prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — De på delta säll särskill förbehållna rättigheterna ärskyddade vid försäljningen (12 kap. 33 8 andra stycket utsökningsbalken).Övriga i sakägaiförteckningen upptagna rättigheter kan bli skyddade omförsäljningen kan ske med förbehåll för dessa. Fastigheten ropas då försl ulutan och sedan med förbehåll för rättigheten. Uppnås vid det senare utropet budsom läcker fordringar med bättre rätt än rättigheten eller som, utan atl täckadem, är minst lika högt som slutbudet vid det första utropet, har budet vid detsenare utropet företräde, dvs. försäljningen sker med förbehåll för rättigheten(12 kap. 39 8 första stycket ulsökningsbalken). Även om fastigheten säljs utanförbehåll för en hyresrätt består denna, om inte den nye ägaren inom en månadfrån tillträdet säger upp hyresrätten (12 kap. 46 8 andra stycketutsökningsbalken). Regeln gäller bara rättigheter som tagils med isakägarförteckningen. Vid uppsägning gäller dessutom i och för sig hyreslagensregler om besittningsskydd. Istället för all säljas på auktion kan en fastighet som är indragen i ettexekutivt förfarande säljas under hand. Som huvudregel gäller då atl allanyttjanderälter som grundar sig på en skriftlig handling skall förbehållas (12kap. 58 8 utsökningsbalken). Ävenom oskadlighelsprövningen stärkt hyresrättens ställning vid exekutivförsäljning finns det allQämt vissa brister i hyresgäsiernas skydd, vilkaframslår som svårförenliga med de sociala hänsyn som bär uppbesiltningsskyddsreglerna i hyreslagen. Iögonfallande är dels atl ell skriftligtavtal måsle företes, dels att muntliga avtal inte alls är skyddade. Ulredningenhar dessutom påpekat all det i praxis förekommer atl hyresrätterna när detgäller försäljning av hyresfastigheter inle ens tas upp i sakägarförteckningentrots alt de grundar sig på skriftliga avtal. Dessa hyresrätter kan därmed intesärskilt förbehållas efter en oskadlighelsprövning.,De kan inte hellerförbehållas vid auktionen. Det förhållandet, alt den nye ägaren normallunderlåler alt säga upp hyresgästerna inom en månad från tillträdet innebärinte alt hyresrätterna blir bestående. Formellt upphör ju hyresrätterna genomförsäljningen, eftersom de inte tagits med i sakägarförteckningen. Dennaformella konsekvens, som följer av del förfaringssätt som tillämpas, motsvarasdock inte av några praktiska följder för hyresgästerna, eftersom hyresrätternanormalt tycks få gälla även efler försäljningen. Detta är i och för signaturligt, eftersom en hyresupplålelse är ett självklart led i förvaltningen aven hyresfastighet. Diskrepensen mellanformell rätt och vad som faktiskt sker vid exekutiv försäljning av enhyresfastighet bör dock inte bestå, ulan utvecklingen i praxis bör las till intäktför en reform av gällande bestämmelser till skydd för bostadshyresgästerna.Utgångspunkten bör vara atl en exekutiv för- 1983/84:137 109 säljningav en hyresfastighet inte skall medföra någon rubbning av bostadshyresgästernasställning. Ulredningen har pekat päatl ett utökat skydd för hyresrätter vid exekutiv försäljning av en faslighetkan missbmkas. En gäldenär som har anledning all räkna med atl hans faslighetkan komma atl bli utmätt och såld exekutivt kan exempelvis med nägon närståendeupprätta ett långlidskon-irakt på myckel förmånliga villkor till förfång förfordringsägarna. Utredningen har dock bedömt all denna risk är lilen, i vartfall när det gäller hyresfastigheter. Utredningen har därför föreslagil all ettulökal skydd för hyresrätter skall gälla vid försäljning av hyresfastigheter,dvs. vid försäljning av fast egendom som taxerats som annan faslighet ochdärvid betecknats som hyreshusenhel. Jag delar i och för sigutredningens bedömning atl risken är lilen atl en ägare till en hyresfastighetsluter långtidsavtal som allvarligt kan påverka fastighetens värde. I de fallfastighetsägaren själv eller någon honom närslående disponerar en lägenhet ifasligheten kan dock denna risk inte avfärdas. Risken för mer eller mindreotillbörliga