prop · G703122 · 1983-12-31 00:00:00 — I speciella fall kan det dock finnas skäl att lämna särskiltlönebidrag under en kortare lid för att därefter övergå till den lägrebidragsnivån som gäller i övrigl. Delta kan exempelvis gälla personer medövergående sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättningar som återvinner en belydandedel av arbetsförmågan efter behandling eller rehabilitering. Menockså i de fall där funktionsnedsättningar beslår över tiden bör inlroduklionsperiodenoch den inskolning i arbetet som sker under det första anställningsåretdärefter kunna innebära att arbetsförhållandena anpassas så att den anställdesarbetsförmåga förbättras. Ett bidrag motsvarande halva lönekostnaden bördärmed ge arbetsgivaren tillräcklig kompensation. Erfarenhelernaav de nuvarande förhöjda bidragen visar all också de som har förhållandevissvåra arbetshandikapp kan få och behålla en anslällning med de bidragsreglersom nu gäller för dessa slöd. Däremot förekommer kritik mot att bidraget sänksfrån , vilket nu sker när ungdomar, som omfattas av förhöjllönebidrag, fyller och inle längre kan komma i fråga för ungdomsstödel. Dessaerfarenheter tyder alltså på alt det snarare är sänkningen från 50 1983/84:122 21 fill25% som möter negafiva reaktioner än sänkningen från 90 lill , trots att densistnämnda innebär en större reduktion av stödet. Förlängtbidrag skall i dessa fall enligl mitt förslag lämnas med 25 eller avlönekostnaden. Milt förslag överensstämmer på denna punkt med vad som gällerför de förhöjda bidragen för gravt handikappade ungdomar . Om detförlängda bidraget lämnas är det inte längre fråga om särskiltlönebidrag. Introdukfionsstödetger ökade förutsättningar att vidta anpassningsåtgärder på arbetsplatsen. Delär, enligl min mening, av avgörande belydelse atl man kan anpassaarbetsförhållanden och arbetsmiljö efler arbetshandikappades behov ochförutsättningar. Om detta kan ske i ökad omfattning minskar också behovet avsubventioner till arbetsgivarna för att kompensera funktionsnedsättningar hosenskilda arbetstagare. Lönebidragenfill främst ställiga myndigheter och till de allmännyttiga organisafionernalämnas med 100 resp. . I de fall en sökande behöver det stöd, som en högsubventionsnivå under lång lid innebär, bör dessa lönebidragsplatser användasför sådana sökande. Mittförslag innebär att nuvarande förhöjda bidrag upphör och ersätts med särskiltlönebidrag. När del gäller de enskilda personer som omfattas av förhöjdabidrag får arbetsmarknadsverket pröva om de i stället skall omfattas avsärskilt lönebidrag. Vid fastställandet av bidragsnivån bör anställningstid medförhöjt lönebidrag beaktas. Målgrupperför anställning med särskilt lönebidrag Mittförslag: Särskilt lönebidrag lämnas vid anställning av en arbetssökande somhar svåra fysiska, psykiska eller socialmedicinska arbetshandikapp eller ärpsykiskt utvecklingsstörd och som utan bidraget skulle riskera att bliförtidspensionerad eller måste beredas skyddat arbele. Särskiltlönebidrag lämnas också vid anslällning av en svårt handikappad person, somdels har nedsatt arbetsförmåga, dels behöver fortlöpande arbetsbiträde.Bidraget fär lämnas under förutsättning att den anställde på grund av sitthandikapp åsamkar arbetsgivaren utgifter för sådanl biträde i en utsträckningsom väsentligt överstiger vad som kan anses vara normalt för befattningen.Särskilt lönebidrag bör också kunna lämnas för en person som har en anställningmed lönebidrag, om den anställde får försämrad arbetsförmåga och riskerar atlförlora sin anställning om inte del särskilda lönebidragel lämnas. Möjlighelen atllämna bidrag för en redan anställd skall dock användas restriktivt. Prop.1983/84:122 22 förslag: Särskilt lönebidrag skallkunna lämnas vid anställning av svårt arbetshandikappade. Kommittén föreslär ocksäatt lönebidraget skall kunna höjas om ett arbetshandikapp försämras. Minaförslag överensstämmer således i huvudsak med kommitténs förslag. Kommitténbetonar alt möjlighelen att höja ett