prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Till kommissionens uppgifter hör all utarbeta förslag lillprocedurregler för havsboltenmyndighetens huvudorgan,/i>r\«/«//>)'e/i ochrådet: upprätta förslag till havsbollenmyndighetens förslå budget; utarbetaförslag till "rules", regulations and procedures" för havsboltenmyndighetensverksamhet; utöva vissa funktioner enligt resolution 11 om behandling av "preparatoryinvestments" (se nedan); företaga studier beträffande problemen för delandbaserade producenterna av de metaller som kommer alt utvinnas från "theArea" samt företa studier och ev. göra rekommendationer om upprättande aven kompensationsfond som stöd för dessa producenter. Den förberedandekommissionen kommer alt fungera tills avslutningen av det första mötet med havsboltenmyndighetensförsamling, dvs. lill någon lid efter konventionens ikraftträdande. Resolution II "governing preparatory investment in pioneeractivities relating to polymetallic nodules". Enligt denna resolutionskall vissa "entities" (såväl stater som andra juridiska ellerfysiska personer) före konventionens ikraftträdande få tillstånd att såsom "pioneerinvestor" explo-rera, men ej kommersiellt exploatera, viss del av detinternationella havsbottenområdel. Härvid ges också garantier för prioritetöver andra licenssökare, då efter konventionens ikraftträdande havsbotlenmyodighetenskall ge tillslånd lill påbörjande av havsboltenulvinning. "Pioneer inves-lors"indelas i tre grupper: (I) enfrån vardera , , , eller statligt företageller juridisk eller fysisk person av någon av dessa nationaliteter; (2) fyra "entities"som består av fysiska eller juridiska personer från , ,, llalien. , , och . Detlaåsyftar de fyra blandade konsortier från dessa stater som bedriver verksamhetpå området; (3) varje utvecklingsland eller "entities" från sådantland eller länder. Som villkor gäller att den som ansöker om status som "pioneerinvestor" måste ha nedlagt 30 milj. US dollar i verksamheten före den 1januari 1983, när det gäller kategorierna (I) och (2), och 30 milj. US dollar före I januari 1985när del gäller kategori (3). För kategori {1) och (3) måste staten i fråga haundertecknat konventionen. För kategori (2) räcker det all en av de stater vars"entities" ingår i konsortiet ("the certifying stale") harundertecknat konventionen. En "pioneer investor" kan få ensamrätt till exploreringenav ett område av "the Area" om högst 150000 km-. Hälften därav skallsuccessivt överföras såsom "reserved area" till Företaget. 1983/84:10 209 kommissionen,upprättad enligl resolution 1, som behandlar ansökningar om registrering såsom "pineerinvestor". Ingen "pioneer investor" får tilldelas mer än ett exploreringsområde. 14 1983/84. Potentiellaolje- och gasfyndigheter i Gränslinje dragen enl mittlin jeprincipen Tänkbaraekonomiska zoner 200 nautiska mil Tänktomfattning för en konvention om ' levandemorino resurser Ekonomiskazoner i den nordiska regionen Nedanståendekarta visar i mycket grova drag hur stora delar av våra angränsande hav somskulle tillfalla respektive stater vid inrättandet av maximala ekonomiskazoner. Gränslinjerna vid uppdelningen av kontinentalsockeln skulle med slorsannolikhet utgöra även de framlida ekonomiska zonernas gränser. I sloraavsnitt är dock sockeluppdelningen inte fastställd. Gränservid upprättande av maximala ekonomiska zoner i den nordiska regionen. Prop.1983/84:10 Ordförklaringar Avbildningbaserad på reflektion av ljudvågor (gr. aku'ein = höra). Mottagare/sändare somingår i kedja för överföring av data med hjälp av ljudvågor. Instmment förmätning av vattenhastighet med hjälp av ljudvågor. Instmment med vilketvattenvågornas riktning bestäms med hjälp av ljudvågor. Vikten av algerna i ettgivet ekosystem (gr. bios = liv). Styckeav "oädel" metall som löses upp före den metall man önskar skydda. T.ex. en zinkplatta på ett fartygsskrov som skyddar propeller och axel motkorrosion. Denmedicinska vetenskap som