konstruktioner med långvariga upplålelseavlal och annat torde ocksåvara påtaglig när det är fråga om lokaler. Jag har därför funnit allutredningens förslag bör kompletteras på sä sätt all endasl hyresrätter lillbostadslägenheter upplåtna med obestämd hyrestid omfallas av ett fullständigtskydd vid exekutiva försäljningar. Det sociala intresse som föreligger vidbostadslägenheter väger inte lika tungt när del gäller lokaler. För det fall enbostadshyresrätt inte har upplåtits pä marknadsmässiga villkor har en nyförvärvare om avtalet löper möjlighel all relativt snabbt fålill stånd en ändring av villkoren. Ett automatiskt inträdandeskydd bör bara omfatta sådana hyresrätter till bostadslägenheter som grundarsig på en skriftlig handling. Endast i dessa fall är del möjligl alt ulan ettbevakningsförfarande klarlägga de fullständiga hyresvillkoren. När det gällermuntliga avtal bör däremoi ell utökat skydd fömlsätla alt hyresgäslen bevakarsin rätt. Såväl när det gäller muntliga som skriftliga avlal bör, för altytterligare minska risken för illojala förfaranden, krävas all hyresrättenlillträtts före den exekutiva försäljningen. I de fall ell skriftligt avtal ioch för sig föreligger men tillträde inle har skell, bör, som hillills,rältighetsinnehavaren vara skyldig all bevaka sin rätt sä att denna las upp isakägarförteckningen. På grund av del anfördahar i första stycket i förevarande paragraf lagts till en ny beslämmelse somgäller för fastigheter som taxerats som annan fastighet och betecknats somhyreshusenhel. En hyresrätt till en bostadslägenhet i en sådan faslighet skallalllid bestå vid en exekutiv försäljning under fömlsättning atl hyresrättengrundar sig på en skriftlig handling, atl lägenheten upplåtits för obestämd lidoch all hyresgästen lilllrätl lägenheten före den exekutiva försäljningen. Ensådan hyresrätt skall med hänsyn lill beslämmelserna i 12 kap. 25 8 förstasiyckei 4 utsökningsbalken inte tas Prop.1983/84:137 110 uppi sakägarförteckningen, eftersom den gäller oavsett faslighetens försäljning. Jag vill i dellasammanhang understryka alt den föreslagna ändringen inte medför någonförändring av kronofogdemyndighetens skyldighet att i samband med beskrivningoch värdering av en utmätt fastighet noggrant utreda vilka nytQanderälter sombelastar fasligheten. Det är nämligen av stor betydelse för spekulanterna altfå en klar och fullständig uppfattning om de hyresrätter som upplåtils ifastigheten. Delta gäller särskilt om hyresrätterna inte skall redovisas isakägarförteckningen. När det gäller muntligahyresavtal avseende bostadslägenheter bör dessa, somjag anfört, kunna lasupp i sakägarförteckningen och således förbehållas, antingen särskilt enligtbeslämmelserna i 12 kap. 33 8 andra stycket utsökningsbalken eller också vidförsäljningen enligt 39 8 första siyckei ulsökningsbalken. föranleder enändring av 12 kap. 25 8 första stycket 4 ulsökningsbalken (se avsnill 4.7). I enlighet härmed börockså bestämmelsen i 12 kap. 58 8 tredje stycket ulsökningsbalken om förbehållför hyresrätt vid försäljning av utmätt hyresfastighet under hand ändras så atlmunfiiga hyresavtal avseende bostadslägenheter skall förbehållas även vid sådanförsäljning. För att bostadshyresgästermed muntliga avtal skall få kännedom om den exekutiva auktionen och sålundakunna bevaka sin hyresrätt bör kronofogdemyndigheten vara skyldig all ävenkungöra auktionen genom anslag i fastigheten. Jag kommer att senare anmälafrågan om en ändring i utsökningsförordningen (1981:981). Denya reglerna bör bara gälla försäljningar efler den nya lagens ikraftträdande.Särskilda övergångsbestämmelser behövs därför inte till ändringen iförevarande paragraf. Närdel gäller andra fastigheter än hyresfastigheter är förhållandenamångskiftande. Nuvarande regler innefaltar en rimlig avvägning mellan olikaintressen som gör sig gällande vid exekutiv försäljning av sådana fastigheter.Jag föreslår därför ingen ändring av dessa regler. Iparagrafen avgränsas hyreslagens tillämpningsområde och vissa begreppdefinieras. Ett tillägg har skett i Iredje stycket. Vidare har ett nytl femtestycke fogats till paragrafen. Iutredningens förslag finns i huvudsak moisvarande bestämmelser i 1-3 55. Ändringarnai första och andra styckena är redaktionella. Itredje stycket har tillagts en andra mening. Genom detta tillägg införs ihyreslagen den i del prakliska rättslivel begagnade termen"lokal" för sådana lägenheter som inte är bostadslägenhet. Vad som äratt anse som bostadslägenhet framgår av första meningen. Ändringeni ftärde stycket är redaktionell. 