prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Det saknas också en djupare analys av förhållandena.Övervägandena innehåller visseriigen en rad allmänpolitiska reformförslag somär väl värda att föra fram även för fritidssektorns del. Men i stället förkonkreta förslag till åtgärder för friluftslivet presenterar kommittén mestallmänna målformuleringar vars konsekvenser och praktiska hantering intenärmare belysts och därför är svåra att ta ställning till. Till delta bidrarockså många förslag som är riktade till intressenter och avser förhållanden somslaten inte har något direkt inflytande över. 1983/84:145 . Länsstyrelseni : Utredningen behandlar bl a frågan om hur samhället kanundanröja hinder för grupper inom samhället atl utnyttja fritiden. De förslagsom framförs är av förhållandevis allmän karaktär. vill förorda ytteriigarestudier när det gäller alt underiätta för svaga inkomstgrupper atl la del avutbudet. Frågan om elt riktat konsumentslöd och formerna härför har diskuteratsi tidigare sammanhang. har intressanta förslag om speciellaresecheckar framförts. Även denna fråga bör omfattas av de fortsattastudierna. Länsstyrelseni Norrbotlens län: Betänkandet behandlar väsentliga frågor inom rekreationspoliliken.Den välfärdsorienlerade grundsynen som TUREK anser bör läggas till grund för ensocialt inriktad rekreationspoli-lik har stöd. Sammanställningaröver fritidens villkor och det ojämlika nyttjandet av semesteranläggningar m m(av befolkningen utnyttjar av tillgängliga aktivilelstillfällen) visartydligt att de resurssvaga grupper som nämns i 1975-års rekreationspolitiskabeslut fortfarande har betydande svårigheter att få en meningsfull användningav sin frilid. Landsorganisationeni (LO): Sammanfattningsvis anser LO all utredningen gjort värdefullaredovisningar och analyser med en klar fördel-ningspolilisk inriktning. Även deförslag som presenteras ligger väl i linje med de LO i andra sammanhang krävt.Trots det anser vi atl regeringens förslag i delta avseende bör stramas upp änmer, inle minst när det gäller stödet till del billiga, enkla närfritidsutnylljandet,när det gäller arbetslivets belydelse för fritidens utnyttjande och när delgäller åtgärder för att komma över de socio-kulturella hindren. /RESO: Vi delar i stort TUREK:s övergripande bedömningar avseendeförekommande hinder för en tillfredsställande fritidskonsumtion för olikabefolkningsgrupper. Samhälleliga insatser är nödvändiga på en rad områden för atlstimulera konsumtionen och medverka till elt jämlikare utnyttjande av resurser. (): De åtgärder som utredningen föreslår syftar till atlmöjliggöra för alla alt få en meningsfull och aktiv rekreation och fritid, medspeciell inriktning på vissa grupper såsom barnfamiljer, handikappade ochlåglönegrupper. LRF har i tidigare yttrande över TUR-EKs ochFritidsboendeutredningens (FRIBO) betänkande framhållit det viktiga i att deresurser som tillskapas för turism, rekreation och friluftsliv blir såutformade att de kan utnyttjas av en bred allmänhet. LRF delar därförutredningens principiella inställning till dessa frågor. Däremot kan en hel delav utredningens åtgärdsförslag ställas under diskussion. Fleralänsstyrelsers synpunkter återspeglas i vad som i Västerbottenslän anför: Alltför många väsentliga frågor har utelämnats. Fördjupad analys ochöverväganden kring lösningar på kommunikations-och transportområdet, liksomturismens internationella framtid är av särskild betydelse för Norrbottenslän. 1983/84:145 48 Denvälfärdsorienlerade grundsynen i TUREK:s betänkande bör utgöra basen för ensocialt inriktad rekreationspolitik. Ensamlad statlig turist- och rekreationspolitik måste tillvarata hela landets rekreationstillgångar.Målet bör vara att skapa variation och mångsidighet i rekreationsulbudet. Statensungdomsråd: Fritiden har kommersialiserats kraftigt under de senaste åren.Detta har inte minst drabbat barn och ungdomar. Deras tillvaro präglas starktav konsumtion, prylar och massmedieprodukter. Företagens marknadsföringförstärker också konsumtionsdrömmarna. För många ungdomar blir aldrig drömmarnaverklighet eftersom de själva eller deras föräldrar saknar ekonomiskamöjligheter. 