prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Skulle vårt förord för alternativet "oförändradKU" ej vinna gehör från statsmakternas sida förordar organisationerna enfortsatt tillämpning av systemet med folkräkningar i traditionell ordning. Delegationen anser inle atl presenterade kalkyler ger eninformativ bild av kostnaderna. Kalkylerna visar att resursåtgången, när huvudalternativetställs mot en 1983/84:85 112 traditionell FoB, minskar med ca 0,2 milj,uppgiftslämnartimmar samt med ca 35 milj. kr. Tablån är missvisande.Ulredningen jämställer allmänhetens uppgiftslämnarinsatser med företagens utanatt klargöra alt de bägge tim-uppgifterna inte är Jämförbara sett från samhällsekonomiskautgångspunkter. Beloppsuppgifterna avser dessutom endast myndigheternas kostnader. Inräknas företagens uppgiftslämnarkostnader, framstårnämligen systemalternativet registerbaserad räkning enligl FOBALT: s huvudalternativsom väsentligt dyrare än en traditionell FoB. Vid ett skäligt timpris av 200kr. (valt som företagens genomsnittliga allernativkostnad per arbetad timme)blir resultatet i stället en kostnadshöjning för samhället på över 150 milj.kr. att jämföras med de angivna besparingar på 35 milj. kr. Dessakostnadsskillnader baseras på den uppgifislåmnartid som SCB skaltal och somknappast är tilltagen i överkant. FOBALT: s huvudalternativ måste såledesavstyrkas på grund av förslagets direkta kostnadseffekter sett ur samhälleligsynvinkel. Delegationenanser att det ur uppgiflslämnarsynpunkl och uppbördssynpunkt är synnerligenolämpligt atl KUrutinen belastas med särskilda uppgiftskrav förstatistikändamål. Tillkomna uppgiftskrav kan på etl allvarligt sätt störaförelagens arbete med KUrapporleringen lill skaltemyndigheter och anställda.Dessa rutiner måste i regel utföras under en sådan tids- och kapacitetspressatl ylleriigare arbetsmoment får bedömas som uteslutna. Delegationen erinrar omalt KUmaterialet numera intar en sårställning genom att det också utnytQas somunderiag för krediteringen av de anställdas skatter. Delegationen förordar för egen del alternativet oförändradKU, om sysselsättningsmätningarna skall baseras på tillgängligt, rikstäckanderegistermaterial. Delegationen vill därvid påminna om möjligheterna atteventuellt använda de skatteadministralivä uppbördsdeklarationerna sominformationskälla för sysselsätlningsmälningar. FOBALT har avsläll från atlredogöra för detta material och dess användbarhet för statistik. De remissinstanser som har yttrat sig särskilt omförslagel till pendlingsregisler är i allmänhet positiva. Frän flera hållframhålls det att värdet av statistiken skulle höjas om uppgift om färdmedellogs med. Skälen för detta utvecklas bland annat av följande remissinstanser. Det har i olika sammanhang framkommit att det var mycketolyckligt att variabeln färdsätt till/från arbetet inte var med i FoB 80.Färdsätlsvaria-beln har central betydelse för samhällsplaneringen på olikanivåer och ingår som en förutsättning för vissa planeringsmodeller.Utvecklingen har dessutom gått mycket snabbi sedan den senaste redovisningenfrån FoB 75. Kollektivtrafiken har byggts ut och ökat snabbt, en utveckling somfortgår. Kunskapen om förändringarna på lokal och regional nivå är emellertidmycket begränsade. Del vore därför myckel värdefullt om en ny 1983/84:85 113 mätning av färdmedelsvariabeln kunde ske. Det är intemöjligt att få in denna via en registerlösning. Däremot skulle det vara möjligtatl fä in färdsätt till/frän arbetet via den begränsade FoB som utredningenföreslagit att genomföras 1985. Pendlingsuppgifter , som utredningenföreslär, är acceptabelt.En mer frekvent pendlingsstatislik är till nytta,inte minsl för den kommunala trafikplaneringen. En intressant variabel i dettasammanhang är valet av färdmedel. Denna har funnits med i tidigarefolkräkningar men slopades av kostnadsskäl i FoB 80. FOBALT föreslår inteheller att val av färdmedel skall finnas med . I stället hänvisastill alt kommunen kan erhålla utdrag från