prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta skäl föreligger emellertidinte direkt för det föreslagna efterlevandeskyddet, eftersom stödet lill vuxnaefterlevande -som skall kompensera för bortfall av den avlidnes inkomst ocharbete i hemmet - bara delvis avser inkomstbortfall. En efterlevandepension somuppgår fill av den tilläggspension som skulle ha utgått till den avlidne-vilken enligl förslaget blir fallet då barnpension utgår - fyller över huvudtaget inte på etl meningsfullt sätt funktionen som inkomstborlfallsersättning. Såvitt avser det förlängda omsliillningsbidraget finnsytterligare skäl som -med de utgångspunkter kommittén valt - talar mot attersättning utges från tilläggspensioneringen. Enligt verkels mening är detnämligen svårt att motivera alt bortfallet av den avlidnes vårdinsats i hemmetvärderas högre om han haft en stor förvärvsinkomst. 1 realiteten torde det varasä att en hög inkomst av förvärvsarbete mänga gånger har samband med en motsvarandelåg vårdinsats. En högre ersättning i dessa fall torde närmast utgå från attden efterievande i makens livstid skulle haft större möjligheter att minskasitt förvärvsarbete och dessa möjligheter bör bibehållas efter hans död. Sväraatt motivera är även de bestämmelse r som innebär att då barnpension inte utgår Prop.1983/84:73 293 ersättning utgår med högre - 30 i stället för - avden liläggspension som skulle utgått till den avlidne. Motsvarande reglering inuvarande familjepensionssystem motiveras av alt del är fråga om en inkornstbortfallsersätlning.Skulle samma inkomst ha delats av flera under den avlidnes livstid är detföljdriktigt atl kompensationen reduceras, om del finns flera förmånstagare.Omställningsbidraget avser emellertid enligt betänkandet att kompensera inteför föriuslen av den avlidnes inkomst utan för hans vårdinsats. Enligt verketsmening finns det inte anledning att anta att denna skulle vara större i häraktuella fall - dvs. då den värd, som grundar rätt lill ornställningsbidrag,avser barn sorn inte är barn till den avlidne - än då vården avser hans egnabarn. Vad verket här pekat pä understryker vikten av en förnyad översyn avhithörande frågor. Det gäller åven följande iakttagelse angående förslagets materiellainnebörd. Syftet medbidraget är att kompensera för bortfallet av den avlidnes vårdarbete och ge denefterlevande föråldern möjlighet atl utnyttja sin rätt till lagsladgadförkortad arbetstid, vilket i princip innebär en förkortning med högst en 1/4.Det förlängda omställningsbidraget skall utgå med minst 1 och högst 2,17basbelopp. Detta kan jämföras med dels den ersättning som skulle utgått fränföräldraförsäkringen, om dessa fall ersatts med 1/4 föräldrapenning, dels debelopp som utgår i pension frän den allmänna försäkringen. I förstnämnda fallutgår minst 0,16 (med nuvarande garanlinivä och basbelopp) och högst 1,88basbelopp. Hel förtidspension - som i princip utgår från att pensionstagaren inleförvärvsarbetar - varierar mellan 1,85 och 4,85 basbelopp, öm 1/4 pension hadefunnits skulle pensionen -under i övrigt motsvarande förhållanden - varieratmellan 0,46 och 1,21 basbelopp. Mot bakgrund av vad som anförts ovan om kompensationsnivånpä del förlängda omställningsbidraget samt till att motsvarighet saknas tillden möjlighet att föreskriva att den efterlevande anmäler sig som arbetssökandem. m. som föreslås för försörjningsbidraget kan del antas att rätten tillförlängt omställningsbidrag i många fall leder till att den efterlevande underden fid sorn bidraget utgår avstår frän förvärvsarbete, vilket strider rnot detav kommittén angivna syftet med stödformen. Förslaget angrips från en annan synpunkt av länsstyrelseni , som ifrågasätter om det inte vore lämpligt alt omstållningsbidragetdirekt relaterades till den avlidnes inkomster. utvecklar sina synpunklerpå följande sätt: Om den avlidne helt saknade inkomster kan det knappastfinnas något ekonomiskt omslällningsbehov för den efterlevande såvida intebarntillsynsproblem eller andra följder