prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Fr. o. m. den får komvuxi princip omfatta hela gymnasieskolans program. Antalet kommuner som anordnar komvux har ökat som komvux existerat. /81 var enligt uppgift från SÖ komvuxanordnad i 278 primärkommuner och 19 landstingskommuner. fanns detsammanlagt 86 särskilda skolenheter för vuxenutbildning i 73 kommuner. Prop.1983/84:169 79 Antalet elever och kursdeltagare har ökat kraftigt. Enligtsenast tillgängliga siffror frän () omfattadekomvux ca 162000 elever eller ca 320000 kursdeltagare. Även antalet undervisningstimmar i komvux har ökat.Antalet undervisningstimmar för gymnasieskolkurser har sedan budgetåret1971/72 fått öka med ärligen och /79 inte alls.Inte heller antalet grundskoltimmar har fr.o.m. /81 fått öka.För grundskolkurser beräknades för /82 ,för gymnasieskolkurser i teoretiska ämnen och förgymnasieskolkurser i yrkesinriktade ämnen . svarade dagkurser för av deltagarna igrundskolkurser, av deltagarna i gymnasieskolkurser motsvarande tvåårigateoretiska linjer i gymnasieskolan och av deltagarna i kurser motsvarandetre- och fyraåriga linjer i gymnasieskolan. Endast en tredjedel av deltagarna iyrkesinriktade kurser läste pä . Verksamheten inom komvux regleras av förordningen omkommunal och statlig vuxenutbildning (SFS 1971:424). Till förordningen utfärdarSÖ föreskrifter och allmänna råd som publiceras i . Desenaste finns samlade i SÖ-FS 1981:37. Föreskrifter om lärartjänster finns iförordningen om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun (SFS 1975:337). Kommittén gör i kapitel 2 en sammanfattning av nuvarandebestämmelser för komvux. Erfarenheter av komvux (kapitel 3) Genom att sammanställa material från SCB och SÖ och medhjälp av kommitténs översikt över FoU som berör komvux och resultat från kommitténsenkätundersökning redovisar kommittén hur komvux fungerat i några olikaavseenden. att många kommuner gjort särskilda insatser för attrekrytera korttidsutbildade; invandrare och handikappade, att andelenkorttidsutbildade i grundskolkurser ökat något under senare , att de studerande i komvux i olikaavseenden är resursstarkare än genomsnittsbefolkningen, att avdeltagarna i komvux är invandrare, att invandrarna har stora problem på grundav dåliga kunskaper i svenska och otillräckliga kunskaper i det ämne de studerar, attkurserna i komvux blivit betydligt mer heterogena, att det fortfarande för stora gruppervuxna finns många både yttre och psykologiska hinder för att delta i komvux. Prop.1983/84:169 80 att kvinnorna utgör av eleverna i komvux, attmedianåldern för elever i grundskolkurser höjts något under slutet av , att medianåldern för elever igymnasieskolkurser sjunkit. En stor majoritet av deltagarna i komvux () anseratt undervisningen fungerar mycket bra, säger sig trivas och har inga förslagtill ändringar. Detta gäller studerande som fullföljt eller fortfarande finnskvar i utbildningen. Ett problem utgör studieavbrotten. Enligt SCB avbryter igenomsnitt av deltagarna per termin sina studier i komvux. För kursersom pågår längre än en termin tillkommer avbrott mellan terminerna.Sammanhållna kurser och yrkesinriktad utbildning uppvisar betydligtlägre avbrottsfrekvens än kvällskurser i allmänna ämnen. Kommitténs FoU-översikt ger en nyanserad och ganskakomplicerad bild av avbroltsorsaker. Studieavbrott beror ofta på en radsamverkande faktorer både i den studerandes arbets- och familjesituation och istudiesituationen. Antalet studieavbrott bör kunna begränsas bl. - bättreinformation om studierna i komvux, - långsammarestudietakt, särskilt i början. - bättreanpassning av innehåll och arbetsformer till deltagarnas behov ochförutsättningar, - bättre kontaktmellan lärare och kursdeltagare och mellan kursdeltagarna, - trygghet istudiesituationen. Kommittén konstaterar att undervisningen ökatkraftigt särskilt i grundskolkurser ochkurser motsvarande tvååriga teoretiska linjer. Denna tendens tycks emellertidha brutits på grund av bristen på lokaler och utrustningoch svårigheter