prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — - Leveranstidför DATEX-ansluining sänks från f.n. och för förhyrddalaledning från f. n. lill . - Mobilradioverksamheienbyggs ut med möjligheter inte bara lill ljud utan också dala och text. - Satsningenpä patienitelefoni samt automater med möjligheter lill kort-betalningfortsätter. 4.2.4 Stora investeringar för ett digitalttelefonnät Strategin för denfortsatta utbyggnaden och moderniseringen (konver-teringen) av telefonnätetinnebär all den skall ske med digital teknik och i en takt som i första hand bestämsav reinvesteringsbehovet och av tillväxten. Stora investeringar mäsie företas för all bytaul äldre stationer, vilka kräver stora underhållsresurser. Detta gällerspeciellt stora stationer i storstadsregionerna, där moderna funktionerefterfrågas. Eftersom tillväxten i slorl sett är jämntfördelad på samtliga stationer i nätet finns del ett behov av små utökningar påvar och en. Att använda ny teknik vid varje utökning skulle emellertid varamycket oekonomiskt på grund av de höga fasta kostnaderna och det dyrbarasamtrafikarrangemang som därmed skulle bli nödvändigt. Den metod som valtsinnebär i stället att man byter ut hela eleklromekaniska stationer motelektroniska och återanvänder den nedtagna malerielen för utökningar i deåterstående eleklromekaniska anläggningarna. I figuren nedan visas hurkonverieringarna lill beräknas bli fördelade påstorstadsregionerna , och samt övriga landet. Underplaneringsperioden beräknas andelen AXE-anknulna anslutningar öka från lill22%. Prop, 1983/84:100 Bilaga 8 145 Totaltantal AXE-nri hela landet Konverteringtill för hela landet samt uppdelat på , , och övriga landet 1984/85-86/87 vid utgången av angivet år. 4.2.5 Serviceförbättringar i allarörelsegrenar har ocksåredovisat sina servicemål för olika rörelsegrenar under planperioden.För telejönrörelsen gäller nedanstående mål fram till /87. Redovisade värdenpå servicenivån avser riksgenomsnittet. Stora lokala variationer kan förekomma. Sålunda ärexempelvis framkomligheten i nätet lokaltinom saml i vissa förbindelser lill och frän Stockholmotillfredsställande. Orsaken härtill är i slor utsträckning de omfattande omläggningar av nät och stationer p. g. a.moderniseringen som f. n. pågår. Vid slutet av planeringsperioden beräknasemellertid framkomligheten även iStockholmsområdet ansluta lillnedanstående servicemål. 10 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 146 Lägel 1982/83 (prel.) Telefon, vanliga abonnemang - leveranslid, medelvärde - underhåll avslutat inom 8 .arbetstimmar helgfrimän-fre - leveranslid, medelvärde abonnentväxlar 2-40ankn abonnentväxlar 41-110 ankn - underhåll avslutat , mån-fre Framkomlighet i nätet. förluslkoppel per anrop, medelvärde - lill egen station - till eget riklnummerområde i övrigl - lill annat riktnummerområde 2,2, 3,3, Datakommunikation har enkraftig och stadig tillväxt. Anialel datanäts-anslutningar ökar med uppåt 30%per år, och bedöms i bötjan av 1987 uppgå lill minst 130000 anslutningar. (Påvarje datänälsanslutning sitter i genomsnitt ca 2 terminaler. )Datakommunikationstjänslen genomgår en kontinuerlig snabb förändring. Delnordiska publika datanätet, DATEX, är en mycket viktig komponent i televerketsutbud av datakommunikations-tjänster. Fördatarörelsen redovisas följande servicemäl för perioden. Laget 1982/83 (prel.) Telextjånsien dominerarför närvarande utbud av texikom-munikalionstjänsier.Marknadssituationen för telex kommer dock alt förändras som en följd av altlelelex etablerats på marknaden. Anledningen härtillär, all och konkurrenterna marknadsför prisbilligaskriv-maskinsorienlerade terminaler typ Telelex 10, som avgiftsmässigt liggermyckel nära telex och som funklionsmässigl är telex överiägsna,Neliotill-viixtcn av telexbeständet beräknas kulminera för all sedanplana ul och längre fram minska. I'ör teicxtjänsien redovisas följandeservicemål. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 147 Lägel 1982/83 (prel.) Leveranslid.medelvärde Underhåll, avslutat inom 4.2.6 Teleinvestgruppen utvecklas positivt har vidareöversiktligt redovisal verksamheten i verkels bolagsseklor. Teleinvestgruppen omfattade den Ijuli 1983 följande företag: Nerion A/S Därutöver äger TeleinvestAB aktier i följande företag: Teleinvestgruppensomsättning 1982/83 uppgick enligt bokslutet lill ca 770 milj, kr. Vinst efterränlor och planmässiga avskrivningar uppgick lill ca 85 milj. kr. /84förutses en forisatt positiv utveckling av omsättning och resullal. En närmare beskrivning av bolagens verksamhetfinns i ireärsplanen. 4.2.7 Totala investeringarna beräknas lill 18miljarder kr. Hela koncernens planeradeinvesteringar /85-1986/87 framgår av följande tabell. Televerkskoncernensinvesteringar inkl. abonnentanläggningar finansierade via . 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1984/85- Ber. Den reala ökningen avinvesteringarna mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85 uppgår till och kani huvudsak hänföras lill 1983/84:100 Bilaga 8 148 investeringar i kopplingslekniska anläggningar.De investeringar i nål och abonnentutrustningar m. m. som beräknas falla påteleverket är följande. investeringar.Fast prisnivå fr. o. m. 1984/85. 1984/85-1986/87 * /85finansieras även ej konkurrensutsatta terminaler via . ** Inkl. investeringar iradio- och TV-anläggningar som finansieras via rundradiofonden. 4.3.1 bör få låna på kreditmarknaden bör nu få taställning till nya former förfinansiering av televerkels verksamhet och en förändrad behandlingsordning förteleverksamhetens utveckling. Jag tar huvudsakligen upp frågor som kräverriksdagens ställningslagande. I frågor som ligger inom regeringenskompelens-område återkommer jag i annat sammanhang med förslag. Genom möjligheterna attkunna utnyttja för att ta upp lån för vissa investeringar har denfinansiella belastningen pä resultaträkning minskat. Televerketbehöver sålunda inle belasta ell enskilt års resullal med hela utgiften förinvesteringar i bilar, maskiner, inventarier etc. För terminaler gäller, somframgått av det föregående, atl de säljs lill . Investeringarna itelenätet, som i princip självfinansieras utan tillskott av stalsbudgetmedeleller lånade medel, är dock myckel stora och styrs av en ökad efterfrågan påteleverkels tjänster och av ett slorl behov av en modernisering av nätet.Eftersom investeringsbehovet måste bedömas ligga kvar på minst denna nivä underläng lid framöver blir den finansiella belastningen för avsevärd närvarje ärs investeringar i sin helhet belastar årets resultat. Detta leder tillatl taxor måste höjas i snabbare takt än vad som är nödvändigt vidfriare finansieringsformer. Del innebär i sinlur alt dagens abonnenter bekostar investeringar som är av långsiktig karaktäroch som i slor utsträckning kommer all tillgodose framlida kommunikationsbehov.Med hänsyn härtill och lill den vikl som bör fästas vid investeringar ileleinfraslrukluren bör därför ges mer rationellafinansieringsförutsättningar och få möjlighet all la upp lån på den allmännakreditmarknaden: Därigenom kan televi;rkets finansiella kostnaderminskas. 1983/84:100 Bilaga 8 149 i riksgäldskontorels regi för televerkelsräkning skulle i och för sig vara ett länkbart alternativ lill atl verketsjälvt fär ta upp lån. svarar för all annan statlig upplåningutanför den statliga bolagssektorn och besitter givetvis stor kompelens. Jagfäster dock stor vikt vid all en effektiv och ändamålsenlig finansfunktionskapas inom televerkskoncerr nen så att koncernen själv lar det fulla ansvaretför sin upplåning. Det finns anledning att tro alt verket självt eller dess bolag bättre kan anpassa sinupplåning till marknadens villkor och snabbare besluta om t.ex. omsättning avdyrare läneformer lill billigare. Det är därför angeläget att ochdess dotterbolag har det avgörande inflytandet över koncernens finansieringsverksamhetoch kontakterna med kreditgivare. Ett sådant finansieringssystem kan emellertidmedföra vissa konsekvenser för den övriga statliga upplåningen genomriksgäldskonloret. De närmare formerna