prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Forskningsrådsnämndenpåtalar att Efn för fram ytterligare förslag till åtgärder, framför alll attden långsikliga kompeiensuppbyggnaden inom vissa vikliga energitekniska områdensäkerställs genom att den bedrivs inom ell antal ramprogram som vart och ettutförs vid en eller flera högskoleinslituuoner och finansieras av ansvarigaprogramorgan. För planering av dessa ramprogram vill Efn inrätta ensamarbetsgrupp tillsam- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 177 mans med UHÄ. När ramprogrammen väl definierats ochfinansierats skall resp. högskola och institution under slor frihel ansvara förgenomförandet. anser del föreslagna förfarandet vara välavvägt vad gäller kraven på såväl problemrelevans som frihet att finna deoptimala formerna för forskningens genomförande och alt Efn:s förslag börgenomföras. Förslaget kan enligt FRN jämföras med de ramprogram förkunskapsuppbyggnad som sedan ell anlal år.drivits av STU. De eria-renheter avplanering, genomförande och avveckling som STU gjort borde enligl FRN varamöjliga atl utnyttja för den nu föreslagna verksamheten. Åven om del ärposilivl all sektoriella organ pålar sig ett långsikligare ansvar för denlångsikliga kompetensuppbyggnaden inom sina ansvarsområden löser enligl FRNemellertid inle della de slruklurella problem som kan finnas i balansen mellanhögskolans egna forskningsresurser och de externt tillförda resurserna.Konstruktionen med ramprogram ökar nödvändigheten av att finna ordnadeformer för att föra över forskningsresurser frän externfinansiering tilldirekl högskolefinansiering. utgår från all dessa frågorges slor uppmärksamhet i den samarbetsgrupp mellan programorgan och högskolesystemsom Efn föreslår. Även UHÄ anser del vara angelägel alt finna effektivaformer för den långsikliga kompeiensuppbyggnaden inom energiområdet. UHÄ larinte ställning för formerna men understryker atl de av Efn föreslagna ramprogrammeninte kan ersätta en allmän förslärkning av högskolornas basresurser. Vad belräffar programmet Energirelaterad grundforskninghar detta under innevarande programperiod omfattat bl. a. anslag lill NFR, . förordar i sill remissvar atlhumanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsrådet () får ta ett störreansvar för den energirelalerade grundforskningen. menarall de motiv som kan anföras för atl tillföra NFR särskilda resurser förenergirelaterad grundforskning också gäller den humanistiska och samhällsvetenskapligaforskningen. Om än på en helt annorlunda budgetnivå borde i princip även t. ex.HSFR bringas all la en slörre del av ansvarel för den långsikliga humanistiskaoch samhällsvetenskapliga kompetensuppbyggnad som har relevans förenergiforskningen. anser all en lämplig startpunkt fördel här anförda borde vara ett åtminstone utvidgal samarbele mellan programmelAES och . Utvecklingen kan sedan ge underlag för atl avgöra om bör gesmera direkl ansvar för vad som kan kallas energirelaterad grundforskning inomhumaniora och samhällsvelenskap. NFR redogör för de överlappningar mellan olikaprogramorgan som Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 178 föreliggeroch anser alt STU:s program visserligen omfattar mycket mer än denenergirelalerade grundforskningen, men att de olika delarna av dessenergiforskningsprogram verkar vara mycket väl samordnade. för långsikliga stöd inom energirelaterad grundforskningsammanfaller delvis med NFR:s satsningar, nämligen i fråga om grundläggandeytfysikaliska och ytkemiska studier saml grundläggande katalysforskning, därSTU och NFR i goll samförstånd kunnat samordna sina insatser, vilkelutan svårigheter även bör kunna ske i fortsätlningen. Denslora delen av STU:s energiforskningsprogram anser NFR vara mycket välutarbetat med välgrundade förslag till förändringar. Argumentationen för ett iSTU sammanhållet energiforskningsprogram är övertygande anser NFR. anser atl anslagen till grundläggande forskning i sin helhet böröverföras lill och integreras i NFR:s och STU:s ordinarie