att få utbildningsbidrag och särskilt vuxenstudiestöd förutbildning inom komvux. Flertalet studerande i komvux har som mål att skaffa sigkompetens i enstaka ämnen bl. a. för behörighet för fortsatta studier. Av dedagstuderande avser dock att skaffa sig fullständig grundskolkompetenseller gymnasieskolkompetens. har i komvux per årutfärdals ca 3000 slutbetyg och ca 1 400 avgångsbetyg motsvarande tvåårigteoretisk linje och ca I 600 avgångsbetyg motsvarande tre- och fyraårig lirijei gymnasieskolan. Många använder sina avgångsbetyg till att söka inträde tillhögskolan. I SÖ:s petila, i skrivelser till regeringen och tillkomvux-utredningen och vid uppvaktningar har påtalats en del problem i komvuxoch framförts följande önskemål: - Antaletundervisningstimmar för gymnasieskolkurser bör få öka med . - Timtalet iolika ämnen bör få ökas utöver det i timplanerna angivna. Prop.1983/84:169 " 81 - För att invandrarna skall klarasina studier krävs dels bättre kunskaper i svenska, dels undervisning päinvandrarspråk. - Det krävs en bättre regionalsamordning mellan olika kommuner och en samplanering mellan komvux och AMU. - Resurserna för syo och kurativainsatser i komvux måste ökas. - De administrativa resursernaför yrkesinriktad utbildning behöver utökas. - Brislen på lokaler ochutrustning särskilt för yrkesinriktad utbildning behöver lösas. - Inbyggd utbildning bör fåanordnas även i komvux. - Det finns vissa problem i frågaom gränsdragningen mellan komvux och folkhögskolan, särskilt de s. k.dagfolkhögskolorna, och mellan komvux och högskolan. - Det sker en viss överströmningtill komvux av elever från gymnasieskolan av betygstaktiska skäl. Den regionala obalansen ifråga om förbrukningen av undervisningstimmar i komvux har påtalats i mångasammanhang. Kommittén har jämfört förbrukningen av undervisningstimmar iförhållande till antalet invånare i olika kommuntyper under budgetåren 1973/74och 1980/81. Kommittén konstaterar att en betydande utjämning skett. I fråga omförbrukningen av undervisningstimmar för grundskolkurser per' 1 000 invånarefinns det knappast några skillnader mellan olika kommuntyper. I fråga om den sammanlagdaförbrukningen av både grundskol- och gymnasieskollimmar finns del fortfarandevissa skillnader mellan kommuner med mer än 30000 invånare och kommuner medfärre än 30000 invånare. Glesbygdskommuner som kan tillämpa bestämmelser omlägre antal deltagare för att fä starta kurser tycks dock vara gynnade. Enligt SÖ:s uppföljning avverksamheten i komvux är den stora majoriteten av kursdeltagarna mycketpositiv till utbildningen. Utöver kunskaper och betyg har deltagarna fått ökatsjälvförtroende och intresse för fortsatt utbildning. Men skolledare, lärareoch kursdeltagare pekar ocksä på en del problem - svårigheter i små ochmedelstora kommuner att starta kurser på grund av för få sökande, - brist på lokaler ochutrustning, - dålig vuxenanpassning av undervisningen, - behov av lärarfortbildning ivuxenpedagogik, - för lågt timtal i vissa ämnen, - alltför lärardomineradearbetsformer, - den lokala skolstyrelsensintresse varierar. 6 1983/84. 1983/84:169 82 Det stora flertalet kursdeltagare i komvux ger även enligtkommitténs FoU-översikt ett mycket positivt omdöme om undervisningen i komvuxbåde i fråga om dess kompetensgivande sida och personlighetsutveckling. Menganska många kursdeltagare efterlyser - en aktivareelevroll, - bättreanpassning av innehåll och arbetsformer till olika individer, - långsammaresludielakt, bättre samarbete och större trygghet i undervisningssituationen. I FoU-översikten ställs frägan i vilken utsträckningkomvux med nuvarande utformning och resurser är anpassad alt möta en ökadandel resurssvaga och möjliggöra för dem att fullfölja utbildningen. Kommittén redovisar tre uppföljningsundersökningar avelever i komvux. En stor majoritet av kursdeltagarna i grundskolkurser ochteoretiska gymnasieskolkurser i 1974-1978 anser sig ha fått sinaslu-diemål uppfyllda genom studierna i komvux. Drygt hälften fortsatte tillandra studier