1 lider av ekonomisk slagnation blir den kommersiella köppressenännu starkare. Mångagånger beror den kommersiella dominansen på att det saknas bra och billigaalternativ där barn och ungdomar bor. Många söker sig därför till tätorternaskärnor. Där domineras utbudet av kommersiella anläggningar. Detär mot denna bakgrund som rådet ser det angelägel alt samhället satsar mer på att stödja lokala initiativ för atl motverka det kommersiella utbudet.Rådet har pä regeringens uppdrag utrett ungdomars val av fritidsaktivitetersamt barns och ungdomars uppväxtvillkor. En arbetsgrupp har under åren 1977-81arbetat på uppdrag av rådet med denna utredning som har titeln . Närdet gäller Rekreationsberedningen framhåller flertalet instanser alt delprogramarbete som bedrivits i de 25 primära rekreationsområdena är en bra grundför fortsatt arbete. De flesta instanserna är positiva till beredningensförslag, utom när del gäller förslaget till prioritering av åtta primärarekreationsområden, där flertalet är kritiska. Flera instanser framhåller altlokaliseringspolitiska medel inle skall användas utanför de regionalpolitiskastödområdena. Socialstyrelsen:1 den konflikt som kan uppslå mellan en privat exploatering av attraktivaområden inom de primära rekreationsområdena och allmänhetens behov avrekreationsresurser som är tillgängliga för alla anser atlallmänintresset bör väga tyngre. En begränsning av privat fritidsbebyggelseinom dessa områden förefaller därför motiverad. : anser att en fördjupad analys av de primärarekreationsområdena och deras naturgivna förutsättningar behövs innan enprioritering kan göras. Verket anser vidare att i ställel för att skapa en nystödform för rekreation kan samma mål uppnås genom atl tillföra verkets anläggningsslödökade medel. Länsstyrelseni : kan inte stödja att det framlagda förslagetläggs till grund för en samlad rekreationspolitisk bedömning. Förslaget börenligt mening omarbetas så alt tyngden läggs på närturism ochnärrekreation. Statliga prioriteringar bör i Prop.1983/84:145 49 första hand inriktas mot att söka utveckla attraktivaalternativ inom rimliga resavslånd från landets tätbefolkade delar. Denärbelägna områdena har goda resurser i frågan om boendeanläggningar ochgynnsamma förutsättningar för utveckling av lockande arrangemang ochaktiviteter. i : Rekrealionsberedningensöverväganden och förslag har gjorts utifrån elt riksperspektiv och gäller deprimära rekreationsområdena. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget anserlänsstyrelsen förslagen välmotiverade och ansluter sig till huvuddelen avdessa. i : Betänkandet frånrekreationsberedningen är bl a resullal av arbete i de kommuner ochlänsorgan som berörs av de 25 primära rekreationsområdena. harför sin del aktivt deltagit i arbetet med samtliga utvecklingsprogram som berörlänet. De statliga medel () som avsatts och fördelats till kommunernasprogramarbete har kompletterats med ungefär lika mycket kommunala och regionalaresurser. Sammanställningen av programarbetet är ambitiöst gjord och ger en godbild av förutsättningar och utvecklingsproblem inom samtliga primärarekreationsområden. Behovei av ytterligare statliga stödinsatser vidförverkligandet är kraftigt poängterat i de flesta utvecklingsprogrammen.Kommunerna har, trots beredningens riktlinjer om alt "nya statliga medelinte var att vänta", själva visat sig beredda all påla sig elt stortansvar i genomförandet. Beredningen betraktar finansiellt stöd till fortsaltutbyggnad inom de primära rekreationsområdena i huvudsak som en samhälleligkostnad. delar ej denna grundsyn utan menar alt sådana satsningarinom turism och rekreation som bygger på en genomtänkt rekreationspolitik ävenhar betydande positiva effekter vad gäller sysselsättning och därmed regionalpolitiskutveckling i berörda regioner. Inom flera politikområden erhålls sådana positivavärden att