lönebidrag om en arbetstagare fårförsämrad arbetsförmåga inle får tas till intäkt för alt avlasta arbetsgivarenansvaret för den anställde. Höjning av bidraget bör därför endast beviljas imycket speciella fall och med stor återhållsamhet. Beslut i dessa ärenden börfattas av länsarbetsnämnden. Remissinstanserna: De remissinstanser som tar upp fråganom målgrupper för särskilt lönebidrag tillslyrker kommilténs förslag. anserdock att även flyktingar skall kunna omfattas. SHIO- Familjeföretagen anser attsärskilt lönebidrag bör kunna lämnas även om handikappet inte anses svårt i defall det är svårigheter med anpassningen. Skälen för mina förslag: Nuvarande regler för anslällningmed lönebidrag ger mycket begränsade möjligheter att lämna ett högre bidrag ide fall en sökande har svårare funktionsnedsättningar och därmed stort behov avalt arbetsförhållandena särskill anpassas efter hans eller hennes förutsättningar.Också utrymmet för atl höja lönebidraget när en anställd med lönebi-dräg fårförsämrad arbetsförmåga är ytterst begränsat. Ellväsentligt syfte med mina förslag är all förstärka slödet för de sökande somhar de största svårigheterna att hävda sig på arbetsmarknaden. Förslaget omett särskilt lönebidrag innebär betydligt utökade möjligheter att lämna bidragpå en högre nivå jämfört med vad som gäller. Jag bedömer därför atl delsärskilda lönebidragel kommer att förbäitra möjligheterna för sökande medsvårare arbetshandikapp att få arbele på den reguljära arbetsmarknaden. Mittförslag innebär också alt de åldersgränser som gäller för de nuvarande förhöjdalönebidragen inte skall gälla de särskilda lönebidragen. Del ärangeläget alt enskilda företag, affärsdrivande verk, kommuner ochlandstingskommuner kan erbjudas bidrag som ökar deras möjligheler alt anställasökande med svåra funktionsnedsättningar. Inom dessa sektorer påarbetsmarknaden kan i många fall en anställning med lönebidrag övergå i enanställning på reguljära villkor, utan särskill slöd från arbetsmarknadsmyndigheterna. Det utrymme för förbättrat stöd till dearbetshandikappade, som kan skapas genom ompriorileringar m. m. bör därför iförsta hand användas för att slödja anställningar inom dessa sektorer.Därigenom kan väsentligt fler arbelslillfällen skapas än om moisvaranderesurser satsas på sektorer där slödet ligger kvar på en hög nivå , som är fallet vid anställning med lönebidrag hos statliga myndigheleroch allmännyttiga organisationer. När del gäller höjda bidrag vid försämrad arbetsförmågadelar jag bandi- 1983/84:122 23 kappkommitténs uppfattning att sädana bidrag bara börlämnas i speciella fall. Liksom hiuills bör möjligheten stå öppen för företagmed ell fåtal anställda, där möjligheterna lill omplaceringar och särskillanpassade arbetsuppgifter ofta är starkt begränsade. Det bör ankomma påregeringen atl lämna närmare föreskrifter angående omfallningen m. m. Omfallning av det särskilda lönebidraget m. m. Mitt förslag: Särskilt lönebidrag lämnas till enskildaföretag, affärsdrivande verk, kommunala och landslingskommunala arbetsgivareinom en koslnadsram för /85 om 80 milj. kr. Jag beräknar allbidrag av lönekostnaden skall kunna lämnas i en omfattning som moisvarar1,5 milj. årsarbelstimmar och bidrag i en omfattning moisvarande 2,5milj. Koslnaderna för särskilt lönebidrag skall belasta anslagetC4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. förslag: Inga ramar skall finnas för omfallningenav del särskilda lönebidraget. I fråga om bidragel vid försämrad arbetsförmågaföreslår kommitlén alt högst 200 sådana beslut skall få fattas åriigen. Remissinstanserna: Förslaget om all det särskilda lönebidragelskall kunna lämnas ulan begränsningar tillstyrks bl. a. av HCK och SRF. Skälen för mitt förslag: De förslag som jag lägger fram ärfinansierade genom besparingar och omprioriteringar inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. Milt förslag innebär emellertid en betydande utökning avmöjligheterna att lämna ett särskilt kraftigl lönebidrag jämfört med