och många har fått arbete. I undersökningen konstateras att resultatetav de kortutbildade deltagarnas vuxensludier har visat sig vara mycket gottsåväl vad gäller personlighetsutvecklande faktorer som studieresultat i formav betyg. I kapitlet redovisas också en undersökning 1980 avsamtliga elever vid vuxengymnasier som 1973 och 1974 tog fullständiggrundskol-eller gymnasieskolkompetens. Denna uppföljningsstudie har visat att komvux fungerat mycket bra som grund för vidare utbildning ( fortsatte att studera), att en tredjedel har fått arbetepå grund av komvux-studierna, att många har kunnat avancera i sitt arbete pågrund av studierna (ca ), att anser sig klara sina arbetsuppgifterbättre, att av kvinnorna har kommit in på arbetsmarknadenoch många arbetslösa har fått nytt arbete. SCB har undersökt sysselsättning hos elever i komvux bådeföre och efter studierna. I fråga om elever i yrkesinriktad utbildningkonstaterar en viss förskjutning mot yrken med krav pä högre/längreutbildning. Av dem som före studierna var hemarbetande eller studerande har omkringhälften fått arbete efter komvux-studierna. 1 SCB:s uppföljning av dem som studerade ämnen motsvarandetre- och fyraåriga linjer konstateras en ännu större yrkesrörlighet. Ca 37%fortsatte sina studier vid högskolan efter komvux. I kapitlet konstateras slutligen att dessauppföljningsundersökningar omfattat endast dem som avslutat sina studier i komvuxoch dem som fortfarande studerade och ger bl. a. därför en mycket positiv bildav undervisningen i komvux. Vid en bedömning av komvux måluppfyllelse måsteman emellertid också beakta all ganska många avbryter sina studier och att 1983/84:169 83 komvux inte i tillräcklig utsträckning lyckats rekryteraprioriterade målgrupper. Det finns en målkonflikt i att komvux skall rekryterakorttidsutbildade vuxna och med begränsade resurer för undervisning ochelevvård uppfylla högt ställda krav pä kunskaper, färdigheter ochpersonlighetsutveckling. Grundvux tillkomst, utveckling och nuvarande verksamhet(kapitel 4) Grundutbildning för vuxna (grundvux) startade i sinnuvarande form . Grundvux syfte är enligt förordningen omgrundutbildning för vuxna (SFS 1977:537): 1. all förmedlakunskaper och färdigheter som är oundgängliga för den enskilde i samhället ochsom kan utgöra grund för yrkesutövning och vidareutbildning samt 2. att utveckla destuderandes förmåga att kritiskt undersöka sin egen situation i det omgivandesamhället och stimulera dem till att medverka i samhällets utveckling. Grundvux vänder sig till både invandrare och svenskar. Denomfattar grundläggande utbildning i läsning, skrivning och matematik pä en nivåsom motsvarar högst årskurs 6 i . Samhälls- och naturorienterandemoment skall ingå i undervisningen. Undervisningen bör för invandrare helteller delvis anordnas pä hemspråket om den studerande önskar det. Verksamheten inom grundvux regleras av förordningen omgrundutbildning för vuxna till vilken SÖ utfärdat föreskrifter och allmännaråd (SÖ-FS 1981:19). Varje kommun är skyldig att sörja för att grundvuxanordnas för den som behöver det och att information om grundvux sprids.Grundvux skall organisatoriskt knytas till komvux om inte särskilda skälföranleder annat. Skolpoäng beräknas för grundvux på samma sätt som för komvux.Grundvux har inga egna lärartjänster, ulan undervisningen i grundvux får ingå itjänst som lärare vid och i tjänst som lärare vid skolväsendel ikommun. Åven limlärare får anställas. Svensktalande har rätt att tas in i grundvux om deraskunskaper i läsning, skrivning eller matematik bedöms ligga under medelnivånför elever som har gått igenom årskurs 4 i . Icke svensktalande har rätt att tas in i grundvux om de inte kan läsa och skriva på sitthemspråk eller har kortare utbildning än vad som motsvarar fyra årsheltidsstudier i eller saknar motsvarande kunskaper i läsning,skrivning eller matematik. Lägsta ålder för intagning är . För undervisningen i grundvux gäller f. n. läroplan förgrundskolan i tillämpliga delar och fr.o.m. /83 läroplan