pendlingsregister som underlag föregna urvalsundersökningar. Alt kommunen kan göra egna undersökningar med lokaltrelevanta frågeställningar är positivt, men innebär att ansvar ochkostnader för delar av statistikproduktionen övervältras på kommunen. Kommunernasmöjligheter till egna bearbetningar, får inte vara en genväg lill besparingarvid SCB. Några kritiska röster har höjts. Från Svenska arbetsgivareföreningenoch framförs följande: FOBALT ägnar stor uppmärksamhet åt pendlingsstatistiken.Vi ifrågasätter inle utredningens behovsinventeringar, men vi ifrågasätter ommätningen av arbetsreseströmmarna enligt ulredningens modell fyller någonreell informationsfunktion. Utvecklingen inom Qänsteproduktionen bidrarexempelvis med en hög men i FOBALTmoddlen knappast registrerbar rörlighet. Enpendlingsstatistik i övrigt utan någon färdmedelsredovisning och utan uppgifterom arbetstidens förläggning torde knappast ha elt värjde för användarna som enstillnärmelsevis motsvarar de extra kostnader och besvär som denna statistikskulle medföra. Vi avslyrker av anförda skäl en påföring avarbetsställenummer pä KU. 5 Hushålls- och bostadsstatistik De fiesta remissinstanserna tillstyrker och i många fallhögprioriteras förslaget alt tillsätta en ulredning om att folkbokföringen iframtiden skulle ske på lägenheler och inle på fastigheter. Från många hållframhålls atl därigenom kan man fä fram ett lägenhetsregister vilkel skaparmöjligheter till en fungerande statistik om hushåll och lägenheter. Många remissinstanser ser förslagen atl bygga uppstatistiska hushålls-och bostadsbyggnadsregister som kortsiktiga nödlösningar. Flertalet av de remissinstanser som särskilt yttrat sigöver denna del av FOBALT: s förslag oroar sig för kvaliteten pä uppgifterna iregistren. Flera remissinstanser avstyrker helt förslagen i denna del och menaratt resurserna borde koncentreras på att bygga upp ett fungerandelägenhetsregis-ler. 8 1983/84. Prop.1983/84:85 114 Bland de remissinslanser som tillstyrker förslagen om änibland med viss tvekan märks följande. Beiräffande förslaget om ett statistiskt h ushållsregisier med utgångspunkt i en begränsad FoB 1985 och en från denna tidpunktfungerande ändrad flyttningsanmälan är institutet fortfarande inte övertygatom alt den efterfrågade informationen om hushållens struktur bäst er-hållesgenom en sådan totalundersökning. Vid uppbyggnaden av ett regisler av deltaslag måsle också rimlig hänsyn tas lill inlegriletsaspekterna. Möjligen skulleurvalsundersökningar vara tillfyllest eller kanske t. o. m. bättre för dessastalistikbehov. I varje fall vill institutet understryka utredningens påpekandeatt det av utredningen föreslagna alternativet behöver utvärderas påurvalsbasis. Institutethar funnit att om utredningens förslag till uppbyggnad av ett statistisktbostadsbyggna.dsregisier genomförs skulle detta medföra förbättringar avunderlaget för det analys- och prognosarbete som bedrivs vid institutet. Motbakgrund av ombyggnadsverksamhetens ökande omfattning vill institutet därvidsärskilt framhålla behovet av en utvidgning av rivnings- och moderniseringsstatislikentill att även omfatta småhus. Institutets huvudsakliga inriktning påkortsiktigt analys- och prognosarbete innebär atl det är angeläget atluppgifterna i detta regisler finns tillgängliga möjligt efter att dessaändrats genom uppdateringar. Detta aktualitetskrav torde kunna tillgodosesgenom att materialet görs tillgängligt i de av SCB: s databaser ur vilka datakan hämtas via terminaler. Statskontoret anser dock atl de behov som skulle kunnamotivera ett lägenhetsregister inte är särskilt tunga. Uppbyggnaden ochaktualiseringen av ett lägenhetsregister inrymmer säkerligen en lång radbesvärliga administrativa problem och medför avsevärda kostnader. Mot bakgrundhärav kan en särskild utredning knappast motiveras. Man bör därför, i vart falltills vidare, söka tillgodose kraven på hushålls- och lägenhelsstatistik genomde mera kortsiktiga åtgärder FOBALT angett. 