prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagdelar på grund av del anförda utredningens uppfattning atl hyresvärden istället för hyresgästen bör vara skyldig atl föra en förlängningslvisl fillhyresnämnden. Med en sådan ordning fyller avflyttningsmeddelandet inte längrenågon funklion och bör slopas. Tidenmellan uppsägningen och hänskjulandel lill hyresnämnden bör enligl min meningvara sä lång alt den ger ulrymme för förhandlingar. Det är också angeläget atlundvika onödiga tvister vid hyresnämnderna. är det angeläget alt delså tidigt som möjligt ut om uppsägningen skall gälla eller inte. Enhyresgäst bör givelvis kunna acceptera en uppsägning och flytta vidhyrestidens utgång. Om han emellertid väljer att hävda sin rätt tillförlängning av avtalet bör han liksom f. n. ha rätt alt bo kvar fill dessförlängningslvisten är slulligt avgjord. Förlorar han tvisten bör han ocksåkunna fä skäligt uppskov med avflyltningen. Mot bakgmnd av det anförda bör medviss avvikelse från utredningens förslag hänskjutande lill hyresnämnden få skesenast en månad efler hyrestidens utgång. Uppsägningen bör förlora sin verkanom inte hänskjutande har skett eller hyresgästen ändå har flyttat vidhyrestidens utgång. Jagkan däremot inte anslula mig till utredningens förslag atl hyresvärden skallvara skyldig att redan i uppsägningen ange den omständighet han åberopar somskäl för att inte vilja föriänga avtalet. Ett sådant krav skulle enligt minmening kunna komplicera förfarandet inför hyresnämnden. Jag- anser alltså atldet är tillräckligt att hyresvärden anger grunden för sin talan i sin ansökanlill hyresnämnden. beslutar om förlängning av hyresavtalet gäller f.n. atthyresnämnden också skall fastställa villkoren för den fortsatta uthyrningen(se 51 8 första stycket hyreslagen i gällande lydelse). Jag delar utredningensuppfattning all det nu är motiverat med en delvis annan ordning. Huvudregelnbör vara att samma villkor som fömt tillämpats skall gälla även för denfortsatta uthyrningen, om inte parterna kommer överens om andra villkor. Detbör emellertid vara möjligl för hyresvärden alt i en förlängningslvisl i andrahand få hyresvillkoren ändrade. Hyresvärden bör dä vara skyldig att samtidigtmed att han hänskjuter föriängningslvisten till hyresnämnden ansöka om ändringav hyresvillkoren. Prop.1983/84:137 100 Vadjag nu har anfört avser inte de fall där hyresvärden kan säga upp hyresgäslenlill omedelbar avflyttning med påslående all hyresrätten är förverkad.Ulredningen har emellertid i delta sammanhang diskuterat gränsdragningen mellanförverkandelvister och förlängningslvisler. Jag ålerkommer lill den frågan ispecialmoliveringen. Jagvill också underslryka att jag endasl diskuterat del fallet atl del ärhyresvärden som säger upp hyresgästen lill avflyttning. Om del är hyresgästensom säger upp avtalet därför atl han vill flytta aktualiseras aldrig någonförlängningstvist och del behövs därför inle några ålgärder utöveruppsägningen. Jagövergår nu till att behamJla frågan om villkorsändring. Om det är hyresvärdensom vill alt hyresvillkoren ändras, gäller f. n. samma regler som jag harredogjort för när del gäller uppsägning för avflyttning. Hyresvärden måstealltså säga upp avtalet och även lämna ett avflytlningsmeddelande, om parternainte kommer överens om de nya villkoren. Hyresgäslen är å sin sida skyldig atthänskjula tvisten till hyresnämnden, om han inte väljer atl flytta. Omdet är hyresgästen som vill alt hyresvillkoren ändras gäller f.n. delvis andraregler (se 54 5 hyreslagen i gällande lydelse saml prop. 1973:23 s. 101-109).Hyresgäslen har rätt alt till hyrestidens utgång säga upp avtalet förvillkorsändring med bibehållet besittningsskydd. I uppsägningen måsteuttryckligen anges alt den endast avser villkorsändring. Hyresgästen skalldärefter hänskjula villkorslvisten lill hyresnämnden frånuppsägningen. Hyresgästen kan inte kombinera villkorsprövningen med enuppsägning för avflyttning. Om han inte får bifall lill sin lalan om ändring avhyresvillkoren, kan han dock även under löpande avtalsperiod lämna efler uppsägning (se 4 a 5 hyreslagen i gällande lydelse samtavsnitt 2.8). Vadjag nu sagt gäller hyreslagen. Enligt hyresförhandlingslagen gäller en annanordning för de bosladslägenheler som omfattas av en förhandlingsordning. Förhandlingsöverenskomrnelserom hyran och andra hyresvillkor gäller utan atl uppsägning behöver ske.