för komvux(Lvux 82). Statsbidrag för undervisningen i grundvux utgår för sjutimmar för varje elev upp t. o. m. fyra elever och för fyra timmarper vecka Prop.1983/84:169 84 förvarje elev därutöver beräknat pä av redovisningsåret. Inom den ramsom därigenom erhålls har kommunerna frihet att organisera undervisningsgruppersaml besluta om hur undervisningsresursen skall fördelas, hur mänga timmar pervecka och under hur många veckor undervisningen skall ske. Förgrundvux finns ett schablontillägg för information, uppsökande verksamhet,studiehandledning, studie- och yrkesorientering, studiebesök, kurativainsatser, tolkning och stödundervisning. Schablontilläggel utgör av antaletlektioner multiplicerat med timarvodet enligt BT 12:0. Dessutom kan statsbidragutgå till tekniska stödåtgärder för handikappade efter särskild ansökan frånkommun. Tilldeltagarna i grundvux utgår timersättning för högst 28 lektioner ochtotalt högst för 1 120 lektioner eller om särskilda skäl föreligger förytterligre 1 100 lektioner. Antaletkommuner som anordnar grundvux har ökat snabbt och uppgick till243. Såväl antalet deltagare som antalet undervisningstimmar har mer äntredubblats . fanns i grundvux 8 042 deltagareav vilka 5 394 var invandrare och 2 648 var svenskar. Antalet svenskar har underde ökat snabbare än antalet invandrare. Assyrier/syrianer utgjordei den största gruppen bland invandrarna. De största språkgruppernavar turkiska, finska, grekiska och spanska. Detio största grundvux-kommunerna hade sammanlagt av antalet deltagare igrundvux. Andelen enskild undervisning har minskat och gruppernahar blivit större. var det genomsnittliga antalet deltagare pergrupp i hela landet 3,1, Erfarenheterav grundvux (kapitel 5) Inledningsviskonstateras att både antalet deltagare och antalet undervisningstimmar igrundvux ökat mycket kraftigt , SÖ har ärligen följt uppverksamheten genom statistiksammanställning, enkäter till skolledare, lärareoch deltagare samt genom korltidsförordnade gymnasieinspeklörer. Även någraFoU-projekl har behandlat grundvux. Skolledareoch lärare önskar förbättringar inom bl, a, följande områden: - resurser till ändamålsenligalokaler, - lärartjänster, lärarutbildningoch fortbildning, - läromedel både pä svenska ochinvandrarspråk och i svenska som främmande språk, - ändrade intagningsbestämmelserså att sökande som inte uppnått nivån för årskurs 6 i läsning, skrivning ellermatematik kan tas in, - utbyggd undervisning påinvandrarspråk och samarbete mellan lärare som undervisar på svenska ochhemspråkslärare, - bättre resurser för syo,kurativa insatser, hälsokontroll och barntillsyn. 1983/84:169 85 Dellagarna önskar förbättringar på bl. a. följandeområden: - merundervisning pä invandrarspråk och bättre läromedel, - fler timmar medtimersättning och bättre villkor för limersättning, SÖ framhöll i en skrivelse till regeringen ()bl. a. följande behov: - särskildalärartjänster för grundvux och särskild lärarutbildning för grundvux-lärare,även för lärare som kan undervisa pä invandrarspråk, - intagningsreglernabör ändras sä att den som saknar kunskaper och färdigheter i alt läsa, skrivaeller räkna motsvarande årskurs 6 i får tas in, - särskildaläromedel för grundvux, - hyresbidragtill lokaler för grundvux, - höjning avschablontilläggel från till ; även kostnader för barnfillsyn bör i vissafall få bestridas ur schablontillägget, - höjning avantalet undervisningstimmar för vilka timersättning kan utgå till 3000 fördeltagare som inte har latinskt alfabete. I SÖ:s föreskrifter om grundvux 1981 (SÖ-FS 1981:19) harförändringar gjorts i förhållande till tidigare utfärdade anvisningar bl. a. påföljande områden: - Vuxna psykisktutvecklingsstörda tillhör inte målgruppen för grundvux. Om de inte får annanutbildning har dock kommunen skyldighet alt la in dem i grundvux underförutsättning att de kan tillgodogöra sig undervisningen. - Om det rådertveksamhet om en sökandes behörighet för grundvux med hänsyn till tidigare kunskaperoch färdigheter, bör vederbörande tas in på