prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Att så är fallet framgår av alt så gott som samtliga som pådelta sätt blir ulförsäkrade från arbetslöshetskassa också får förtidspension.Del finns flera nackdelar med denna utveckling. En är atl äldre personer - i den mån de inle sagts uppdirekt - till följd av del "sociala trycket" från arbetskamratergår med på atl bli uppsagda trots att de egentligen inte vill del. En annannackdel för den enskilde arbetstagaren är all denne inte kan garanteras varesig arbetslöshetsförsäkring eller förtidspension. Han kan således inteöverblicka sin ekonomiska situation fram till ordinarie ålderspension. Också fränstatsfinansiella utgångspunkter har systemet stora nackdelar. Varje förtidspension av denna typkostar staten i runda tal . fram lill ordinarie pensionsålder.Med 2500 uppskattade fall blirkostnaderna för den här typen av pensioneringar således betydande. För attsöka komma till rätta med de olägenheter som det nuvarande systemet innebäroch för alt möjligheterna till förtidspensionering av arbelsmarknadsskäl skallkomma alt utnyttjas för de syften de ursprungligen var avsedda för haren arbetsgrupp inom fält i uppdragatt se över frågorna. Gruppen väntas vara färdig med sittarbete. I slutet av år 1983överlämnade äldrearbetskommittén sill slutbetän-kande,(SOU 1983:62) För gammalför arbete?. Kommittén föreslår alt de äldres ställning på arbetsmarknaden stärks genom att enrörlig pensionering förverkligas. De äldre bör erkännas somlikaberättigade på arbetsmarknaden. Kommittén anser vidare alt regler för avgång med pension, liksom , börgöras i avtal mellan arbelsmark- nådensparter. Dessa regler bör dock kunna inrymma ell större mätt av individuellprövning av de äldres möjligheter all kvarstå i arbete sedan de uppnåttpensionsåldern. Betänkandet bereds f. n. inom . Den 1 januari 1983trädde en ny lag (1982:673) om arbetstid i kraft. De viktigaste nyheternagällde överlidsreglerna och bestämmelserna om begränsning av den s. k.mertiden för deltidsanställda. Vidare infördes nya regler omskyldighet för arbetsgivarna alt i rimlig tid underrätta arbelsta- 1983/84:100 Bilaga 12 32 garna om arbetstidens förläggning liksom regler ommöjlighet atl träffa lokala kollektivavtal om avvikelse från lagens regler. Enviktig nyhet var vidare omläggningen och förenklingen av myndighetshandläggningen, av dispenser m. m. i arbetslidsärenden. Även sanktionssyslemet ändrades genom den nya lagen. Bl.a. infördes vid sidan av de tidigare straffbestämmelserna en övertidsavgifl för densom brytermot lagreglerna om övertid. Genom den nya lagen har alla bestämmelser om arbetstiden - utom de somgäller för minderåriga - samlats i en lag.Samtidigt som arbetstidslagen trädde i kraft gjordes vissa ändringar ibl.a. Sedan lagen nu har gällt kan jag konstateraatt tillämpningen i stort har följt de intentioner som fanns vid tillkomsten. Bl.a.har lagen stärkt de deltidsarbetandes ställning på arbetsmarknaden.Arbetsbelastningen påarbetarskyddsstyrelsens arbelslidsbyrå har som väntal kraftigt minskat, vilket medfört en nedgång ipersonalbehovet. Möjligheterna att genom centrala eller lokalakollektivavtal göra undantag från lagen har intefäll den omfattning som förväntades. Jag räknar dock med atl kollektivavtal inom arbetstidsområdet på sikl kommeralt bli allt vanligare, bl. a. i samband med olika typer av flexiblaarbetstidsförläggningar. Idetta sammanhang vill jag nämna ett avslutat projekt som under svensk ledning har genomförts av i syfte att ge en allsidig belysning av arbetstids- ochledighetsfrägor i . Rapporten har utarbetats med utgångspunkt från enrekommendation av enligl vilken ministerrådet uppmanades attutreda de samhällsekonomiska och sociala konsekvenser som en nedsättning avarbetstiden skulle kunna medföra. Irapporten belyser man bl.a. denationella regel-syslem som har betydelse för arbetstidsuivecklingen. Den särskildaberedningsgrupp som har tillsatts inom med uppgift alt förberedadet fortsatta utvecklingsarbetet påarbetsrättens område har gjort en genomgång av reformerna och fortsätternu sitt arbete med alt närmare granska vissa frågor ocii sakområden. I del nuvarande skedet är det också enuppgift för beredningsgruppen all följa den rättsutveckling som sker genomkollektivavtal, särskilt på medbestämmandeområdel. 