prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — beslut innebäratt biståndet för /85 skall uppgå till samma nivä som 1983/84 eller 6595 milj. kr. Detbeloppet motsvarar 0,av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) . Till det nämndabeloppet om 6595 milj. kr. skall läggas vissa utgifter för bistånds- ochu-landsverksamhet som i statsbudgeten belastar andra anslag än biståndsanslagen.Dessa utgiftsposter, som specificerats i tidigare års budgetpropositioner, harförut räknats av mot 1 %-ramen. Utgifterna uppgår för /85 till151 milj. kr. Totalt anvisas således 6746 milj. kr. för internationellt utvecklingssamarbete. Det beloppetmotsvarar 0,av beräknad BNI. Biståndsvolymenkommer således 1984/85 inte att motsvara av BNI. Detta avsteg från 1%-mälet skall ses som en tillfällig åtgärd. Så snart som den ekonomiskasituationen medger det bör I %-målet äter kunna uppnås. Denutgiftsbegränsning som företas /85 kan beräknas uppgå till 450 milj. kr. Det beloppet ärskillnaden mellan 6595 milj. kr. och det beloppsom skulle motsvara I %-nivån efter avräkning för de utgifter som belastarandra anslag. biståndsvolym ligger också efter en sådan utgiftsbegränsningpå en mycket hög nivä internationellt sett. kommer alltjämt att vara ledande biståndsgivare i OECD-kretsen efter och . OECD-ländernasbiståndsutbetalningar, vilka i allmänhetär något lägre än anslagen, uppgick till i genomsnitt 0,. 1 mina förslag ombiståndsanslagens fördelning på ändamål - se tabell 2 - har det varit minsträvan att undvika att pågående verksamheter skall behöva dras ned. Deflerärsutfästelser som regeringen gjort för en lång rad av ändamål bidrar tillatt utrymmet för omfördelningar tillförmån för angelägna ändamål är ringa. Ca 55 milj. kr. av outnyttjademedel /anslag till SIDA kan emellertid utnyttjas för vissa ökningaroch outnyttjade anslag för u-krediterinnebär att u-kreditanslaget tillfälligt kan sänkas. De ökningar som sålundakan komma till stånd bör främst användasför och det multilaterala livsmedelsbiståndet samt för stödet till enskilda organisationers utvecklingsprojekt.Därutöver föreslår jag en betydandeökning av anslagsposten för katastrofbistånd. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Biståndsanslag 1981/82-1984/85 (milj. Anvisat 1981/82 Anvisat 1982/83 Anvisat 1983/84 Förslag 1984/85 Bidrag till internationella biståndprogram C 4.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) C 6.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) * Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen C 8.Övriga u-landspolitiska insatser Biståndskostnader som finansierasöver andra huvudtitlar elleranslag -1-131,0 1 807,0' 3 669,6= 23,0 3 819,8'' 23,8 -1-150,2 -1- 0,8 -1- 2.4 + 0.1 563,2' * C 8. ' Härutöver kom 40 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 och 27,6 milj.kr. efter /83 -totalt 67.6 milj. kr. varav 40 milj. kr. ingående i biståndsramen - att tas ianspråk för bidrag under anslagetC I. De totala bidragen uppgick därmed till 1 874,6 milj. kr. = Härutöver kom 130 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att tas i anspråkför bidrag under anslaget C 2.De totala bidragen uppgick därmed till 3799,6 milj. kr. ' Härutöver kom 30 milj,kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att tas i anspråkför bidrag under anslaget. Detotala bidragen uppgick därmed till 593,2 milj. kr. " Härutöver kommer55,0 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter /83 attunder 1984/ 85 tas i anspråk förbidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgår därmed till 3 874,8 milj. kr. ' Härutöver togs avointecknade reservationsmedel ytteriigare 200 milj. kr. under /84enligt noterna 1-3 (40-h 130-1-30 milj. Fördelningen mellan demultilaterala och de bilaterala anslagen har kännetecknats av en gradvisförskjutning över åren till förmän för det bilaterala biståndet. Demultilaterala anslagens andel av biståndet har således sjunkit frän till28% . Förslaget till fördelning på ändamål för1984/85 innebär att den multilaterala andelen ökar till . En sådan andel ärtämligen hög i ett internationellt perspektiv och ligger nära värttraditionella riktmärke på en tredjedel av biständsanslagen. Återverkningarna förmottagarna av en stagnerande biständsvolym kan i viss utsträckning begränsas avatt reserverade medel utnyttjas i snabbare takt. Om det kan ske ökar detillgängliga medlen vilket ger större utrymme för omfördelningar. Jag kommerdärför att lägga fram vissa förslag som syftar till att öka biståndsmedlensgenomströmningstakt. