prop · G703168 · 1983-12-31 00:00:00 — menar bl.a. att det sätt på vilket en kommunger service åt sina invånare skiljer sig på många och väsenfliga punkter frånde principer som råder i en marknadsekonomi. Vidare finns det enligt förbundetinte något generellt kommunalt kunnande att marknadsföra. Remissinstansernaunderstryker behovet av samverkan med näringslivet i exportarbetet.Avtalsmodellen förespråkas av flera remissinstanser 1983/84:168 88 somdet bästa sättet för samverkan. BITS menar att kommunerna i huvudsak börarbeta som underleverantörer snarare än att själva bygga upp enexportverksamhet. Enligt kommerskollegium bör avtalsmodellen normalt tillämpas.Vilka samarbetsformer som väljs får bero av omständigheterna i deenskilda fallen och en principiell bindning i förväg till vissa schablonmodellerbör undvikas. SINTAB är också inne på denna tanke att val av modell församarbete får ses mot bakgrund av på vilket utvecklingssteg i samband medtjänsteexportprocessen kommunen befinner sig. Kollegiet framhåller också attverksamheten inte bör bedrivas pä sådant sätt att några företag gynnas påandras bekostnad. exportråd menar att samarbetsformerna måste vara flexiblaoch baseras på en affärsmässig grundsyn. Energiupphandlingsdelegationenanser att den kommunala tjänsteexporten skall komplettera och förstärkanäringslivets exportsatsningar. tjänsteexport måste ske på marknadensvillkor. vill varna kommunerna för att ge sigut på egen hand på den internationella marknaden. tjänsteexport börbegränsas till de områden där kommunerna har ett exklusivt kunnande eller kankomplettera företags export. och till det bildade bolaget med syfte att sälja ochförmedla tjänster inom svensk hälso-och sjukvård samt tandvård till utlandet.Därigenom kommer landstingen endast i undantagsfall att på egen hand engagerasig i exportverksamhet. Swedehealth poängterar vikten av att kunnandet inomsjukvårdssektorn koordineras gentemot utländska kunder. Företaget ser sig somsamordnande organ inom landstingsområdet. Swedehealth anför vidare att ensamverkansgrupp som Swecare inte själv bör göra affärer utan överlåta detta tillde inom branschen aktiva företagen. Swecare framhåller för sindel vikten av att inte visa en splittrad bild i den internationellamarknadsföringen. För att bl.a. kunna visa upp ett enat yttre finns det platsför en organisation som Swecare. Swecare, med en vidgad medlemskrets inkl. Swedehealth,ser sig som branschens paraplyorganisation i exportfrågor med syfte att svaraför informationsförmedling, marknadsföring m.m. exportråd delar dennabedömning. pekar på att läkemedelsindustrin inte är företrädd iSwecare men väl i beredningen för internationellt läkemedelssamarbete. Möjligheternatill samarbete mellan dessa två organ bör därför observeras. SAF och Konsultföreningenliksom Medentgruppen förordar tjänstledighetsmodellen såsom samarbetsform.Samarbetet skall vara öppet för alla företag. ser därföringen anledning att ge TEMU-bolagen en särställning. Tjänstledighetsmodellenkan enligt SAF bidra till att främja en angelägen expansion inom den privatatjänstesektorn. anför att det bästa sättet att tillgodoseutredningsdirektivens önskemål att främja svensk export är att tillämpa engenerös tjänstledig- 1983/84:168 89 hetspolitiki sådana fall där utnyttjandet av kompetensen skulle leda till ökadeexportintäkter. export i egen regi bör enligt förbundet inteförekomma. Sådan export bör endast ske i samverkan med företag och som ettkomplement till dessa. /SRförespråkar tjänstledighetsmodellen av det skälet att efterfrågan i många falljust anknyter till befattningshavare med viss kompetens och i mindreutsträckning till övriga resurser inom resp. organisation. Medentgruppen anförsamma skäl. Deremissinstanser som har yttrat sig är positiva till att exportråd gesen roll avseende ett utvecklingsprogram för tjänsteexport. Programmetbör drivas på försök . RRVpekar pä att flera av utbildningsinsatserna bör sättas in långt innan förutsättningarnaför