prop · G703122 · 1983-12-31 00:00:00 — Förpersoner som är eller som har ett svårare handikapp kan förelagsulbildninganordnas med syfle atl underlälta en arbetsplacering. Till arbetsgivaren utgårdå vanligen bidrag av lönekostnaden men för personer medgrava handikapp kan bidragel uppgå till och tiden förlängas till 12månader. Bidraget kan utgå till enskilda och kommunala arbelsgivare saml lillstatliga affärsdrivande verk och bolag. Stödformen har dock inle utnylQals inågon större omfattning. Praklikanställningav äldre eller handikappade används som alternaliv, när del inte föreligger någolsärskilt utbildningsbehov och det anses räcka med praktik för alt den sökandeskall kunna få stadigvarande arbele. Till arbetsgivare som släller enpraktikplats till förfogande ulgår bidrag som utgör av lönekostnaderna . Vid praklikanställning finns ingel krav på tillsvidareanställning. Även beredskapsarbete används för alt ge sysselsättningoch inkomst åt Prop.1983/84:122 31 äldre och handikappade. Beredskapsarbete ger också träningoch praktik som medverkar till atl bibehålla och förbättra arbetsförmågan. En särskild form av beredskapsarbeten utgörs av s. k. SA-arbeten(beredskapsarbeten för specialanvisad arbetskraft) som används för vissaarbetslösa personer med socialmedicinska och psykiska arbetshandikapp. Dessutom finns vanligen kommunala beredskapsarbeten förarbetslösa med nedsatt arbetsförmåga. En person med nedsatt arbetsförmåga kan beviljasförtidspension av i första hand medicinska skäl. Men även arbelsmarknadsaspeklervägs in i bedömningen. kan förtidspension beviljas enbartav arbelsmarknadsskäl vilkel innebär alt den som fyllt kan få förtidspensionefter alt ha bhvit utförsäkrad från erkänd arbetslöshetskassa eller efler det atlkontant arbetsmarknadsstöd utgått . Kap 3 Statistisk beskrivning av arbetshandikappadearbetssökande vid förmedlingarna Anlalel personer med arbetshandikapp som aktualiseras vidförmedlingen under en månad har uppgått till igenomsnitt drygt 30000 samt antalet kvarstående sökande vid månadens slul fillca 24000. anlal har varit tämligen de senasle åren. Av dettotala antalet arbetssökande har de arbetshandikappade utgjort10-13%. Många sökande med arbetshandikapp torde dock ha placerats i arbete utanatt ha blivit noterade som arbetshandikappade. Utav de ca 6000 arbetshandikappade som blirplacerade av förmedlingen erhåller en anslällning på den reguljäraarbetsmarknaden. Övriga placeras i andra åtgärder såsomarbetsmarknadsutbildning, i , i beredskapsarbete eller iskyddat arbele. Kap 4 Särskilda utgångspunkter Lönebidragsreglerna är nu relativt väl inarbetade vidförmedlingarna och hos arbetsgivare och regelsystemet i sig torde därför inlevålla problem. Den krifik som riktals mot lönebidragsreglerna hänger del samman med atl bidragsnivån inle alllid är anpassad till hurarbetsförmågan utvecklas hos den anställde. Vissa arbetshandikappade harbeslående funktionsnedsättningar. Andra har sjukdomar som tilltar och som kanleda lill ytterligare funktionsnedsättningar. Många utvecklingsstörda kan inteförbättra sin prestationsförmåga och sin förmåga lill självständigt arbete.Delta är exempel på några situationer som inle motiverar att bidragel totaltfaller bort eller reduceras lill av lönekostnaden. Förhöjt lönebidrag somkan lämnas i vissa fall motverkar i någon mån ovanslående problem. Kommittén har konstaterat atl behovet av endifferentiering av lönebidragel till en del är tillgodosett genom att ett förhöjlbidrag kan utgå för vissa grupper med svåra arbetshandikapp. Del bedöms ävenangelägel all i Prop.1983/84:122 32 fortsättningen behålla en sådan möjlighet. del vara tveksamt med en ytterligare differentiering som skulleinnebära alt arbetsgivare som anställer arbetshandikappade ersätts med denfaktiska merkostnaden i varje enskill fall. Ett sådant system skulle inte barabli administrativt komplicerat utan även påfrestande för den enskilde genomkrav på ingående prövning och regelbunden granskning av arbetsförmågan. Kommitténs uppfattning om