de mycket väl motsvarar de ekonomiska uppoffringar somstaten gör genom planering och investeringar mm inom denna samhällssektor. : Genom utvecklingsarbetet i deprimära rekreationsområdena, beredningens rapport och TUREK:s redovisning av hindersproblemalikenfinns tillräckligt underlag för ett beslut av statsmakterna både omrekreationspolitikens konkreta innehåll och om hur statens insatser på områdetskall organiseras. : har somframhållits åtskilliga utredningar genomförts kring frågor om turism ochrekreation. Med tanke på de begränsade möjligheter som finns till ökadeekonomiska insatser från staten på dessa områden vill förbundet ifrågasätta behovetav fortsatt utredningsarbete bl a i rekreationsberedningens regi. Begränsade statliga resurser bör i stället inriktas på attstimulera till bättre utnyttjande och utveckling av befintlig kapacitet och iförsta hand ske via konkreta insatser inom områdena marknadsföring ochproduktutveckling. 4 1983/84. 198,3/84:145 50 3 Hinder för meningsfull fritid : Kommittén vill prioritera aktiviteter med "lågt anläggningsberoende".Man hänvisar till naturvårdsverkels undersökning av tätortsbornas friluftsvanordär sade sig föredra ekonomiska satsningar på friluftsliv framför mertraditionella idrottsanläggningar. Verket anser delta vara en riktig principmen vill framhålla att anläggningar ibland är viktiga alt ändå få till stånd.För vissa former av handikapp ulgör de tex den enda möjligheten atl få fysiskrekreation. För många tonårsflickor är ridanläggningar en viktig tillgång påfritiden. Där den yttre miljön inle inbjuder till fysisk aktivitet kan en inomhusanläggningvara en lösning. Undantagen från principen kan alltså vara många. Verket villockså peka på att den nämnda undersökningen är och resultaten börses mot bakgrund av sextiotalets snabba utbyggnad av större idrottsanläggningaroch att den speciellt gäller större tätorter. Länsstyrelseni : Del hade varit värdefullt om en analys/undersökning hadegjorts vid elt par av de slora turistområdena i landet med avseende påvem/vilka som utnyttjar anläggningarna. Därigenom kunde man ha fått belystvem/vilka som i första hand har nytta av samhällets stöd. Man kunde texdärigenom bedöma i vilken utsträckning de prioriterade befolkningsgruppernagynnas av rekreationsberedningens prioritering av insatser i Qällområden somÅre eller badområden som norra . Enstrikt prioritering av stöd till dessa grupper skulle sannolikt tala för attstöd även bör kunna utgå till exempelvis skidbackar i . Många flerkronobergska skolungdomar skulle kunna ägna sig åt utförsåkning på skidor undervinlersportlovel om exempelvis backarna öxbergel och Ha-naslöv kunde erhållastatligt slöd till liftar och snökanoner. Ett stöd till uppförande avvandrarhem och andra prisbilliga övernattningsställen i "Glasriket"tillsammans med rejäla rabatter på tågbiljetter och med tågen samordnadbusstrafik skulle sannolikt medföra atl många billösa stockholmare,göteborgare och malmöbor skulle la sig en tur till "Glasriket". Deltaär elt par exempel på åtgärder som med små insatser från statens sida verksamtskulle öka de prioriterade gruppernas möjlighet till semesterresor och enaktiv frilid. Sverigesturistråd:- ställer sig avvisande till tanken all subventionerasemester för olika grupper. Erfarenheterna härav är alt detta stöd inle når deavsedda målgrupperna och i övrigt skapar svårigheter vid försäljning ochmarknadsföring. : Styrelsen vill starkt ifrågasätta om de föreslagna åtgärdernai nämnvärd grad kommer att bredda resmöjligheterna. De grupper som enligt TUREKhar svårt atl utnyttja fritiden är bl a barnfa- Prop.1983/84:145 51 miljer och kvinnorna. För barnfamiljerna är del främstekonomiska hinder och för kvinnorna bristen på jämställdhet. Dessa hinder lösesinte genom stöd till anläggningar, ulan genom familjepolitiska åtgärder ochgenom opinionsbildning för en attitydförändring. : TUREK:s bedömning är vidare atl ickemateriella (psykologiska och sociala) hinder har underskattats. Enligtförbundsstyrelsen bör