1 det korta tidsperspektivet föreslår utredningenupprättandel av elt statistiski hushållsregister och ett statistisktbosladsbyggnadsregister. Till grund för registren skall ligga en ny insamlingfrän allmänheten, en begränsad FoB 85. anser atlkvalitetsaspekten måste noga beaktas och stöder ulredningens förslag omkonlrollundersökningar. Förutom den eventuellt bristande kvalitén utgör detfaktum att ingen koppling kan ske mellan hushålls- och bostadsbyggnadsregistreten ytterligare svaghet. Då analyser av hushållens bostadsförhållanden har storbetydelse i prognosverksamhet, anser del vara enkraftig försämring om inte hushållen kan kopplas till ett åldersfördelatbostadsbestånd efter FoB 85. anser vidare att del skulle vara av stortvärde om bostadsregistren kunde byggas ut eller kopplas till ettbyggnadsregister. Något sådani finns inte , men skulle vara avstort värde för bl.a. fysisk planering, civilförsvar och kulturminnesvård. 1983/84:85 115 Bland det stora antalet remissinstanser som avstyrkerförslagen i denna del märks följande. Tillskapandet av ett hushållsregister och ettbostadsbyggnadsregister kan enligt styrelsen endast uppfattas som enövergångslösning. Möjligheterna att med deras hjälp beskriva hushållens bostadsförhållandenär nämligen begränsade och uppgifter om icke gifta samboende kan ej erhållas.Dessa register utgör därför inget egentligt alternativ till hittillsvarandeinformationsförsörjning. Dessutom förväntas kvalitetsproblem och krav finns påsärskilda undersökningar som komplement. Till fördelarna hör dock all registrenger möjlighet till viss årlig redovisning av uppgifter om hushåll ochbostadsbyggnader samt atl ett bostadsbyggnadsregister skulle kunna utgöra enhjälp vid uppbyggnad av etl /lägenhetsregister. Det är emellertidviktigt enligt styrelsens uppfattning all klara ut om dessa fördelar uppvägerde kostnader och den osäkerhet som är förenad med denna lösning. Mot bakgrundav vad som ovan sagts förefaller det ganska troligt all en ny begränsad FoBändock måste genomföras 1990 i avvaktan på en permanent registerlösning. Det avutredningen föreslagna principbeslutet om övergång till en registeriösning kanunder alla förhållanden lämpligen vänta tills frågan ombyggnads/lägenhetsregister utretts. Sammanfattningsvis har CFD inte övertygats om behovet aven redovisning av den detaljeringsgrad som utredningen föreslår, CFDifrågasätter också om register av det slag som utredningen föreslår kommer attkunna ajourhållas på elt tillfredsställande sätt. Mot bakgrund härav avstyrker förslag om lägenhetsregister och stalistiskt bostadsbyggnadsregister.Enligt CFD: s bedömning kan tillräcklig noggrannhet uppnås genom en redovisningav uppgifter per byggnad. En redovisning per byggnad är atl föredra också avdet skälet att intresse för uppgifter om byggnader föreligger även utanförfolk- och bosladsräkningssammanhang. Ajourhållningen av registeruppgifterunderlättas av detta. Redovisning av uppgifter om byggnader underlättas om ettbasregister över byggnader finns. Ett sådant register kan, såvitt CFD kanbedöma, byggas upp med fastighetsdatasyslemel som bas genom relativt sett småresursinsatser. kan konstatera att den enda kvalitativtacceptabla registeriösningen är den som grundar sig på ett gemensamtlägenhetsnummer såväl i folkbokföringen som i etl lägenhetsregister. Detutredningsarbete som FOBALT föreslår skall igångsättas för att närmareundersöka förutsättningarna för nämnda registerlösning är myckel angeläget ochbör bedrivas skyndsamt. förordar alt ett syslem med lägenhetsnummerinförs så att en fullständig registeriösning i fråga om hushåll och lägenheterkan vara klar . De provisoriska regislerlösningar som i det kortareperspektivet föreslås av utredningen kommer troligen att ge en slatistikinformationav tvivelaktigt värde. kan konstatera atl den '"registeriösning"'som gjordes i samband med FoB 80, där fastighetstaxeringen låg till grund, har 1983/84:85 116 lett till en klar kvalitetsförsämring i Jämförelse medtidigare FoB: ar. kan för sin del därför inte