1983/84:137 111 Femtestycket år nytl. Enligt gällande rätt (fjärde stycket) är ell förbehåll somstrider mot bestämmelserna i hyreslagen utan verkan mol hyresgäslen eller densom trätt i hans ställe om inte annat anges i lagen. Bakgmnden härtill är bostadssocial. Lagen utgär från att etthyresavtal normalt endast omfattar en bostadslägenhet. Emellertid förekommerdel att en hyresgäst hyr ett eller flera bosladshus eller ett flertalbostadslägenheter i olika hus för all sedan själv hyra ut lägenheterna i andrahand. Detta förfarande bmkar kallas blockuthyrning. Självfallet ärfastighetsägaren vid blockuthyrning införstådd med all lägenheterna hyrs ut iandra hand. Som exempel på blockulhyrning kan nämnas alt ett industriföretageller en sjukvårdshuvudman hyr ett störte antal lägenheler och i sin tur hyr ullägenheterna till sina anställda. Det kan också vara en studentbostadsstiflelsesom vidareupplåter lägenheterna till studenter. Såvälför hyresförhållandet mellan fastighetsägaren och förslahandshyresgästen sommellan denne och andrahandshyresgäslerna gäller f. n. hyreslagens tvinganderegler om bosladslägenheler. Emellertid lorde förhållandena vidblockuthyrning vara sädana, all en vidare avtalsfrihet mellan fastighetsägarenoch förslahandshyresgästen är motiverad. Delta kan exempelvis gälla sådanafrågor som underhåll, indexreglering av hyran, uppsägningslid ochvillkorsändringar. I dessa och andra frågor kan parterna vara mer beQänla avalt tillämpa de regler i hyreslagen som gäller för lokaler. Avtalsfriheten fåremellertid inle ulvidgas så långt, att den påverkar andrahandshyresgästernasrättsställning. Detta skulle kunna bli fallet om det direkta besittningsskyddetkunde avtalas bort vid blockuthyrning. Så länge förslahandshyresgästen villbevara hyresförhållandet, tillgodoses andrahandshyresgästernas intressen bästav atl ett direkl besittningsskydd gäller mellan fastighetsägaren ochförslahandshyresgästen. Det direkta besittningsskyddet för vidare med sig allbruksvärdereglerna gäller för hyressältningen. Denya bestämmelserna innebär att blockulhyrning anses föreligga om ett hyresavtalavser uthyrning av fler än tio bostadslägenheter och avsikten är althyresgäslen skall hyra ul lägenheterna i andra hand. Vid blockulhyrning fårparterna avtala om förbehåll som strider mot hyreslagens bestämmelser ombostadslägenheter, under förutsättning alt förbehållet inte strider motbestämmelserna om lokaler och inle heller avser rätten till förlängning avhyresavtalet eller gmnderna för fastställande av hyresvillkor i samband medsådan förlängning. Möjlighelen tillblockuthyrning skulle kunna missbrukas av en mindre nogräknad hyresvärd. Istället för all upplåta lägenheterna direkt skulle nämligen en faslighelsägarei avsikl all undandra sig de Ivingande reglerna i hyreslagen kunna upplåtasamtliga lägenheler i fasligheten till nägon honom närstående i form avblockuthyrning Qfr avsnitt 2.111 den allmänna motiveringen). För att motverkadetta har i förevarande stycke även lagits Prop.1983/84:137 112 inett krav på hyresnämndspriivning. prövning skall främst avse attdet föreligger ett seriöst behov av blockuthyrning, exempelvis för atttillgodose en läroanstalts behov av studentbostäder eller en arbetsgivaresbehov av personalbostäder. En sådan prövning behövs inte om fastigheten ägs avstaten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, allmännyttigtbostadsföretag eller av ell akliebolag som helt ägs av en kommun eller enlandstingskommun. beslut