behandlar inverkan av tryck och tryckförändringar påmänskliga organ (t. ex. vid dykning, flygning eller vid sjukdomstillstånd). Begreppsom avser ett marint forskninglabora-lorium vilket prioriteras resursmässigloch ges områdesansvar. Kontinuerligmätning av vertikala temperatur-fördelningen med hjälp av bathytermogiaf. ochtemperatur registreras som en linje på t. ex. ensotad glasskiva (gr. bathy's = djup, gr. ther- mös= varm, gr. gräphein = skriva). Tekniksom utnyttjar levande organismer. Instmmentför strömmätning med radar. Kan återges på bildskärm. Ettområde i naturen som omfattar såväl levande organismersom död materia och där ett utbyte T. ex. en skog, damm eller Läranom samspelet mellan de levande organismerna och deras omvärld. Arbetsvetenskap.Forskningsfält för all ta fram lämpligaarbetsredskap, - metoder och miljö (gr.érgon = arbete, nömos = lag). Viklenav fisk i ett givet ekosystem. Teknikför att på avstånd mäta omvärldsfaktorer samtbearbeta och presentera dessa. Läranom uppmätning av jordens storleksform, Läranom jordens och dess omgivnings fysikaliska förhållanden. Läran om jordens kemiska sammansättning grundämnenasfördelning och deras inbördes Ljudmätningi vatten (gr. hydor = vatten). Läranom vätskors rörelser. HydrooptikInfraröd-sensor IR/UV scanner Apparatför avlyssning under . Se även sonar. Dendel av havsforskningen som rör mätning av havens vattenstånd, djup, strömmaroch vågrörelser saml havsvattnets fysiska och kemiska egenskaper. Se även oceanografi.Läran om vattnets kretslopp i naturen, framför allt förhållandena i sölvatten.Ljusmätning i . Instmment för avkänning avvärmeslrålning. Scanner som känner av infraröd (IR) och ultraviolett (UV)strålning. Se även scanner. En av flera intressenter gjord gemensam satsning iregel i avsikt för alt sprida riskerna. Det hävdvunna geologisk-geografiskabegreppet kontinentalsockeln betecknar den förhållandevis långsamt sluttandedel av havsbottnen, som är belägen mellan stranden och början av den s. k. konlinentalsluttningen,där bottenprofilen övergår i en brantare sluttning ned mot de storahavsdjupen. Övergången anses flerstädes ske på ett djup av omkring 200 meter.Kontinentalsockelns bredd varierar från till många tiotal mil.Kontinentalsockeln anses rymma betydande naturtillgångar, särskill olja ochnaturgas. konvention om kontinentalsockeln definieras denna somhavsbotten och dess underlag närmast kusterna intill ett djup av 200 m eller -dämtanför så långt som det är möjligt att exploatera naturtillgångarna. Enkarta där lägel av ett visst föremål eller område kan anges med hjälp av koordinater,l.ex. latitud och longitud. Frätningpå metalliska eller icke-metalliska material. (Rost = korrosion i jäm ochstål). Förkortning av Lighl Amplificafion by Slimulat-ed Emission of Radiation.Ett genom speciell teknik framställt ytterst intensivt och väl sammanhållet (s.k. koherent) ljus. Registrering av vattendjup och bottenstmklur med hjälp avlaser. Fluorescens= egenskap hos ett ämne att vid bestrålning utsända ljus. I detta fall efter bestrålningmed laserljus. Läran om jordens atmosfär (gr. metéoros= i luften befintlig). Forskningavseende frätningsangrepp orsakade av bakterier. Mätningav värmestrålning inom mikrovågsområdet. Mineralär ämnen som har en inom vissa gränser bestämd kemisk sammansättning och karaktä- Multispektral svep-radiometer Nautisk mil Navaimedicin risliska fysikaliska egenskaper. De är i regel oorganiskaoch kan uppträda som hela kristaller eller som sammangyttringar avofullständigt utbildade kristaller. En del består av rena grundämnen, l.ex.guld, silver och kol, men de flesta utgörs av föreningar mellan två eller fleragrundämnen. kan betraktas som de enskilda byggstenarna i jordskorpan.