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 56 De administrativaanslagen har prövats med stor restriktivitet. Några myndigheter föreslås dockfå särskilda medel för rationaliseringsåtgärder. Huvudförslaget har tillämpatspä alla myndigheter utom beredningen för internationellt tekniskt samarbete(BITS). När regeringen lämnarflerårig utfästelse till internationella organisationer eller samarbetsländer,skall utfästelsen för vart och ett av åren avse ett belopp som är oförändrat iförhållande till det av för godkända beloppet (prop.1975/76: 100, UU 14, rskr 349). Behovet av flexibilitet och utrymmme föromfördelningar har blivit större. Det behovet kan bäst tillgodoses ommöjlighet finns att i vissa fall göra utfästelser som avsersjunkande bidrag eller landramar. Jag föreslår därför att regeringen ges rättatt göra sådana utfästelser. Regeringens möjligheteratt göra flerärsutfästelser är till stort gagn för mottagarländerna och deinternationella organisationerna. Sädana utfästelser medför emellertid attutrymmet för omprioriteringar och nya åtaganden blir begränsat. Vissförsiktighet bör därför iakttas vad gäller större flerärsutfästelser. Jagföreslär att planeringsramen för de totala biståndsanslagen för budgetåret1985/86 sätts vid 1984/nivå, dvs 6595 milj. kr. Såsom framgår under anslagetC 4. föreslår jag att statlig kreditgaranti för /85 får lämnasför lån till personal inom biståndsförvaltningen. Som en följd härav behöverinte särskilda medel anvisas för ändamålet. Anslaget C 8. Län till personalinom biständsförvaltningen kan således avskaffas. I konsekvens härmed fåranslaget för Övriga u-landspolitiska insatser m. m. beteckningen C 8. uttalade förraåret att regeringen borde överväga möjligheterna att regelbundet ge en samladredovisning av de genom olika kanaler gjorda utbetalningarna av svenskabiståndsmedel till enskilda länder. I faktabilagan lämnas en sådan redovisning. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag förordat under rubrikenBiständsanslagen. Bidrag till internationella biståndsprogram 1982/83 Utgift 1528473501 Reservation 2449674335' 1982/83 Anslag 1807000000" 1983/84 Förslag 1938000000 ' Varav ca 2,18 miljarderkr. är skuldsedlar till , de regionala utvecklingsbankerna ochInternationella jordbruksutvecklingsfonden (). = Härutöver kom 67,6 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter budgetåren 1981/82 och 1982/83 att tas i anspråk för bidragunder anslaget C 1. 1982/83:100redogjorde jag utförligt för de skäl som talar för en relativt hög multilateralandel i det totala biståndet. 1983/84:100 Bilaga 5 57 Genom FN-systemetlämnas bistånd till alla , även dem som lätt faller utanför bilaterala program. Inte minst förSverige, som starkt betonar deninternationella solidariteten, är detta ett viktigt skäl för värt stöd tillFN. FN-systemetstekniska bistånd har stor betydelse för att bygga upp de institutioner ochden kunskapsbas som krävs för att skall kunna tillgodogöra sigkapitalinvesteringar. I många fall uppnås det bästa resultatet ominternationella insatser samordnas genom FN-organen. Det multilaterala biståndet ärvidare obundet, vilket gör det särskilt värdefullt för mottagarländerna. Imånga fall går det multilaterala biståndet i större utsträckning till defattigare u-Iänderna än vad som i allmänhet gäller för de bilateralabiståndprogrammen. själva fäster också stor vikt vid de internationella organens bistånd. Ordföranden iOECD:s biståndskommitté DAC har i sin publicerade årsrapport omdet internationella