av dödsfallet skulle lägga hinder ivägen för fortsalt eget förvärvsarbete. Inte heller är det försäkringsteknisktmotiverat med ett omställningsbidrag i sådana fall eftersom avsaknaden avaktuella inkomster gör att någon 'rätt" till ensocialförsäkringsersättning som syftar till aktuell kompensation förinkomstbortfall knappast kan sägas föreligga. Man kan här göra en jämförelsemed sjukpenningförsäkringen. höga inkomster ger ingen rätt till hög sjukpenning,utan sjukpenningen beräknas efter vad man antages tjäna under det kommandeåret. Rätten fill sjukpenning, dvs. till kompensation för aktuelltinkomstbortfall vid sjukdom, varierar således med den aktuellainkomstsituationen. Även ur en annan aspekt kan sjukpenningförsäkringen tjänasom vägledning. Omställningsbidraget är avsetl att delvis kompenserainkomstbortfallet 1983/84:73 294 av den avlidnes inkomster under etl är framåt. Det finnsdärför anledning att som huvudregel beräkna onislällningsbidragel som viss delav den avlidnes sjukpenninggrundande inkomst, dvs. den förväntade inkomstenunder . Detta torde även medföra en administrativt enkel hantering.Föreligger särskilda skål, kan annan beräkning användas. Uppstår på grund av dödsfallet förvårvshinder för denefterlevande, t. ex. på grund av barntillsynsproblein, bör även den efterievandesinkomstbortfall medräknas i skälig utsträckning. I fråga om samordning rnellan omställningsbidraget ochandra sociala förmåner påpekar att förslaget torde innebära attsocialnämnd vid prövning av ekonomiskt bistånd jämlikt 6 § socialtjänstlageninte synes böra ta hänsyn till omställningsbidraget. Förslaget att omslällningsbidraget skall utgöra skattepliktigintäkt av tjänst utan sådana särregler om extra avdrag vid beskattning somgäller för änkepension tillstyrks av och allmännaförsäkringskassa. Ensamförälderkommiitén påpekar all regeln atlefterlevandepensionen inte sorn egenpension skall vara kopplad till kornniuntiltbostadstillägg och till extra avdrag vid beskattningen leder till att ingenkan klara sig pä enbart efterlevandestödet utan blir beroende även avsocialbidrag. För den som hell saknar egna inkomster kan della antas ibetydande grad minska den önskade effeklen atl ästadkoniina skäligt rådrum attändra livssituationen. Även noterar dettaförslag och anmärker all slalskommunala bostadsbidrag ger ell betydligt lägreutfall än kommunala bostadstilliigg. Delta förhållande kan i kombination rneden bostadsmarknad sorn inte innehåller lämpliga alternativ och inorn del kortatidsperspektiv som gäller medföra ekonomiska svårigheter. Förslagel i dellaavseende las upp ocksä av allmänna försäkringskassa, som bedömer attkonsekvenserna häiav i många fall kan bli atl panikartade försäljningar avfastigheter och uppsägning av siörre eller dyrare lägenheter framtvingas. Enliglkassan borde, för alt förhindra dessa effekler och för att konirnillénsmålsättning skall uppnås, kommunalt bostadstillägg utgöra en tilläggsförmäntill oniställningsbidrag. 1.3.4 Arbelsmarknadspolttiska ålgärder, förtidspension m. m. har i belänkandet framhållit attsamhällets åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken och på utbildningsområdetkommer att spela en väsentlig roll når det gäller att tillgodose efterlevandesom möter svårigheter på arbetsmarknaden. Betydelsen av kraftfulla insatser pådessa sektorer betonas ocksä av ett stort antal remissinstanser. I mångayttranden framhålls åven att en utbyggnad bör ske av åtgärderna inom nämndaområden. Synpunkterna i dessa hänseenden har redovisats under avsnitt 1.1.2. Kommittén avvisar i betänkandet tanken på att införasärregler på Prop.1983/84:73 295 arbetsmarknads- och utbildningsområdena till förmän förjust gruppen efterlevande. I denna ståndpunkt instämmer iÄlvsborgs län och 1 . Behovet avsärskilda riktade arbeismarknadspolitiska insalser för vissa efterlevandebetonas däremot av LO och /SR (jfr under avsnitt 1,1,2), Pensionskommitténhänvisar till att förtidspensionering skulle kunna framstå som ett realistisktalternativ för