1 propositionen 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m.anmäldejag bl. a. att arbetarskyddsfonden i syfte all minska kostnaderna i statsbudgeten fr. o. m. budgetåret1984/85 skulle få ett ökat finansieringsansvarför forskningsavdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen. Jag sade då att 15milj.kr. enligt min uppfallning borde kunna överföras Prop.1983/84:100 Bilaga 12 33 ulan atl annan fondfinansierad verksamhel skulleriskera att drabbas av nedskärningar. Jag kommer emellertid alt föreslåall arbetarskyddsfondenhärutöver skall bidra med ytterligare 3 milj. kr. fr.o.m. /85 för att täcka vissa kostnader vid arbelarskyddsslyrelsen. Arbelslivscentrum som helt finansieras viaarbetarskyddsfonden får för innevarandebudgelår ca 25milj. från fonden för sin verksamhel. Centrets disponibla resurser bestäms huvudsakligen på två sätt. Dels fastställer regeringen ett belopp somskall täcka vissa fasta kostna- der för lokaler, tjänster, vissinformationsverksamhet m.m. För budgetåret1983/84 har regeringen anvisat . ur arbetarskyddsfonden för dettaändamål. Efter en överenskommelse mellan styrelserna för arbetarskyddsfondenoch arbetslivscentrum disponerar centrum också en pro-jeklram för forskningsverksamheten. Denna ärfastställd som 4,av de medel fonden åriigen får frånarbetarskyddsavgiften. För budgelårel 1983/84innebär överenskommelsen att centrets projektram uppgår lill drygt17milj. För de statligamyndigheterna har anslagen i statsbudgeten nästan undantagslöst under de senaste budgetårenberäknats utifrån huvudförslaget. Deltainnebär att man dragit av frän anslagen sedan vissa pris-och löneomräkningargjorts. Vad gäller denprojeklram som fastställts för arbetslivscentrum har inga motsvarande åtgärdervidtagits. Med hänsyn till atl arbelarskyddsfonden i mitt budgetförslagföreslås bidra med ytterligare 3 milj. kr. till finansieringen av arbetarskyddsstyrelsens verksamhet och motbakgrund av vad jag sagt omarbetslivscentrums projeklram, anser jag att det är rimligt att denna ram minskas med motsvarande belopp fr. o. /85. Detta bör ske päså sätt atl regeringen vid fastställande av bidraget lill arbetslivscenlrums grundfinansiering, föreskriveratt 3 milj. kr. av bidraget skall tas ur centrets projektram. Arbetslivscentrumhar hos regeringen hemställt om att en professur i arbetsrätt skall inrättasvid centret. Arbetslivscentrum hänvisar bl.a. till arbetsrättens centrala roll förarbetslivels demokratisering som centret hartill uppgift att verka för bl.a. genom forskning och utbildning. F.n. finns tre professurer vid arbelslivscentrum, ingenav dem är inriktad på arbetsrätt. I avvaktan påregeringens ställningstagande i frågan anställdes vid centret fr.o.m. den I januari i årprofessorn i arbetsrätt vid i . är f. n.tjänstledig från sin professur i . Även jag anser atlarbelslivscentrum har behov av kvalificerad kunskap på arbetsrättens område.Delta gäller såväl för de forsknings- som utbildningsuppgifter m. m. somåvilar centrum. Jag är emellertid inte beredd alt 3 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 34 f.n. föreslå alt en ny professur i ämnet inrättas vid centret. Däremot bör enligt min mening en personlig ordinarietjänst som professor (25-28) i arbetsrätt inrättas vidarbetslivscentrum för StenEdlund. Härigenom bör också centrets önskemål om inrättande av en professur i arbetsrätt tills vidare varatillgodosett. Detta skulle också medföra att tjänst i kanbesättas med ny innehavare. Jag har i denna fråga samrått med statsrådetHjelm-Wallén. Förslaget föranleder inga ökade kostnader, menkostnaderna för tjänsten bör enligt min mening ingå i underlaget förberäkningen av arbetslivscentrumsgrundfinansiering. Jag hemställer att regeringen förslår att bemyndiga regeringenatt inrätta en personlig ordinarie