konkreta exportprojekt klarnat. RRV föreslår att kommunerna skaffar sigtillgång till gemensam expertis i t.ex. kalkylering och avtalsjuridik. Vidarebör intresserade kommuner överväga möjligheter att starta ett gemensamtexportbolag i syfte att underlätta kontakter med företag m.m. Statskontoretpekar på möjligheterna att samordna insatserna för statlig och kommunaltjänsteexport. Detta skulle t.ex. göras vid marknadsföringen utomlands. SINTABför fram samma tanke under benämningen "offentlig tjänsteexport". Entotal samordning av främjandet av tjänsteexport, såväl privat som offentlig,bör enligt SINTAB övervägas . ochtjänsteexportutredningen anför en liknande uppfattning.Tjänsteexportutredningen anser att utvecklingsprogrammet bör samordnas medutbildningsprogram för tjänsteexport. Den offentliga tjänsteexporten bör iförsta hand ses som ett komplement till den privata tjänsteexporten. Utredningenavstyrker förslaget om en styrgrupp. bör utan tillskapande avformella institutioner knyta de kontakter som behövs för verksamheten. Landstingsförbundetanser det värdefullt att deltar i denföreslagna styrgruppen. TCO anser att det vore värdefullt att följa arbetet,exempelvis genom facklig representation i den projektledning inom exportrådetsom kommer att svara för utvecklingsarbetet. Svenska värmeverksföreningenföreslår att den tilltänkta styrgruppen innehåller en representant för vartoch ett av de största exportområdena. liksom kommun anför attden har goda förutsättningar att ingå i styrgruppen. anserdet fördelaktigt om kommunen deltar i styrgruppen. LO och förutsätter att även de kommunalt anställda blirrepresenterade. Universitets-och högskoleämbetet anför att högskolan utgör en resurs för samhället genom denutbildning som ges om ekonomiska, juridiska och sociala förhållanden i andraländer. Dessa kunskaper är högskolan beredd att t.ex. i samverkan med företag,kommuner och landsting på ett aktivt sätt ställa till förfogande i olika typerav projekt. Prop.1983/84:168 90 kommerredan vid flera högskolor. kommun anför att exportutbildning ibl.a. språk bör startas och bedrivas av t.ex. i kombinationmed de praktiska exporterfarenheterna som finns i bl.a. Skel-lefteindustrin. Flertalet av deremissinstanser som har yttrat sig är positiva till en särskild lag för attmöjliggöra tjänsteexport. Bland dessa instanser återfinns ,, , , , och kommun samtStockholms, , , och låns landstingliksom . SAFavvisar bestämt att kommunerna ges möjlighet att medverka i exportansträngningar.Konsultföreningen anser inte heller att genom lag skall ge kommuneroch landsting förändrade förutsättningar för exportverksamhet.Industriförbundet anser att avgränsningen mellan verksamhet ochnäringslivets är inte glasklar. Kompetenslagstiftningen är f.n. föremål förstat- kommunberedningens utredning. Någon förändring av den kommunalakompetensen bör inte göras förrän denna utredning har lagt fram sittbetänkande. Någraremissinstanser tar upp frågan om biståndets roll i detta sammanhang. BITSdelar utredningens bedömning att biståndsprojekt inte skall ses som enlättillgänglig inkörsport för tjänsteexport. RRV anser att förslagetatt SIDA skulle placera ut rådgivare i förvaltningar inte böraccepteras. En sådan metod skulle förstöra SIDA:s trovärdighet i upphandlingssammanhang.Om kommuner vill samarbeta med biståndsorgan bör de enligt RRV först skaffasig utlandserfarenhet tillsammans med etablerade företag. Kommerskollegiumanser det lämpligt att SIDA, i enlighet med utredningens förslag, ges ansvarför att det kommunala kunnandet beaktas. exportråd liksom TCO delarockså utredningens förslag. kommun föreslår att SIDA till sigknyter en kommun, t.ex. , som institutionell konsult i syfte attöverföra svenskt kunnande till . STU tar upp frågan omteknikupphandling. STU menar att utredningens uppfattning knappast ärrealistisk vad gäller uttalandet att STU och andra finansiärer bör ge prioritetåt teknikupphandlingsprojekt som resulterar i produkter