prov. - Undervisningeni all läsa och skriva skall om möjligt och om deltagaren önskar det ges påhemspråket och kombineras med undervisning i alt läsa och skriva på svenska. - Syon spelar enviktig roll och bör fä ett ökat utrymme. - Vid planeringenav grundvux bör särskilt uppmärksammas att antalet undervisningslimmar inte börvara fler än att deltagaren har möjlighet att tillgodogöra sigundervisningen. Undervisningen skall företrädesvis ges i grupp och för vissagrupper spridas på fler än under läsåret. I SÖ-FS 1981:20 betonas att det inte finnsnågon idealisk lärarutbildning för grundvux. Det kan därför vara lämpligt medlärariag bestående av flera olika lärarkategorier. Vid tillsättning avlärartjänster bör även andra faktorer än formella meriter beaktas, t. ex.erfarenheter av invandrar- och vuxenundervisning. I SÖ:s uppföljning av verksamheten inom grundvux redovisasockså studieavbrott och orsakerna till studieavbrott enligt läraresuppfattning. avbröt 297 deltagare utbildningen (av samtliga 2658deltagare). 1983/84:169 86 Enligt rapporten var de viktigaste orsakerna fillstudieavbrott - sjukdom ellergraviditet () - ekonomiska skäl() - fått arbete() - flyttal () - sociala problemeller familjeproblem (). Enligt SÖ:s uppföljning är studieavbrotten inte alltiddefinitiva. Det krävs emellertid ofta särskilda insatser för alt avbrytarnaskall återuppta studierna. En del deltagare avbryter grundvux för att övergåtill annan utbildning, främst AMU. Del framgår inte i vilken utslräckingavbrott beror på faktorer i själva undervisningssituationen. Enligt SÖ:s ärliga undersökningar av grundvux tycksinformationen om grundvux välla särskilda problem, eftersom man sällan kan nåmålgruppen med skriftlig information. De mest anlitade informationskanalernahar därför varit arbetsförmedling, socialbyrå, fackliga organisafioner,SSA-räd, vuxenutbildningsråd och studieförbund. Särskilt stor genomslagskrafthade ett par informationsprogram som Utbildningsradion gjorde om vuxna med läs-och skrivsvårigheter. Många lokalradiostationer följde upp dessa program medegna sändningar. Genom den telefonsluss som upprättades i anslutning tillprogrammen kom många vuxna med läs- och skrivproblem i kontakt med grundvux. En del kommuner har haft problem med att ordna lokaler ochbarntillsyn och har därför sett sig tvingade att begränsa sin information,eftersom man haft kö till utbildningen. Kommittén redovisar slutligen stora behov av insatser bl.a. inom följande områden av grundvux för att möjliggöra för mänga attfullfölja studierna: - elevvård ochkuraliva insatser, - syo ocharbetslivsförberedande inslag, - studiebesök föralt särskilt invandrarna skall få kontakt med det svenska samhället ocharbetslivet, - tolkningsärskilt i fråga om de samhälls- och naturorienterande momenten, - stödundervisning,särskilt för deltagare som tvingas vara frånvarande från lektioner. För dessa olika insatser kan schablontillägget användas. Detvisar sig emellertid i många kommuner otillräckligt pä grund av de storabehoven. Framtida behov av kompetensgivande och yrkesinriktadutbildning för vuxna (kapitel 6) Inledningsvis definieras utbildningsbehov och refererasnågra undersökningar av utbildningsbehov. Kommittén redovisar i kapitlet debedömningar som långtidsutredning- Prop.1983/84:169 87 en,sysselsällningsutredningen och sekretariatet för framtidsstudier gör omnäringslivets utveckling och förändringar på arbetsmarknaden och de krav påfortbildning, vidareutbildning och i vissa fall omskolning för nyaarbetsuppgifter som denna utveckling medför. Enligt den bedömning som bl. a.data- och eleklronikkommitlén och dataeffektutredningen gör kräver den snabbautvecklingen inom elektronik och datateknik att företagen tillförs ny kunskapinom dessa områden genom fortbildning och vidareutbildning av de anställda.Utbildningsinsatser är nödvändiga på alla nivåer om företagen skall kunna följamed i utvecklingen och om de anställda skall kunna behälla sina arbeten. Ikapitlet refereras kortfattat de bedömningar, som några