vissa mindre grupper efterlevande som på grund av hälsoskälsaknar möjlighet atl komma in på arbetsmarknaden. avvisar kommitténtanken på att utvidga rätten till förtidspension till förmån särskilt förvissa grupper efterlevande. Till denna kommitténs ståndpunkt ansluter siglänsstyrelsen 1 , läns allmänna försäkringskassa ochÖstergötlands läns allmänna försäkringskassa. Kommitténsuppfattning ifrågasätts av i , som anser att detskulle kunna vara tänkbart att utöka rätten till förtidspension så att denomfattade även de situationer där försörjningsbidrag är tänkt att utgå. diskuterar en eventuell utvidgning av rättentill förtidspension och anför därvid: öm de arbeismarknadspolitiska åtgärderna i den öppnamarknaden inte kan göras verkningsfulla kan ytterligare åtgärder vidtagas.Beredskapsarbeten, anställning vid skyddad verkstad och anställning medlönebidrag är alternativ. PRO finner att dessa alternaliv tar alltför lång tidatt utveckla och att dessa möjligheter är starkt koncentrerade till vissa orteroch områden. Om det föreligger starka skål skulle då förtidspension kunnautverkas. Etl sådant åtagande skulle med hänsyn till omständigheterna fordra enregeländring beträffande förtidspension så alt denna skulle kunna beslutas"av arbetsmarknadsmässiga skäl" även före . En sådan åtgärdskulle dock med stor tveksamhet kunna accepteras endast när alla andra åtgärderinle ger resultat. Kommitténs synpunkter i detta avseende kommenteras även avLO, som yttrar: Utredningen föreslår ingen utvidgning av reglerna förförtidspension, men LO vill ändå peka pä de risker som kan uppkomma därigenomatt förtidspensionering kan komma att användas som elt alternativ till andralösningar för efterlevande som inte har ett förvärvsarbete. LO har i andrasammanhang, t. ex. i anslutning fill diskussioner om handikappades möjligheterpä arbetsmarknaden varnat för att förtidspension kan användas som alternativtill andra åtgärder, som ger arbetsmöjligheter och ett aktivt liv. Det finns enrisk att förtidspensionering kan komma att bli en alternativ lösning päförsörjningsproblem ocksä för efterlevande som tidigare haft sin försörjningtryggad genom den avlidne makens förvärvsarbete, om inte noga genomtänkta ochväl planerade insatser görs för att de skall kunna klara sin försörjning genomeget förvärvsarbete. Även förutsätter att storainsatser sätts in på atl ge arbete åt efterlevande handikappad som är hemmavarandesamt betonar Prop.1983/84:73 296 att man inte får falla för frestelsen att ta till denenklaste lösningen med förtidspension. Kommitténs förslag om en särskild efterlevandeförmånbenämnd försörjningsbidrag väcker blandade reaktioner hos remissinstanserna. Förslaget tillstyrks av bl. a. statskontoret, statensinvandrarverk, i , i ,, , . , Kommunernas pensionsanstalt ochEnsamståendes . Det biträds vidare av vissa allmännaförsäkringskassor. Statskontoret delar kommitténs uppfattning alt det finnsbehov av etl stöd till vuxna efterlevande vid sidan av det föreslagna omslällningsbidrageti den mån förtidspension inte kan bli aktuell. Del synes statskontoret rimligtatt stödet lämnas inorn ramen för den allmänna pensioneringen. framhåller att det finns anledning tro att sårskilt äldreinvandrare, speciellt kvinnor, som på grund av sin kulturella bakgrund i litenutsträckning har haft en roll utanför familjen kommer att återfinnas bland demsom kan komma ifråga för försörjningsbidrag. i Ålvsborgs länanser det vara viktigt att försörjningsbidraget inte får en passiverande utanen aktiverande funktion. Detta kommer enligt att ställa storakrav på berörda instanser. Eventuellt kan omställningsbidrag resp. försörjningsbidragses som två olika förmåner för samma bidragsanledning. Vid ett sådantförhållande borde endast förmånen omställningsbidrag användas. Enligtlänsstyrelsens mening är dock de fall, där försörjningsbidrag kommer att ugå,huvudsakligen av mera komplicerad karaktär, särskilt när det gäller vederbörandesförutsättningar att komma ut i förvärvsarbete, jämfört med dem