tjänst som professor (25-28) i arbetsrätt förSten i enlighet med vad jaghar anfört. Antalet utomnordiskamedborgare som av statens invandrarverk () beviljades tillstånd atl invandra tillSverige under är uppgick till ca11500, vilket är en ökning jämförtmed med ca 2000 personer. Ökningenberodde till största delen på att ca4 100 polska medborgare fick uppehållstillståndpå grund av den politiska händelseutvecklingen i . Invandringen av flyktingar från , somunder 1980-1981 åriigen uppgick till ungefär 3000 personer, minskade med ca 1 000personer under är 1982 främst till följd av återgången lill civilt styre i . Men även frän andra latinamerikanska länder harflyktingströmmen minskat. har emellertid utvecklingen återvänt beträffande . Delta har främslkommit lill uttryck i en ökaduttagning av chilenska medborgareinom ramen för flyktingkvoten. Den största ökningen av flyktinginvandringenunder , har, förutom från , skett frän och . Antaletflyktingar från dessa länder var mer än dubbelt så stort som och uppgick lill drygt 1000 personer(diagram 4). prop.1983/84:100 Bilaga 12 35 jämförelse mellan in- och utvandring åren 1968-1982avseende icke nordboroch nordbor. utvandring av icke nordbor 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 år Enligt preliminäraberäkningar för omfattade invandringen av utländska medborgaretill 22400 personer, varav 7400 från de nordiska länderna och 15000från länder utanför . Utvandringen uppgick till 17000 personer, varav12100 nordbor och 4900 från länder utanförNorden. I förhållande till de nordiska länderna har för tredje året i följd ett utvandringsöverskoll, somår uppgick till 4700 personer. När del gäller utomnordiska medborgarevisar är 1983 upp ett invandringsöverskott på 10 100 personer. Det totalainvandringsöverskol-tet för uppgick 11115400 utländska medborgare,vilket är något lägre än . I det följandebehandlas översiktligt frågor rörande invandring och åtgärder för invandrareinom såväl som övriga berörda departements ansvarsområden. Flyktingpolitiken m. m. Sverigesutrikespolitik har som ett viktigt syfte att medverka lill fredliga lösningarav internationella konflikter och att öka respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna. Enframgångsrik internationell samverkan i 1983/84:100 Bilaga 12 36 dessa syften medför minskad risk för nyaflyktingsituationer. Den nuvarande svåra flyktingsituationen i världen kan förbättrasendast genom betydande resursinsatser. bedriver en aktiv flyktingpolitik som omfattar slöd tillFN:s flyktingkommissarie () och FN:s hjälpprogram för palestinska flyktingar(UNWRA), andra hjälporganisationer medverksamhet bland flyktingar samt i vissa fall direkt till värdländer som har svårt att försörja ett stort antalflyktingar. En viktig del av flyktingpolitikenär vidare det generösa mottagandet av flyktingar i och samarbetet med övriga, främsl europeiska,länder i syfte atl verka för en solidarisk ansvarsfördelning. totala stödlill flyklingverksamhet uppgår under innevarande budgetär tillungefär 1000 milj.kr., varav närmare hälften avser stöd utanför . För de svenska insatsernaför flyktingar svarar dels (utrikes- och biständspolitiskaaspekter) samt SIDA, dels (överföring och mottagande avflyktingar) med invandrarverket, () ochsocialstyrelsen som verkställande myndigheter. (A 1980:04) har i sittbelänkande (SOU 1983:29), Invandringspolitiken - Förslag, efterlyst en bättre samordning av dessa insalser och enårlig redovisning till av den samlade svenskaflyktingpolitiken. Även jag anser atl dettorde finnas goda möjligheter att bättre redovisa de samlade flyktingpolitiska insatserna. Jag avser atl, efter samrådmed utrikesministern, återkomma till denna fråga i samband medbehandlingen av kommitténs betänkande. Stöd till flyktingar utanför Flyktingsituationeni väriden är fortsatt mycket allvariig, även om några nya störreflyktingströmmar inle förekommit . UNHCR räknar med alt det finns ca tiomiljoner flyktingar i väriden. Härtill kommer ett mycket stort antal människorsom lever under flyklinglik-nande förhållanden i