prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare börenligt energiverkel huvudansvaret för verksamheten under den kommandeprogramperioden överföras på någon sådan organisation eller förelag som iframtiden kan svara för energiskogsodling och utvinning. anservidare att insatserna inom ramen för programmet även bör avse andra typer avanläggningar och utrustning - t.ex. bränsletransportörer och leknik förrökgasrening. vill att de hydrologiska konsekvenserna klarläggsinnan en storskalig ulvinning inleds. Främsl ärdet vattentillgängen som kanbli kritisk i områden med vattenbrist under torta somrar, men föroreningar isamband med gödsling och avverkning kan inte uteslutas, menar . anser atl situationen ännu är oklar vadgäller möjligheten alt inom de närmaste decennierna från energiskogsodling fåett tillskoll till energiförsörjningen av den storieksordning som indikeras iNE:s rapport, dvs. I slorförsöken kommer man att göra de första stora skördarna. Dessa skördar ochålerväxten efter dem kommer att ge besked på många punkter som f. n. år oklara.Därför bör, enligt uppfattning, programmel förenergiskogsodling fortsätta på nuvarande nivå 1987.Skogsstyrelsen framhåller också all det är nödvändigt all se på energiskogsodlingeninle bara som en energikälla, ulan man bör också beakta möjligheterna atlutnyttja denna råvara i skogsindustrin. (Jl) anser all medelsbehovelför maskinutveckling inom energiskogsodlingsprogrammel är större än vad NEberäknat. På medelsnivån är behovet 6 milj. kr. slörre än de 10 milj. kr. Utöver satsning på utveckling av skördare ärdet enligt JI nödvändigt atl satsa på följande utvecklingsdelar: Kalkning ochgrundgödsling, plantering av sticklingar, ogräsbekämpning i bestånd, gödsling ibestånd saml hantering, torkning och lagring av skörden. Under den bör man inom de uppräknade områdena befinna sig i ettintensivt utvecklingsskede med omfattande provkörningar och modifieringar avframtagen utrustning. Vidare måste verksamhel pågå 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 169 förall man skall inhämla ylleriigare kunskap om maskinsystem och utvecklingsbehov.Dessulom behöver handledningar utarbetas för spridning av kunskap till blivandeodlare. Domänverketanser nivå 3 vara oundgängligen nödvändig för atl kunnagenomföra de ylleriigare FoU-insatser som krävs i syfle att, med rimligsäkerhet och inom rimlig tid, kunna avgöra i vilken ulslräckning denteoretiskt tillgängliga markpoienlialen i landel skall kunna ulnylljas förenergiskogsodling. Domänverkelär iveksaml lill om utvecklingslaget /85 kommer att medge en första samladbedömning av energiskogsbrukels möjligheter på goda marker. Erfarenheler ochkunskaper kommer ännu all vara alltför begränsade och osäkra för atlmedge generalisering i slörre omfattning. Enligl verkets uppfallning krävs ettvidgal försöksprogram för alt energiskogsodling skall få kommersiell skala avenergipolilisk betydelse. Skulleen prioritering bli nödvändig mellan insalserna för olika bränslen inom ramenför nivå 3 vill domänverket förorda skogs- och lorvbränsle. Skälet är altskogs- och lorvbränsle har den största och säkraste energilill-försdpotentialeni korl och medellångl perspekliv samlidigi som väsenfiiga FoU-insalserforlfarande är nödvändiga för all nå denna potential. Vadbeträffar delområdet Energiskog anser verket all målet för perioden1984/85-1986/87 bör vara relaterat lill behovel av alt så snabbt som möjliglklarlägga energiskogens praktiska potential genom all, som föreslås, fortsättaoch fördjupa delområdena kunskapsutveckling, maskinutveckling och slorförsök. Vadgäller "Storförsök" vill domänverket understryka uppfattningenbeträffande torvmarker att generaliserbarhelen av resultaten från de pågåendeförsöken är alllför låg och att pågående storförsök därför behöver kompletterasmed försök på betydligt flera lokaler. anser atl komplellerandeförsök mera bör syfta lill alt lösa frågor av biologisk/ klimatisk/ekologisknalur och mindre till frågor av leknisk natur. IVAmenar att Efn:s planeringsunderlag ger ett intryck av all potentialen förenergiskog i är betydande, men den bedömningen är ännu osäker anserIVA. medhänsyn till del nuvarande lägel inom slorförsöken på fastmark, tveksam lill omdet går all göra en samlad bedömning av energiskogsbrukels möjligheter på godamarker.