utredningar påutbildningsområdet gör om framtida utbildningsbehov, bl. a. utredningen omföretagsutbildning och gymnasieulredningen. Kommittén redovisar ocksådiskussionen om återkommande utbildning och livslångt lärande. De motiv somanges för att organisera utbildningen i form av återkommande utbildning ärframför allt följande: - På grund av de snabbaförändringarna i samhället måste varje människa vid återkommande tillfällen kompletterasin tidigare utbildning. - Det är nödvändigt att utjämnautbildningsklyftor mellan individer och grupper såväl inom som mellangenerationerna. - Med utbildning följer ocksäofta andra former av välfärd. Det måste därför finnas återkommande möjlighetertill utbildning. Med livslångt lärandeavses både organiserad undervisning och informell mera slumpartadvardagsinlärning. Det livslänga lärandet kräver alt samhället tillhandahållerlätt tillgänglig utbildning i mänga former och medett varierat innehåll och att individen har tillräckliga basfärdigheter för allkunna tillägna sig ny kunskap. Inomett UNESCO-projekt har utarbetats kriterier för vad som är gynnsamt förutvecklingan av det livslånga lärandet. och har använt dessa kriterier för analys av läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan, kursplanerna i några ämnen och målen förkomvux. De konstaterar att läroplanerna, kursplanerna och målen för komvuxmycket väl motsvarar de krav som ställts upp som gynnsamma för utvecklingen avlivslångt lärande. Däremot tyder undersökningar på att undervisningensgenomförande i komvux i mindre utsträckning främjar utvecklingen av livslängtlärande. Ikapitlet redovisas några synpunkter av fyra forskare i anslutning tillåterkommande utbildning. Magnus.Söderström anser att personalutvecklingen iarbetslivet bör fylla bl. a. följande funktioner: - utveckla basfärdigheter hosindividen, - anpassa individen till miljö,teknik, normer och förändringar i arbetsprocessen, - ge individen förutsättningaratt påverka förändringsprocessen. Prop.1983/84:169 88 Personalutvecklingenbör enligt ha både en verksamhetsre-laterad funktion, en allmänvuxenutbildningsfunktion och en arbetsmark-nadspolitisk funktion. Särskiltframhålls personalutvecklingens roll som förändringsinstrument. Det krävs enklarare rollfördelning mellan arbetslivet och övrig vuxenutbildning, ochpersonalutvecklingen bör kunna spela en större roll än . ochMauritz konstaterar bl. a. att vardagsinlärningen utgör den kvantitativtoch känslomässigt största kunskapsgenererandeprocessen i en människas liv, att arbetet för många människor är den endautbildningsform som har någon praktisk betydelse,att arbetet är en av de inlärningssituationer som mest aktivt tillför och utvecklar nya kunskaper,alt en kunskapsutveckling integrerad i arbetslivet har en rad pedagogiskafördelar. Detbehövs fortsatt forskning kring utvecklande av positiv vardagsinlärning iarbetslivet. anser attdet finns risk för att ett system med återkommande utbildning ökarutbildningsklyftorna, eftersom de utbildningsmäs-sigt gynnade ständigt uppleverbehov av ny kunskap. Det krävs en nära samordning mellan arbetslivetsorganisation, utbildningspoliliska insatser, utbildningsorganisation ochstudiestödsformer för att ett system med återkommande utbildning skall kunnautjämna utbildningsskillnader. Kommittén konstaterar attännu kommer en stor andel av den vuxna befolkningen att ha en kortareformell utbildning än . Dessutom lämnar många ungdomar utanfullständig grundskolkompetens eller med dåliga kunskaper. Därtill kommermånga invandrare med kort utbildning och vuxna som avslutat grundvux. Det ärenligt kommitténs uppfattning angeläget att samtliga som söker tillgrundskolkurser inom komvux kan erbjudas utbildning. Timvolymen förgrundskolkurser bör därför få öka igen. Merpartenav ungdomarna får en gymnasial utbildning. Åven vuxna bör kunna få engymnasieskolutbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden ellerskaffa sig behörighet för fortsatta studier. Med utbildning följer ocksä oftaandra former av välfärd.