Ändring av hyresvillkoren kan ske oberoende av hyrestiden. Om en förhandlinghar avslutals utan all överenskommelse iräffals, har hyresvärden och hyresgäslernaenligt 24 5 hyresförhandlingslagen räll alt ulan uppsägning av hyresavtaletansöka om ändring av hyresvillkoren i den del som förhandlingen har avsett (seprop. 1977/78:175 s. 136). Inle heller när del gäller en hyresgästs rätt atl fåen förhandlingsöverenskommelse prövad av hyresnämnden finns del någol krav päuppsägning. Enliglmin mening har den nuvarande ordningen för villkorsprövning enligt hyreslagenflera nackdelar. Kravel på uppsägning även när avsiklen är att hyresgästenskall bo kvar kan skapa en onödig oro hos hyresgästerna. Som jag redan harberört riskerar hyresgästerna vidare alt göra rällsföriuster genomunderlåtenhet atl föra tvisten till hyresnämnden. 1983/84:137 101 Jagdelar därför utredningens uppfattning att det är motiverat att slopa kravet päuppsägning vid villkorsprövning. Villkorsprövningen bör alltså kunna ske ulanatt det föreligger någon skyldighet för hyresgästen atl flytta. Om hyresgästenskulle finna att de nya villkor som fastställs är oacceptabla för honom, bör hanliksom enligl gällande räll ha möjlighel att lämna lägenheten efler (se avsnitt 2.8). Enligt min mening börliksom enligt gällande ordning hyresnämnden tas i anspråk först om parternainte kan komma överens om de nya villkoren. För alt parterna skall gestillfälle lill förhandlingar bör förfarandet inledas med att hyresvärden ellerhyresgäslen skriftligen meddelar motparten alt han vill att hyresvillkorenändras. Om parlerna inle kommer överens bör villkorslvisten få hänskjutas tillhyresnämnden. Del bör förflyta minst en månad från del meddelandet lämnadestill dess hänskjutande får ske. Del bör givelvis vara den som vill allhyresvillkoren ändras som skall ta inifialivet till en hyresnämndsprövning. Iansökningen till hyresnämnden bör anges vilka ändringar som begärs. Jag delarutredningens uppfattning alt yrkandena inle behöver vara identiska med vad somangivits i meddelandet lill motparten, eftersom syflel med meddelandet endastär att fä till stånd förhandlingar. Det bör, om det finns särskilda skäl, varamöjligl för hyresnämnden all pröva även hyresvillkor som har samband medvillkor som angetts i ansökningen (jfr 25 5 iredje styckethyresförhandlingslagen). Om ett hyresavtal harsagts upp bör ett beslut om ändring av hyresvillkoren inte få avse tiden föreden tidpunkt till vilken uppsägning skett. När en villkorsändring sker utanuppsägning uppkommer emellertid frågan om från vilken tidpunkl ettändringsbeslut bör gälla. Närdel försl gäller avlal med obestämd hyrestid delar jag utredningens uppfattningatt beslutet om ändring av hyresvillkoren inte bör få avse tiden före detmånadsskifte som inträffar närmasl efler för ansökningentill hyresnämnden (jfr avsnitt 2.3.3 i fråga om villkorsprövning enligl 24 5hyresförhandlingslagen). Jag delar också utredningens uppfattning alt delbehövs en spärr mol alltför täta villkorsändringar. Del kan vara frestande förhyresvärden eller hyresgäslen att förkorta liden fram till nästavillkorsändring genom alt på nytt vända sig till hyresnämnden även omvillkoren fastställts. Viss tid bör alltså förflyta innan villkoren fårändras. Härigenom hindras inle bara upprepade läla ansökningar omvillkorsändring utan även atl hyresvärden eller hyresgäslen eflerdel alt ett avlal träffats begär ändring av villkoren. Ka-rensliden bör dockinte vara alltför lång. Som jag har berört (se avsnill 2.7) kan detexempelvis finnas behov av atl anpassa hyran lill snabba stegringar avbränslekostnaderna. Jag anser atl den