år 1984/85. Forskningen har visserligen gått framåt men det finnsfortfarande många osäkra faktorer. Potentialen för energiskogsbränsle angestill <60 TWh per är. Efter inlroduklion omkring 1990 anges somden tidpunkl då av potentialen kan komma atl användas. Om man räknar med enproduktion av torrsubstans per hektar krävs cirka 1 miljon hektarnelloareal av lyckade odlingar för nivån . För alt uppnå 250000 haenergiskogsodling , efler inlroduklion lidigaremed några tusental hektar energiskogsodling, fordras en årlig ökning av arealenlycka-12 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 170 anser all det är mindretroligt all man kan uppnå en sådan ökningstakt. anser emellertidatt energiskogsodling kan komma atl ge ett betydelsefullt tillskott lill denframtida försörjningen med energi från inhemska bränslen. Del kan leda till auskogsindustrins framlida eflerfrågan på råvara kan tillgodoses på ell billigareoch effektivare sätt genom att konkurrensen om vissa sortiment minskar. Del äremellertid olyckligt om förväntningarna sälls orealistiskt högt genomredovisning av alltför optimistiskt färgade bedömningar. SLUunderstryker behovet av en ökad forskning för atl få fram en skördeteknik förskogsbränslen. Även tekniken för markberedning, beståndsanläggning(plantering), och -skölsel (ogräsbekämpning, bevattning, gödsling) behöverutvecklas för atl förbättra odlingsekonomin. Här behövs en kraftig forceradforskning som inle kan utföras av maskintillverkarna, eftersom man där saknarerforderiig kunskap om odlingens biologiska förutsättningar. SLU anser altJordbrukslekniska inslitulet (JI) har ell stort ansvar på delta område, menäven arbetsmetodik och teknik (AT) bör kunna göra betydande insatser isamråd med på SLU befinllig biologisk sakkunskap. SGUpoängterar i sitt yttrande att den nya metodik som utarbetats för allframställa jordarlskartor gör del möjligt all framställa kartor i ökad takt.SGU vill även fästa induslrideparlementels uppmärksamhet på användbarheten avreguljära och förenklade jordartskartor vid bedömning av mark lämpad förenergiskogsodling. Kommunförbundetanser all energiskogsbränsle är en inhemsk energitillgång som kan få slorstrategisk belydelse. Om ulvärderingen ger positivi utfall bör därt'ör ensatsning moisvarande Efn:s maxinivå vara motiverad. Tilldelprogrammel Bränsleförädling hör forskning och ulveckling rörande omvandlingav inhemska energiråvaror som ved, lorv och skiffer samt kol till flytande ellergasformiga bränslen. LänsstyrelsenI län anser all det är angeläget alt en långsiktig samhällsekonomiskkalkyl föregår ställningstaganden som berör landets skiffertillgängar samt attmiljömässiga och sociala konsekvenser beaktas särskilt. Dessutom bör ellförundersökningsprogram upprättas och genomföras i samråd med berördaintressenter. Skiffergruppen har närmare angivit några exempel på sådanaundersökningar. Forskning och ulveckling inom miljöområdet bör i störteulslräckning ske parallellt med insatser inom processteknikens område så attmiljöfrågorna kan behandlas som en integrerad del av de olikautvecklingsprojekten. anser mol denna bakgrund att deforskningsmedel som avser skifferfrågorna torde vara otillräckliga. Beträffandeförgasning av biomassa anser att det kan ifrågasättas om intedetta program tilldelas alltför stor del av tillgängliga 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 171 resurser.Detsamma gäller även förgasning av skiffer anser . SGU refererar till deutredningar om alunskifferförekomster i såväl fjällkedjan som STUhar ulfört på uppdrag av bl.a. NSG. Dessa studier utgör ett väsentligtplaneringsunderlag vid utnyttjfndet av alunskiffer, säger . () vill ha ökade insalser på etanolframställningsteknik. Enligt LRF vore eninsats pä minst nivå 4 synneriigen välmotiverad. Demonstralionsanläggningen förtillverkning av etanol ur spannmål i kommer alt tas i drift . Erfarenheterna från ulvärderingen av Batldle-processen (ettsamarbelsprojekl mellan , , Mo Domsjöoch Holmen) har varit synnerligen lovande. Om statsmakterna visarfortsatt svalt inlresse för introduktion