prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 102 Sök- och kommunikationssystem omfattar studierav kommunikationssystem och metoder för alt bearbeta informalion. DFI harpåbörjat en studie av bibliotekskatalogers funktion och användning och räknarmed att fortsätta denna sludie /85. Kostnaderna härför beräknar DFItill 10,9 milj. kr. Under program 3. Nationella serviceuppgifter utgår förnärvarande medel dels för den externa servicen vid informationscentralerna vidkarolinska institutet och lekniska högskolan i , dels bidrag lillvissa organisationer. DFI föreslår att dessa bidrag från och med budgetåret1984/85 förs över till andra program under DFLs anslag. I särskild ordning harDFI föreslagit att ett system med ansvarsbibliotek etableras i landet medbörjan /85. För verksamheten under programmet har DFI beräknal 4,7milj. Medel förverksamheten vid DFI kanaliseras dels via della anslag, dels via ett anslagunder VIII huvudlileln (). För /84disponerar DFI sammanlagt 18,8 milj. kr. varav 8,4 milj. kr. För /85 föreslår DFI enligl föregående altsammanlagl 25,0 milj. kr. anvisas för verksamhelen. Till detta kommerytterligare 3,7 milj. kr. förökade projeklkoslnader vid högskolan. Teknisk-Vetenskapliga Attachéverksamhel är sedanden en offentlig stiftelse med svenska staten ochIngenjörsvetenskapsakademien som huvudmän. Stiftelsen har i sin nuvarande styrelserepresentanter från industri- och utrikesdepartementen, STU, IVA saml svenskinduslri. STATT:s målsättning är alt verksamhelen genom sökning,insamling, analys och överföring av leknisk och teknisk-politisk informationsamt kontaktskapande aktiviteter skall bidra till teknisk-industriellaoch därmed samhälleliga ulveckling. Attachéernas huvudfunktion är atl bevaka forsknings- ochindustripolitik, leknikpoliiik, tekniska nyheter och trender. Allachékontor med saiiimanlagt ca 45 anställda finns förnärvarande i , , , , , , ochLondon. Ett kansli i Slockholm leder och samordnar verksamheten.Attaché-kontoren är för det mesta lokaliserade till de svenska ambassaderna ochattachéerna åtnjuter diplomatisk status. Denna status är nödvändig förverksamhelen men förutsätter även en viss balans mellan bas- och uppdragsverksamhet,innebärande atl den senare inte bör ulgöra en alltför slor andel. Verksamhelen finansieras till under della anslag.Återstående finansieras genom inläkler från uppdrag, publikationer,konferenser etc. Verksamhelen drivs under tre program; bas-, informations- ochuppdragsverksamhet. Basverksamheten omfattar kontaktskapande aklivileler,bevakning av Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 103 nyheteroch löpande rapportering hem lill av dessa. Vidare skall fältkontorenvara ett stöd för den övriga ambassaden i teknisk-vetenskapliga frågor. Syftetmed STATT:s informalionsaklivileler är dels alt förmedla resultaten frånkontorens basverksamhet, dels all vara ett stöd i marknadsföringen avuppdragsservicen. Uppdragsverksamhelenbär sina egna direkta kostnader och de taxor som lillämpas samordnas medExportrådet. Slora, konlraktsbundna uppdrag svarar för drygl30% av de lotala inläklerna av uppdragsverksamheten. Bland övriga uppdragdominerar utredningar och besöksservice: hartvå marknadsundersökningar genomförts för att mäta svensk industris intresseoch behov av aitachéverksamhelen samt önskemål om förändringar. Dessaundersökningar visar på ett myckel positivt intresse för och behov avaitachéverksamhelen såväl hos svensk industri, som hos statliga myndigheler,fackliga och andra organisationer. Vidare är efterfrågan på uppdragstjänslerfortlöpande slor. Volymen för dessa kan dock p.g.a. de nämnda balanskraven inlefå växa väsentligt snabbare än verksamheten i sin helhet. Det finns dock skälatl särskilt peka på del operaliva värdel för näringslivet i den informationsom förmedlas genom uppdrag, som statskassan inte belastas. STATTdisponerar för sin basverksamhet 15,6 milj. kr. under innevarande budgetår. Enoförändrad ambitionsnivå av denna verksamhel kräver enligt STATT engenomsnittlig ökning av