därför samhällets organ för marknadsföring, Sverigesturistråd samt regionala och lokala turislorgan, utforma sina insatser så atteftersatta grupper bättre kan nås. 1 detla arbete bör det engagemang ochintresse för nya lösningar som finns inom olika intresseorganisationer, texfackföreningsrörelsen, kooperationen mfl tas till vara och utvecklas. : har en målsättning,organisation, kunskaper och verksamhet för atl kunna åla sig ett ökal ansvarför människors friluftsliv. Gränssältande är framför allt de ekonomiskaresurserna. Ställs sådana till förfogande är berett åta sigökade uppgifter även inom skolans och barnomsorgens områden. Ingen grupp i samhället behöver ställas utanför deaktiviteter som anordnar. Alla bör kunna komma i åtnjutandeav en verksamhet med speciellt stark inriktning mot att skapa naturkänsla ochförståelse för sammanhangen i naturen och vårt beroende av den. är alltså en organisation som redanarbetar enligt de intentioner som utredningen redovisar men som är beredd tillökade insatser enligt mottot: Friluftsliv år alla - året runt. Folkets husföreningarnas riksorganisation: Folkelshusföreningarnaborde tillsammans med andra folkrörelsers lokala organisationer bättre kunnautnyttjas som ett fördelningspolitiskl instrument och även kunna medverka tillatt en del hinder undanröjdes. De flesta invånarna i de ovannämnda områdena haranknytning till folketshusföreningen eller till någon av dessmedlemsorganisationer. De kan således nås med direktinformation från folketshusföreningen.Genom de skilda föreningsaktiviteterna inom området känner man varandra rättväl. På så vis kan man lättare ta gemensamma initiativ och lättare kännamotivation för gemensamma aktiviteter. Genom den delaktighet som upplevs inom folketshusföreningenoch genom det självbestämmande den utövar, stimuleras också motivationen fördellagande. Mot denna bakgrund anser FHR att de enskilda folkelshusföreningarnases som en resurs när det gäller att utveckla en aktiv rekreationspolitik. Glesbygdsdelegalionen: Delegationen anser atl folkrörelsernaär en viktig resurs när det gäller atl iilveckla alternativ till den storskaligaturismen. Folkrörelserna har en genuin kunskap om behoven av rekreation och kangenom sina administrativa och organisatoriska erfarenheter aktivt medverkatill en utveckling av alternativa turisminsatser. En intressant utvecklingsmöjlighethar bl.a. aktualiserats av Folkels Hus föreningarnas riksorganisation. Där serman stora utvecklingsmöjligheter i ett samarbete mel- 1983/84:145 52 lanföreningar i tätorter och i glesbygdsområden. De kunskaper som föreningarna itätorterna har av skilda rekreationsbehov skulle systematiskt kunna utvecklas serie arrangemang som bl.a. lokala Folkets Hus föreningar i glesbygdsområdenskulle stå som värd för. Ettökal engagemang genom folkrörelserna skulle således kunna utveckla nyaalternativ till den turism som finns etablerad. Delegationen anser attsystematiska försök i detta avseende bör genomföras med slöd av rekreationsberedningen. Skolöverstyrelsen:SÖ anser all integrering av barn med funktionshinder i det reguljära utbudet avfriluftsaktiviteter bör eftersträvas. En ökad möjlighet till detta blireffekten om man ger kunskaper om handikappade barns möjligheter ochbegränsningar till de organisationer och personer som arbetar med att aktiverabarn och ungdom inom skilda friluftsaktiviteter. Kunskaper och erfarenheter omhur man anpassar aktiviteter till de handikappades möjligheter måsle spridas. tillstyrker utredningens förslag alt friluftsanläggningar somhar "handikappvänlig" terräng och som har anslutning till kolleklivatransportmedel i större utsträckning än görs tillgängliga förrörelsehindrade. : 1 syfte att nå det rekreationspolitiska målet atl skapa rekrealionsresurserför alla kan det i vissa fall vara lämpligt all slaten, tex genom stöd tillpilotprojekt stimulerar utveckling av idéer vars genomförande normaltbetraktas som kommunala angelägenheter. Det kan tex gälla anläggningar för attförbättra handikappades