kan inte överklagas (se 70 5 andrastycket). Tillparagrafen, som innehåller bestämmelser om hyresavtalet, har fogals ett nytlIredje stycke. Detta innehåller besiämmelser om upphävande eller ändring avhyresgästernas rätt all använda utrymmen som är gemensamma för fleralägenheler. Tillägget har föranlett en ändring av den rubrik som föregårparagrafen. Enmotsvarighet till de nya bestämmelserna finns i 2 8 andra stycket iutredningens förslag (se även betänkandet s. 460). Ändringarnai andra stycket är redaktionella. Tredjestycket är somjag redan nämnt nytt. Förulom den direkta rättentill lägenheten kan ett hyresavtal ge hyresgäslen även andra förmåner, t.ex.räll alt fä begagna tvättstuga och andra gemensamma utrymmen. Del förekommerockså att hyresvärden utan särskilda utfästelser i hyresavtalet släller vissautrymmen till hyresgästernas gemensamma förfogande, exempelvis enfritidslokal. I den mån hyresgäsiernasrätt atl få begagna gemensamma utrymmen grundar sig på ett avtalsvillkor, kanhyresvärden under löpande avtalsperiod inle utan hyresgäsiernas medgivandeändra villkoren eller upphäva dem. I samband med förlängning av avlalel hardäremoi hyresvillkoren hitintills kunnat justeras eller bringats att hellupphöra. För andra villkor än hyrans storlek har därvid gällt att hyresvärdenskrav skulle godtas om de inte stred mot god sed i hyresförhållandet ellereljest var obilliga. Enligl 55 8 Iredje stycket i dess nya lydelse skalldäremoi ett tidigare gällande villkor om rätt till gemensamma utrymmen gällaäven i framliden om detta framslår som skäligt. Genom denna beslämmelseförbättras hyresgästernas slällning i, de fall rätlen alt nylQa gemensammautrymmen grundas på ett avtalsvillkor. När del gäller ickeavtalsreglerade förmåner att nylQa gemensamma utrymmen har rättsläget varilnågol osäkert Qfr rättsfall frän bostadsdomstolen 1978: 1, som avser Hässelbyfamiljehotell). har med anledning av en motion bl. a. framhållit(se LU 1977/78:27) alt förekomsten av gemensamma utrymmen som hobby- ochfritidslokaler och andra liknande förmåner utgör betydelsefulla inslag iboendemiljön. Utskottet konstaterade atl några särskilda bestämmelser rörandeutrymmen som hyresgästerna nyttjar gemensamt inle finns i hyreslagen och allnägon fasl 1983/84:137 113 praxis pä områdel inte utvecklats. Enligt utskottetsmening lorde del ligga i både hyresgästernas och hyresvärdarnas intresse atliräffa överenskommelser om gemensamhelsanordningarna. Även om del såledeskunde förväntas alt man avtalsvägen skulle komma all bota bristen på reglerför sådana anordningar fann utskottet del angeläget alt behovet av lagregler påområdet övervägdes. Utskoltsbelänkandel har överlämnats lill hyresrältsutredningen(rskr 1977/78; 296). Jag delarutredningens uppfattning all rätten att få nylQa gemensamma utrymmen inte börvara beroende av att särskilt avtal härom träffals eller atl hyresvillkorenutformats på visst sätt. Följer av hyresförhållandet, exempelvis genom allhyresvärden renl faktiskt låtit hyresgäslerna utnyttja vissa utrymmengemensamt, eller kan en sådan rätt på grund av andra omständigheter intolkas iavtalet, bör denna rätt inle få ändras eller upphävas i annan ordning än somgäller för hyresvillkor i allmänhet. De nya beslämmelserna i iredje stycket äravsedda att reglera delta fall. De nya bestämmelserna avser både bostadslägenheter ochlokaler. I fråga om bostadslägenheter för vilka förhandlingsordninggäller har dessutom gjorts ett tillägg till 5 8 första styckethyresförhandlingslagen (se avsnitt 4.3). Hyresvärden blir därigenom, närförhandlingsordning finns, skyldig all påkalla förhandling om han vill upphävaeller ändra rätten till gemensamma utrymmen. 