anslaget med dvs. 20,2 milj. kr. Vadgäller omfatiningen av aitachéverksamhelen i nuvarande bevakningsländerföresläs en utökning endast i . Kostnad för detta är 0,3 milj. kr. Som nytlbevakningsområde föreslås en utökning av kontoret i för alt bevakadet skogslekniska områdel i . Denna s. k. skogsallaché skulle i såfall finansieras med en lika stor andel, 0,3 milj. kr., från skogsbranschen iSverige. Vidare föreslås en utökad bevakning i bl. a. genomsidobevakning från befintliga allachékontor till en koslnad av 0,7 milj. kr.saml en studie av till koslnad av 0,5 milj. kr. Sammantaget föreslässålunda 1,8 milj. kr. för utökad verksamhet. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning Följandesammanställning ger en ekonomisk översiki av STU:s förslag lill verksamhelunder detta anslag (milj. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 104 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Utfall Budget STU:s förslag Avgår finansiering utöver anslag 16.2 18,0 19,5 21,0 0,9 1,0 1,0 1,0 15.3 17,0 18,5 20,0 Överanslaget anvisas medel för anskaffning av dyrare apparater och instrument (lägst50000 kr.) för teknisk forskning och induslrielll utvecklingsarbete. Nyttjareav utrustning som har anskaffals med medel från anslaget belastas med koslnaderför avskrivningar och förtänlning. I den mån som nyttjaren inte har möjlighetall svara för dessa kostnader är STU skyldigt atl helt eller delvis svara förnämnda koslnader genom belastning av berört program under amorteringstiden.Medel moisvarande avskrivning och förtänlning skall föras lill särskildinkomsltilel i statsbudgeten. STUframhåller att beslut om lån för utrustningsanskaffning fattas efter sammaprinciper som för anslag lill enskilda projekl. Del är således den verksamhetsom avses bedrivas med hjälp av utrustningen som är av avgörande betydelse förSTU:s beslut. Eflerfrågan följer i slort efterfrågeutvecklingen på STU:sprojektanslag. För /85 beräknar STU atl 17,0 milj. kr.erfordras. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 105 Sammanställning av remissyttranden över STU:s anslagsframställning Vid remissbehandling av STU:s anslagsframställning /85 och plan för budgetåren 1984/85-1986/87 har 33 myndigheler,organisationer och fackföreningar yttrat sig. Yttrande har avgells avförsvarels forskningsanstalt (FOA), flygtekniska försöksanstalten (FFA),sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinslitut (SPRI),, transportforskningsdelegationen (TFD), delegalionen för vetenskapligoch leknisk informationsförsörjning (DFI), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) efter hörande av universiteten i , , , , Slockholmoch , tekniska högskolan i . lekniska högskola,högskolan i samt forskningsrädsnämnden (FRN), medicinska forskningsrådet(MFR), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). slatens naturvärdsverk (SNV),arbelarskyddsslyrelsen, slatens råd för byggnadsforskning (BFR), slatensinduslriverk (SIND), geologiska undersökning (SGU). delegalionen församordning av havsresursverksamheten (DSH), marintekniska institutei, SSPA,slalens delegation för rymdverksamhet (DFR), statens energiverk (),energiforskningsnämnden (EFN), Centralorganisationen /SR,, Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA), Kollektivforskningsinsliluienssamarbetsorgan (SAMKO), i (LO),, . (), (), (),() och (). Dessutom har () yttrat sig över STU:sutvärderingsmalerial. Genomgående är svaren positiva till de förslag somredovisas av STU. Dock innehåller många av remissvaren en mol STU avvikandeuppfallning i enskilda frågor. IVA anser all anslagsframslällningen och planenutgör ett goll underlag för statsmakternas beslut rörande stödel lill lekniskforskning och utveckling (FoU) genom STU. STU:s motiv och argument synesgenerellt väl underbyggt och kan i väsentliga stycken instämma iSTU:s huvudförslag. CF anser all STU:s huvudförslag i huvudsak bör genomföras.BFR anser all programförslagen är väl genomarbetade. TFD och har ulifrån sina utgångspunkter inget att invända molförslagen. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 106 2 Utvärdering av tidigare STU-insatser En utvärdering av de insalser som redan har gjorts ansesav flera som en förutsättning då sloriek och inriktning av framlida insalserplaneras. anser att en av fördelarna medflerårsprogram är all en fortlöpande uivärdering kan ske av de vidlagnaålgärderna. I detta sammanhang bedömer förbundel som en orimligt kortutvärderingsperiod varför en beskrivning av forskningsinsatserna i ett sex-eller nioår-sperspektiv eventuellt bör övervägas. /SR anser att kvaliletenpå svensk forskning ofta bara kan bedömas utifrån en internationell synvinkel.Organisationen finner det därför myckel positivt att STU även i fortsättningenhar för avsikt atl använda sig av internationell expertis för att bedöma bl. a.den velenskapliga kvaliteten i de olika projekten. Likartade synpunklerframförs av och . RRV har i sill remissvar särskill berört den uivärderingav STU:s verksamhet som gjorts inom STU. Inledningsvis konstateras all STU:ssalsning på uivärdering ligger väl i linje med ambitionerna i regeringensanvisningar. Dock anser verket alt utvärderingsmaterialet i vissa delar ej uppfyllerde enligt verkel långtgående ambitionerna i regeringens särskilda anvisningarför anslagsframslällning för budgelårel 1984/85. Exempelvis anser RRV all STU:s utvärdering i regel inleomspänner del vida fält av funktioner och statliga resursinsatser utanför STU,som krävs för att STU:s planeringsunderiag, såsom sägs i regeringens särskildaanvisningar, skall kunna "tjäna som underlag för statsmakternas beslut omomfallning och inriklning på det tekniskt/industriella området". Dä det gäller inriktningen av STU:s utvärderingsfunklionanser RRV atl det antagligen finns risker förknippade med en ensidig inriktningav utvär-deringsfunklionen, dvs. en inriklning av utvärderingsverksamheten motatt skapa planerings- och beslutsunderlag för de egna slyr-, slöd- ellerarbetsformerna. Härigenom avsäger sig STU möjlighelen altidentifiera mer genomgripande alternativ till tillämpade stödformer. Vidareriskerar STU atl göra ""närsynta observationer" vilka i sin lurkan leda lill opportuna slutsatser. RRV anser vidare all valet av kriterierna förinsalsområdessatsningar representerar en förskjutning i förhällande till denroll som formulerades då dessa områden ursprungligen inrättades. Dä återfannsbland motiven förekomsten av institutionella eller andra trögheter inomangelägna samhällsområden. De utvärderingar av insatsområden som presenteratsi det sammanställda materialet förefaller, enligt RRV, inte ha utgålt fråndessa bredare kriierier och kan därför knappast göra anspråk på alt kallasutvärdering i betydelsen uppskattning av måluppfyllelse eller av stödformenssammantagna effekl. Verkel anser atl det finns en alltför svag koppling mellanden ulvärde- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 107 ringsom gjorts om ramprogrammen och de slutsatser som därvid dras. Visserligenrimmar slutsatserna väl med regeringens anvisning alt särskill belysa STU:sinduslripolitiska roll, men slutsatserna har, enligt RRV, inte något direktsamband med de utvärderingar som gjorts. Åvendå det gäller STU:s slöd lill kollektiv forskning anser RRV attuivärderingsambitionerna tycks ha varit lägre än för vissa andra slödformer. Dådet gäller spridning av resultat för utvärderingar anser RRV erfarenhelsmässiglatt en del utvärderingar diskuteras i en relativt begränsad krets och verkelfinner det därför angeläget all STU försöker vidga formerna för hanleringen avsammanställt utvärderingsmaterial. Sammanfattningsvisanser RRV atl del trots de iveksamheier eller betänkligheter som verkel anförti samband med det sammanställda utvärderingsmaterialet inte hindrar att STU:sverksamhel inom della område lill slora delar är värdefull och i mångaavseenden också betydligt mer utvecklad än inom andra myndigheler. 