där endastomställningsbidrag behöver utgå. Detta understryks av att fall med försörjningsbidragfår handläggningsruliner, som har likheter med dem vilka förekommer beträffandelånga sjukfall som kan övergå i sjukbidrag eller förtidspension. delar kommitténs uppfattning menpåpekar: Såvitt styrelsen kan bedöma finns viss risk att vissagrupper av efterlevande inte uppfyller rätten lill vare sig försörjningsbidrageller förtidspension och ändock saknar möjligheter att själva ordna sinförsörjning. Vad i dylika fall kvarstår som alternativ för livsuppehället åratt de kommunala sociala myndigheterna tvingas utge socialhjälp i någon form.Får de av kommittén föreslagna reglerna i dessa delar en dylik effekt kanstyrelsen inte acceptera den kostnadsövervältring som i sådant fall sker påkommunerna. Ifrågavarande regler måste därför utformas så att inte någragrupper efterlevande med behov av samhällsstöd hamnar mellan de tvåbestämmelsekomplexen, försörjningsbidrag och förtidspension. Prop.1983/84:73 297 fillstyrker förslagelom försörjningsbidrag samt anför att det är förbundets åsikt att detta bidragbör "följa befintliga regler för stöd till frånskilda och övrigaensamstående i likartad ekonomisk situation". Liknande synpunkter framförsav Ensamståendes intresseorganisation. påpekar att genomförsörjningsbidraget införs i viss män ett moment av behovsprövning (dock ejinkomstprövning) även inom ATP-systemet. finns ett sådant moment,nämligen förtidspension som utges av arbetsmarknadsmässiga skäl till äldreförsäkrade. Även om behovsprövning egentligen inte hör hemma i ett tjånslepen-sionssystemmed pensionsförmåner proportionella mol den försäkrades förvärvsinkomst, harpensionskassan inte något att erinra mot den av kommittén föreslagna prövningenav rätten till försörjningsbidrag. Negativa till det föreslagna försörjningsbidraget ställersig försäkrings- . överdomstolen, , ,i och några allmänna försäkringskassor. Försäkringsöverdomstolen ansluter sig i princip tilltanken på någon form av fortsatt bidrag till efterlevande vuxna som efter omstållningsperiodensutgång inte klarar sin försörjning genom förvärvsarbete. Domstolen kan dockinte tillstyrka den utformning som försörjningsbidraget fått i kommitténsförslag utan menar att frågan kräver förnyad och fördjupad prövning. Tillutveckling av denna sin åsikt anför domstolen: Karakteristiskt för del hittillsvarandeänkepensionssystemet år atl det på generella villkor ger ekonomiskgrundtrygghet och garanterar en generell minimistandard. Det föreslagnaförsörjningsbidraget innebär en radikal omläggning av denna ordning. Bidragetskulle således i mycket hög grad bli individrelaterat avseendeförutsättningarna för beviljande av, storleken av och tiden för utgivandet avbidrag. Förutsättningarna för bidrag är visserligen generellt avfattade ikommitténs förslag. Avfattningen medför emellertid att prövningen av föreslagnavillkor inrymmer, utöver konstaterandet av vissa fakta i de enskilda fallen,ingående bedömningar av omständigheter som kan värderas på olika sätt.Villkoret om nedsättning av förvärvsmöjligheterna förutsätter således för attkunna godtas som uppfyllt villkor att förvärvssvä-righeterna bedöms uigörahinder objektivt och inte subjektivt sett. Det ligger i sakens natur attvillkoren i den föreslagna lydelsen av 8 kap. 6 § tredje stycket lagen omallmän försäkring - arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsotillstånd ellerannan därmed jämförlig omständighet - i hög grad måste individrelateras vidtillämpningen. Villkorens generella avfallning medför att det blir svårt förden enskilde att förutse huruvida han kan påräkna att erhälla förmånen. Anmärkningsvärt år atl socialutredningens förslag ornsocialförsäkringstillägg och förslag orn allmän arbeslösbelsförsäkringinle beaktats av kommittén i avsnittet om försörjningsbidrag. Eftersom bådadessa förslag, som syftar till en utbyggnad av hittillsvarande system medgenerell bidrägsgivning, i väsentliga delar täcker samma bidragsområde somkommitténs