Övervakning av tillståndet hos ett syslem, l.ex. övervakning av havets tillslåndgenom långsiktig mätverksamhet i havet (lat. monitor = varnare). Läran omorganismemas uppbyggnad (gr mor-phé = form). Instmment som känner av och mäter strålning inom fleravåglängdsområden. Detsamma som sjömil, 1853 m. Den vetenskap som behandlarmänniskans medicinska problem vid dykning. Termen används inom sjöförsvaret.Civil benämning är marin medicin. Realtidsmätning och reallidsanalys Reflexionsseismik Riser Knölformade bildningar av potaiisslorlek med hög mineralhaltav ibland mangan. I svenskt språkbruk den del av havsforskningen ' som rörhavets kemiska och fysikaliska förhållanden. Se även hydrografi. Industriellaverksamheter vid utvinning av i första hand olja och gas men även andra mineraliskaämnen från havsbotten. Undersökning av ljusets genomsläpplighel, t. ex. ihavsvatten. En viss storhet, som kan användas för beräkning av värdenpå variabler som beror av den, l.ex. temperatur, salthalt och gmmlighet ihavsvatten. Inritning av registrerade data på en karta. Den produktion (ihavet) som växterna svarar för. Mätning och analys i (lid mellan mätning -resullalpresentationär kort). Kraftig rörkonstruktion som förbinder olje- eller gasbmnnpå havsbotten med plattform (omsluter bl.a. borrsträngen). Fjärrstyrd farkost (Remolely Operaled Vehicle). Mätning avberggrundens och jordarters uppbyggnad med hjälp av alstrade tryckvågor.Plattform till hälften nedsänkt i vatten (plattformen är med ben förbunden mednedsänkta flyt-ponloner). Avsökningsanordning som genom någon svep-metod registrerardata från l.ex. markyta, vattenområde, bild eller karta. Termografi Track-record Tråla Tungsand Sidspanande, flygburen radaruirustning (). Instrument för mätning av vindhasiighel med hjälp avljudvågor (Sound Deleclion And Rang-ing). Akustisk sändare/mottagare för riktnings- och avståndsbeslämning.Används bl.a. vid utbåts-jakl och vid spaning efter fiskslim (Sound Navigationand Ranging). Synergi = samverkan. Effekten av alt två eller fleraparametrar förstärks genom samverkan. Instrument för avkänning av strålning påavstånd, inom visst våglängdsområde. Avståndsmätning samt överföring av dala.Flytande, men boltenfast offshoreplattform, vars ben endast lar upp de dragkraflersom svarar mot plattformens flytkraft. Registrering och avbilding avvärmestrålning. Registrering av spår. Sand innehållande lunga l.ex. magnelit och ilmenit. Odling av vallenlevande organismer som fisk, musslor,ostron, kräftdjur och alger för att öka produktionen eller värdel avavkastningen över den som normalt förekommer i miljön. 1983/84:10 218 Sammanfattningav delegationens för samordning av havsresursverk samheten (DSH) förslag lill övergripande program. Svensk havsre sursverksamhel 1982 (DSH 1982; I)........................ I Sammanfattningav forskningsrådsnämndens (FRN) och delegationens för samordning av havsresursverksamheten(DSH) rapport (82:14) Vattenbruk för ............................. 42 Sammanfattningav statskontorets rapport (1982:34) Havsforskningens resurser och organisation- förslag till effektivisering inom delar Sammanställningav remissyttranden över delegationens för samord ning av havsresursverksamheten (DSH) förslag till övergripande pro gram. Svensk havsresursverksamhet 1982 (DSH 1982:1) 59 Sammanställningav remissyttranden över forskningsrådsnämndens (FRN) och delegationens för samordning av havsresursverksamhe lens (DSH) rapport (82; 14) Vattenbruk för . Sammanställningav remissyttranden över statskontorets rapport (1982:34) Havsforskningensresurser och organisation - förslag till effektiviseringinom området ............................... 138 Utvinningav mineraliska ämnen till havs (offshoreverksamhet) .... 159 Utdrag urdelegationens för samordning av havsresursverksamheten (DSH)Arktisk leknik - underiag för program............... 173 Myndigheteroch andra organ med verksamhet inom havsresursområ det ................................................................. 176 Kortfattadöversikt av innehållet havsrättskonvention inkl. a. potentiella olje- och gasfyndigheter i Arkfis 211 Ekonomiskazoner i den nordiska regionen .............. 213