vad som nugäller. F. n. omfattas uppskattningsvis 350 personer av lönebidrag inom deenskilda och kommunala sektorerna. Flertalet är gravt handikappade ungdomarunder . För ytteriigare knappt ell lusental personer kan förhöjl bidraglämnas av lönekostnaden. Utgifterna för förhöjda lönebidrag avseendegravt handikappade ungdomar och personer som övergått från Samhällsföretag tillden öppna arbetsmarknaden uppgick under /83 till mindre än 25milj. Handikappkommiltén och flera remissinstanser har slarklbetonat de mänskliga och ekonomiska vinster som kan uppnås om människor, somannars skulle vara hänvisade lill förtidspensionering eller arbete i skyddadeformer i stället anställs på den reguljära arbetsmarknaden. Jag stryker gärna under dessa synpunkter. Om det särskildalönebidraget medför alt en anställd inom i slället fårarbele på den reguljära arbetsmarknaden frigörs en plals hos Samhällsföretag.som i stället kan erbjudas någon som annars skulle vara hänvisad tillförtidspension. Rättelse:S. 2(S. niil I Står: . Riiltal lill: 2 mili. Prop.1983/84:122 24 Handikappkommiltén har också i räkneexempel visat på definansiella effeklerna för den offenliga sektorn av olika försörjningsalternaliv. Enligt kommilténs räkneexempel innebär en övergång frånhel förtidspension lill en anställning i privat sektor lönebidrag ennettobesparing för staten med ca . Exemplet bygger på att enperson övergår från en förtidspension utan ATP till en anslällning med 6000 kr.i månadslön. Besparingarna inom socialförsäkringssystemet blir givetvis ännu slörreom personen uppbär ATP. Jag har beräknal att kostnaderna för det särskilda lönebidragelskall inrymmas inom en kostnadsram om 80 milj. kr. för budgelårel 1984/85. Jagberäknar alt bidrag skall kunna lämnas i en omfattning som motsvarar 1.5milj. årsarbelstimmar och bidrag i en omfattning som motsvarar 2.5 milj. årsarbelstimmar.Omräknat i heltidsarbetande årsanställda skulle detta svara mol ca 800 personermed bidrag och ca 1 400 personer bidrag. 2.1.5 Bidrag till arbetsbiträde Bidragels ulformning Mitt förslag: Bidrag lill arbetsbiträde lämnas med högst25 . förslag: Bidragel bör räknas upp med50% till 30000 . Remissinstanserna: Tillstyrker kommitléns förslag om enhöjning av bidraget. Skälen för mitt förslag: I likhet med handikappkommilténanser jag att bidraget bör räknas upp. Den nuvarande bidragsnivån . perår infördes den . En anpassning lill utvecklingen av lönekoslnadernaär befogad, varför bidragel bör räknas upp i enlighet med vad jag har föreslagil. 2.1.6 Kombination av lönebidrag och bidrag lillarbetsbiträde Mitt .ställningstagande: Jag lämnar inga förslag omändring vad gäller möjligheterna alt kombinera bidrag lill arbetsbiträde ochlönebidrag. förslag: Innebär att arbetsgivarenskostnader för arbetsbiträde skall finansieras inom ramen fördel särskildalönebidraget. Vid behov av arbetsbiträde hör därför anges i beslutet omsärskilt lönebidrag att en del av lönebidraget skall täcka denna koslnad.Också den person som har utsetts till arbetsbiträde skall namnges i beslutet omsärskilt lönebidrag. Prop.1983/84:122 25 Remissinstanserna: En stark remissopinion har avstyrktförslaget om all koslnaderna lör arbetsbiträde skall täckas inom ramen för det siirskildalönebidraget. Handikappinsitutet,styrelsen för vårdartjänst. DHR och SRFhar uttalat sig för alt löncbidrag och bidrag till arbetsbiträde skall kunnakombineras. föreslår alt också flyklirigar skall kunna omfattas av bidragtill arbetsbiträde. hiinvisar lill de reservationer ochsärskilda yttranden som ledamöter m.n. i kommitlén har avgivit i denna frågaoch anser alt de synpunkter som förs fram i dessa bör utredas ytterligare. Skäl för mitt ställningstagande: Jag har i det föregående föreslagilatt behov av arbetsbitriide skall vara cll skäl för att lämna särskilt löncbidrag.Detta överenstämmer i princip med vad handikappkommiltén har föreslagil. En stark remissopinion har förordat att bidrag tillarbetsbiträde skall kunna lämnas med lönebidrag. Bl.a. har