av utredningen föreslagna karensliden är lämpligt avvägd. Närdel därefter gäller avlal med bestämd hyrestid är det enligt min meningnaturligt atl nya villkor får tillämpas först frän den tidpunkt till 1983/84:137 102 vilkenavtalet hade kunnal sägas upp (jfr 54 5 hyreslagen i gällande lydelse).Ansökan om villkorsändring bör alltså ske senast vid den tidpunkl då avtaletskulle ha sagls upp. Liksom enligt gällande rätt bör hyresgäster medlångtidsavtal ha möjlighel att få villkoren ändrade under löpande avtalsperiod(se prop. 1973:23 s. 107 och 109). Beslut om ändring av hyresvillkoren bör idetta fall få avse liden,efter det månadsskifte som inträffar närmast efter tremånader för ansökningen, dock lidigasl sedan hyresförhållandet varatett år i följd. Jagvill understryka alt vad jag nu har diskuterat är villkorsprövning enligthyreslagen. Enligt min mening är några ändringar inte påkallade i fråga om denordning som enligt hyresförhandlingslagen gäller för bostadslägenheter somomfattas av en förhandlingsordning (se dock avsnitt 2.3.3). Jag delar alltsåutredningens uppfallning atl det inte finns några skäl all ge den nyssförordade karensfiden en motsvarighet i hyresförhandlingslagen.När förhandlingsordning gäller, behöver man inte befara missbruk av enmöjlighet atl med täta mellanrum begära ändring av hyresvillkoren. Vadjag nu har föreslagit i fråga om förfarandet vid förlängnings- ochvillkorstvister avser bostadslägenheter och hänger samman med det besittningsskyddsom gäller i fråga om sådana lägenheter. När del gäller lokaler ärförhållandena annorlunda (se 56-60 55 hyreslagen). För lokaler gäller s.k.indirekl besittningsskydd, som innebär alt hyresgäslen kan tvingas flytta frånlokalen om han blir uppsagd, men all han har rätt lill ersättning bl.a. omhyresvärden för förlängning av,hyresavtalet har krävt en hyra som inle ärskälig (se avsnitt 2.2.7). Tvister om förlängning av avtalet eller omhyresvillkoren kan aldrig hänskjutas till hyresnämnden. Däremot skall medlinghos hyresnämnden alllid ske innan hyresgäslen kan väcka lalan om ersättning hosfastighetsdomstolen. Ulredningenföreslår atl en hyresvärd som säger upp en lokalhyresgäst också skall varaskyldig att själv vända sig till få lill slånd medling.Förslaget ulgör enligt ulredningen en konsekvens av de lidigare berördaförslagen om atl den som vill atl hyresförhållandet upphör eller ändras ocksåskall vara skyldig att agera. Enligtmin mening är emellertid nuvarande ordning alt föredra på denna punkl. Medlingär obligatorisk om hyresgästen vill ha kvar sin rätt till ersättning. Genom altpåkalla medling visar hyresgäslen all han inte är vilhg atl flytta ulanersällning. Jag anser alltså att det är naturligt att hyresgäslen lar inilialivtill medling om han inte är beredd att flytta ulan ersättning. Jagdelar utredningens uppfattning att kravet pä uppsägning inte bör slopas i frågaom lokaler, även om parternas avsikt från början endasl är alt få lill stånd enändring av hyresvillkoren. Jaganser alltså atl del inle f. n. finns behov av några nya bestämmelser i frågaom lokaler Qfr avsnitt 2.2.7). 1983/84:137 103 Mittförslag: Någon ändring av gällande ordning görs inle (se 45 5 andra styckethyreslagen). Hyresvärden och hyresgästen bör alltså liksom , i vissa falldock bara med hyresnämndens godkännande, kunna komma överens om all hyresrätteninte skall vara förenad med rätt till förlängning. Utredningensförslag: I fråga om bostadslägenheter avskaffas möjligheten att i förväg fåhyresnämndens godkännande av en överenskommelse om avstående frånbesittningsskydd. Sådana överenskommelser skall dock i vissa situationer underen tid av godtas av hyresnämnden i en förlängningslvisl, om det intefinns synnerliga skäl att förlänga hyresavtalet. (Se betänkandet s. )Två ledamöter förordar av i stället (se betänkandet s.461). Remissinstanserna:ÄtskilJiga remissinstanser är krifiska mot utredningens förslag (seremissammanställningen avsnitt 6). Skälför mitt förslag: När del gäller bostadslägenheter kan