3 STU:s roll i ett större perspektiv FOAanser alt störte förändringar i de olika samhällssektorernas planer ochålaganden rörande utvecklingsarbeten m. m. bör redovisas tidigt så altslutsatser kan dras på en nationell nivå om konsekvenserna för industrinsframtida tekniska nivå och utveckling. SINDtar upp frågan om vilka meloder som bör användas för atl påverka induslrinsförnyelse. I detta sammanhang framhölls licens- och teknikupphandling samlsamarbetet mellan STU och de regionala utvecklingsfonderna såsom viktiga inslrumenl.Vad gäller flera av de föreslagna projekten under beteckningeninnovationsfrämjande åtgärder inriklas dessa på före-tagseiablering ochaffärsutveckling. Verkel framhåller därvid vikten av samarbete med andraorganisationer för atl undvika dubbelarbete. Delsamma gäller områdelriskkapital. Beträffandede ålgärder som föreslås i anslagsframställningen saknar SIND, med utgångspunkti sill regionalpoliliska ansvar, förslag som särskill siktar på tekniskförnyelse och utveckling i de regionalpoliliska stödområdena. FOAanser att den strävan till en tidig förankring inom induslrin förprogramverksamhet, som förs fram i STU-perspekliv, är i linje med vad FOAtidigare har anförl. FRNanser att FoU-insatser bör planeras med utgångspunkt i en specifik syenskinduslriell strategi. Nämnden framhåller atl eftersom det över hela världensatsas på i stort sett samma "utvecklingskoncept"' bör Sverigeutveckla en "lilläggsidé", som gör del möjligt atl la upp tävlan medandra. För alt finna en industriell strategi bör forskningen ta sinutgångspunkl i Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 108 människorsvardagsliv och i samhällels ulformning, existerande kulturmönster, ekosystemetc. De resultat söm denna forskning i bäsla fall ger, kommer enligl nämndenalt kunna vara en drivande faktor i en fortsatt industriell utveckling. IVAberör STU:s induslriroll och anser atl en koncentration av insatserna bör skelill del långsiktiga kompeiensuppbyggandet eftersom, enligl , STU:suppgift inte är att vara kommersiell finansiär av marknadsetablering,produktion m. m. Inom ramen för den produklulveckling som sker med hjälp avSTU-medel anser SIND å andra sidan all del är viktigl atl det skapasmöjligheler alt kommersialisera resultaten av produktutvecklingen så altprojeklen inte avstannar efter utvecklingsfasen. Vadgäller avvägningen mellan slöd lill induslrielll tekniskt utvecklingsarbeteinom dels storföretagen, dels den mindre och medelslora industrin släller sigIVA tveksam lill ökade insalser i form av finansiering inom företagssektorn förSTU:s del. STU må gärna arbela mol målet all långsiktigt komplettera denteknikutveckling som sker företrädesvis inom sektorn störte förelag. Strävanatl följa utvecklingen bör dock, enligt , ej kopplas till regelrättfinansiering av utvecklingsprojekt inom stora förelag. LOsaknar i STU:s förslag en analys av sambanden mellan leknisk utveckling ochinduslrins förnyelse på kort sikl. LO anser alt STU i samarbele med SIND måslekänna ett ansvar för atl en teknikspridning sker bland små och medelstoraföretag. Med anledning av detta saknar LO förslag till ålgärder eller en analysav dessa problem. Landstingsförbundetsslyrelse anser del angeläget all regeringen ger hög prioritel åt insalser för lekniskforskning och industriell förnyelse och finner därför alt starka skäl talar föratl STU tillförsäkras medel i enlighet med sill huvudförslag. Förbundel berörfrågan om de möjligheter som ulvecklingsfonderna numera har för all lämnautvecklingskapital lill de mindre och medelstora företagen i form av kredilereller bidrag på royalty-basis. Genom del samarbele mellan STU och resp.utvecklingsfond som utvecklats i anknytning till denna stödform möjliggörsenligt förbundet kompetenta bedömningar av de projekl som uppkommer och finnerdet angeläget atl samverkan mellan STU och utvecklingsfonderna får utvecklasvidare. CFanser att STU:s arbetsfördelning med främst de regionala utvecklingsfonderna,fortlöpande bör övervägas. I den fortsatta utvärderingen av stödsystemet börklarare gränser mellan STU:s och utvecklingsfondernas ansvarsområdeeftersträvas. a. av som anser att finansieringen i samband medteknikupphandling på informalionsleknologiområdel är oklar. Detta på grundav all innebörden i seklorsansvaret ännu ej fått en entydig tolkning. Eftersomsådana seklorsmyndigheler som t.ex. , FMV och FOA inle tilldelasextra medel för della slags ansvar blir det 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 109 enligl omöjligt för dessa alt svara upp motSTU:s förväntning på ytteriigare medel från myndigheterna. Delta gör del extraangelägel, enligt verket, alt statsmakterna bestämmer sig för STU:s allernalivtvå. 