ett individanpassat lönebidragslår dock inte i motsats till insikten om att det behövs ett förhöjt men schabloniseratlönebidrag till hjälp för svårt arbetshandikappade. För personer med arbetshandikapp är det inte enbarthandikappets svårighetsgrad utan även rådande förhållande på arbetsmarknadensom inverkar på möjligheterna lill ell reguljärt arbete. Under lågkonjuktur ärrisken stor att de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden jämförtmed andra gruppers allvarligt försämras. För attlösa de arbetshandikappades problem på arbetsmarknaden fordras därförsamhällets medverkan i form av olika åtgärder. En utökad ekonomisk kompensationtill arbetsgivare som anställer personer med väsentlig nedsältning iarbetsförmågan skulle sannolikt öka möjligheterna lill arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Problemen löses dock inte med hjälp av lönebidragen enbartutan försl när dessa kombineras med effekfiva insatser från arbetsförmedlingen.Ytterligare en förutsättning är naturligtvis ett förbättrat konjunkturläge. I direktiven till handikappkommittén ges anvisningar omall alla förslag som läggs fram skall kunna genomföras inom ramen för"oförändrade resurser inom det område som förslagen avser". Det äremellertid enligl kommilténs mening väl motiverat att tolka direktivensuttalande i en vidare mening än atl enbart avse de berörda arbelsmarknadspolitiskaanslagen. Skälet härför är alt samhället ändå får problem för de arbetshandikappadesom ställs utanför arbetsmarknaden, ulgifter som då belastar andra statligaeller kommunala anslag. När man beskriver kostnaderna för arbetslösheten är delvanligt alt göra detta genom en beskrivning på tre olika nivåer: kostnader förhela samhällsekonomin, för den offentliga sekiorn och för den enskildedrabbade individen. När arbetslöshet ersätts av arbete blir individens vinsl enökad disponibel inkomst samt oersättliga sociala och psykologiska värden. Densamhällsekonomiska effekten blir ökad välfärd genom produklionstillskot-tel.Effekterna/ö/- den offentliga sektorn beror myckel på vilka ålgärder som vidlasoch koslnaderna för dessa. För dem som saknar arbele måste stat och kommun imånga fall lämna bidrag lill försörjningen. En granskning som begränsar sig lillutfallet inom budgeten för ett speciellt sakområde ger därför en bristfälliginformation om den lolala effekten av en åtgärd. Prop.1983/84:122 33 Kap 6 Överväganden och förslag En inlroduklion på en arbetsplats för en arbetshandikappadperson lar vanligen lång lid och fordrar atl arbetsgivaren sätter in särskildaresurser. De två bidragsformerna, ulbiidning i företag och praklikanställning,bör enligt kommitténs bedömning kunna samordnas lill ett bidrag som skall kunnage möjlighel lill en ulökad inlroduklion. Kommitlén föreslår därför all ettbidrag som benämns introduktionsstöd införs. Detta slöd föreslås utgå med 90%av lotala lönekostnaden . Inlroduklionsperioden skall i första hand ses som enperiod av anpassning, iräning och ömsesidig prövning för arbetstagaren,arbetskamraterna och arbetsgivaren. Därav följer atl inlroduklionsperioden böröverensstämma med bestämmelserna i 6§ om provanställning i LAS eller kollek-fivavtalom provanställning. Enligt kommitténs bedömning måste ell introduktionsslödför arbetshandikappade vara väl tilltaget och till största delen täcka dekostnader som arbetsgivaren har. Bidrag som är direkl riktade mot arbetshandikappademåsle också ligga betydligt över det av regeringen föreslagna rekryteringsstödetom inte arbetshandikappades relativa situation ytterligare skall försämras. Kommittén föreslår att följande målgrupper skall kunnakomma ifråga för introduktionsstödel: arbetshandikappade, äldre personer i defall en ny anställning medför stor omställning och behov av förstärkt inlroduklion,personer med flyktingstatus samt redan anställda som är i behov av rehabiliteringefler lång tids sjukdom (undanlag slatliga sektorn där rehabilite-ringsålgärderfinansieras genom del särskilda löneanslagel). Beslut om introduktionsslöd