hyresvärden ochhyresgästen i en särskilt upprältad handling komma överens om alt hyresrätteninte skall vara förenad med rätt fill förlängning. Om överenskommelsen harträffats innan hyresförhållandet varat , gäller den dockendast om den godkänns av hyresnämnden (se 45 8 andra stycket hyreslagen). Utredningen framhåller altdet kan vara svårt för hyresnämnderna alt i förväg göra en meningsfull prövningav överenskommelser om avstående av besittningsskydd. Del är enligl ulredningendessulom angelägel att minska den arbetsbelastning på hyresnämnderna somärenden om avstående av besittningsskydd medför. Utredningen anser därföralt möjligheten atl i förväg få hyresnämndens godkännande av en överenskommelsebör avskaffas. Prövningen bör i stället ske i efterhand i en evenluellförlängningslvisl. Därvid bör överenskommelsen i vissa bestämda situationergodtas, om del inte finns synnerliga skäl all föriänga hyresavtalet. Desituationer som utredningen har tänkt på är dels det fallet aU rivning ellerombyggnad skall påbörjas från hyresförhållandets början, dels delfallet att upplåtaren själv bodde i lägenheten och skall flytta tillbaka tillden från hyresförhållandets början. Bostadshyresgästernasbesittningsskydd är av cenlral betydelse. Jag delar därför utredningens uppfattning alt del behövs regler som förhindrar missbruk av möjligheterna att avtala bort besittningsskyddet. Valet slår då mellan atl behålla nuvarande ordning och alt införa någon form av efter handsprövning. ' 1983/84:137 104 Utredningensförslag om en prövning i efterhand har enligt min mening belydande nackdelarjämfört med nuvarande ordning. Vadjag framför allt vänder mig mol är alt utredningens förslag ger upphov tillosäkerhet för parlerna. Trols att hyresvärden och hyresgästen från böljan äröverens om avtalets innehåll och, enligt vad man kan anta, också är inställdapå att hålla sin del av avtalet, kommer på grund av eflerhandsprövningen underhela avtalets bestånd osäkerhet atl råda om dess verkningar. Deenskilda hyresparternas ovisshet om verkningarna av ell ingånget avtal kanockså få effekter för bostadsmarknaden i stort. Som framhållits underremissbehandlingen kan effekten bli alt fastighetsägare ochförsta-handshyresgäsler i vissa fall hellre avslår från all upplåtalägenheterna än riskerar atl inte ha tillgång lill dem när en rivning ellerombyggnad är föreslående eller när del är dags alt återvända till bostaden.Därmed undandras i och för sig tillgängliga lägenheter fränbostadshyresmarknaden och onödiga problem skapas i saneringsprocessen. Jagär dessutom tveksam om utredningens förslag verkligen skulle medföra dearbetsvinster för hyresnämnderna som utredningen räknar med. Enligt min meningkan man på goda grunder anta alt hyresgäslerna, om de vet alt avtalelsgiltighet kan avgöras vid en efterhandsprövning, i många fall förlitar sig påalt jusl deras förhållanden av hyresnämnden erkänns som synnerliga skäl ochalllsä leder lill atl de får bo kvar i lägenheten. Hyresvärden å andra sidantorde ha svårt atl inse alt det finns skäl som hindrar att han får lillbakalägenheten inför rivningen eller ombyggnaden eller när han i egenskap avförstahandsbyresgäst vill flytta tillbaka till bostaden. Man kan alltså befaraatt den inte avgjorda frågan om avtalets giltighet kommer atl förorsakaåtskilliga förlängningslvisler. Motbakgrund av det anförda harjag kommit fram till att utredningens förslag intebör genomföras. Jaig förordar alltså all gällande ordning får bestå när detgäller bostadslägenheter. Enmotsvarande ordning gäller i fråga om lokaler (se 56 8 andra styckethyreslagen). Jag delar utredningens uppfallning alt del inle finns anledningall ändra vad som gäller i fråga om lokaler. Hyresnämndeni anser all hyresnämnderna bör ges möjlighel att begränsaverkningarna av en överenskommelse genom att villkora godkännandet, exempelvissä att del gäller endast viss lid. Det är f. n. inte möjligt att meddelasärskilda villkor. Däremot kan hyresnämnden vägra att godkänna enöverenskommelse., om inte parterna själva vilFgöra de ändringar som nämndenanser önskvärda (se Svensk juristtidning:1974 s. 693). Enligl min mening bördella vara tillräckligt även i fortsättningen och jag är alltså inte beredd atlförorda några nya bestämmelser i detta.avseende. Enligtmin mening är del inte heller lämpligt att ta bort det nu gällande förbudei attöverklaga hyresnämndens beslut i fråga om godkännande av överenskcmmeiserom'avstående från_hesitlningsskycld (se 70 8 andra stycket hyreslagePi). 