förorda atl man ien FoB 85 använder sig av de föreslagna provisoriska registerlösningarna utanförordar atl datainsamlingen sker på "vanligt sätt". Många av de tillfrågade kommunerna är myckel skeptiskatill förslagna registerlösningar. De föredrar ett framtida lägenhetsregister.Några exempel bland dessa är följande. Kommunstyrelsen anser att den enda acceptablaregisterlösningen är den som bygger på ett gemensamt lägenhetsnummer såväl ifolkbokföringen som i etl lägenhetsregister. Lägenhetsregister förekommer redani dag i ett anlal administrativa tillämpningar, bl. a. hos flertalet störrefastighetsägare, vilkas register använts redan vid tidigare folk- ochbostadsräkningar. Kommunstyrelsen ställer sig mycket tveksam till enkortsiktig lösning med statistiska bostads- och hushållsregister. Det riktigamåste vara att från början satsa på en registeriösning som bygger på eltgemensamt lägenhetsnummer i folkbokföringen och i ett lägenhetsregister. Kommunstyrelsen konstaterar att den kvalitativt acceptablaregisterlösningen är den som grundar sig på elt gemensami lägenhetsnummer ifolkbokföringen och i ett lägenhetsregister. Det är av stor vikt att det av SCBföreslagna utredningsarbetet startas och alt det bedrivs skyndsamt. Enligtkommunstyrelsen bör riktlinjerna för det fortsatta arbetet vara attregisterinformationen kan ligga till grund för produktion av hushålls- ochlägenhetsstatistik senast fr. o. m. . Förslaget från FOBALT till registeriösning i det kortaretidsperspektivet kan inte tillgodose behovet av hushålls- och lägenhetsstalistikpå ett acceptabelt sätt. Förslaget är enbart att betrakta som en tillfällignödlösning. En viktig bit i systemet skjuts dock på framliden. Detgäller kopplingen mellan hushåll och lägenheter, dvs. det viktigaplaneringsunderlag som beskriver befolkningens boendeförhållanden ochbostadsstandard. Här redovisas en interimistisk nödlösning och den viktigaintegrationsnyckeln mellan bostäder och hushåll - införande av ett uniktlägenhetsnummer -föreslås bli föremål för en speciell utredning. Hudiksvallskommun anser, att det är olyckligt att ett slutligt förslag i denna fråga intehar kunnat presenteras i . SCB:sförslag innebär nu att frågan om folkbokföring på lägenhet och möjligheternaatt skapa ett /lägenhetsregister utreds fram t. o. m. 1986.En fullt utbyggd folk- och bostadsräkningsslatistik byggd på registeriösningkan därför vara i full drift först . Förslaget att en särskild utredning tillsätts för attutarbeta metoder för stegvis uppbyggnad av elt system med lägenhetsnummer måstenu prioriteras och tillgängliga resurser måsle samlas kring detta projekt.Tills ett 1983/84:85 117 fungerande system med folkbokföring på lägenhet är i driftbör hushålls-och bostadsstatistiken med hjälp av den vanliga avstyrker således utredningens förslag om uppläggning av elts.k. De remissinstanser som har någon form av planerandeverksamhet inom delområdet bostäder/byggnader har en helt avvikande syn påfrågan om lägenhetsregister och lägenhetsnummer i folkbokföringen. De utvecklarskälen för sitt ställningstagande enligt följande. I denna fråga vill planverket framföra all byggnaden somminsta redovisningsenhet ger ell ändamålsenligt underlag i arbetet medplanläggning och byggande. Den detaljeringsgraden är mol bakgrund av att bostadsbyggandelunder medfört att trångboddhet och kvaliletsbrister i alllväsentligt (enligt FoB 1980) övervunnits, fullt tillräcklig. Det av FOBALTföreslagna statistiska bostadsbyggnadsregistret skulle därmed fylla en viktigfunktion i ett skede när fasiighetsregistrei hos centralnämnden förfastighetsdata håller på atl byggas upp. Genom identitet när det gällerfastighetsbeteckning mellan olika register och ett fortsatt utvecklingsarbetenär det gäller husregistrering skulle etl framtida basregister för byggnaderkunna byggas upp. Därvid bör beaktas att man med ett sådant register endasttäcker in bostadsbyggnader. Dessa utgör enligl olika uppskattningar omkringhälften av landets totala byggnadsbestånd. Det