utvecklingssamarbetet understrukit vikten av detmultilaterala biståndet. I denna rapport betecknas det multilateralabiståndet som en central och nödvändig del av det internationella utvecklingssamarbetet. Mot denna bakgrundär det mycket allvarligt att viktiga multilaterala biståndsorganisationerunder hamnat i resurskriser, som hotar deras verksamhet. har intagit enallt mer återhållsam inställning till bidrag till multilaterala utvecklingsbanker och -fonder. Det ärsärskilt fallet beträffande Internationellautvecklingsfonden (). Förhandlingarna om en sjunde påfyllnad av har kraftigt försenats p.g.a. att bl.a. önskat minska sitt bidrag, vilket hotar att ge avsevärt mindreresurser än beräknat. Internationellafonden för jordbruksutveckling () står också inför akuta resursproblem,vilka bl.a. hänger samman med förseningar i inbetalningen av . Även för FN-organenför tekniskt samarbete avtecknar sig en kritisk framtid. Bidragen tillFN:s centrala organ för tekniskt samarbete, , har inte ökat i takt med vare sig behoven eller inflationens och valutakursernasutveckling. UNDP har därför tvingats skära ned sin verksamhet till enbetydligt lägre nivå än beräknat. Detta gör det också allt svårare för UNDP att spela den samordnande roll i FN-systemet som programmet ålades i början av1970-talet. hartraditionellt tillhört de multilaterala organens stora bidragsgivare. I flera avorganen uppgår våra bidrag till en betydande andel av de totala resurserna även om dessa andelar minskatunder senare år som en följd av enlångsammare ökning av de svenska bidragen och utvecklingen av dollarkursen. ärutrymmet för ytterligare bidragsökningarmycket litet p.g.a. den begränsade totala medelsramen. Jag anseremellertid att det multilaterala biståndet, mot bakgrund av de skäl jag tidigare angivit, utgör ett viktigt elementi det svenska biståndet. 1983/84:100 Bilaga 5 En multilateral andel av det svenska biståndet,som väsentligt understiger det traditionella riktmärket på en tredjedel avbiståndet, skulle försvaga värt stöd för de internationella organisationernaoch deras arbete till stöd för utvecklingsansträngningar. Pä siktbör vi tillvarata våra möjligheter att öka vårt stöd till de viktigastemultilaterala biståndsorganisationerna. Detta skall ske på grundval av enförstärkt utvärdering av dessa organisationers verksamhet och inriktning. Multilateralt bistånd 1983/84 och1984/85 fördelat på organisationer (milj. FN;s utvecklingsprogram (UNDP) - UNDP;s verksamhet i de FN;s barnfond () Internationellafinansieringsorgan Internationella utvecklingsfonden () Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationellajordbruks-utvecklingsfonden () Internationellt livsmedelsbiståndVäridslivsmedelsprogrammet (WFP) 1980 ärs konvention om livsmedelshjälp (FAC) Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) Övriga organisationer FN;s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA) FN;s nyktingkommissarie () Internationella federationen för familjeplanering (IPPF) /handelscentrum (ITC) Importkontoret för u-landsprodukter(IMPOD) Gemensamma fonden 50,0731,6 88,0232,0 1874,6' -14,5 -14,5 -H8,0 -1-38,0 -1- 0,5 - 1.0 -1-40,4 -1-63,4 not 1 till tabell 2. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 59 , kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /85 490000000 varav Ordinarie bidrag till UNDP 360000000 Bidrag till UNDP:s verksamhet i de Kapitalutvecklingsfonden (UNCDF) 32000000 Befolkningsfonden (UNFPA) 48 000 000 är FN-systemets centrala källa för finansiering av tekniskt bistånd.Programmet har även ansvar för att FN:s operativa verksamhet samordnas i deolika mottagarländerna. Som jag tidigare framhållit, har inflation, stigandedollarkurs och stagnerande bidrag försatt organisationen i en mycket allvarligresurskris. De femåriga planeringsramarna som ligger till grund för UNDP:sverksamhet riskerar att med nuvarande utveckling endast kunna uppfyllas tillomkring hälften . Erfarenheterna av fackorganenssamordningsproblem ledde till att UNDP gavs en samordnanderoll för