förslag, borde så ha skett. Förslaget ägnat att ge upphovtill olikhet i ekonomisk trygghet mellan olika grupper. Domstolen vill härbetona de 1983/84:73 298 uppenbara konsekvenserna i trygghelshänseende för de storagrupper medborgare, som inte omfattas av tjänstepensioneringen inom avtalsområdet.Konsekvenserna i negativt hänseende av förslagets genomförande skulle komma attträffa framför allt dessa grupper. Konstruktionen av villkoren för försörjningsbidrag skulleenligt domstolens bedömning komma att medföra en väsentligt ökadadministration hos försäkringskassorna. a. skulle kassorna komma atttillföras ärenden med frågeställningar hänförliga till arbetsmarknaden. Det kaninle antas att kassorna skulle äga den kännedom härom, som skulle erfodras förrättmätig handläggning. Eftersom en mycket stor del av befolkningen skullekunna ansöka om försörjningsbidrag, skulle den ökade administrationen av ärendenom sådana bidrag kunna bli besvärande. Villkorens avfallning, indragningsreglernaoch bestämmelserna om storleken av bidrag gör det antagligt att antalet besvärsmälskulle bli avsevärt större än hitfills inom området för efterievandepensioneringen.Konsekvenserna i kostnadshänseende och eljest av en sådan utveckling har intebelysts av kommittén. Domstolen kan med hänvisning till det nu anförda intetillstyrka att försörjningsbidraget utformas efter de av kommittén föreslagnariktlinjerna. Frågan kräver en förnyad och fördjupad prövning där man väger insamtliga föreliggande och i lagstiftningssammanhang aktualiserade bidrag avgenerell natur på arbetsmarknads-, utbildnings- och socialtjänstomrädet.Prövningen bör enligt domstolens mening sikta in sig pä att geförsörjningsbidraget i första hand en generell utformning men försett medundantag för sädana efterlevande som saknar behov av ett särskilt - i ställetför nuvarande änkepension utgående - bidrag under . anser att försörjningsbidraget i denutformning det getts i pensionskommitténs betänkande uppvisar betydandebrister. Försörjningsbidraget - som avser efterlevande som genommakens död saknar försörjningsmöjligheter - är inte motiverat i ett samhälle ivilket makarna i samma utsträckning och pä lika villkor deltar i förvärvslivetoch omvårdnaden av hemmet. Saknar den efterlevande arbete bör arbeismarknadspolitiskaåtgärder vidtas eller förtidspension utgå. I den mån den förutsattajämställdheten ännu inte förverkligats är emellertid bidraget enligt verketsmening otillräckligt. Verket pekar på att nivån på försörjningsbidragunderstiger nivån inom ålderspensioneringen. Bidraget kommer vidare inte attutgå i alla fall då en efterlevande pä grund av tidigare vårdarbete i hemmetinte kan få förvärvsarbete. Vidare är stödformen, för vilket det grundlägganderekvisilet utgör av skilda skäl uppkommen bristande försörjningsmöjlighet,inte förenlig med strävandena mot en enhetligare socialförsäkring. avstyrker förslaget med följandemotivering: I socialpolifiska samordningsutredningens betänkande (SOU1979:94) räknade utredningen med att några nya årendetyper inte skulletillföras socialförsäkringssystemet. Införandet av etl försörjningsbidrag ärsåledes ett avsteg från en strävan mot enhetligare regler och minskadärendevolym. RRV anser att man bör vara ytterst återhållsam med att införa nyaförsäkringsförmåner. Föreslagna bidrag kommer troligen att förorsaka omfattandeutredningar, svåra bedömningar och därmed höga administrativa kostnader. anför kommer troligen vissa efterlevande att Prop.1983/84:73 299 Övriga som inte förvärvsarbetarskall enligt kommittén bli föremål för aktiverande åtgärder. Enligt RRV:smening bör dessa i första hand komma in i det reguljära systemet förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, varvid bl. a. utbildningsbidrag kan komma ifråga under tid för sådana åtgärder. RRV avstyrker således förslaget om ettförsörjningsbidrag. För alt undvika administrativa problem vill RRV peka påmöjligheten av ett generellt förlängt omställningsbidrag för av tvåeller , vilket successivt