möjligheter till rekreation. Staienshandikappråd: På de fyra områden som utredningen föreslår förbättringar skeråtgärder . Vi vill liksom utredningen understryka alt denutvecklingen måste fortsätta och vidgas för att skapa grundförutsättningar förhandikappades fritidsaktiviteter. Några faktorer som fortfarande försvårarhandikappades möjligheter till friluftsliv är otillgängliga allmännafärdmedel, både i tätortstrafik och glesbygdslrafik. Många handikappade harbehov av kollektiva färdmedel som är anpassade. Led-sagarverksamheten försynskadade måste byggas ut i många kommuner. Det finns dock mångahandikappgrupper som behöver praktisk hjälp av annat slag, till exempel hjälpvid förflyttning, toalettbesök och måltider. mister mångamänniskor med funktionsnedsättningar den personliga service de har annars,därför all hemljänstpersonalen har semester. Främst rörelsehindrade har svårtatt delta i friluftsaktiviteter . Därför är del extra viktigt atl sommaraktivileternablir tillgängliga. Del är inle acceptabelt att vistelse på långvård är det endasemesterallerna-tivet för en del människor med funktionsnedsättningar. Prop.1983/84:145 53 i : I utredningen redovisas enmetod för central förmedling av bäddar och stugor. Redan nu finns olikaregionala och lokala organ som förmedlar nämnda tjänster. Det kan för den skullifrågasättas om en central organisation löser dessa uppgifter bättre. i : Om den föreslagna aktivasamhälleliga förmedlingsverksamheten skall genomföras i börverksamheten föriäggas till Turistråd. i : Med hänvisning tillVärmlands goda turistförutsättningar och den bredvillighel som mångafolkrörelser visat att medverka i olika försöksverksamheter bör enligtlänsstyrelsens mening den experimentinriktade studie som TUREK föreslår "isyfte att utveckla metoder som kan bidra till bättre information och motivationhos de grupper som är särskilt vikliga att nå" kunna genomföras iVärmland. Sådana experimentinriktade studier bör med fördel kunna kombinerasmed försöksverksamhet med en aktiv samhällelig förmedlingsverksamhet av stugoroch bäddar där de mest behövande och minst resursslarka grupperna särskiltuppmärksammas. i : är däremotmycket tveksam till den modell till samhällelig förmedlingsverksamhet som TUREKföreslår. Direkta kontakter mellan organisationer och turistföretag bör varaett myckel effektivare och smidigare sätt att uppnå samma resultat. i : Elt konkret förslag som TUREKredovisar som exempel på samhällsstöd med social inriktning är tanken med samhällsförmedladeuthyrningsbäddar. anser att förslaget bör prövas. Förslaget harförutsättningar att få en dubbelriktad effekt, dvs. bättre beläggning ochsäsongsutjämning vid turistanläggningarna ifråga och nedsatt bäddpris för deresurssvaga grupper som förmedlingen vänder sig till. Förslaget innebär ocksåalt en del psykologiska och sociala hinder för vissa grupper kan överbryggas. Transportrådei:Under 1980-talet kommer kollektiva färdmedel att bli tillgängliga för mångahandikappade i större omfattning än genom att tekniska förbättringarav fordonen utförs till följd av de föreskrifter som TPR meddelat. TPR vill härframhålla att det är viktigt atl se hela transportkedjan i ett sammanhang. Enanpassning av inte bara färdmedel utan även terminaler bör därför så snartmöjligt komma till stånd. TPR har därför hemställt till regeringenom bemyndigande om atl i samråd med statens planverk, ,, luftfartsverket, , , företrädareför landsting och kommuner samt med företrädare för handikappade utarbetaföreskrifter för terminalers handikappanpassning saml bestämma vid vilkentidpunkt anpassningen skall vara slutförd. turistråd: Enligt bedömning finns kapacitet inom boende- och transportsektorn och i fråga om aktiviteter somväl bör 1983/84:145 54 kunnatillgodose behovet av semester för alla svenskar. Såväl pris- och innehållsmässigtfinns förutsättningar alt få fram ett utbud som bör kunna tillfredsställa deflesta önskemål. Detta till trots kan konslaleras att mänga människor avekonomiska och andra skäl inte anser