av ett inhemskt drivmedel i form avetanol, bortfaller självklart incitamenten för berörda industriellaintressenter atl arbela inom området. Vikliga medel för att uppnå enintroduktion av etanol, vilkel kan bedömas bli det enda inhemskadrivmedlet på marknaden, är såväl en välvillig inställning till slöd tillFoU-projekt som en rimlig beskattning på etanol som drivmedel anför LRF. Beträffandedelprogrammel Förbränningsanläggningar föreligger från flera remissinslanserönskemål om alt kraftfulla insalser görs för all ulveckla nya mer effektivaförbränningsanläggningar. villprioritera satsningar på atl utveckla förbränningsteknik för inhemskabränslen. delar NE:s och Efn:s uppfattning alt en markantforskningsinsats erfordras vad belräffar inhemska energilill-gångar som t.ex.skogs- och lorvbränslen saml energiodlingsbränslen. Eldningstekniken för sådanafasla bränslen måsle ulvecklas mol ett huvudteknikområde . Bränsleförädling och utveckling av nya effektivareförbränningsanläggningar, som kan utnyttja bränslen, bör prioriteras.Insalserna inom detta område är av strategisk betydelse för helaoljeersättningsprogrammel. På kort sikl kan denna konvertering stimuleras avandra slatliga ålgärder såsom förmånliga lån, beskattningsregler och bidrag.Slaten har även en viktig roll när del gäller all slödja den nya miljöteknik,som dä kommer all erfordras. LRF anser atteldningsteknik är ett område av central belydelse för möjligheterna attintroducera inhemska bränslen. En mångskiftande teknikutveckling krävs förolika biobränslen, effektområden och förädlingsgrader. Syslem med högverkningsgrad bör gynnas och för fuktiga bränslen för teknik där vattnetsångbildningsvärme lillvaralas ägnas slorl inlresse i linje med nivå 4.Belydande insatser på detta område är nödvändiga och bör ligga på minsl NE:snivå 3. SLU understrykerbetydelsen av all utveckla eldningstekniken. Den vikligaste orsaken till attiräbränsleanvändningen har ökal så långsamt lorde vara negativa erfarenhelerfrån pionjäranläggningar, orsakade av en 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 172 brist på fungerande och säker eldningsteknik. SLU anseratt della gäller framför alll för små och medelslora anläggningar och i ännuhögre grad för halm och andra fasla inhemska bränslen än för skogsbränsle. SLU harvidare fått informalion om alt minsl av de trädgårdsanläggningar i Skånesom övergått från olja lill annat bränsle har salsal på kol. Av deövriga har flertalet installerat värmepumpar. I det aktuellastorieksintervallet, 0,2-2 MW, borde träflis och halm enligt SLU kunna blikonkurtenskraftiga allernaliv under förutsättning att en teknik-ochsystemutveckling kommer till stånd pä de svaga punkterna i eldnings-systemet.Enligt SLU sker ingen utveckling av eldningstekniken i vidare bemärkelse,dvs. av utrustningen kring själva pannan (förlagring, bränslehantering och-inmatning, askulmatning etc.) och icke heller av eldningssyslemel - inkl.torkning och lagring av bränslet, transporter etc. - förvärmeproduklionsanläggningar i slorleksinlervaller från 15 kW upp till någrahundra kilowatt. I della intervall förekommer enskilda bosläder, jordbrukelsekonomibyggnader, många trädgårdsanläggningar, vissa kommunala anläggningar,enstaka hyreshus, sjukhus, ålderdomshem, skolor etc. För det nämnda värmeproduklionsområdel kan eldning medskogsbränsle och halm betecknas som en delleknik som kräver en kraftig statliguppbackning i form av forskningsmedel. FOAföreslår att ell ramprogram skapas för grundläggande förbränningstekniskforskning; ett område där ökade insatser bör göras inom landet med tanke påteknikens centrala roll i den framtida energiförsörjningen och därmedsammanhängande miljö- och hälsokonsekvenser. FOA har på STU:s uppdrag gjort enförstudie lill ett sådanl ramprogram. annat område som bör övervägas ärforskning kring metoder för elproduktion och -lagring saml effektivareelanvändning. Detta berör bl.a. slyr- och reglertekniken samt materialtekniken. förordar en någol större satsning påkol-vätskeblandningar. Sådana bränslen skulle kunna utnyttjas i befintligaoljeeldningsanläggningar, vilka därigenom fåren längre livslängd. anser alt stödet fill förbränningslekniskulveckling