skall föregås av en ingående ulredningav en arbetsvägledare. Distriktskonlorschefen bör enligl förslagel fatta beslutom introduktionsstöd. Tveksamma ärenden skall dock föras vidare till . Kommitlén anser att personal från arbetsförmedlingen ellerAMI måste få möjlighet alt följa upp och besöka (minsl en gång ) denarbetsplats där en person är anställd med introduktionsslöd. Innehållet i introduktionen skall anpassas lill denenskildes förulsällningar och behov. Någol krav på fastställd utbildningsplanbör inte finnas. Kommittén lämnar i stället förslag till en checklista medområden som bör las upp under introduktionen. Efler en provanställning med introduktionsslöd bör i de fleslafall följa en tillsvidareanställning med eller utan lönebidrag. I de fallerfarenheten från inlroduktionsliden visar alt nedsäitningen i arbetsförmåganär beslående eller så omfattande alt anställning ulan lönebidrag inle kan bli akluell,skall arbetsförmedlingen pröva om lönebidrag skall utgå. Kommitlén föreslår inte några förändringar av lönebidragskonslruk-lionennär del gäller slatliga arbetsgivare och allmännyttiga organisationer. Vidanställning med lönebidrag inom den enskilda och kommunala sektorn Prop.1983/84:122 34 föreslås att statsbidrag utgår av lolala lönekoslnadenförsta och andra året saml iredje och Qärde årel. Om de lönebidragsnivåersom finns inom dessa områden f. n. skulle kombineras med del föreslagnaintroduktionsstödet skulle effekten bli alt anslagsposterna för åtgärdernamåste höjas utan att fler arbetshandikappade garanteras anställning på denreguljära arbetsmarknaden. Kommitlénföreslår ingen förändring av beslutsordningen utan även i fortsättningen bördistriktskontorschefen () besluta om lönebidrag och tveksamma ärenden förastill dislriklsarbetsnämnden. Om enperson anställs med introduktionsstöd och därefter får en lönebidragsanslällningi -enligl kommilténs förslag- reduceras statens ulgifter om man jämförmed de ulgifter staten har för en person som genomgår förelagsulbildning i sexmånader och därefter lönebidrag -enligt nuvarande bestämmelser. I ellannat räkneexempel visar kommillén på effeklerna av förslagen på den totalabudgeten. Om 2000 personer anställs blir slatensutgifter totalt enligl kommitléns förslag mot 1 280 mkrenligt nu gällande bestämmelser. Förelagsutbildningoch praklikanställning har dock inte använts i så slor ulslräckning somkommittén förutsätter atl introduktionsstödel skall användas. Det kan innebäraatt de faktiska utgifterna för introduktionsslöd kommer att bli högre än deanslag som f. n. finns för förelagsutbildning och praktikanställning. Kommitlénslolala förslag innebär emellertid atl del anslag som finns för lönebidragkan reduceras. Nackdelenmed nuvarande regler för förhöjt lönebidrag har kommittén bl.a. konstateratvara atl bidragel upphör samt atl det utgår endastförsta anställningsåret. Därför föreslår kommittén alt ett särskilt lönebidragskall kunna ulgå vid anställning av svårt arbetshandikappadepersoner. Ett motiv härför är atl det finns ett uttalat behov av atl kunnalämna bidrag på en hög nivå under en längre lid för inskolning och träning av svårtarbetshandikappade på en arbetsplats. blir det särskilda lönebidragelell alternativ och komplement lill skyddat arbele och särskilt beredskapsarbetesom är betydligt kostsammare lösningar för statskassan. En hög bidragsnivåhjälper också lill alt överbrygga arbetsgivarens brislande kunskaper ochosäkerhet inför svårt arbetshandikappade personer. Förutsättningenför atl det särskilda lönebidragel skall få avsedda effekter är atl det kananvändas utan volymbegränsningar. Kommittén avslår från atl bedömautbyggnadsbehovet men anser att utbyggnadstakten närmar sig rätt nivå närantalet kvarstående arbetssökande med arbetshandikapp och antalet nybeviljadeförtidspensioner minskar. Dessutom anser kommitlén atl nuvarande kvoter för lönebidragsanslälldavid statliga myndigheler och allmännyttiga organisationer skall upphävas. Beslut om särskilt lönebidrag samt förlängning av