sig kunna semestra. Detär angeläget alt vidtaga åtgärder för all förbättra förutsättningarna för dessagrupper. Del bör enligt ske med insatser av två olika slag: Ettåtgärdsprogram berör dessa gruppers situation i ett vidare perspektiv. Detgäller i stort den ekonomiska situationen, möjligheterna att disponera tid förfriluftsliv och semester saml information och stimulans till ett aktivtfriluftsliv. Dessa åtgärder förutsätter generella politiska åtgärder och liggerutanför ramen för verksamhet. Ettandra ätgärdsprogram bör enligt inriktas på att utnyttja de goda förutsättningarna alt utveckla ett bra semeslerutbud och på så sätlunderlätta för de aktuella grupperna. Ett led i det programmet är att ytteriigareförbättra kunskapen om de semesterönskemål som dessa grupper har. En sådananalys bör göras regelbundet för att upprätthålla kunskapen om behov hos gruppervars preferenser man inte kan få del av genom alt följa traditionell efterfrågeutveckling. Underen treårsperiod bör med denna kunskap som bas satsas pä produktutveckling. Medde kombinationer som är möjliga inom boende, transporter och aktiviteterfinns goda förutsättningar att få fram intressanta erbjudanden såväl i frågaom innehåll som pris. Arbetet kan med fördel drivas lokall-regionall i närasamverkan mellan näring och olika intresseorganisationer. kan åtasig att stimulera och stödja denna typ av projekt, förutsatt att erforderligaresurser ställs till förfogande. Till projekten bör knytas speciellainformationsinsatser för att nå de berörda grupperna. Sannolikt kan massmedia,olika organisationerns medlemsskrifter mfl stimuleras till extraordinärainsatser för atl presentera sådana nya semesteraUernativ. Skulle det visa sigall organiserad upphandling kan underlätta introduktionen av dettasemesterutbud är berett atl påla sig en sådan roll. (): Del är inte funktions-nedsätlningen i sig som är hinderutan bristerna i samhällsmiljön och service. Därmed har utredningen missatflera vikliga aspekter. Detdatasystem för information som utvecklas av turistråd kan rättutformat förbättra handikappades möjligheter alt planera semestern. Turistrådetbör dessutom få i uppdrag att informera om billiga semesteralternativ i TV. Enuppsökande verksamhet och samhällelig förmedlingsverksamhet bör tillämpas ocksåför handikappade. Prop.1983/84:145 ' * 55 (): DHR anför att del ärangeläget att förbättra tillgängligheten i befintliga områden och anläggningar och planera noga sä att de kan utnyttjas avalla att friluftsanläggningar planeras enligt paragraf 42 a i byggnadsstadganatt del utgår ett utbyggt ekonomiskt samhällsstöd till DHR:s hotell- och rekreationsanläggningar att det finns ell uttalat behov avrekreationsmöjligheler i bostadsområdenas närhet. : Enligt vår mening sådrabbas inte bara den handikappade av begränsningar utan hela familjen fårbegränsa sin semester och rekreation med hänsyn till den handikappade. Dettabör med tämligen enkla metoder vara möjligl att bygga bort. läns landsting: ser positivt päförslaget alt prioritera barnfamiljer vid uthyrning av stugbyar ochfritidshus. Prioriteringen borde dock främst sältas in i marknadsföringsskedelså att barnfamiljerna fick bättre underlag för sin semesterplanering ochdärigenom bokade tidigare. : Om synskadade ska kunna delta i friluftsaktivitetermåste ansvariga för fritidsverksamheten ta ansvar också för synskadade. Med enstörre personaltäthet på fritidsanläggningarna skulle t. ex. handikappade kunnafå den hjälp som behövs för all kunna delta. Kollektivtrafiken måste förutom rabatlsystem också satsapå att ha en turtäthet och målpunkter som gör den så likvärdig med privatbilensom möjligt. Riksförbundei mot Astma-Allergi: Vi ser den bristandetillgängligheten som det absolut största hindret. Så länge del inte finnsmöjlighet att kunna använda buss, taxi, flyg, tåg eller båt utan att riskeraatt utsättas för allergiframkallande eller reaktionsullösande ämnen, så längeär inte heller de allmänna kommunikationsmedlen tillgängliga förastmatiker-allergiker.