FN-systemets tekniska bistånd. skulle också geservice åt alla fackorgan. Dessa skulle därmed inte behöva bygga upp separata och dyrbara fältorganisationer. Resurskrisen har lett till att UNDP;s rollbåde som central fond och som samordningsorgan för fackorganens biståndsverksamhethar undergrävts. sjönk andelen UNDP-finansierattekniskt bistånd inom FN-familjen från till . En fortsatt minskning kanmedföra en återgång splittrade FN-system. UNDP har redantvingats dra ned sin organisation betydligt. En ytterligare neddragning tordeinte vara möjlig utan en förändring av UNDP:s roll i FN-systemet. För att på kort sikt försöka få fram ökaderesurser till UNDP gjorde fem länder utfästelser om extra bidrag(varav 20 milj. i samband med överläggningarna inom den gruppunder som behandlat den finansiella situationen. Resultatet fårdock anses som begränsat. Gruppen behandlade också de långsiktiga finansieringsfrågornaoch rekommenderade att bidragsgivarna skulle Tiinst vidmakthålla sina bidrag ireala termer. Vidare föreslogs att konsultationer skulle hållas före varjebidragskonferens, att längre åtaganden om bidrag borde göras och attkonsultationer som förbereder planeringsnivåerna för programmet borde hållasbl. a. i syfte att fä till stånd en bättre bidragsfördelning. 1983/84:100 Bilaga 5 60 har förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 utfäst ett bidrag om 360 milj. kr. ,samt, med förbehåll för godkännande, ett lika stort bidrag för /87. UNDP spelar ocksåen viktig roll i uppföljningen av om de minst utveckladeländerna som hölls i . Genom sin särskilda verksamhet i dessaländer kan UNDP bidra till att fä till stånd och samordna biståndsflöden till de minst utvecklade länderna. Verksamheten finansierar också biståndsinsatser utöver ordinarieanslag inom UNDP för dessa länder.Sverige har utfäst att under de tre budgetåren 1982/83-1984/85 öka sitt bidrag till UNDP:s särskilda verksamhet i dessa länder med 15 milj. kr. till 50 milj. kr. För /86har utfästs ett bidrag om 35 milj. kr. FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd till de minstutvecklade länderna. Efter en omorganisation har fonden möjlighetatt långsiktigt planera verksamheten och öka genomförandetakten. Sverigehar utfäst ett bidrag på 32 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1984/85-1985/86. () är dencentrala finansieringskällan inomFN-systemet för bistånd på befolkningsområdet. har utfästett bidrag till UNFPA om 48 milj. kr. budgetåren 1984/85-1985/86. hartraditionellt spelat en pådrivande roll för att få tillstånd internationella insatser påfamiljeplaneringsområdet. har det svenska biståndet pädetta område alltmer förskjutits mot internationella program i vars uppbyggnad har spelat en framträdanderoll. Som jag nämnde ibudgetpropositionen för /84 är det angeläget att fortsatta stöd kan bygga på envälgrundad bedömning av effektiviteten hos de olika multilaterala kanalerna.En översyn av det totala svenska biståndetpä befolkningsomrädet har därför inletts. Denna översyn omfattar också enutvärdering av effektiviteten hos de internationella organisationer, däriblandUNFPA, som erhåller svenska bidrag. Arbetetmed översynen, som beräknas vara klart , ärockså en del av våra förberedelser för befolkningskonferensen . Den beredningsgrupp som tillsatts för attförbereda det svenska deltagandet ibefolkningskonferensen följer därför också arbetet med utvärdering- /84 140000000 /85 140000000 är de fattigaste barnen och deras mödrar. Levnadsvillkoren för detstora flertalet av dessa är oacceptabla. De flesta saknar tillgång tillelementär hälsovård. Fyra femtedelar har heller 1983/84:100 Bilaga 5 61 inte tillgång till rent dricksvatten. Mångasaknar också varje möjlighet till skolgång. Vaije dag dör ca 40000barn av skäl som sammanhänger med fattigdom och undernäring. Chefen för på att det finns medel och metoder för att inom det närmasteårtiondet säkra överlevnaden för fattiga barn och garantera dem en rimlighälsostandard. Den äriiga kostnaden härför skulle motsvara avvärldens samlade