och system med godaavsättningsmöjligheter på exportmarknaden. Enligt STU:s mening måstebedömningar och beslut om satsningar på produkter/system för utlandsmarknadengöras av respektive leverantörer på kommersiella grunder. TEMU-bolagenskulle enligt utredningen kunna ses som en resurs framför allt när det gälleratt exploatera ny teknik på en internaionell marknad. TEMU-bolagen är för sindel beredda en sådan medverkan. TCOanför att nuvarande regler i kollektivavtal inte är utformade för medverkan iexportverksamheten från de anställdas sida. 1983/84:168 91 bl.a.lönesättning, bör kunna regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter.Sveriges exportråd liksom instämmer i utredningensuttalande om angelägenheten av att personal-, löne- och ersättningsfrågorklaras ut av kollektivavtalsparterna. anser det helt nödvändigt att skattelagarna ändras så attlikabehandling uppnäs för utlandstjånstgörande personal oberoende avarbetsgivare. LO för också fram denna synpunkt.I annat fall kan inte den tänktakommunala tjänsteexporten genomföras. menar att det voreönskvärt med skattelättnader även vid kortare utlandstjänstgöring än ett år.SIDA anför att SIDA har erfarenhet av att anställa personal för utlandsarbeteenligt villkor som inte är avpassade härför inkl. svenska skatteregler och kanvitsorda att utredningens slutsats är riktig. TCO tar upp frågan omutbildning inom sjukvården. Enligt TCO är det bättre att överkapacitet inomvård och utbildning exporteras i stället för att institutioner läggs ner.Socialstyrelsen anför att möjligheterna att utnyttja svensk sjukvård förutländska intressenter tas till vara i blygsam omfattning och torde kunnaökas. Styrelsen pekar också på att en konkurrenssi-tuaUon gentemot den inhemskabefolkningen kan uppstå. Av intresse är därför att i första hand utnyttjaområden som har överkapacitet i syfte att mer effektivt utnyttja tillgängligaresurser. Beträffande export av utbildning av vårdpersonal ansersocialstyrelsen att mer begränsade utbildningsinsatser kan förverkligas ienlighet med förslagen i betänkandet (Ds S 1981:19) Utbildning för läkare frånutvecklingsländer. ställer sig positiv till uthyrningav platser för vård och utbildning. Samordningen via Swedehealth bör enligtlandstinget inte utesluta att enskilda landsting kan träffa direkta avtal medintressenter utomlands. Prop.1983/84:168 92 Propositionen .................................................................. ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. ..... I Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 mars1984 ... 2 1 Inledning....................................................................... ..... 2 1.1 Utrikeshandelnoch exportfrämjande 2 1.2 Aktuellautredningar på exportfrämjandeområdet 6 2 Exportfrämjandeåtgärder ........................................... ..... 9 2.1 Små och medelstora företeag .................................. 9 2.2 Bygg- och energisektorn .......................................... ... 16 2.3 Utbildningfrågor ....................................................... ... 24 2.4 Exportkreditfrågor m.m............................................. ... 25 3 Export avtjänster från kommuner och landstingskommuner 29 4 Hemställan ................................................................... ... 34 5 Beslut .......................................................................... ... 34 1 Sammanfattningav (DsUD 1983:5) Exportfrämjande stöd till mindre och medelstora företag 35 2 Sammanfattningav remissyttranden över betänkandet Ds UD 1983:5 45 3 Sammanfattningav (Ds UD 1984:3) Ökad trähusexport 51 4 Sammanfattningav (Ds UD 1984:2) Svensk byggexport 54 5 Sammanfattningav (Ds 11983:26) Ökad export av svensk energiteknik - ett handlingsprogram 61 6 Sammanfattningav remissyttranden över betänkandet Ds 11983:26 74 7 Sammanfattningav (SOU 1983:72) Kommunalt kunnande - ett stöd för svensk export 80 8 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet SOU 1983:72 86