4 Omfattningen av STU:s totala verksamhet I anslagsframställningen frän STU har tre olikaambilionsnivåer redovisats. Alternativ två, vilket är STU:s huvudförslag,innebär en ökning av ambilionsnivån. Alternativ ett innebär en oförändradambitionsnivå och allernaliv noll innebär en minskad ambitionsnivå. Mänga avremissinstanserna har hävdat all alternativ tvä bör genomföras. Bland de somrenl allmänt har betonat betydelsen av alt detta alternaliv genomförs märksBFR, SAMKO, SUF och högskolan i . I de fall då ell genomförande avallernaliv ett innebär alt de intressen som företräds av remissinstanserna ejges ökade, och i vissa fall minskade, resurser är åsikten att alternativ tväbör genomföras än slarkare. Till dessa hör SIND, som konstaterar att ettflerlal väsentliga nya satsningar inom smäförelagsområdel riskerar allbortprioriteras om ej huvudalternativet genomförs. SNV anser all endaslallernaliv två i rimlig grad tillgodoser vissa miljövårdsintressen. anser all frågan om slorieken på den begärdaanslagsökningen är den mesl kontroversiella i anslagsframställningen från STU.För att kunna tillgodose STU:s önskemål krävs, enligl förbundet, med hänsyntill rådande budgetunderskott all en belydande besparing sker ulanför den snävasekiorn "stimulans till leknisk FoU"". Denna möjlighel finns,enligl förbundet, ulan tvekan inom ramen för del defensiva industristödet,vilka skulle påverka näringslivets konkurrenskraft om de överfördes lillleknisk forskning och utveckling. Det generella skatteavdraget för företagens FoU-utgifterberörs av IVA och i likartade svar. Ett generöst generelltskatteavdrag ulgör enligl IVA ett alternativ att föredra framför motsvarandeökning av del selektiva slödel genom STU. En helt annan infallsvinkel, då del gäller bedömningen avden totala omfatiningen av STU:s verksamhel, förs fram av KTH. I underremisslill UHÄ vill högskolan fästa UHÄ:s uppmärksamhet på all STU i sina bedömningarej explicit beaklal den sannolika tillgängen på kvalificerade forskare ochingenjörer inom de områden där större satsningar föreslås. De leknikområden, som har prioriterats av STU, liggerenligl remissvaren väl till för framlida satsningar. TCO tillslyrker i alltväsentligt STU:s förslag. De särskilda salsningar som STU markerar bedöms av 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 110 TCO som inlressanla för svenskl samhälle och näringsliv.En likartad inställning har framförts av , , NFR och LO. MFR uttrycker oro för alt del föreligger en risk förunderfinansiering eller utebliven finansiering av den grundläggande tekniskaforskning som inle faller inom de av STU faslslällda områdena förkunskapsulveckling. Även IVA för fram denna oro och anser all även om del ärvikligl all koncentrera insatserna lill några områden får del ej leda lill allmedelsramarna begränsas för lovande projekt som ej kan hänföras lill deprioriterade områdena. Del främsta kravet för slöd lill FoU skall varakvalileten hos projekt och inle vilket område projeklel lillhör. NFR anser den mer påtagliga brislen i STU Perspekliv 1983är det faktum alt nästan ingel område las upp, som inle på samma säll uppmärksammasöver hela världen i de industrialiserade länderna. De djärva långtidsperspektivensaknas, de som skulle leda till stort försprång för svensk industri. CTH anser att en alllför slor del av STU:s resurser satsaspå ulveckling av befintlig leknik. Avgörande för den svenska industrinskonkurrenskraft är förmågan att med den tekniska grundforskningen som grundkunna