trappas ned det andra och tredje året.Härigenom får bl. a. efterlevande som har svårigheter att komma inpå arbetsmarknaden möjlighet till en längre omställningstid och successivanpassning. Också allmänna försäkringskassa hänvisar tillsocialpolitiska samordningsutredningens betänkande samt avstyrkerpensionskommitténs förslag om försörjningsbidrag som en särskild efterlevandeförmånunder framhållande alt det är principiellt felaktigt att införa ytterligare enbidragsform. De personer, som efter omslällningstiden ej kan bereda siginkomst genom förvärvsarbete, är principiellt ej arbetsförhindrade lill följdav dödsfallet. Ersättningsbehovet har i stället sitt ursprung iandra orsaker såsom nedsatt arbetsförmåga, ålder, arbetslöshet o. d. Ersättninghärför bör följaktligen utges med de stödformer som generellt är avsedda vidförlust av försörjningsmöjlighet till följd av dessa orsaker. Detta kan få fillföljd att olika ersättningsslag får anpassas sä, att de pä elt adekvat sättinbegriper även ifrågavarande personer. Liknande synpunkler framförs av allmännaförsäkringskassa. Även läns allmänna försäkringskassa ställer sigtveksam till förslaget om försörjningsbidrag och anser att denna förmän böringå under förmånen omställningsbidrag. i år ocksåtveksam fill den föreslagna konstruktionen av försörjningsbidraget och menaratt det i stället borde kunna övervägas att utöka rätten till förtidspensionså att den omfattade åven de situationer där försörjningsbidrag är tänkt attutgå. Ettflertal remissinstanser framhåller att koinniitténs förslag till utformning avförsörjningsbidraget kan befaras ge upphov till en ökad administrativbelastning hos försäkringskassorna och försäkringsdoinslolarna. Förulom av försäkringsöverdomstolenoch riksrevisioiis\erkel (jfr ovan) påtalas denna konsekvens avriksförsäkringsverket, i , 1Skaraborgs län, Laudsllng.sförhuiidei, Svenska Försäkringsbolags Riksförbundsamt av ett antal försäkringskassor. En stödform enligt förslaget innebär betydande administrafivasvårigheter bl, a, med hånsyn till att den avser både arbetsoförmåga ocharbetslöshet. Förslaget förutsätter en ingående kännedom om arbetsmarknaden somförsäkringskassorna saknar. Del innebär att kassorna i princip torde varatvungna att inhämta yllrande frän arbetsmarknadsmyndigheterna i varje ärende.En självständig värdering blir svår för att göra. Prop.1983/84:73 300 Bedömningen torde även innebära problem för arbetsniarknadsmyndighe-terna,om andra villkor skall gälla för den här aktuella gruppen ån för andraarbetslösa. Med hänsyn till de många bestämmelser som kringgärdar försörjningsbidragetblir skillnaden mellan förutsättningarna för denna bidragsform ochförtidspension mycket liten och kan ifrågasättas om bidraget kommer att fyllanågon praktisk funktion. Flärtill kommer alt bidragets administrationskostnaderkan förutses bli stora. Antingen bör försörjningsbidraget betraktas som"särskild förtidspension"' eller också bör bestämmelserna omförsörjningsbidrag förenklas och utformas så att de mera tydligt skiljer sigfrån förtidspensionsrekvisiten. konstaterar atl förslagets satsning påatt skapa ett skyddsnät av förmåner för efterlevande vuxna resulterat i etträttvist men relativt komplicerat och för den enskilde svåröverskådligtregelsystem. Både omställningsbidraget och försörjningsbidraget förutsätterenligt förbundet ett betydligt större prövnings- och utredningsförfarande ännuvarande regelsystem. Särskilt prövningen av eventuell rätt tillförsörjningsbidrag och därmed sammanhängande utbildnings- ocharbetsmarknadspolitiska ålgärder torde åtminstone övergångsvis komma att hårtbelasta försäkringskassorna och andra i omställningsprocessen inkopplade myndigheter. framhåller att denutredning som måste företas i varje särskilt fall för att klarlägga om behovföreligger eller inte givetvis medför ökad administration, i första hand hosförsäkringskassorna. I den män prövningen av efterlevandeärendena inom denallmänna pensioneringen tar större resurser och tid än f. n.