särskiltlönebidrag Prop.1983/84:122 35 skall fallas av DKC, med som första prövoinstans.Därutöver föreslår kommittén atl besvär över beslut om såväl introduktionsstödsom lönebidrag och särskill lönebidrag skall kunna anföras förulom av arbelsgivareäven av berörd arbetstagare. Del särskilda lönebidraget skall omfalla nya sökande. Förarbetsgivare som har svårt arbetshandikappade ungdomar anställda för vilkalämnas förhöjl lönebidrag enligt nuvarande regler bör del ske en jämkning avreglerna. Kommittén föreslår därför att det förhöjda bidragel får löpabidragsperioden ul utan att hänsyn behöver las lill 25-årsgränsen. Lönebidraget skall kunna förlängas . Beslut omförlängning får gälla i högst . Särskilt lönebidrag skall kunna förlängasmed , eller beroende på arbetshandikappels svårighet. För 90%gäller i princip ingen lidsbegränsning men arbetsförmedlingen skall bevaka utvecklingenav arbetsförmågan. För förlängning eller kan beslutet gälla . I kritiken mol nu gällande regler har bl. a. sagts atl detinle tas hänsyn till alt ett arbetshandikapp kan försämras. Kommittén föreslårdärför atl lönebidraget skall kunna ändras från en lägre tili en högrebidragsnivå om arbetshandikappet försämras, saml att antalet beslui om förhöjningarbegränsas lill 200/år. Beslut om särskilt lönebidrag föreslås inte kunna fallasutan noggrann utredning moisvarande den som föregår en anvisning till skyddat arbele.För personer som redan är i skyddat arbele, särskilt beredskapsarbete eller uppbärförtidspension alternativt sjukbidrag bör beslut om särskilt lönebidrag kunnalas ulan atl en förnyad ulredning behöver göras. Särskilt lönebidrag skall utgöra alternaliv lill andrakostsammare stödformer såsom skyddat arbete, särskilda beredskapsarbeten ochförtidspension. Därför måsle ulgifterna för reformen ses i förhållande till slatensutgifter på andra områden om inte en anställning med särskill lönebidrag kommertill stånd. Eftersom särskilt lönebidrag är ämnat för anställning av personermed svåra arbetshandikapp är del nästan uteslutet att reguljärt arbete ulanlönebidrag eller med "vanligt" lönebidrag kan komma i fråga. En grov kalkyl visar atl ett visst anlal nyanställningarper år med särskill lönebidrag blir billigare änmotsvarande anlal nyanställningar i skyddat arbete. Syftet med kommitténs förslag om ett särskilt lönebidragär all kompensera arbetsgivaren för samlliga merkoslnader som anställningen aven svårt arbetshandikappad kan komma alt medföra. Detta innebär atl behovet avarbetsbiträde skall finansieras inom ramen för del särskilda lönebidraget.Bidraget till arbetsbiträde skall kunna användas som separat stödform i enlighelmed nuvarande regler. Kommittén föreslår enhetliga målgrupper för lönebidrag ochsärskilt lönebidrag oavsett arbetsgivare. Personer som kan komma ifråga ärarbetshandikappade enligl gängse definition saml invandrare medflyktingstatus. 1983/84:122 36 Kommitténanser del nödvändigt med en ökad överföring till reguljära Qänsler för lönebidragsanslälldavid slalliga myndigheter och allmännyttiga organisationer. Förstatliga myndigheter föreslås atl ett tillägg görs i anställningsförordningen.Tillägget innebär att Qänsl som tillsätts med en person som är lönebidragsanställdinle skall behöva kungöras ledig. Vidare föreslås atl myndigheterna har ettansvar för att de lönebidragsanslällda får informafion om lediga Qänster samtatt de uppmanas att söka dessa. En handlingsplan skall upprättas för varjeenskild lönebidragsanställd. Denna plan skall visa hur den lönebidragsanställdeskall kunna tränas för arbetsuppgifter som kan medverka till att underiättaöverföring lill reguljär Qänst. Myndigheterna bör också åläggas att årligenredovisa till arbetsförmedlingen vilka åtgärder som vidtagits för att överföra lönebidragsanslälldapå reguljära Qänster. Enökad ulslussning bör också ske av lönebidragsanslällda vid allmännyttigaorganisationer. Om detta inle är möjligl vid den egna organisationen börarbetsförmedlingen ta över ansvaret. Förutsättningen för en ulslussning är arbetgivarensbedömning av och den lönebidragsanställdas intresse för ett arbele ulanförorganisationen. Kommitténunderstryker atl del föreslagna bidragssystemet i sig inle löser problemen i deenskilda fallen. Kommittén framhåller därför att en förutsättning för atlförslagen skall få avsedd eff"ekt är en utbyggnad av de personellaresurserna vid arbetsförmedlingen. 