styrelsenför vårdartjänst framhållit de svårigheter som möter gravt rörelsehindradeungdomar, ofta med flera handikapp. får de personlig prakliskhjälp vid måltider, toalettbesök m. m.. men efter avslutad skolgång lämnas inlemotsvarande stöd. framhåller styrelsen för vårdartjänst. Även SÖ har betonatbehovet av personlig assistens för dem som har slora funktionshinder.Styrelsen för vårdartjänst framhåller också att det borde vara angeläget altpröva olika siitt alt lillhandahålla handikappade personlig assistens. Utformningenav bidraget till arbetsbiträde och möjlighelen att kombinera bidraget medlönebidrag har behandlats av (prop. 1978/79:73.Au 20. rskr 186. Au 1981/82:21. rskr 216. Au 1982/83:21. rskr 228). Bl.a. medhänvisning lill brislande ekonomiska förutsättningar atl utöka bidragsgivningenhar avslagit (Au 1981/82:21, rskr 216) motioner om bidrag tillarbetsbiträde vid anställning med lönebidrag. Drygt 800 personer omfattas av bidragsgivningentill arbetsbiträde. Närmare 37000 har anställning med löncbidrag. Om cnmöjlighet all kombinera bidragen skulle införas kunde detta innebära en mycketkraftig utökning av bidragen till arbetsbiträde. Jag bedömer alt möjlighetenalt beakta behovet av arbetsbiträde inom ramen för det särskilda lönebidragel ienlighet med vad jag har föreslagit skall förbättra möjligheterna tillanställning för dem som behöver både biträdeshjälp och lönebidrag. Jag harockså inhämtat att man inom AMS har diskuterat alt ungdomslag skall kunnalämna biträdeshjälp lill handikappade arbetstagare. Det vore enligl min meningvärdefullt om sådana försök kom lill slånd. Jag vill i della sammanhang ocksåerinra om atl handikappkommittén i sill fortsatta arbele skall behandla bl.a.frågan om ett rehabiliteringsstöd för unga handikappade. F. n. gäller att ungdomar som omfattas av förhöjllönebidrag för gravt handikappade ungdomar kan omfattas av bidragtill arbetsbiträde. Skattningar ger vid handen att omkring hundratalet ungdomarnu omfattas av båda slödformerna i kombination. Prop.1983/84:122 26 innebär atl ca 2 milj. kr. av medlen tillarbetsbiträde används för ungdomar som har anställning med lönebidrag. De ungdomar som omfallas av de båda bidragsformerna i kombinalionbör kunna få samma slöd också i forlsältningen. Om någon av demi slället kan ges lillräckligl stöd genom det särskilda lönebidragel bör denresurs som då frigörs kunna användas för en annan sökande, som behöverpersonlig assistens av det slag somjag har nämnt. Verksamhelen börsåledes inle utökas i förhållande till den nuvarande mycket begränsadeomfattningen. Vidare bör båda bidragen sammanlagna inle uppgå lill högre beloppän den lolala lönekostnaden för den arbetshandikappade. Jag vill särskillunderstryka alt kombinationsmöjligheten bara bör användas i myckel speciellafall. Huvudregeln är alt kostnaderna för arbetsbiträde beaklas inom ramen fördel särskilda lönebidraget. Mitt förslag: Statliga myndigheter bör inom ramen för sinpersonal- och utvecklingsplanering verka för all anslällda med lönebidrag gesbättre förutsättningar att övergå till reguljära Qänsler hos den myndighel därde är anslällda och även i övrigl främja sådana övergångar. förslag: Kommillén har föreslagil enändring i anställningsförordningen (1965:601) med innebörden att en Qänsl somtillsätts med en lönebidragsanställd person inte skall behöva kungöras ledig.Vidare föreslås att myndigheterna ges ett ansvar för att anställda medlönebidrag får information om lediga Qänster och uppmanas all söka dem. Enhandlingsplan skall uppräilas för varje enskild lönebidragsanställd. Planenskall visa hur den anställde kan tränas för arbetsuppgifter som kan medverkatill all underlälla en övergång lill reguljär Qänsl. Myndighelerna bör ocksåenligt handikappkommiltén åläggas att redovisa lill arbetsförmedlingenvilka åtgärder som vidtagits för att överföra anslällda med lönebidrag lillreguljära Qänster. Remissinstanserna: Flera remissinstanser deklarerar enallmänt posiliv inställning till atl