anslag, liksom denlångsiktiga delen av anslaget till teknikbevakning. Statens energiverkföreslår att en del av de medel som disponeras inomenergiforskningsprogrammet bör utnyttjas för en allmän förbättring av den högreulbildningen inom främst teknik, samhällsvelenskap och naturvetenskap. IVAbetonar allmänl sett behovel av långsiklig grundläggande energiforskning ochenligt IVA är det nödvändigt atl prioritera den långsikliga grundläggandeenergiforskningen. har inom ramen för programmel Energirelaterad grundforskningunder innevarande programperiod erhållit ett speciellt anslag förenergirelaterad grundforskning. Efnhar som ett led i framtagandet av ett underlag för planering avenergiforskningen den kommande ireårsperioden givit en utredare i uppdrag attulreda vilka basresurser och vilken kompetens som finns vid bolagets divisionEnergileknik. NFRhar synpunkter på det sätt på vilkel anslagen till grundforskningen vidStudsvik Energiteknik fördelas: NFRser här principiella problem då är ettforskningsutförande organ och anslagen till dess energirelaleradegrundforskning därför kommer all inta en särställning jämfört med den somutförs vid högskolorna. Varje projektansökan från högskolan har i NFR, STUeller annat organ jämförts med andra ansökningar av likartad natur och anslagenerhålls alltså i direkl öppen konkurtens, medan grund-tbrskningsanslagen tillStudsvik går direkt från statsmakterna utan särskildvelenskaplig prövning. borde nog ges en principiellt annan form. Delriktigaste vore enligt NFR:s mening något slags basslöd (moisvarandehögskolornas basorganisation), medan verksamheten därutöver skulle bedömas ikonkurrens med projektansökningar från högskolan. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 179 BFRunderstryker behovet av en ökad integration mellan högskoleforskning ochutvecklingsarbete inom induslri och konsultkår. BFR tar därför avstånd frånEfn:s krav på verksamheten vid ett eventuellt energi-forskningsinstitut somföreslås i den underlagsrapport som utarbetats angående verksamheten vidStudsvik . EnliglBFR:s erfarenheler föreligger en svaghet i den samlade svenska FoU-kapacitetengenom att högskoleforskningen arbetar alltför avskild från utvecklingsarbetetinom induslri och konsultkår. Undanlag finns, men en förändring i riktning molökad integration är önskvärd. En organisatorisk konstruktion av ettenergiforskningsinstilul där specialister med status av adjungerad professorkan växla mellan högskola, institut och induslri synes ge fördelar. I ettinternationellt perspekliv finns ulomlands slora ingenjörsförelag, t.ex.Ballelle, med bred kompetens, hög kvalilel och kontinuitet i verksamheten. Dylikaförelag kan på ell annal sätt än högskolan konkurtera om kompetens medindustrin. Rådelkan inte dela Efn:s krav på verksamhelen vid ett eventuelltenergiforskningsinstitut. BFR anser även att underlagsrapportens förslag börvidareutvecklas och bli föremål för ytterligare analys, bl.a. vad gällermarknaden för ett sådant institut. ÅvenIVA menaratt förslaget bör undersökas ytterligare, mot bakgrund av de farhågorsom redovisas i rapporten. Åven om en belydande del av den långsiktigaforskningen kan och bör rymmas inom högskoleväsendet, finns det vikliga delarsom med fördel hanteras i en frislående organisation av Siudsviks typ. Del ärdå viktigt alt kraven på kommersialism och egenfinansiering inte slälls så höglatt de tränger ut denna långsiktigt motiverade forskning, menar IVA. () har allvarliga invändningar mot utredningensförslag, men har uppfattningen atl ett sådant institut där staten ochnäringslivet garanterar en betydande grundfinansiering f.n. skulle geavsevärda problem. En aspekl är att institutet skulle behöva förses med ettsyslem av styrorgan, forskningsgrupper etc. av i slort sell samma slag som . STUhar lämnat synpunkter på den del av Studsvik Energiteknik AB:s verksamhel somligger ulanför det kärntekniska området och anser del värdefullt all ökar sin kontaktyta mol industrin genom speciella ålgärder,såsom t.ex. bildandel av . bedöms avSTU som en väsentlig nationell resurs, som bör kunna utvecklas lill eninternationell konkurtenskraft och som experimenlell resurs inom områden såsomförbrännings- och förgasningsieknik för fasta bränslen, energilagring ochenergirelaterad materialforskning av olika slag. STUavser alt stödja grundläggande studier såväl som tillämpningsinrikladeexperiment m.m. inom bl.a. förbränningsområdet. utgöri detta sammanhang en viktig part i ett ur STU:s synpunkt önskat samarbelemellan FOA, KTH, STU och bolaget. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 180 STUinstämmer i att för tiden /85-1986/ 87 erhåller debegärda medlen för Energirelaterad grundforskning och är beredd alt samfinansieravissa projekt med Studsvik. STU ulgår dä i från en likafinansiering mellanparlerna. Efterden , alternativt redan inför EFUD-84, bör vissa basresurser gestill direkt och projektmedel överföras till NFR resp.STU för fördelning i vanlig ordning. avvisar själva konsullrapportens förslag alt lägga slora delarav verksamheten i ell separat forskningsinstitut. Studsvik delar uppfattningenatl detta är vikliga frågor. Sedan verksamheten nu i huvudsak funnil sininriklning och stabiliserats har bolagsledningen för avsikt alt i sinorganisation speciellt beakta de synpunkter som framfördes i konsullrapporten,och förutsätter att också en lösning på finansieringen av den långsikligaforskningen kan uppnås. Vad gäller formerna förorganisationen av den långsiktiga forskningen avvisar bolaget tanken på attavskilja slora delar av verksamheten i ell separat forskningsinstitut. Bolagelvill med skärpa hävda alt en institulio-nalisering av forskningen skulleisolera den från vikliga impulser från en ralionell växelverkan med andrafunktioner i förelaget och dess externa kontaktyta. De obestridda framgångarsom haft baseras på den organisatoriska smidighet ocheffektivitet som bolagsformen medger. Inom ramen härför bör lösningar kunnafinnas som tillgodoser Efn:s krav. Vadbeträffar området Ny kärnteknik har Efn - efler samråd med företrädare förkraftindustrin, berörda myndigheler och högskoleinstitutioner, - föreslagitalt 15 milj. kr. anslås lill bevakningsområdet för Ny kärnleknik, dvs. enökning med 5 milj. kr. De 5 milj. kr. skall bl.a. användas till studier ochforskning rörande ny, säkerhetshöjande teknik. Efn har föreslagil ökadeinstaser i alla alternativ för fortsalt utveckling inom det konventionellakärnenergiområdel. IVA vill tillstyrka dettadå det annars enligl IVA finns risk att viktiga element i vår nuvarandetekniska kompetens går förlorade, vilket kan leda till svårigheter attgenomföra vårt nuvarande kärnkraftprogram. anserall Efn:s förslag om att ytterligare medel sätts av lill kärnteknisk forskningär bra. vill också föreslå en komplettering med ett programöver kärnvärmesystem, som syftar till att en fullskaleanläggning byggs. ASEA-ATOM ser medtillfredsställelse på atl den långsikliga kärntekniska forskningen kanfortsätta här i landet. Tekniska högskolornasenergiarbetsgrupp (THE) förordar en förslärkning med 5 milj. "Medhänsyn till de förhållanden på de säkerhets- och tillgänglighetsre- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 181 laterade områdena, som åberopats i Efn:s rapport, finnerTHE starka skäl tala för den föreslagna förstärkningen om cirka 5 milj. kr.inom områdel ny kärnleknik. Den i en reservation till Efn: beslut föreslagnalägre insalsnivån kan således ej tillstyrkas." anser atl de av Efn föreslagna 10 milj. kr. är tillräckligaunder perioden. Vadbelräffar forskning och ulveckling på kärnkraflomrädet har enligt statensvatlenfallsverk programorganens satsning endasl perifert intresse förkraftföretagen. Orsaken till detta är att statsmakterna uttalat all kärnkraftindustrinskall bära sina egna kostnader för forskning och ulveckling. SKI och SSIadminislrerar en forsknings- och utvecklingsverksamhet inom säkerhets- ochstrålskyddsområdet som finansieras med avgifter från kärnkraftföretagen. Pådetta sätt fungerar även SKI och SSI som statliga programorgan inom sinaområden. Den