för upplåningen inom ochrelationerna till och bör därför behandlas i enarbetsgrupp med företrädare för och berörda parter. Jagavser ta initiativ till att tillsätta arbetsgruppen . När gruppen haravslutat sitt arbete bör det ankomma på regeringen alt besluta om de praktiskaarrangemangen, kring läneverksamheten. En redovisning av resultaten bör lämnastill . Frågan om bemyndigande för regeringen atl besluta om upplåningenför behandlas av chefen för i bilaga 1 tillbudgetpropositionen under avsnittet Särskilda frågor. Jag föreslår attinvesteringar i telenätet inkl. lokallinjenätet i första hand självfinansierasav i den utsträckning som svarar mot avskrivningar beräknade päanläggningstillgångarnas återanskaffningsvärden. Resterande finansieringsbehovbör få täcka med ytteriigare självfinansiering och/eller lån pä denallmänna kredilmarknaden. Avvägningen mellan ytterligare självfinansiering ochlån fär ske med beaktande av lånevillkor, soliditet, taxenivän för verketstjänster etc. har föreslagit atl verket självt och via Teleinvest ABfär ta upp lån för investeringar i anläggningstillgångar, främst telenätet.Telefinans AB, som redan nu finansierar anskaffning av bilar,maskiner, datorer och konkurrensulsalta abonnenlutruslningar, har föreslagitsfå finansiera även anskaffningen av ej konkurrensutsatta utrustningar vilka f.n. finansieras med den särskilda rörliga krediten i . För egendel tillstyrker jag förslaget beträffande . Härigenom skapas ettenhetligt finansieringssystem för alla abonnentutrustningar. Omläggningen kanberäknas medföra en ökning av bolagets omslutning med ca 900 milj. kr. Fråganom i vems namn och pä vilket sätt olika delar av upplåningen i övrigt skall skebör avgöras sedan behandlingen av formerna för låneverksamheten har avslutatsi den nämnda arbetsgruppen. Televerkels behov avrörelsemedel som f.n. täcks genom en rörlig kredit i börockså få täckas genom att televerkskoncernen fär ta upp län påkredilmarknaden. Därmed kan hela koncernens 1983/84:100 Bilaga 8 150 kapitalbehov ingå i de finansiella övervägandena. Genom atlden rörliga krediten i ersätts med upplåning på kredilmarknaden minskasriksgäldskontorels upplåningsbehov. Detta har positiva effekter pä statsbudgeten. Teleinvestgruppenseget lånebehov förutsätts täckas genom upplåning i bolagens regi. Ett företagskapitalbehov täcks normalt genom atl ett flertal olika finansieringsmöjlighetertas i anspråk . Finansieringskostnaderna blir härvidberoende av vilket alternativ som används, kostnaden för detta alternativ och hur stor andel av finansieringenvarje alternativ svarar för. Ensträvan är självfallet att uppnå en optimal finansieringsslruktur där de genomsnittliga finansieringskostnaderna blir sä låga som möjligt pä såväl kort som lång sikt.Väsentliga delar i denna planering utgörs av avvägningar mellan kort- ochlångfristig upplåning respektive mellan eget och främmande kapital. När nu föresläs fåökade möjligheter all påverka de finansiella kostnaderna så ökar också kravenpå verkels finansiella planeringsfunkiion. Del är därförangeläget att organisationen för kapitalanskaffning utformas på ettförtroendeingivande och kompetent sätt. Del förefaller rationellt att, somteleverket föreslagit, ha en samlad central finansfunklion för hela leleverkskoncernen. Kapitalförsörjning,likviditelsplanering m.m. kan därigenomhanleras på ett enhetligt och effektivt salt oberoende av om upplåning etc. sker för ellerdotterbolagens räkning. En förut-sällningför detta är givetvis atl koncernen tillförs erforderlig kompelens. I delsammanhanget bör det också övervägas vilken roll televerkels styrelse bör ha i beslutsprocessen kringfinansieringsfrågorna. Jag villvidare anmäla att jag har föravsikt atl föreslå att koncernrevision införs fullt ul i televerkskoncernengenom atl ges möjlighet all utse medrevisorer i och dess belagdadotterbolag. harangivit det totala ackumulerade lånebehovet för koncernen fram t.o.m.1986/87 till ca 6000 milj. kr. /85 beräknaskoncernen behöva ta upp län med 3574 milj. kr. varav 