1983/84:122 37 SAMMANSTÄLLNING AV REMISSYTTRANDEN ÖVER DELBETÄNKANDET(1983:14) INTRODUKTIONSSTÖD OCH LÖNEBIDRAG Efler remiss har yttranden över delbetänkandel avgivits avsocialstyrelsen, (), slalens handikappråd (SHR),och landsarkiven i , , , och ,och slatetis historiska museer, universiteten iStockholm, , , , och , (), (), statens invandrarverk (), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), (),, . ,(), Centralorganisationen /SR,i (LO), (), (), (),(), (), SHIO-Familjeföretagen,, , slyrelsen för vårdarQänsl. Handikappkommiltén använder sig av begreppetarbetshandikappad, som inom arbetsmarknadsverket betecknar en arbetssökande sompå grund av fysiskt, psykiskt, förslåndsmässigt eller socialmedicinskt handikapphar eller förväntas få svårigheter alt få eller behålla ett arbele på denreguljära arbetsmarknaden. LOansluter sig till definitionen, som flertalet remissinstanser inle kommenterarnärmare. DHR anser dock all den vida definition som kommittén använder innebäralt den aktuella gruppen blir mycket stor. Enligt DHR ,finns en relalivi lilengrupp personer med grava funktionsnedsättningar, som stängs ute frånarbetsmarknaden, bl.a. på grund av faktiska tillgäng-lighetshindef. För dennagrupp behövs, enligt DHR, extraordinära stödåtgärder. Också SRF anser att handikappbegreppeli vissa fall används för generöst. Som exempel anför SRF att 22 synskadade haderegistrerats som arbetslösa i ell län och att fem av dessa hade lillräckliglgod syn för all få körkort. Enligl SRF medför den lolkning som görs avhandikappbegreppet i dessa fall alt de som verkligen behöver resurserna fårkonkurrera med andra vilkas svårigheter är av hell annan arl och där andra ätgärder,t. ex. omskolning, skulle vara mer adekvata. 1983/84:122 38 Handikappkommiltén föreslår att de båda nuvarande stödentill arbetsmarknadsutbildning i företag resp. praklikanställning för äldre ochhandikappade skall ersättas med ett introduktionsstöd. Förslagel tillstyrks av remissinstanserna. Landstings- ochkommunförbunden noterar att kraven på utbildningsplan, som gäller förutbildning i företag av äldre och handikappade, slopas och ersätts med enchecklista över moment som bör ingå i introduktionen. a. med hänvisning till att förslaget innebär en förenkling ocheffektivisering. Enligl kommitténs förslag skall introduktionsstödel lämnasmed av den lotala lönekoslnaden . Inlroduklionsperiodenbör enligl förslagel överensstämma med beslämmelserna i 6§ lagen (1982:80) omanställningsskydd (LAS) eller i kollektivavtal om provanställning. Förslageltillstyrks av bl. a. och . majoritet av remissinstanserna avstyrker emellertid den del av förslagetsom innebär att introduktionsperioden skall anpassas till regler omprovanställning i lag eller avlal. Bl.a. AMS, Samhällsföretag, , SHIO-Familjeföretagen, universiteten i och betonar atl slödet måslekunna lämnas , bl.a. därför att de överväganden som föranlettparterna alt i avtal begränsa provanställningstiden inte är relevanta förbedömningen av introduktionslidens längd. anserdel nödvändigl all skilja mellan provanställning och introduktionsslöd ochanser dessulom alt introduktions-perioden i vissa fall bör kunna förlängas . HCK och SRF avvisar den koppling tillprovanställningsreglerna i LAS och avtal som kommitténs förslag innebär, medmotiveringen alt en sådan koppling kan leda till atl alla sökande kommer altges provanställningar. I stället bör huvudregeln vara att stödel lämnas sominledning till en tillsvidareanställning. Slödnivån godtas av flertalet remissinslanser. Statenshandikappråd konstalerar att kommittén har bedömt alt bidrag torde vara entillräcklig stimulans för att de privata och kommunala