1983/84:137 105 Mitt förslag: Någon ändring av gällande rätt görs inte. Utredningens förslag: Om en förstahandshyresgäsls rätttill en bostadslägenhet upphör sedan andrahandshyresgäslen boll i lägenheten iminst , får andrahandshyresgäslen en rätt all överta hyresavtalet och fådel förlängt. Denna räll gäller dock bara om det inle är uppenbart obilligt molhyresvärden och andra bostadssökande. Dessutom krävs all andrahandshyresgäslenskäligen kan godtas som hyresgäst. (Se belänkandet s. Remissinstanserna: Åtskilliga remissinslanser är kritiskamot utredningens förslag (se remissammanställningen avsnitt 7). Skäl för mitt förslag: Enligl 39 5 hyreslagen får enhyresgäst inle utan hyresvärdens samtycke upplåta lägenheten i dess helhet iandra hand. Bostadshyresgäsler, som under viss lid inle är i tillfälle attanvända lägenheten, får dock göra en sådan upplåtelse, om hyresnämnden lämnartillstånd lill upplåtelsen. Tillstånd skall lämnas, om hyresgäslen harbeaktansvärda skäl för upplåtelsen och hyresvärden inle har befogad anledningatl .vägrasamtycke (40 5 hyreslagen). Andrahandshyresgäslen har inle nägon självständig rällgenlemol hyresvärden. I förhållande lill andrahandshyresgäslen är detförslahandshyres-gästen.som är hyresvärd. .-, Andrahandshyresgästens slällningkan vara bekymmersam. -handshyresgäslens avtal upphör, har andrahandshyresgäsleninle någon rätt atl sitta kvar i lägenheten. Avtalet kan upphöra på grund avomsländigheler som andrahandshyresgäslen inte kan påverka. Särskilt allvarligtär del om förslahandshyresgästen i själva verkel är en bulvan för fastighetsägaren.De kan då komma överens om all avtalet skall upphöra just för att bli av medandrahandshyresgäslen. Utredningen har föreslagil all i vissa närmare angivnasituationer, som kan lyda på att det föreligger ett bulvanförhållande, enandrahandsupplåtelse skall anses vara en uijplåtelse direkl avfastighetsägaren (se belänkandel S:.37). Ett motsvarande förslag finns ocksåpå artendeomrädet (se SOU I981;80s. Jag delar utredningens uppfattning att del finns behov avregler om bulvanförhållanden för all komma till rätta med vissa problem som harkonstaterats när det gäller uthyrning av bostadslägenheter.. Emellertid harfrågan om en allmän lagstiftning mot bulvanförhållanden behandlats avkommissionen (Ju.I982:05) mol ekonomisk brottslighet, i delbelänkandet (SOU:1983;46) Bulvanlag,:som f. n. remissbehandlas. Enligl min mening bör manavvakta den vidare behandlingen av kommissionens betänkande 1983/84:137 106 innanställning las till hyresrältsutredningens förslag i denna del. Jag har i dennafråga särskilt samrått med chefen för . Jagövergår därefter lill all behandla utredningens förslag om en räll förandrahandshyresgäslerna atl fä överta hyresavtalet. Om en förstahandshyresgäslsräll lill en bostadslägenhet upphör sedan andrahandshyresgäslen bott ilägenheten i minsl tre är, fär enligl förslagel andrahandshyresgäslen iprincip en rätt att överta hyresavtalet och få det förlängt. Förslaget innebäratt en andrahandshyresgäsl som har besittningsskydd gentemotförslahandshyresgästen kan göra delta gällande även mol hyresvärden. Jagkänner i likhel med åtskilliga remissinslanser Iveksamhet inför delta förslag. Detär viktigl att bostadsbeståndet utnytQas rationellt. Det bör därför finnasmöjligheter att göra andrahandsupplåtelser. Det innebär emellerfid också inte bör vidla åtgärder som i avsevärd män kan minska hyresvärdarnas ochförstahandshyresgästernas villighet all ställa lägenheter till förfogande