sina egna länder. , som i dagär det land som hyser del största antalet flyktingar, uppskattar anlalelafghanska flyktingar i landet till ca tre miljoner. I finns nära tvämiljoner Palesfinaflyklingar registrerade hos UNWRA. En slor del av dessa erhåller bistånd från UNWRA i form av undervisning, sjukvård och baslivsmedel.Situationen för många Palesfinaflyklingar är emellertid kritisk, i synnerhet iLibanon, då de saknar fillräckligt fysiskt och rättsligt skydd. Flyktingantaleti har minskat nägot på senare lid pä grund av dels fortsattomplacering till tredje land, dels ettsjunkande antal nyanlända från . finns dock nära 200000 flyktingar kvar i området,varav i . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 37 I Centralamerikaoch finns enligt UNHCR: s beräkningar drygt 300000 flyktingaroch hemlösa. Flertalet flyktingar i detta område kommer frän och och dehar i första hand flytt till och . Den demokratiska utvecklingeni har gett många argentinskaflyktingar en möjlighet atl kunna återvända. En stor del av flyktingar finns på Hornsamt i , som fortsätter att motta flyktingar från säväl som Uganda.Stora flyktinggrupper finns även i , , , och . FörEuropas del präglas situationen av en ökande flyktinginvandring från tredje världen och i viss utsträckning ävenfrån . bidrag till åtgärder för flyktingar och andrahemlösa utanför inom ramen för anslag uppgick under budgelåret1982/83 till ca 440 milj. kr. Av beloppet utgjorde 119,4milj. bidrag till UNHCR, varav 60 milj. kr. i reguljärt bidrag. harutfäst sig att bidra lill UNHCR; sreguljära budget med 60 milj. kr. även för budgetåren 1983/84 och 1984/85.Bidraget till UNWRA för /83uppgick till 67,4 milj. kr. Ur anslagsposten Katastrofer m. m., som för /83 uppgick till 300,8 milj. kr., har 134 milj. kr. tagits i anspråk för flyktingar och hemlösa. Av dessa medelhar 50 milj. kr. kanaliserats genom FN och drygt 37 milj.kr. Återstoden har i huvudsak gått till svenska frivilligorganisationer som ,Frikyrkan hjälper. Av de 137,7 milj. kr. som redovisas under anslagsposten Humanitärtbistånd i har ca 80milj.kr. använts för flyktingprogram av olika slag. Genombiståndsanslaget har en fortsalt beredskap atl lämna ekonomiskt biståndom nya flyktingsituationer skulle uppstå. Stöd till flyktingar i Den enskildainvandringen av flyktingar till beräknas få ungefär samma omfattningunder /85 som under innevarande budgetår. För denorganiserade överföringen av flyktingar till under /84har regeringen fastställt en kvot av samma omfattning som under de närmastföregående åren. Kvoten omfattar ca 1 250flyktingar och de nära anhöriga som kommer tillsammans med flyktingarna. Enligt regeringens beslut skallflyktingkvoten för innevarandebudgetär i första hand tas i anspråk för flyktingar från latinamerikanskaländer. Också flyktingar som vistas i flyktingläger i skall överföras inomramen för kvoten. Regeringen har därutöver medgett att ca 250 anhöriga till de personer (båtflyktingar) somtidigare förts över frän får föras över till under innevarande budgetår. Som framgår av mitt förslag i det följande beräknarjagresurser för en flyktingkvot av oförändrad omfattning under /85. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 38 Frågan om denfortsatta inriktningen av flyktingpolitiken har behandlats avinvandrarpolitiska kommittén i betänkandena Invandringspolitiken -Bakgrund (SOU 1982:49) ochInvandringspolitiken- Förslag (SOU 1983:29). Kommittén föreslår att Sverigefortsättningsvis vidmakthåller en generösflyktingpolitik och utvidgar det internationella samarbetet på detta område. Flera av kommitténs förslag syftartill att stärka utlänningars rättssäkerhet och att förkorta handläggningstidernai utlänningsärenden. Invandrarpolitiska kommitténs förslag bereds f. n.i . En proposition pägrundval av förslagen planeras tillvåren 1984. Jag vill i detta sammanhang anmäla att det pågåendearbetet med alt förkorta handläggningstiderna i avlägsnandeärenden har gett resultat. Arbetet med attytteriigare förkorta handläggningstiderna kommer att fortsätta med storintensitet. Jag