anslällda med lönebidrag i ökadomfattning skall kunna övergå lill reguljära Qänster hos de slatligamyndigheterna. Några av remissinstanserna pekar dock på praktiska svårigheleratt genomföra detta, bl.a. den egna myndighetens speciella slruktur. TCOhänvisar lill den starkt begränsade nyrekrytering som sker inomstatsförvaltningen och menar atl en viss försiktighet bör iakttas om inleeffekten skall bli all arbelsgivarna t. o. m. blir negativa till alt anställamed lönebidrag. Förslagel om en handlingsplan för all öka förulsättningarnaför överföringar till reguljära Qänsler tillstyrks av flera remissinslanser,bl. a. LO och universiteten i och . 1983/84:122 27 anserdock att en sådan planering bör ske inom ramen för normal personal-och ulvecklingsplanering.SAMN har i huvudsak lämnai kommitléns förslag ulan erinran. Skälenför mitt förslag: I de frågor som gäller anställning med lönebidrag inomstatlig sektor harjag samrått med chefen för . Närdet gäller kommitténs förslag om en ändring av anställningsförordningen ärdetta en fråga som det ankommer på regeringen att besluta om. Hithörande frågorkommer att behandlas av regeringen i andra sammanhang. LO har framhållit all detfinns en stor tröghet, när det gäller att föra över anställda med lönebidraghos statliga myndigheter och institutioner lill reguljära Qänster utan bidragfrån arbetsmarknadsverket. Detsamma gäller enligt LO för de allmännyttiga organisationerna.För egen del vill jag framhålla atl det också ur arbelsmarknadspolitiska synpunklervore av stort värde om sådana övergångar kunde ske i ökad omfattning, eftersom lönebidragsplatseri så fall skulle frigöras för sökande som är ulan arbete. Jag delar dock TCO; suppfattning att en viss försiktighet måste iakttas, om inte effekten skall bliatt arbetshandikappades möjligheter alt få anställning med lönebidrag hos myndigheleroch organisationer skall försämras. I likhet med flertalet remissinstanseranser jag att myndighelerna bör verka för alt anslällda med lönebidrag i ökadomfattning kommer i fråga för reguljära Qänster hos den myndighet där de ärverksamma. I många fall har den anställde Qänstgjort hos myndigheten undermånga år och blivit väl förtrogen med verksamhelen och även övat upp sinskicklighet i arbelel. Som framhållits av i Uppsala börmyndigheterna kunna planera för åtgärder som ökar möjligheterna för anställdamed lönebidrag att få reguljära Qänster. Det ankommer i första hand på SAMN attutfärda riktlinjer på området. Kommitténsförslag att ålägga myndigheterna en skyldighet atl redovisa tillarbetsförmedlingarna vilka insatser de gjort för atl föra över lönebidragsanslälldalill reguljära Qänster är jag inte beredd all biträda. TCO har i sillremissyttrande framhållit bl.a. alt redan haruppmanat sina lokala klubbar att verka för att Qänster skall kunna tillsättasmed lönebidragsanslällda. Sådana riktlinjer och slrävanden från de fackligaorganisationernas sida ger enligt min mening långt störte prakliska resultatän redovisningar av det slag som kommittén har föreslagit. De fackligaorganisationernas solidaritet med de arbetshandikappade och deras arbete för atldessa skall kunna uppnå reell jämlikhet i arbetslivet är av avgörande belydelseför möjligheterna att förbättra arbetshandikappades situation påarbetsmarknaden. 1983/84:122 28 Jaghemställer att regeringen föreslår alt godkänna 1. de grunder för introdukfionsstödoch anställning med lönebidrag somjag har förordai aft gälla fr. o. m. den 1juli 1984, 2. vad jag har förordai om höjningav bidraget lill arbetsbiträde att gälla fr. o. m. . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1983/84:122 29 Sammanfattningav handikappkommitténs delbetänkande (1983:14) Introduktionsstöd och lönebidrag KapI Inledning kommitténs uppdrag Handikappkommitténhar tillsalts för att utreda frågan om de handikappades situation påarbetsmarknaden. Enligt utredningsdirektiven (1982:40) skall kommittén ulredadels reglerna för lönebidrag dels de arbetshandikappades möjligheter lillarbete i stort. Frågan om förenklingar av lönebi-dragsreglorna bör prövas medförtur. Enligl tilläggsdirektiven (1983: 14) skall kommittén "övervägavilka möjligheter del finns att förenkla bidragsgivningen till utbildning iförelag och praklikanställning för äldre och handikappade. Bl.a. bör kommitlénöverväga om syflel med bidragsgivningen kan uppnås genom ändrade regler förbidrag i samband med anslällning med lönebidrag eller om stödformerna kanersättas av beredskapsarbete". Kommittén har ansett alt frågor som rör bidragsgivningentill utbildning i företag och praklikanställning samt lönebidragsreglerna börbehandlas i ett särskill delbetänkande, eftersom de enligt direktiven skall ägnassärskild uppmärksamhet. Direktiven återfinns i sin helhel som bilaga till belänkandel. Ettarbetshandikapp skall alltid ses i relation till arbetsmiljö och arbetsuppgifter.Kommitlén använder begreppet arbetshandikappad för personer som p.g.a. fysiskt,psykiskt, förslåndsmässigt eller socialmedicinskt handikapp har eller kanförväntas få svårigheler alt få eller behålla ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Sedanlänge har selektiva bidrag använts inom arbetsmarknadspolitiken för attunderlätta för arbetshandikappade att få en anslällning. utgick bidragi samband med anordnandet av arkivarbele/musikerhjälp saml för arbetstagare i s.k. halvskyddad anställning. Dessa båda stödformer ersattes aven ny anställningsform, anställning med lönebidrag, som innebär attarbetshandikappade kan anställas med avtalsenliga villkor på den reguljäraarbetsmarknaden. Måletför den svenska arbetsmarknadspolitiken är alt medverka till all ge arbele åtalla. Verkställande myndighet inom della område är arbetsmarknadsverket. hör också arbetsmarknadsinstituten, vars verksamhet till slordel är inriklad på arbetshandikappade. Somexempel pä andra ålgärder för all underlätta för arbetshandikappade all få arbelekan nämnas arbetsmarknadsutbildning i företag, praktikanställning,beredskapsarbete eller skyddat arbete inom . Ettskyddat arbete ger den arbetshandikappade möjlighet lill Prop.1983/84:122 30 avlönat arbete men har också fill syfle atl tränaarbetshandikappade för övergång till den reguljära arbetsmarknaden. Bidrag kanockså lämnas för arbetstekniska hjälpmedel, särskilda anordningar påarbetsplatsen samt för arbetsbiträde. har tillkommit ett flertal nya lagar somhar stor vikt för personer med arbetshandikapp. Det gäller främsl lagen(1974:12) om anställningsskydd samt lagen (1974; 13) om vissaanställningsfrämjande ålgärder m.m. ("främjandelagen"). Arbelsmiljölagen(1977:1160) ålägger arbetsgivarna bl. a. atl ta hänsyn lill arbetslagarenssärskilda förutsättningar för arbetet. Genom lönebidrag som lämnas med viss procent av denanställdes löne-och lönebikoslnader kompenseras arbetsgivaren för de exlra koslnadersom en nedsatt arbetsförmåga kan ge upphov lill. En lönebidragsansläll-ninginnebär att arbetstagaren i full utsträckning omfattas av gällande arbetsrättsliglagstiftning. Lönebidraget förekommer över hela arbetsmarknaden, menbidragsvillkoren skiljer sig mellan olika seklorer. Till enskilda företag,kommuner, landsting och statliga affärsdrivande verk utgår bidragel avlönekostnaden under det första anställningsåret, under det andra ochmed under de två efterföljande åren. Därefter kan bidraget efler prövningförlängas . I vissa fall kan ett förhöjt bidrag utgå. Det gäller bl.a. vid anställning av dels svårt handikappad ungdom , för vilkaalternativet till lönebidragsanslällning är skyddad sysselsättning ellerförtidspension, dels av personer som kommer från skyddad sysselsättning.Bidraget utgör av lönekostnaderna ett saml under årentvå-fyra. Del förhöjda bidragel för ungdom kan även kombineras med bidrag lillarbetsbiträde, så länge åldersgränsen ej uppnålls. Slatliga myndigheter samt vissa institutioner som jämställsmed dem och allmänna försäkringskassor får bidrag motsvarande helalönekostnaden. Till allmännyttiga organisationer ulgår bidrag avlönekostnaden.