2417 milj. kr.avser avlösning av de rörliga krediterna i riksgäldskonloret. Nämnvärda avvikelser under löpande budgelår frän debedömningar av finansieringsbehovetsom gjort för år 1, dvs. 1984/85, bör underställas regeringen. Jagkommer också senare atl föreslå alt ges i uppdrag att i fortsättningen lämna en redovisningav verksamhetens utveckling lill regeringen tvä gånger i form avhalvårsbokslut och bokslut. Jag vill i sammanhanget anmäla att jag i minanmälan med förslag till tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för innevarande budgelårkommer att föreslå all redan nu får möjlighet att låna överskottsmedel från för sittrörelsemedelsbehov. 1983/84:100 Bilaga 8 151 4.3.2 Garantier för upplåningen har,efter kontakter med kreditmarknadsexpertis, utgått från att skalluppta lån pä den långsikliga kreditmarknaden och och pä dekorta och medellånga kreditmarknadernamed i vissa fall borgen. Jag bedömer att detinte skall behövas några formella säkerheter för den upplåning som kankomma atl ske i televerkels namn då är en del av slalen. Omupplåningen däremot sker i bolagssektorn för behov kan detuppstå behov av borgensåtaganden. har f.n. enligt riksdagensbeslut möjlighet att teckna garantier upp till 300 milj. kr. har framhållit altfördelningen av lån pä kort, medelfrisligoch långfristig upplåning i hög grad påverkas av förväntade ränteändringar, konkurrerande låntagare etc.Med hänsyn härtill kan inle denexakta fördelningen av upplåningen mellan verket och dess bolag nu fastställas. Del går därför inle heller,enligt verket, att i förväg fastställa enbehövlig garantiram ulan garantierna kan variera avsevärt med mycket kortvarsel. Garantiåtaganden är även aktuella vid större entreprenader som bolagen åtar sig m. m. Av denna anledning harteleverket föreslagit att verketefter behov får teckna garantier. För egen del vill jag framhålla att också resultaten av den aviserade arbetsgruppens överväganden kan påverka behovet av garantier. Jag delar televerketsuppfattning att beslut om att ställagarantier kan behöva fattas snabbt. Jag anser dock att detta kan tillgodoses genom att regeringen i stället förriksdagen fastställer garantiramens storiek. Regeringen bör inhämta riksdagensbemyndigande till detta. 4.3.3 Räntabilitets-och solidilelsmått bör användas i styrningen Styrningen av från statsmakternas sida kan och bör ske på flera olika sätt. Det mest väsentliga är givetvis betoningen avteleverkets ansvar när det gäller att utveckla telekommunikationerna efter näringslivets och hushällens behov. De avteleverkets tjänster som räknas till verkelsgrundtjänster skall således uppfylla en mängd krav. Av stor vikt är möjlighetenför användarna alt i hela landet kunna få tillgäng till tjänsterna till enhetliga taxor och att kan hälla en hög servicenivå. Detta har stor social- och regionalpolitisk betydelse.Betydelsen är naturiigtvis särskilt stor när verksamheten bedrivs medensamrätt. Jag vill också peka påviklen av alt hålla taxor låga. Det gäller framför allt de s. k. generella taxorna, samlalsmarkeringsavgiften ochabonnemangsavgiften för telefon.Regeringen fastställer dessa avgifter liksom större förändringar av taxesystemel. Mina förslag angåendefinansieringen av verksamhetger, som jag tidigare framhållit, ökade möjligheter atl hälla nere taxorna. Således räknar inte medatt behöva föreslå höjningar av degenerella taxorna förrän . Ett nytt telefon-laxesysleminfördes . Under avsnittet 5. Övriga frågor redovisar jag effekterna i vissa avseenden avtaxeomläggningen. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 152 Utöver vad jag anfört börden mer specifiktfinansiella styrningen av i fortsättningen ske genom attstatsmakterna så långt möjligt tillämpar samma slyrningskriterier som används iandra större företag. Sädana styrningskriterier är avkastning på eget kapital,dvs. räntabilitet, och soliditet. Det nuvarande avkastningskravet, dvs. räntanpå statskapitalet, är mindre lämpligt från styrningssynpunkt. Det tar t.ex.inle hänsyn till avkastningen pä det kapital som genererats inom verket och somtillskjulits av kunderna. Avkastningskravet bör därför beräknas på ett vidgatkapitalbegrepp, verkskapitalel. Detta egna kapital bör inbegripa statskapitaletsamt konsolideringsfond och övriga avsättningar. Det går visserligen inte attutan vidare jämställa det egna kapitalet i med det egna kapitalet iett privat företag. Samma metod för att formulera avkastningskrav bör dockkunna tillämpas. Vad gäller formuleringenav ett avkastningskrav på kan framhållas alt ett procentuelltavkastningsmålt vanligen beräknas med eget eller totalt arbetande kapital sombas. Skillnaden mellan avkastning på eget respektive totalt kapital beror delspå skillnaden mellan totalavkastningen och den genomsnittliga läneräntan, delsrelationen mellan skulder och eget kapital. Avkastningen på eget kapital kandärför sägas utgöra en bedömning av företagets totala verksamhet inklusivefinansieringsfunk-lionen medan avkastningen på totalt kapital exkluderarfinansieringsfunk-lionen. Agarens avkastningskrav i ett aktiebolag riktasnormalt i första hand mot den totala verksamheten inklusivefinansieringsfunktionen, dvs. det egna kapitalets avkastning i företaget, intedet totala kapitalets. Då enligt miltförslag ges en större finansiell rörelsefrihet bör avkaslningsmättet avse detegna kapitalet för att därigenom också beakta verkets finansfunktion.Televerkets verksamhet bör enligt min meninginriktas i enlighet med de ränlabililets-och soliditetstal som harangett i treårsplanen. 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Räntabilitet 10,6 9,1 9,2 9,0 Soliditet 80 77 75 76 De redovisade talen börtolkas med viss försiktighet bl, a. eftersom det är första gången som deberäknas i den nya finansieringssitualionen. Vissa åtgärder av engångskaraktäri samband med syslemändringen påverkar t.ex. beräkningarna. Soliditeten definierashär som relationen mellan verkskapitalet och de totala tillgångarna. Det högasjälvfinansieringskravet har medfört all verkets soliditet är mycket högjämfört med andra företag. Verkets soliditet uppgår lill ' vilket skalljämföras med en soliditet på för 1983/84:100 Bilaga 8 153 förelag i allmänhet. En viss nedgång i televerkelssoliditet är därför acceptabel. Jag vill emellertid i likhet med betona viklenav att en hög soliditet bibehålls. Jag delar bedömning atl den långsiktigamålsättningen vid den nya finansieringssitualionen bör vara att räntabiliteten skall varatillräckligt hög för att den reala avkastningen på eget kapital skall uppgåtill och att även ifortsättningen skall kunna hålla en tillräckligt låg skuldsättningsgrad. har antagit en inflationstakt pä 6%.Vid den antagna inflationstaktenuppgår målet för avkastningen lillnominellt /85-1986/87. Som framgår av tabellen ovan beräknas målet kunna uppnås . Jag vill framhålla atl detta avkastningskrav inte skallförväxlas med det krav på inleverans av medel till statsbudgeten som jagberör under avsnitt 4.3.5. Televerkelsverksamhet bedrivs lill stor del inom en monopolsektor. Verksamheten syftar inteheller lill all maximera vinslen. Avkastningskravet på det egna kapitalet bör därför kompletterasmed andra måltal. sådant mål är att verket skall ökaarbelsprodukliviielen med per årvarigenom taxenivän beräknas utvecklas i långsammare takt än konsumentprisindex. Jag noterar vidaremed tillfredsställelse de avsevärdaserviceförbättringar som planeras för perioden. Måluppfyllelsen i olika avseenden och eventuella nya mål börredovisas i de kommande treårsplanerna.Statsmakterna kan därigenom fortlöpande följa och vid behov påverkaverksamhetens utveckling. 