utgifter för militära ändamål. har förbudgetåren 1984/85-1985/86 utfäst ett bidrag på 140 milj. kr. Medförbehåll för godkännande har ett lika stort bidrag utfästs /87. /84 499080000 Budgetåret1984/85 499080000 Förhandlingarna om ensjunde påfyllnad av lDA:s resurser (7) inleddes i slutet av 1982.Diskussionerna har främst gällt storleken av IDA:s utlåning under perioden1984/85-1986/87 och bidragsfördelningen mellan givarländerna. Andra frågor somdiskuterats har varit IDA-lånens villkor och fördelningen av IDA-länen pä olikaländer. IDA-Iedningen harföreslagit en påfyllnad med , vilket man anser skulle krävasför att på ett rimligt sätt skall kunna fullgöra sin uppgift och äveninkludera som ny IDA-medlem i utlåningen. Den sjätte päfyllnaden (6)som beslutades om 1979, uppgick till , varav andelutgjorde . En sjunde påfyllnad med skulle innebära attIDA:s utlåning kan upprätthållas på en i det närmaste oförändrad real nivåunder den kommande treårsperioden. Ipåfyllnadsdiskussionerna har intagit en mycket återhållsam attityd ochfrån början inriktat sig på ett betydligt lägre belopp än tidigare samt ensänkt bidragsandel. Majoriteten givariänder ställde sig från början bakomIDA-ledningens förslag om total påfyllnadsnivå. Under förhandlingarna har detvisat sig att en realistisk kompromiss baserad på en rimlig bidragsfördelningmellan givarländerna kommer att ligga avsevärt lägre. har kraftigtmarkerat sambandet mellan en jämnare bidragsfördelning mellan givariändernaoch total påfyllnadsnivå och framhållit att den svenska andelen i 6, somvar , inte kan gälla för 7. Även om IDA:s verksamhet ligger väl i linjemed de svenska biståndspolitiska målen är en minskning av den svenska andelenbefogad. Dels är nuvarande andel i förhällande till BNI en av dehögsta jämfört med andra länders, dels har dollarkursen nästan fördubblatssedan vårt bidrag till 6 fastställdes. 1983/84:100 Bilaga 5 62 EftersomIDA-förhandlingarna ännu inte avslutats kommer förslag om svenskt deltagandei 7 att föreläggas i en särskild proposition. I avvaktan därpåhar ett oförändrat anslag pä 499,1 milj. kr. förts upp för budgetåret1984/85. Ytteriigare medel för reserveras under anslagsposten Övriga muhilaterala bidrag. /85 167910975 varav Afrikanska utvecklingsfonden 104 855 800 Asiatiska utvecklingsfonden 63 055 175 Överenskommelsen ommedlemskap för icke-regionala länder i Afrikanska (AfDB) träddei kraft varvidSverige blev medlem. Bankens auktoriserade kapital har genom utvidgningen ökats till . har åtagitsig att inbetala av sin andel i bankens kapitalökning, vilketmotsvarar . Inbetalningarna skall ske i fem lika stora årsbidragvarav de två första har företagits. Den tredje inbetalningen pä . görs ijanuari 1985. Det är min bedömningatt AfDB under en övergångstid har behov av externt finansierat tekniskt bistånd i form av experter ibanken. har enligt ett avtal somundertecknades med AfDB , avsatt 5 milj. kr. för att finansieratvå till tre experter i banken underen tvåårsperiod. Dessutom har 15 milj. kr. för förinvesteringsstudier inomramen för transport- ochkommunikationsårtiondet i , enligt ett likaledes i december 1983undertecknat avtal, ställts tillbankens förfogande. I det senareavtalet ges viss prioritet ät studier i SADCC-området. Dessa insatserliksom den tredje inbetalningen till kapitalet kan finansieras med medel somavsattes under budgetåren 1978/79-1979/80 som allmäntstöd till AfDB. För budgetåret1984/85 ser jag således inget behov avytterligare medel för Afrikanska . Den Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) tillförs närmare I inom ramen för den tredje påfyllnaden. Utlåningen bibehålls därigenom i reala termer istort sett oförändrad. andel av påfyllnaden är eller 329711600kr. Av detta belopp har 224 855 800 kr.inbetalats. För den tredje och sista inbetalningen är medelsbehovet104855800 kr. för /85. Förhandlingarna omen Qärde påfyllnad påbörjades . Bankledningen har föreslagit att AfDFtillförs ca för treårsperioden . Detta synes enligt minuppfattning väl motsvara såväl