bedöma nästa steg i den velenskapliga ulvecklingen. LO saknar i förslagel lill teknikinriklning en analys däreffekten av satsningarna på basteknologier vävs ihop med de branschspecifikabehoven. CF anser atl samlade överblickar över befintliga branscherskun-skapsförulsätlningar behövs. En viktig uppgift för STU är därför att slödjakunskapsulveckling i anslulning lill etablerade teknikområden i svenskindustri. SNV framhåller atl för många av de områden som förs framav STU föreligger väsentliga miljövårdsproblem. Då det gäller specifika teknikområden har som lidigarenämnts de av STU prioriterade områdena av flerlalel remissinslanser ansettsvikliga. Dessa områden är informationsteknologi, nya maierial, bioleknik, verkstadsteknik,massa- och pappersleknik. träleknik, kemiteknik och teknik för hälso- ochsjukvård. Då del gäller informationsteknologi pekar flera remissinstanser,däribland , på del nationella mikroeleklronikprogrammet och påtalarbetydelsen av atl della genomförs. NFR, DFI, DFR och FOA har framfört likartadesynpunkter. DFR anser all rymdverksamheten är både avnämare av och i vissulslräckning bidragsgivare lill utvecklingen inom elektronikområdet och detföreslagna stödprogrammet kan bidra till att ytterligare stärka och breddasvensk industris konkurrenskraft på den internationella rymdmarknaden. Inomramen för STU:s ordinarie program finner DFR mol denna bakgrund särskildanledning all uttala sill slöd för ell fullföljande av insatsområdetdatorbaserad bildbehandling i form av stöd till konkreta utvecklingsprojekt.Ur DFL.s synpunkl år dock systemteknologi och det som rör relationer mellanmänniska, maskin och samhälle av störst intresse. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 111 vid instämmerdock inte i den av STU gjorda prioriteringen i mån av begränsade anslag(alternativ 1), dvs. all endast nya insatser inom det komponentleknologiskaområdet inom informationsteknologin kan komma ifråga. Institutionen anser atten fortsatt salsning och även nya insatser inom det syslemteknologiska områdetär minsl lika vikliga som en satsning på del komponentteknologiska området. Vikten av satsningar inom biöteknikområdet påtalas avbl.a. , MFR och LO. anser det angelägetatt STU i samband med den planerade expansionen inom detta område även fortsättningsvisser till atl kvalitativt högl slående projekt med intressanta frågeställningarpremieras. Projekl inom cellbiologi, cellfysiologi och molekylär immunologidär genteknik utnyttjas bör ges hög prioritet. Åven inom materialområdet ger , liksombl.a. BFR och LO, sitt stöd till den föreslagna salsningen. De sistnämnda anserall den internationella utvecklingen inom malerialteknikområdel har stor betydelseför svensk industri. Den störte betydelse som lättare material får iproduktionen bl. a. på grund av de högre energipriserna är ett exempel därtraditionella material får slå lillbaka för nya material. universitetanser alt polymerkemi är ett område där behov av satsningar på ulbiidning ochforskning inle nog kan poängleras. Havsleknik framhävs av bl.a. DSH, SSPA, CTH, högskolan iLuleå, FOA och LO. DSH anser dock att om STU:s bidrag lill havsleknik skallkunna få någon väsenllig betydelse för svensk induslri bör della område lyftastill en annan nivå än den som STU föreslagil. DSH föreslår att det finansiellaslödet inom havstekniken ges formen av en särskild fond, lill STU:s förfogande,som exlra slöd lill havsteknisk forskning . SSPA villframhålla sambandet mellan utvecklingsinsatser inom skeppsteknisk forskningresp. ramprogrammet för strömnings- och kaviiationsmekanik saml fartygsdynamikoch insatserna på havsteknik. Stora delar de de studier som ulförs inom de tvåförstnämnda områdena ger resultat som är lillämpbara inom offshore-verksamhei.Högskolan i ser med beklagande atl STU inle avser alt slödja industriellslröm-ningsleknik. Inom sjukvårdsområdet anser SPRI, atl starka skäl lalarför att STU tillförsäkras tillräckliga medel för all slutföra DASIS-projektelpå ell för svensk industri och sjukvård bra sätt.