föreslagna insalsen om 10 milj. kr. anser slalensvallenfallsverk medge en bevakning som torde vara tillräcklig för svensktvidkommande för perioden i fråga. LRF ifrågasätter den insats som föreslås inom områdelkärnteknisk forskning. delar Efn.s uppfattning att deninternationella utvecklingen avseende alternativ till dagens kommersiellareaklorsyslem är viktig alt bevaka på ett effektivt sätt. Erfarenheterna frånmotsvarande arbete under nuvarande period bekräftar detta vad gäller t.ex.breederul-vecklingen genom närvaro vid SuperPhoenix i ochtoriumcykel-arbelet genom bevakning av utvecklingen vid AECL i . Bolagel instämmer i Efn:s bedömning all för visslångsiklig verksamhel som inte har direkt anknytning till driften av de svenskakärnkraftverken krävs vissa speciella insatser. Finansieringenav sådan verksamhel har lidigare skell genom direkl anslag lill del lidigare ABAtomenergi och via NE, men kan knappast förväntas få slöd från desäkerhetsmyndigheler som i övrigt svarar för säkerhets- och avfallsfrågor isamband med lättvattenreaktorer. Bolaget instämmer därför i förslagel alt Efn:sarbetsfält Ny kärnteknik vidgas. En kompetensuppehållande forskning börbedrivas vid universilel och högskolor; i den mån forskningen är av tvärleknisknalur eller kräver insyn i t. ex. process- och systemlekniska frågor anserbolaget dock alt kompelensen hos och börutnyttjas i första hand. Vad belräffar delprogrammet Fusionsenergi ifrågasätter ettpar av remissinstanserna om EG-samarbetel på fusionsområdet har tillräcklig anknytningtill energiforskningsprogrammel. STU anser all fusionsforskningen är synnerligen koslsam.Den stora 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 182 potentialenför denna leknik är orsaken till de stora internationella salsningarna.Sverige dellar i EG-samarbetel inom områdel. Under 1980-taletsynes det möjligl att vikliga forskningsresultat framkommer som bättre belyserteknikens framtida möjligheler. STUanser all EG-samarbetel ej har tillräcklig anknylning till energiforskningsprogrammeloch därför bör överföras, inkl. medel, lill NFR som har den bästa kompetensenför detta program. anser alt det bör ifrågasättas om fusionen bör ingå i programmel ochanför vidare att det med hänsyn lill verksamhetens karaktär närmast hör hemmai naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) program. anser all motivet för ett deltagande i EG:s fusionsprogramförefaller vara svaga mol bakgrund av projektets osäkerhet och den högakoslnaden (närmare 150 milj. Ett fortsatt engagemang i della program bördärför endast bli akluelll vid en insats på Efn:s maximinivå. IVAbetonar del forskningspoliiiska värdel av fusionssamarbeiet och vill framhållaalt dellagande i detta samarbete inte kan ses snävt energipoliliskt.Det forskningspolifiska värdel måste också bedömas. Enligl meningvore det mycket olämpligt att avstå från att delta i della samarbete på grundav den framstående forskning inom plasmafysik och fusionsteknologi som bedrivsinom landel. 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 183 1 Forskning, teknisk utvecklingoch industriell förnyelse 1 2 Motiv och former för statligtstöd till forskning och utvecklingsarbete 2 3 Verksamhelen vid styrelsen förleknisk utveckling . 4 Energiforskning ............................................... 31 4.1 Inledning ............... ................................. 31 4.2 Föredragandens överväganden ....................... 34 4.2.1 Inledning ................................................ 34 4.2.2 Energianvändning i industriellaprocesser m.m. 42 4.2.3 Energianvändning förtransporter och samfärdsel 46 4.2.4 Energianvändning förbebyggelse ............. . 48 4.2.5 Energilillförsel ......................................... 56 4.2.6 Övrig långsiktig forskning ochgrundforskning 74 4.2.7 Finansiering av HuvudprogramEnergiforskning 85 Bilaga 9.1 STU:sanslagsframslällning .................... . 86 Bilaga9.2 Sammanställning av remissyttranden över STU:s anslags framställning ....................................... 