vill också anmäla alt invandrarverket har genomfört en lyckad försöksverksamhet iMalmö-regionen i delta syfte. En liknandeförsöksverksamhet planeras i /. Vad gäller /85 är jag, omsituationen kräver det, beredd att undervåren 1984 pröva frågan om en fortsalt temporär förstärkning av invandrarverketsresurser för tillståndsprövning. Inomregeringskansliet pågår arbetet med atl utforma ell nytt system förmottagningen av asylsökande och flyktingar i . Till grund för detta arbete liggerförslag från den s.k. AGFA-gruppen (arbetsgruppen för flyktingansvaret) samt de förslag till åtgärder förasylsökande och andra utlänningar som söker uppehållstillstånd efter inresansom lämnats av invandrarpolitiska kommittén. AGFA-gruppens förslag innebär bl.a. att det statliga ansvaret för överföring och omhändertagande av flyktingar bör flyttas från AMStill invandrarverket och atl det huvudsakliga flyktingomhändertagandet börgenomföras i regi mot statlig ersättning enligt överenskommelser medenskilda kommuner. Invandrarpolitiska kommitténs förslag innebär bl.a.ett statligt ansvar för att asylsökande erbjuds bostäder och atl statenbör ta ett kostnadsansvar för dem som väntarpå uppehållstillstånd. Genom de föreslagna åtgärderna skulle vistelsetidernavid mottagningsförläggningarna för flyktingar kunna minskas och ett mersolidariskt mottagande av flyktingar mellan kommunerna främjas. Som ett led iberedningen av AGFA-gruppens förslag tillsatte jag en särskildarbetsgrupp med uppgift att förbereda en eventuell överföring av ansvaret förflyktingverksamheten frän AMS till invandrarverket. Denna arbetsgrupp har i promemorian (DsA 1983: 10) Genomförande avändrad statlig ansvarsfördelning inom flyktingomsorgen lämnai förslag plan för hur den framtidaflyktingmottagningen bör genomföras. uppdrog jag åt invandrarverketatt kartlägga tillgången på bostäder för flyktingar i kommunerna. Verketredovisade uppdraget till regeringeni . Överläggningar pågår med omkommuner- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 39 nas medverkan i flyktingomhändertagandel. Frågor rörandeersättning till kommunerna för bistånd till flyktingar m. fl.behandlas också i detta sammanhang. Siktet är inställt pä att under våren 1984förelägga en propositionom nya former för mottagandet av asylsökande och flyktingar. Genom de tvåpropositioner som jag nu har aviserat kommer att kunna göra en samladbedömning av riktlinjerna för flyktinginvandringen och för flyktingarnas mottagande i . Flera av de förslagsom har aktualiserats av invandrarpolitiska kommittén förutsätter ettvidgat internationellt samarbete i flyktingfrågor. Sedan regeringsskiftethösten har utvidgat sitt samarbete med andra länder och medberörda mellanstatliga organisationer på delta område. innehar nuordförandeposten i UNHCR: s exekutivkommitté och medverkar aktivt i UNHCR: sverksamhet. Regelbundna överläggningar mellan flyktingkommissariatet och iasylrättsliga frågor har inletts. medverkar vidare aktivi iEuroparådets adhoc-grupp för flyktingfrågor (CAHAR). Inom ramen för det nordiskasamarbetet sker motsvarande överläggningar i nordiska utlänningsutskottet. I mars 1982undertecknade (arbetsministrarna) en nyöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad. Överläggningar pågår inomden svensk-finska samarbetsgruppen för arbetsförmedlingsfrågor i syfte attanpassa svensk-finska avtal (det s. k. kanali-seringsavtalet) lillden nya nordiska överenskommelsen. Mot bakgrund avmigralionsfrågornas ökade betydelse i de nordiska länderna sammankallade ett möte i . Detta har resulterat i allnordiska arbetsmarknadsutskoltel har beslutat upprätta en särskild kontaktgruppi migralionsfrågor med uppgift alt läggafram förslag om det fortsatta nordiska migrationssamarbetet. Regeringen läggerstörsta vikt vid del finsk-svenska migrationssamarbetet, som successivtfördjupas och utvidgas. En central fråga i delta samarbete är villkoren försverigefinländarna, som är den största invandrargruppen i Norden.Samarbetet gäller såväl utbildnings- och arbetsmarknadsområdena som detsocialpolitiska området i vid mening. Den finsk-svenska samarbetsgruppenavseende hälso-, sjuk- och socialvårdsfrägor har särskilt behandlatfrågor rörande finländska ungdomar och äldre finländska invandrare i . iFinland och har utarbetat gemensamma allmänna råd om finskt-svensktsamarbete i omsorger om barn och ungdom. Planeringen av detandra finsk-svenska flerministermölet om migralionsfrågor pågår. Mötet ägerrum i . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 40 Ibudgetpropositionen föresläs flera åtgärder som syftar till att förbättra sverigefinländarnas villkor. Som framgår av vadstatsrådet tidigare anmält föreslås fortsatta insatser förfinskspråkig'kulturverksamhet i . En utredning skall genomföras om förutsättningarna för att påböija en utbildning av sverigefinska skådespelare för atl skapa underlagför en yrkesverksam finskspråkig leaierensemble med förankring i densverigefinska befolkningen. Till i utgårett särskilt bidrag ulöver del reguljärastatsbidraget. Chefen för har under anslagetBidrag till driften av folkhögskolor m.m. föreslagit atl delta fr. o. m. /85 skall höjas.Därutöver har regeringen tidigare anslagit700000 kr. till ombyggnad avAxevalla folkhögskola, som till fem sjundedelar ägs av i . I språk- ochkulturarvsutredningens (U 1981:04) avlämnade betänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung - Gemenskap i föreslås åtgärder i syfte atl förbättraundervisningen för de finländska eleverna i den svenska skolan. Betänkandetremissbehandlas f. n. Regeringen har itilläggsdirekfiv (Dir 1983: 39) lill invandrarpolitiska kommittén redovisat sin syn på fråganom den fortsatta inrikl-niiigen avinvandrar- och minoritetspoliliken. .'Regeringen har där bl.a. angett atl det är nödvändigt attmärmare preciserainnebörden av 1975 ärs riktlinjerför politiken på detta område, bl.a.vad gäller valfrihetsmålet. Delta mål bör inte tolkas på sä sätt atl detinnebär ett godtagande av värderingar somstrider mot i vårt land vedertagna uppfattningar om 1. ex. kvinnors ställning och barns rättigheter. Medutgångspunkt från principiellaöverväganden om nationella gruppers och minoriteters rätt till en egen identitetskall kommittén föreslå ett nytt system för statliga bidrag till invandrar- och minoritetsorganisalioner och förkulturverksamhet på andra språk än svenska. En utgångspunkt bör härvid varaatl ge organisationerna ökademöjligheter att i enlighet med grundläggande minoritetspolitiskaprinciper själva avgöra vilka åtgärder som bör prioriteras inom ramen för de resurser som står tillförfogande. Kommittén skall enligl tilläggsdirektiven presentera sinaöverväganden i dessa frågor före utgången avinnevarande budgetår. Del är angeläget allriksdagen ges möjlighet alt även utvärdera riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken och ange den fortsattainriktningen av åtgärderna inom delta betydelsefulla område. I budgetförslagetför 1984/85 beiäknas i huvudsak oförändrade resurser förätgärder förinvandrare. Vad gäller bidrag till invandrarorganisationer- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 41 na föreslås en uppräkning motsvarande vad som harberäknats för övriga folkrörelser. Särskild vikt hartillmätts invandrarkvinnornas situation. Kvinnorna har oftast inte sammamöjligheter som männen att delta i undervisning om det svenska samhälletoch i del svenska språket. Delta är särskilt allvariigt eftersom mångakvinnor har bristfällig skolunderbyggnad. För mänga invandrarkvinnor ledersituationen lätt lill främlingskap i förhällande lill samhället och den svenskaomgivningen. har i en rapport (SIV-rapporl nr2/82)beskrivit situationen för kvinnorna i några större invandrargrupper och lämnatförslag till åtgärder inom bl. a. utbildnings-, arbetsmarknads-, social- samt hälso- ochsjukvårdsområdena. Chefen för utbildningsdepartementethar under anslaget Bidrag lill studieförbunden m. m. föreslagitatt studiecirklar för kortutbildade samt socialt och kulturellt missgynnade grupperskall ges ett extra stöd. Hon föreslår därför fr. o. m. /85 enhöjning från 20 lill .