12 kap. 3 5 Paragrafen innehåller bestämmelser om hyrestidens längd, ivilka fall uppsägning behövs saml konsekvenserna av utebliven uppsägning. Utredningens förslag i hithörande frågor fmns i 5 8 förstastycket, 68 första stycket, 7 och 11 55. Paragrafen har behandlals i den allmänna motiveringen(avsnill 2.8). I första stycket läggs den nya huvudregeln fast, att etthyresavtal gäller för obestämd tid, om inte annat avtalats. Huvudregeln omlöpande hyresavtal är alltså inle tvingande. Regeln gäller alla lyper avlägenheter men torde få störst belydelse för bostadslägenheter. Ett löpande hyresavtal måste sägas upp för att upphöra allgälla. Bestämmelser om uppsägningstidens längd finns i 4 8 första stycketsamt, när del gäller bostadslägenheter, även i 5 5. Övergångsbestämmelserna (punkt 4) har utformats så atthuvudregeln om löpande hyresavtal skall slå igenom på äldre tidsbestämdahyresavtal för bostadslägenheter när dessa förlängs, såvida parterna inteavtalar annat. Lokalhyresavtalen omfattas inte av denna övergångsbestämmelse.För alt äldre lokalhyresavtal skall bli löpande behövs del alltså en särskildöverenskommelse. I fråga om bostadslägenheter gäller vidare atl vid tvistmellan parterna hyresfiden skall vara obestämd, om inle bestämd hyrestid avsärskild anledning är lämpligare (se 55 8 tredje stycket andra meningen). 8 1983/84. Prop.1983/84:137 114 Iandra stycket anges atl ell hyresavtal även kan ingås för bestämd tid. Dengrundläggande regeln är aitt ett sådanl avtal upphör atl gälla vid hyrestidensutgång om inte parterna har avtalat om en annan ordning. Lika lite som enligtgällande rätt är dock denna regel utan undanlag. Undantaget, som innebär alluppsägning alllid måste ske om hyresförhållandet varat mer än ,stämmer överens med gällande rätt (se prop. A s. 320).Bestämmelser om uppsägningstidens längd finns beträffande de tidsbundna avtaleni 4 5 andra stycket samt, när det gäller bostadslägenheter, i 5 5. Tredjestycket motsvarar 3 5 Qärde stycket samt 4 8 första siyckei i gällande räll. Punkt1 handlar om verkan av utebliven uppsägning beträffande hyresavtal, som äringånget för bestämd lid och som skall sägas upp för att upphöra alt gälla.Saknar ell sådant avtal bestämmelser om verkan av all en uppsägning inte sker,förlängs avtalet för obestämd tid, om del inte sägs upp inom rätt lid. Avtaletförvandlas alltså lill ett löpande avtal vid en utebliven uppsägning. Punkt2 innehåller bestämmelser om s. k. lyst förlängning. En tyst förlängning kansjälvfallet bara komma i fråga i de fall ett hyresavtal automatiskt skall upphöraatt gälla vid hyrestidens utgång. Regeln gäller alltså bara de lidsbundnaavtalen och, med hänsyn lill bestämmelsen i andra stycket, bara sådana därhyresförhållandet vid hyrestidens ulgång inle varat , s.k.kortlidsavtal. Saknar ett korttidsavlal bestämmelser om alt uppsägning skallske, dvs. avtalet har upphört att gälla vid hyrestidens ulgång, men harhyresgäslen trots della suttit kvar i lägenheten en månad efler hyrestidensutgång utan att hyresvärden anmodat honom alt flytta, anses hyresavtaletförlängt . Avtalet förvandlas alltså även i delta fall lill ettlöpande avtal. Föranmodan enligt Iredje stycket 2 gäller samma förfaranderegler som föruppsägning. Bestämmelser härom finns i ftärde stycket som också innehåller enhänvisning lill beslämmelserna i 498 om hyresvärdens åligganden för del fallhyresgäslen inle efterkommer hyresvärdens anmodan om alt flytta. Bestämmelserom formerna för uppsägning finns i 8 8. Paragrafeninnehåller bestämmelser om uppsägningstider. Den motsvarar närmast 3 8 andraoch tredje styckena saml 4 8 andra och iredje styckena i gällande rätt.Utredningens förslag lill bestämmelser om uppsägningstider finns i 68 andraoch tredje styckena. Paragrafenhar behandlals i den allmänna motiveringen (avsnill 2.8). Iförsta stycket behandlas uppsägningstiderna vid löpande hyresavtal. Denya uppsägningstiderna (för bosladslägenheler och förlokaler) är såtillvida tvingande, att en överenskommelse i avtalet om kortareuppsägningslid inle blir gällande gentemot hyresgäslen. Prop.1983/84:137 115 Regelnär tvingande till hans förmån. Däremot är en överenskommelse, som innebär althyresvärden för egen del accepterar en kortare uppsägningstid bindande förhonom. Detta följer av 1 8 Qärde stycket. Vad som sagls innebär inle altparterna i anledning