är ur den fysiska planeringenssynvinkel viktigare att få fram ett register över landets samtliga byggnader änatt satsa resurser på att bygga upp ett lägenhetsregister. Av ovanståendeframgår alt planverket finner FOBALT: s förslag om att tillsätta en utredning omhushålls/lägenhetsregister mindre angeläget. Det finns enligt LMV: s bedömning ett ökande behov avinformation om befintlig bebyggelse i olika planeringssammanhang. LMV berörde dellai yttrandet över FOBALT: s delrapport. LMV har inte i sin verksamheterfarit något behov av att ett system för bällre försörjning med byggnadsdatabyggs upp med lägenheten som basenhet. Om det emellertid finns behov av eltregistersystem, som skall kunna ge fullgod information om hushållens boendeförhållanden,måsle man kunna koppla ihop hushållen med lägenheten, byggnaden ochfastigheten. Om en sådan lösning är motiverad eller inte och hur lösningen i såfall skall utformas bör utredas vidare. Såsom LMV framhöll i det förut nämnda yttrandet kan detinte anses försvarbart att bygga upp ett sårskilt stalistiskt bosladsbyggnadsregister.Vad som närmast bör göras är i stället att utforma identitelsbeteckningar förbyggnader, med koppling till fastighetsindelningen och fastighelskoor-dinaterna,så alt del blir möjligt att effektivt använda byggnadsdata som redan finns ifastighetsanknutna register, främst fastighetstaxeringsregistret, och så får en stomme till vilken man kan knyta byggnadsdata som framdelesregistreras i olika sammanhang, l.ex. En sådan stomme kan sedan kompletteras med de byggnadsdatasom 1983/84:85 ' 118 bedömsrelevanta för samhällsplaneringen. Sådana uppgifter bör lämpligen samlas in ianslutning till nästa allmänna fastighetstaxering och hänföras lill byggnaden.Från samordningssynpunkt innebär en sådan uppläggning att nästa folk- ochbostadsräkning bör skjutas till 1986. Denfortlöpande uppdateringen av de byggnadsdata som på föreslaget sätt samlas ingenom nästa allmänna fastighetstaxering bör ordnas genom att kommunernasrapportering lill skattemyndigheter och SCB samordnas till en endarapportering. Denna rapportering bör också samordnas med kommunernas nuvarandemedverkan med att lämna uppgifter till grund för den allmänna kartläggningenoch utnyttjas för uppdatering av fastighetsdatasystemets koordinatregisler. Deremissinslanser som särskilt behandlat yrkesvariabeln instämmer, med någotundantag, i FOBALT: s bedömning av värdel av en yrkesstatistik. Mångaär dock oroade över kvaliteten i registren och alt kvaliteten framför alltkommer att urholkas i framliden. Fleraremissinslanser menar att om en begränsad FoB genomförs bör även yrkesvariabelningå som en grund för registerlösningen. De fleslaremissinstanserna accepterar en registerlösning men pekar på behovet av djupareanalys av kvaliteisbristerna. Föralt förenkla uppgiftslämnandet för enskilda personer anser RFV det vara smidigtoch rationellt att använda befintliga uppgifter som grund för framställning avstatistik. Verket har därför inga principiella erinringar mot att ettyrkesregister baseras på de yrkesuppgifier som finns hosförsäkringskassorna. Däremot anser RFV det i högsta grad olämpligt alt genomförfattning eller på annat sätt för framtiden garanlera all dessa uppgifteräven fortsättningsvis kommer att finnas tillgängliga för statistisk användning.Sådana garantier medför mindre flexibilitet i beslutsfattandet genom att angelägnaförändringar av socialförsäkringens administration kan försenas eller hindras.Vidare kan prioriteringsproblem uppstå. RFVförutsätter att verket och försäkringskassorna tilldelas de extra resurser sombehövs om yrkesuppgifier i folk- och bostadsräkningar skall baseras på materialhos kassorna. För att inte behöva prioritera mellan den egna egentligaverksamheten och uppgiftslämnande till SCB kan det lyckas lämpligt alt medelför olika myndigheters uppgiftslämnande till folk- och bostadsräkningar iförekommande fall erhålls frän ett annat anslag än respektive myndighetsförvaltningsanslag. SCB:s överväganden om insamling av yrkesuppgifier från försäkringskassorna ulgårfrån all inkomstförfrågningar sänds till alla som inle anmält ändrad inkomstunder . Denna årliga inkomstförfrågan kommer altupphöra. RFV anser det angelägel att hänsyn till detta tas vid bedömningarna omoch på vilket sätt elt yrkesregister bör baseras på uppgifter fråninkomstanmälningar hos försäkringskassorna. Utredningen har pekat på olikamöjligheter till elt sådant hänsynstagande. 