105 Bilaga9.3 STU:s förslag till Näringsbidrag för innovatörer (Idébi drag) .............................................. ,, 119 Bilaga9.4 Sammanfattning av och sammanslällning av remissyttranden över underlag förplanering av energiforskningen efler den 30juni 1984 från STU, TFD, BFR, NE,Efn, NFR och Prop.1983/84:107 Bilaga 10 1983/84:107 Bilaga 10 1 Anmälantill proposition om forskning Riksdagenbeslöt att anslå medel för en velenskaplig utvärdering avkommunindelningsreformen (prop. 1978/79:61, KU 17, rskr 79).Kom-munaldemokraliska kommillén (Kn 1977:07) har varit administrativt ansvarigför forskningsprojektets genomförande. Kommitlén har ocksä utgjort referensgruppmed uppgift att lämna synpunkter under forskningsarbetets gång. Mot bakgrundav erfarenhelerna frän detta arbete har kommittén tagit upp frågan om denfortsalla kommunalforskningens organisation och inriktning. Kommittén' haröverlämnat belänkandel (SOU 1983: 15) Kommunalforskning i . Ensammanfallning av belänkandel bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 10.1.1 en särskilt publicerad bilaga till betänkandet (Ds C 1983:1)Kommunalforskningsprojekt i Sveri-gie 1972-1982 redovisar kommittén eninvenlering av forskningsprojekt med inriktning på självstyrelse. har i en skrivelse lill regeringen föreslagitalt ell särskilt forskningsråd för forskning inrällas. Belänkandetoch kommunförbundets framslällning har remissbehandlats. En förteckning överremissinslanser och en sammanslällning av deras yttranden bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 10.2. Ifebruari 1983 utsågs f.d. statssekreteraren i budgetdepartementel som särskild utredare se över vissa frågor om meritvärderingen bl.a.forskarutbildningens meritvärde vid statliga tjänstetillsättningar (C 1983:01).Ulredningen log namnei meritutredningen. 'Kommunalrådet , ordförande, överförmyndaren ,landstingsrådet , landstingsrådet , f. d.partisekreteraren , kommunalrådet , ämneslärarenRune och kommunalkonsulenten . 1 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 10 2 Enväsenllig del av utredningsarbetet är grundat på de erfarenheter och synpunktersom kommit fram vid personliga intervjuer med riksdagsmän, anslällda vid vissadepartement, ett slort antal statliga myndigheter, kommunala ochlandstingskommunala organ, fackliga organisationer saml privala förelag. Utredningenhar överlämnat betänkandet (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid slatligatjänstetillsättningar m. m. En sammanfattning av betänkandet i vad avserforskarutbildningens meritvärde bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 10.3. En förteckning över remissinstanser och ensammanslällning av deras yttranden bör fogas till protokollet i detta ärendesom bUaga 10.4. 2.1Forskning om den offentliga sektorn Utvecklingenav den offenlliga verksamheten har varit en väsentlig förutsättning för detmoderna välfärdssamhällets framväxt. Av landels sammanlagda konsumtion ochinvesteringar används mer än en tredjedel för statliga, kommunala ochlandstingskommunala uppgifter. I slor utsträckning tillgodoses medborgarnasbehov av service, trygghet och omvårdnad av samhällsorgan. Omfattandetransfereringar sker lill enskilda inom ramen för det socialatrygghetssystemet. Samhällsuppgifternaär i stor ulslräckning decentraliserade till kommuner och landstingskommuner.Dessa lar i anspråk ca två tredjedelar av den offentliga seklorns resurser.Under har det främsl varit den kommunala verksamhetensom expanderat. Utbyggnaden av den kommunala verksamheten har också inneburitatl kommunerna och landstingskommunerna har fått stor belydelse försysselsättningen. Nästan en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta elleren miljon människor är verksamma med kommunala uppgifter. Allmänhetenbetraktar i stor ulslräckning den statliga och den kommunala verksamhelen somen helhet. Grundsynen om en enhetlig offenfiig verksamhet bör också enligt minmening prägla samhällssynen. Detär mol den nu angivna bakgrunden naturligt att ta upp frågan om forskning omden