av en redan inträffad händelse är förhindrade all iräffaen uppgörelse som strider mol lagens tvingande regler. Parterna kan efler enuppsägning komma överens om atl hyresförhållandet skall upphöra lidigare änvad som skulle följa av den för hyresförhållandet gällande uppsägningstiden. Ipraktiken är det också vanligt atl parterna direkl och alltså utan formelluppsägning kommer överens om att hyresförhållandet skall upphöra - man skrivergemensaml av kontraktet. När det gälleröverenskommelse om längre uppsägningsfider föreligger full avtalsfrihet. Härbör dock observeras all när avtalet avser en bostadslägenhet, en hyresgästenligl 5 8 alltid och således oavsett vad som avtalats, har rätt att säga uppavtalet att upphöra efler . Ifråga om lokaler bör vidare anmärkas att uppsägningstiden räknas lillmånadsskifte och inte som f. n. till den dag med samma ordningsnummer somuppsägningsdagen. Kravet på all hyresförhållandet skall ha varat längre än niomånader har också slopats. Begreppetfardag mönstras ul ur hyreslagen så alt ett hyresavtal alllid upphör viss tidefler uppsägning. I hyreslagen i dess nuvarande lydelse finns begreppet fardagförulom i 4 5 tredje stycket även i 5 5 andra stycket och i 26 8 andra stycket.Begreppet fardag bör även tas bort i 36 8 bosladsrätlslagen (se avsnitt 4.5). I 3 kap. 3 8 förstastycket expropriationslagen (1972:719) finns en regel som knyler an lillfardagsbegreppet. En exproprialionssökande, som redan har en nylQanderätt tillden fastighet som avses med ansökningen, har nämligen enligt della stadganderätt atl utan hinder av vad som annars skulle gälla nylQa fastigheten fram tillviss fardag. Är nylQanderätten hyra eller arrende kommer därvid jordabalkensregler om fardag alt gälla. För de nytQanderälter som saknar bestämmelser omfardag gäller enligl sisla meningen i angivet stycke en särskild regelnämligen all skyldighel alt flytta - i stället för all inträda på fardag -inträder när förflutit frän det att expropriafionslillslåndelförföll, expropriationsrätten förverkades eller expropriationsansökningenprövades. Vid artende kommer detfortfarande att finnas bestämmelser om fardag (se 8 kap. 4 8 jordabalken).Enligl min mening saknas del anledning all nu ändra i expropriationslagen.Delta innebär atl tillämpningsområdet för beslämmelsen i 3 kap. 3 8 förstastycket sista meningen expropriationslagen kommer all vidgas i och med atlbestämmelser om fardag vid hyra försvinner. Reglerom avflyttning pä fardag finns även i fideikommisslagsliflning. Jag återkommerlill det vid övergångsbestämmelserna (punkl 9). Ensärskild lyp av tidsobestämda hyresavtal är sädana som beror av vissanställning. Enligl gällande rätt har hyresgästen belräffande vissa sådana Prop.1983/84:137 1' avtalalltid räll till en uppsägningstid om minst en månad (4 8 andra stycket sistameningen). Eftersom en minsta uppsägningstid nu kommer alt gällaför alla tidsobestämda hyresavtal, saknas del anledning atl särreglera dessaavtal på del sätt som skett (se även 678 där undantag inte görs förbestämmelserna om uppsägningstid). Iandra stycket finns beslämimdser om uppsägningstid för del fall ett hyresavtalpä bestämd lid skall sägas upp för att upphöra att gälla Qfr 3 S andrastycket). De angivna uppsägningstiderna är minimitider. Uppsägningstidenslängd varierar med hyrestiden och är längst för bostadslägenheteroch längst för lokaler. 4a5 Paragrafen upphävs. Bestämmelsen har förls över lill 5 8. Paragrafen,som innehåller en speciell uppsägningsbestämmelse för bostadshyresgäsler,motsvarar 4a8 i gällande lydelse. I utredningsförslaget ålerfinns motsvarandebeslämmelse i 6 5 Qärde stycket. Paragrafenhar behandlals i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.8). Igällande lydelse innehåller 5 8 vissa specialbestämmelser om uppsägning av etthyresavtal. Enligt första stycket får sålunda ett dödsbo, när hyresgästenavlidit före hyrestidens ulgång, säga upp ett hyresavtal beträffandebostadslägenhet inom en månad frän dödsfallet. Avtalet upphör då efteruppsägningen.