadsmässigt rätt period erhålls den s.k. kostnadslönesumman (se tablå 2).Denna steg med 6,1981-1982. Utbetald lönesumma' Kostnadslönesumma Nivålönesumma 265 275 263 715 281 192 281734 280928 304447 303905 303 587 324 362 324 362 324362 6,0 8,3 6,2 7,9 6,6 8,1 Totat lönesumma exkl. sysselsätt- Lönekostnad fifr tabell 6: 3) 317 100 317 100 317 100 5,8 6,5 6,2 6,7 ' Avser löner utbetalda av inhemska producenter.I tabell 6:4 redovisas löner till inhemska hushåll, dvs. lönesumma utbetald av inhemska producenter medavdrag för löner till arbetskraftstadigvarande bosatt i utlandet ochtillägg för löner frän utländska producenter till arbetskraft stadigvarandebosatt i . Total lönesumma omräknad till totalasysselsättning. Anm. Utbetald lönesumma förviss period omfattar de lönebelopp som utbetalas (före skatt)oavsett om de utgör ersättning för arbetsinsatser eller förarbetsinsatser under annan period. Kostnadstönesumman för enviss period innefattar de lönebelopp som utgör ersättning för arbetsinsatser underperioden oavsett om utbetalning sker eller ej. Med nivålönesummaavses kostnadslönesumman reducerad med sådana löneelement om vilka detråder överenskommelse att de inte ska beaktas som ingående i beräkningsbasför nya avtalslöner. avtalsmässiga löneökningen uppgick mellan dessaår till 4,, löneglidningen till 1,och sysselsättningskomponénten till0,. Lönekostnaden exkl. sociala avgifter steg således 5,(se tabell 6:3). De löneökningar som blirföljden av de centrala och förbundsvisa avtalsförhandlingarna bmkar anges somandel av nivålönesumman, dvs. kostnadslönesumman reducerad med ickenivåhöjande engångsbelopp. Räknat på detta vis var den avtalsmässigalöneökningen 1981 -1982 . Mellan 1982 och 1983beräknas ökningen av utbetald lönesumma uppgå fill 8,. Kostnadslönesummanshöjning kalkyleras härvid till 7,. Sysselsättningskomponenten beräknas till1,och lönekostnadsökningen exkl. sociala avgifter till 6,. Av lönekostnadsökningenberor på avtal och på löneglidning. Om de avtalsmässigalöneökningarna sätts i relation till nivålönesumma erhålls en ökningom 4,.