arbetsgivarna skall visaökat intresse av att bereda handikappade arbete. Enligt handikapprådels uppfallningbör bidragel vara enhetligt för alla arbetsgivare och ulgå enligt vadsom gäller för statliga myndigheler. Vidare anser SHR i likhet med SHIO-Familjeföretagen atl bidrag till arbetsbiträde bör kunna lämnas med introduklionsslödet. RRV betonar att introduktionsstödel bör ligga betydligtöver del s.k. rekryteringsstödet, om inte de arbetshandikappades relativasituation skall försämras. Enligt kommitténs förslag skall introduktionsstödel kunnalämnas över hela arbetsmarknaden och således också lill bl. a. slalliga myndighelersom 1983/84:122 39 får lönebidrag av lönekoslnaden. I dessa fallskall introduktionsstödet lämnas med hela lönekostnaden. Förslagel om introduktionsslödinom den statliga sektorn tillstyrks av de remissinslanser som lar upp frågan, bl.a.riksarkivet, landsarkiven i och . ochstatens hisioriska museer saml . Handikappkommilténbetonar alt arbetsgivaren måsle lämna besked om att en provanställning intekommer alt övergå i tillsvidareanställning senast en månad innan prövolidens ulgång.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer saml universitetframhåller alt arbetsförmedlingen måste ha moisvarande skyldighet atl gearbetsgivaren besked om huruvida lönebidrag kommer all beviljas i så god lidatt regler om uppsägningstider m. m. kan iakttas i de fall fortsall bidrag intekommer att beviljas. De som föreslås kunna omfattas av ett introduktionsstödskall enligt vara arbetshandikappade, äldre personer om anställningenmedför stor omställning och behov av förstärkt introduktion samt personer medflyktingstatus. Vidare skall enligl förslagel de nuvarande möjligheterna altlämna bidrag för en redan anställd som återgår i arbete efter en längre fidssjukskrivning bibehållas. Flertalet remissinslanser tillstyrker kommitléns förslagom målgrupper, bla. AMS, RFV, , . ,SAF och LO. LO understryker dock all inte enbart ålder i sig bör vara ellkriterium för bidrag. Åldersgränserna för "äldre arbetskraft"tenderar att pressas nedåt, framhåller LO, vilket innebär attarbetshandikappade får allt svårare att konkurtera om arbetstillfällena. SIVanser att introduktionsstöd för personer med flyktingstatus bör kunna innebäravärvning av inlroduklion i arbetet, undervisning i svenska och i vissa fall ulbiidninginom grundvux. Några av remissinstanserna, bl.a. Samhällsföretag, anserdock alt den föreslagna personkretsen har blivit för vid. RRV anser atl man böröverväga om inle introduktionsstödel endast bör förekomma för arbetshandikappadeoch för personer som bedöms behöva någon form av lönebidragsanslällning eflerintroduktionen. Introduktionsslöd för redan anslällda som återgår lillarbetet efter lång sjukskrivning tillstyrks av RFV, . SAF och pekar också påmöjligheten alt den anställde får sjuklön eller sjukbidrag under viss fid förrehabilitering på arbetsplatsen. innebär introduklionsslödeti dessa fall en dubblering av redan befintligt slöd som kan lämnas enligt lagenom allmän försäkring (AFL) 3kap. Med stöd av AFL kan sjukpenning lämnas upptill , då en anställd arbelslränas i reell miljö. Också stödnivån ärdensamma för båda formerna. Prop.1983/84:122 40 och erinrar om de svårigheter somgravt handikappade studerande har alt få praktik- och feriearbeten och föreslårdärför att introduktionsstödet skall kunna användas för all öka derasmöjligheter. Kommitténs förslag om att arbetsförmedlingen ellerpersonal från ar-betsmarknadsinstitul skall följa upp den sökande underintroduktionsperioden tillstyrks av riksanlikvarieämbeiei och slatenshistoriska museer, universilel, Samhällsföretag och . Kommittén lägger också fram förslag om handläggnings- ochbeslutsordningar för introduktionsstöd. De remissinstanser som kommenterarförslagen är som regel positiva till dem. LO understryker atl hanleringen isamband med beslut om introduktionslöd och anpassningsåtgärder måste ske i ettöppet och nära samarbete mellan arbetsgivare, fackförening ocharbetsförmedlingen.