förandrahandsuthyrning. Ettannal och allvarligare problem är risken för systematiska andrahandsupplåtelseroch en ökad s. k. svart handel med andrahandskonlrakl. Om utredningens förslaggenomförs kan andrahandskonlrakl komma alt framstå som särskilt åtråvärda,närmast som en följd av prakfiska svårigheler atl skilja andrahandsupplåtelserfrän rena överlåtelser av hyresrätten. Enligt min mening kan frestelsen mängagånger bli slor att anordna skenöverlålelser när del i själva verkel är frågaom alt överlåta själva hyresrätten. Vadjag framför alll vänder mig mol när del gäller utredningens förslag är atl delpå ett betänkligt sätt naggar de kommunala bosladsförsörjningsam-bilionerna ikanten. Om förslaget genomförs, kan hyresvärden och hyresgästen i samförståndgenom en andrahandsupplåtelse kringgå reglerna om skyldighel för hyresvärdenall lå.la bostadsförmedlingen anvisa ny hyresgäst. Andrahandshyresgäslerna gesmed förslaget en möjlighet atl ta sig förbi den ordinarie kön hosbostadsförmedlingen. Molbakgrund av det anförda har jag kommil lill den slutsatsen all utredningensförslag inte bör genomföras. Jag är alltså inte beredd att föreslå några reglersom ger andrahandshyresgäslerna en rätt alt överta hyresavtalet. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft . Äldre regler bör dockallQämt gälla i vissa fall i fråga om hyresavtal som har ingåtts föreikraftlrädandet. Jag återkommer lill detta i specialmoliveringen. 1983/84:137 107 I enlighet med det anförda har inom juslitiedeparlemenletupprättats förslag till 1. lagom ändring ijordabalken, 2. lag om ändringi lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändringi hy resförhandlingslagen (1978: 304), 4. lag om ändringi lagen (1970; 995) om införande av nya jordabalken, 5. lag om ändringi bostadsrättslagen (1971:479), 6. lag om ändringi bostadsanvisningslagen (1980:94), 7. lag om ändringi utsökningsbalken. Förslagen bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 4.' 4.1 Förslaget till lag om ändring i jordabalken 7 kap. 16 5 En frivillig överiålelse av den faslighet i vilken enhyresrätt gäller påverkar i regel inte hyresrättens ställning. Enliglbeslämmelserna i 7 kap. jordabalken är den nye fastighetsägaren i de flestafall bunden av de hyresavtal som gällde vid överlåtelsen. Bestämmelser häromfinns i 13 och 14 55. Enligt 11 5 åligger del vidare den som överlåter enfasfighel all vid överlåtelsen göra förbehåll om upplåtna hyresrätter.Försummelse all göra förbehåll kan enligt 18 5 leda fill skadeståndsansvar.Grundas hyresrätten på skriftlig handling och har lägenheten lillträtts föreförsäljningen gäller den mot förvärvaren även om förbehåll inte skell. Vid exekutiv försäljning av en fastighet gäller däremoiandra regler. Vid en sådan försäljning måste ju även fordringsägarnas intressenbeaktas. Av 7 kap. 16 5 jordabalken i gällande lydelse framgår sålunda attefter en exekutiv försäljning består en rättighet bara om den blivitförbehållen enligt 12 kap. utsökningsbalken eller enligt delta kapitel ärskyddad utan förbehåll. Rättigheter som är skyddade utan förbehåll är sådanasom har bättre rätt än exekulionsfordringen. Rättigheter som har sämre räll änexekutionsfordringen eller som inle är inskrivna måsle därför förbehållas för altbestå efler försäljningen. En rättighet kan bara förbehållas om den tagils uppi den s. k. sakägarförteckningen. I denna redovisas förulom inskrivnarättigheter även sådana som grundar sig på en skriftlig handling som ärtillgänglig när förteckningen upprättas. Exempelvis munUiga hyresavtal skallalltså inte tas upp i sakägarförteckningen och inle heller skriftliga avtalsom inte företes. ' Bilagan har uteslutits här. Förslagen är i huvudsaklikalydande med dem som är fogade till propositionen. Prop.1983/84:137 108 EnnylQanderätt som tagils upp i sakägarförteckningen skall efter en s.k.oskadlighelsprövning särskilt förbehållas om det saknas anledning anta atträttigheten belastar fastigheten till beaktansvärd skada för innehavare avfordran med bättre räll.