1983/84:85 119 Ett yrkesregister är av intresse även för denutvärderingsverksamhet som RFV bedriver inom socialförsäkringsområdet.Huvuddelen av socialförsäkringsstatistiken baseras pä uppgifter ur dedataregister som upprällats för administration av socialförsäkringen. Vissauppgifter, som inte ingår i dessa administrativa dataregister, har visserligenansetts angelägna för den statistiska beskrivningen inomsocialförsäkringsområdet men har av ekonomiska skäl inte kunnat las med.Yrkesuppgiften är en sådan uppgift. SCB föreslår atl yrkesuppgifierna hos försäkringskassornai klartext inrapporteras till RFV:s datasystem och därefter levereras till SCBför klassificering (kodning). Då kan givetvis RFV använda dessa uppgifter ävenför den egna verksamheten. För RFV: s utvärderingsverksamhet skulle det varavärdefullt att få tillgång även till yrkeskoderna i det slutgiltigayrkesregistret. RFV anser därför alt del bör säkerställas att SCB ger verkettillgång till de yrkeskoder pä individnivå vilka baseras på material hosförsäkringskassorna. Utredningens förslag till registerlösning med uppgifterfrån försäkringskassorna som primär källa och med löneregister m.m. somkomplement är en förbättring Jämfört med delrapporten där löneregisler var denprimära källan. Det praktiska provet i gav i stort sett positivaresultat och utredningen bedömer den här registermetoden som acceptabel.Bortfallet är dock tio gånger så stort som vid den traditionella folk- ochbostadsräkningen och registerlösningen innebär atl mättidpunkten blirflytande, vilket måste försvåra utnyttjandet. Den tveksamhet SÖ framförde iyttrandet över delrapporten kan därför i viss mån sägas kvarstå. Den långafördröjningen vid en traditionell FoB, innan yrkesuppgifter blir tillgängligaom en arbetsmarknad med snabba, oförutsedda förändringar, medför dock att SÖgör avkall på kravet pä precision och förordar registerlösningen, där yrkesuppgifternabetydligt snabbare kommer att bli tillgängliga. Styrelsen nödgas konstatera att förslaget om att la framett yrkesregister genom kombination av uppgifter från lönestatistik ochsjukförsäkringssystemet inte synes kunna ge för styrelsens verksamhetnödvändig precision. Styrelsen vidhåller därför sin uppfattning attyrkesuppgiften bör inhämtas med hjälp av begränsade FoBar. Därvid bör detdessutom vara möjligt att få bättre uppgifter än vid tidigare FoB eftersombegränsningarna gör alt mer uppmärksamhet kan ägnas åt varje fråga i form avutförliga anvisningar etc. Bortfalletmed är i sig starkt negativt i arbetsmedicinska sammanhang eftersom despecifika effekterna hos en viss riskpopulation alllid rör mycket små tal.Dessutom finns det skäl att tro att personer utan sjukdagar blir kraftigt övcrtepresenteradei bortfallet. Kvaliteten i yrkesuppgifterna kommer troligen attförsämras. Dels blir det en följd av den flytande mättidpunkten (), delsökar risken för att man antingen måste införa mera ospecificerade yrkeskoder(typ metallarbetare i stället för svetsare) eller eljest får fierafelkodningar. Från arbetsmiljösynpunkt är det angeläget med 5-siffernivå föryrkesuppgifterna. Sammanlagt kan denna kvalitetsförsämring komma atl delsleda till en sämre arbetsskadestatistik, dels omöjliggöra framtida utnytQandeav yr- Prop.1983/84:85 120 kesuppgifter i FoB för epidemiologiska studier. Redan nuär yrkesuppgiften från FoB den svagaste länken vid s.k. registerepidemiologi,där man utnyttjar befintliga regisler (l.ex. cancermiljöregislret ochdödsfallsregistret) för alt studera misstänkta samband mellan arbetsmiljö ochsjukdom.