4.3.4 Treårsplanens investeringsprogram bör godkännas När det gäller inriktningen och omfattningen av verketsinvesteringsprogram villjag anföra följande. Det skulle givetviskunna ifrågasättas om statsmakternas investerings-styrning kan utövastillräckligt effektivt om den frigörs frän den finansiella styrningen viateleverkets investeringsanslag. Av vad jag har anfört i det föregående framgår dock atl dennastyrning i del nuvarande systemet endast avser vissa av verkels investeringaroch all styrningen alltmer inriktats på attsäkerställa alt investeringarna inte belastar statsbudgeten under ettvisst budgelår. Investeringarna spelar emellertid en viktig roll fränekonomisk och strategiskplaneringssynpunkl genom att de binder resurser och påverkar verkets utveckling under lång tidsrymd. De harockså stor betydelse för utvecklingeni allmänhet pä telekommunikationsområdet. Därutöver gäller att åtminstone vissa delar avinvesteringsverksamheten kan användas av statsmakterna istabiliseringspolitiskt syfte. Statsmakternas inflytande över investeringsverksamhetens inriktning ochomfattning saml tidsmässiga fördelning bör därför beslå. har i treårsplanen redovisat sittplanerade investeringsprogram fördelat pä olika rörelsegrenar. Jag haringen anledning att resa 1983/84:100 Bilaga 8 154 invändningar mot den redovisade inriktningen avinvesteringarna och föreslår alt investeringsplanen godkänns. Den närmarefördelningen mellan rörelsegrenarna bör få avgöras av .självt. Ävenfördelningen mellan budgetåren bör kunna göras med viss flexibilitet. Vissa viktigareinvesteringar som rör utvecklingen av koncernen bör enligt min mening inleheller i del nya finansieringssystemet få avgöras av självt. Dettabör gälla för beslut om höjningar av aktiekapitalet i och beslutom aktieförvärv av verket. Sådana beslut skall f.n. underställas . Isyfte att uppnå en smidigare och snabbare beslutsprocess förordar jag attregeringen bör kunna avgöra dessa frågor under förutsättning atl besluten inte innebärnågon ökad belastning på statsbudgeten. Ett bemyndigande med denna innebörd börinhämtas. Jag avser atl senare återkomma lill regeringen angående de höjningarav aktiekapitalet i som har angivit i Ireärsplanen.Överföring av verksamhet som f. n. drivs i verksform till bolagsform skallgivelvis liksom inle kunnaske ulan prövning. har ocksåföreslagit vissa ändringar av de bestämmelser som regeringen har utfärdatangående lokalförsörjning. Bl.a. vill slippa densamrådsskyldighel med som gäller i fråga om större lokalerför förvaltningsändamål. För egen del räknar jag med alt ochbyggnadsstyrelsen bedriver ett effektivt samarbete. Någon ändring av gällandebestämmelser är jag f. n. inle beredd att förorda. 4.3.5 Förslagen förstärker statsbudgeten levererar f. n. in ett årligt belopptill statsbudgeten som motsvarar förräntning pä det statskapital som verketdisponerar. Genom del nya finansieringssystemet minskar, som jag harframhållit, de finansiella kostnaderna för . Jag har dä bedömt detrimligt att en del av det ekonomiska utrymme som därvid skapas bör användas föratt stärka statsbudgeten. Jag vill understryka att taxenivån för verketstjänster inte behöver höjas för att uppnå detta. De åtgärder som jag i likhetmed föreslår och som leder till en årlig budgetförstärkning medtotalt sett ca 300 milj. kr. jämfört med del gamla systemet är följande. Jag föreslär attteleverkets statskapital per den 30juni 1984 omvandlas till ettamorteringsfritt statslän och redovisas som en långfristig skuld i televerketsräkenskaper. Räntan på detta län bör vara slalens utlånings-ränta. Vid beräkning avstatskapitalets storiek per den 30juni 1984 bör hänsyn tas till de kostnadersom haft för tull och mervärdesskatt i samband med utbyggnad av dennordiska jordstalionen för satellittrafik i . Denna fråga togs upp ibudgetpropositionen (prop. 1978/79:100, bil. 9, s. 203-204)varvid anfördes. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 155 "Tnvesleringsramen(/80) är vidare beräknad med hänsyn lill behovet av en andra antenn vidden nordiska jordstalionen för lelesalellil-trafik i i . Antennenbyggs i nordiskt samarbete och en ekonomisk uppgörelse har träffats mellan denordiska televerken. Uppgörelsen och lönsamhetskalkylerna är baserade på eninvesteringskostnad exkl. svensk tull och mervärdesskatt. Om det svenskateleverkets andel skulle belastas med även dessa koslnader uppkommer frånverkets synpunkt en avsevärd lönsamhelsförsämring för projektet.