behoven av mjuka resurser i som AfDF:skapacitet att handha 1983/84:100 Bilaga 5 63 medlen, men beloppet är nägot högt om man ser tillbudgetsituationen i givarländerna.Påfyllnaden torde dock sluta på en lägre nivå. Då andel av den pågående påfyllnaden ärförhållandevis hög förutser jag en vissminskning därav i den fjärde påfyllnaden. Överenskommelse om påfyllnadenavses komma att träffas . Diskussionerna i Asiatiska (AsDB) om entredje allmän kapitalökning avslutades . Överenskommelsen innebär attkapitaletökas för perioden varav inbetalas. andel av kapitalet är ca 0,. Den sammanlagdakostnaden för kapitalökningen beräknas till drygt 4 milj. kr fördelat på fyra är. I budgetpropositionen för /84 anmäldes attSverige inlett förhandlingar med AsDB om en särskild kapitalökning. Förhandlingarnakunde inte slutföras jämsides med dem om den allmänna kapitalökningen ochkommer av allt att döma heller inte att kunna avslutas inom överskådlig tid. Detta skäloch det rådande budgetläget talar för att tills vidare inte genomför den särskildakapitalökningen. Budgetåret1983/84 beviljade medel om sammanlagt 14,5 milj. kr. för de två kapitalökningarna. Eftersom den särskilda kapitalökningen är aktuell reducerasmedelsbehovet för AsDB till ungefär4 milj. kr. Den allmänna kapitalökningen kan därför i sin helhet finansieras med tidigare anslagnamedel. För budgetåret1984/85 ser jag således inget behov av ytterligare medel för Asiatiska . Enligt beslut skall Asiatiska utvecklingsfonden(AsDF) tillföras . Påfyllnadenberäknas innebära att utlåningen i reala termer förblir oförändrad jämfört medden andra päfyllnadsperioden. Efter godkännande av utfäste 1982 ett totaltbidrag på . vilket motsvarar av påfyllnaden. Den första inbetalningen gjordes ioktober 1983. För den andrainbetalningen som skall verkställas /85 är medelsbehovet . Internationella jordbruksutvecklingsfonden () /84 50000000 /85 50000000 lFAD:s förstapåfyllnad uppgår till och omfattar . Den trädde i kraft i juni1982. Främst p.g.a. att inbetalningen av bidrag till denna påfyllnad försenats, harförhandlingarna om en ny påfyllnad starkt fördröjts. Dessaförhandlingar torde dessutom komma att försväras av diskussioner omfördelningen av bidragen emellan och OPEC-länderna. Det kan därförbli nödvändigt att, som tidigare för , göra ett övergångsarrangemang för1984 för Prop.1983/84:100 Bilaga 5 64 att säkerställa lFAD:s verksamhet under detta åri avvaktan på att en överenskommelse för kan slutas. verksamhet ärviktig för att förbättra de fattigaste befolkningsgruppernaslivsmedelsförsörjning. bör därför fortsätta att stödja . Med hänsyntill att har en relativt hög andel av de totala bidragen och till budgetsituationentorde det emellertid bli nödvändigt att sänka den svenska andelen. Ett belopp på 50 milj.kr. har avsatts /84 för deltagande i lFAD:s andrapåfyllnad. Ett lika stort belopp beräknas för /85. Dessa beloppkan användas för deltagande i ett övergångsarrangemang eller sombidrag till en påfyllnad för . Väridslivsmedelsprogrammet (WFP) 81 000000 Bidrag enligt konvention om livsmedelshjälp (FAC) 81000000 livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 108000000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Förutom med det ordinariebidraget stödjer programmet genom att kanalisera övrigt multilateraltlivsmedelsbistånd samt viss katastrofhjälp genom WFP. verkar för att enstörre andel av världens sammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP ochför att WFP skall spela en aktiv roll i katastrofsammanhang. Det är en allmänuppfattning bland givarländerna att WFP:s samordning av livsmedelsleveranser ide internationella hjälpaktionerna i t. ex. och genomförtseffektivt. WFP:s bidragsmäl förperioden är 1200 milj. dollar och för nästa tvåårsperiod . har, med förbehåll för godkännande, utfäst 78 milj.kr. för budgetåren 1983/84-1984/85. Två tredjedelar av bidraget ärbundet till upphandling i . Mottagarländerna skall normaltsvara för kostnaderna för transportfordon, enkla jordbruksredskap,köksutrustning m. m.