offentliga sekiorn. Den kommunalt inriktade samhällsforskningen ärnaturligtvis av särskill inlresse. Här har kommunaldemo-kraliska kommitténgjort ett betydelsefullt kartläggningsarbeie. Kommitlénhar gjort en invenlering och kartläggning av kommunalforsk-ningsprojekt åren1972-1982. Syftet har varit att få en aktuell bild av dels 1983/84:107 Bilaga 10 3 vilka frågor som aktualiserats inom den modernakommunalforskningen, dels vilka organ som bedriver sådan forskning och delsvilka fonder, myndigheler och andra som finansierar forskningen. Kommittén göri belänkandet en sammanfallande redovisning av resultat och slutsatser fränkartläggningen. Avgränsningenav begreppet kommunalforskning har gjorts så atl kartläggningen omfattarframför allt undersökningar som tar sikte pä den kommunala självstyrelsen somsådan och på kommunernas och landstingskommunernas roll i samhällsutvecklingenoch för samhällsekonomin mera allmänt. Undersökningar inom följande områden harlagits med: - kommunaldemokrati, medborgardeltagande och lokala organ - kommunernasrelalion lill omgivningen, staten och näringslivel saml regional utveckling - kommunalbeslutsprocess och medbestämmande Dennaavgränsning medför atl forskningsprojekl som gäller speciella områden av kommunalverksamhet som t.ex. barnomsorg, energihushållning, skola, äldrevård samlhälso- och sjukvård inte har tagils med. Kartläggningenomfatlar 127 forskningsprojekl. Fördelningen av projeklen på olikaämnesområden framgår av följande labell. Forskning omkommunal planering och samhällsplanering 35 27 Forskning omkommunal demokrati, medborgardeltagande och lokala organ 30 24 Forskning omkommunens relalion till omgivningen, slalen och näringslivel samt regionalutveckling 24 19 Forskning omkommunal beslutsprocess och medbestämmande 21 17 Forskning omden kommunala ekonomin 17 13 Ämnesmässigl dominerar således undersökningar om kommunalplanering och demokrati. Del område som har ägnals minst intresse ärkommunal ekonomi. När det gäller fördelningen av forskningsprojekten påkommuners resp. landstingskommuners verksamhet framgår atl avprojekten har kommunerna som studieobjekt. Endasl en lilen del är alltsåinriklade på landstingskommunerna. Flertaletforskningsprojekt () har genomförts vid universitets- ochhögskoleinstitutioner, framför allt statsvetenskapliga och företagsekonomiskainslitulioner. För övriga projekt har sektoriella forskningsinstitut (ca 11procent) saml kommuner, myndigheler och konsulter () varitansvariga. Trols atl den kommunala verksamheten Prop.1983/84:107 Bilaga 10 4 omfattarett slort antal områden finns del relativt få projekt som är tvärvetenskapligai den meningen att forskare inom olika discipliner samarbetar. Forskningsprojektenhar i stor utsträckning finansierats genom särskilda anslag från olikaforskningsråd och fonder. Bland dessa dominerar statens råd förbyggnadsforskning (BFR) som har finansierat nära hälften av alla projekt. Dennuvarande kommunalforskningen kännetecknas av organisatorisk decentralisering.Kommitlén framhåller att della i och för sig är önskvärt. Avsaknaden av ettsamordningsorgan medför dock enligt kommittén en splittrad syn på denverklighet som studeras. Demokrati-, planerings- och ekonomiaspekterna bör sessom en helhet. Kommitlén framhåller ocksåatl kommunalforskningens resurser är mycket begränsade med hänsyn fill denkommunala verksamhetens omfallning. Resurserna är dessutom ojämnt fördeladeöver tiden. Enytterligare brist är enligt kommittén forskningens ojämna fördelning med hänsynfill inriktning. Forskning med inriktning på landstingskommunerna och kommunalekonomi är klart eftersatta områden. Kommitlénkonstaterar också att del bland representanter för kommuner ochlandstingskommuner upplevs som en brist alt den kommunalforskning som bedrivsinte på ett bättre sätt når ut till olika intressenter. Det intresse förfortsatt forskning inom olika akluella kommunala problemområden som alldelesuppenbart finns från kommunernas och landstingskommunernas sida bör dessutomkanaliseras till forskarna.