ska riktas i huvudsak till svenska panntillverkare för deras arbelemed produktutveckling och lill uppförande av prolotypanläggningar. STU anseratt nomenklaturen inom området snarasl måste göras enhetligare. Enligtstyrelsens uppfattning är överiappningen mellan programorganen extra stor inomdetta område såväl på de mera grundläggande som de tillämpande delarna.Gränserna kan inte få tillåtas "flyta" längre. STU betraktar förbränningstekniken som övervägande en energian-vändningsleknikoch anser att huvudansvaret för delta område bör ligga på STU. Belräffande delprogrammet Vindenergi har ell fåtalremissinslanser yttrat sig. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 173 förordar all staten som villkor för fortsattasalsningar inom vindenergiprogrammel kräver alt induslrin tar på sig ettbetydande ekonomiskt ansvar. vill ha en fortsatt satsning inom vindkraftprogrammet1984-1987. Resultaten från forskning visar atl vindkrafllillgångarna i Sverigeär väl så goda som i många andra länder och all det från den synpunkten finnsgoda förutsättningar för en introduktion av vindkraft i det ,menar . stöder NE:s uppfattning all resultaten från denhittills genomförda forskningen och utvecklingsarbetet är så positiva all delmotiverar den föreslagna nivån på insatserna 1984-87. anser att del vore myckel olyckligt med en snabbulveckling av vindkraftprogrammet med lanke dels på de positiva resultatenhittills, dels på de förhållandevis ringa insatser som krävs för allfärdigutveckla lekniken och därmed få underlag all bedöma dess framlidapotential. Lantbruksstyrelsen föreslår en satsning på havsbaseradevindkraftverk, vilkel kan medverka lill atl markanvändningskonfliklerna vid eneventuell vindkraflulbyggnad minskar. Slyrelsen vill mol bakgrund av vad somredovisas i planverkets rapport (61: 1982) föreslå att forskning om havsbaseradevindkraftverk inryms i energiforskningsprogrammel. NE har föreslagil alt ett nytt delprogram med namneiElproduktionsteknik inrällas. I detta föreslås inga nya processer förelproduklion eller effektivare teknik för elproduktion. delprogram harinle tilldragit sig någol slörre intresse hos remissinstanserna. anser atl forskning och ulveckling för effektivare elanvändningavsevärt kommer alt öka i belydelse . Under hela1980-lalet och sannolikt även under en del av 1990-talel blir eltillgången godoch elprisutvecklingen gynnsam. Det är därför befogat all under denna lidfortsätta atl förskjuta energikonsumtionen mot el, speciellt om därvid lätteldningsolja i första hand ersälls. Detta innebär alt koslnaderna för alteffektivisera elanvändningen inte bör vara högre än kostnaden för alt tillföraelenergi. Denna koslnad är läg . Först eflermitten av 1990-talel förväntas kraftvärdena öka i någon större omfattning. Med samma utgångspunkl anser allinsalserna för forskning och utveckling avseende småskalig kraftvärme inomeffektområdet 50 kW-25 kW elenergi bör göras tidsmässigt, så all resultat kanföreligga när behovel av nya elprodukiionsanläggningar uppkommer. Lokalafjärrvärmesyslem i detta effektomräde byggs ofta för inhemska bränslen ellervärmepumpar. Härigenom erhålls även en effektiv elanvändning. Del ärvattenfallsverkets uppfattning all elvärme även efter en kärnkraftsavvecklingkan vara ett gott alternativ i vissa fall. Med hänsyn till den starka reduktionav uppvärmningsbehovel, som ernås framledes vid energisnål bebyggelse, kandvärmen få god konkurrenskraft i områden med låg 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 174 värmeläthet.Valtenfallsverkel delar åsikten all billigare systemlösningar förvärmeförsörjning är önskvärda och pekar på möjligheten att nyttja befintligaeldislributionsnäl. anser attdel bör övervägas om inle insatserna vad avser elproduklionsleknik kan förasöver lill att hanteras av slatens vatlenfallsverk i samverkan med övrigakraftföretag. IVAföreslår i fråga om delområdet sammansatta processer inom vär-mekraftområdelatt insatserna bör inriktas på utveckling av vissa komponenler samlsystemstudier. Områdel lorde dock främjas bättre av atl en demonstrationsanläggningbeslälls menar IVA. STUkräver en diskussion rörande styrelsens satsningar på bl.a. högtemperaturmaterialinom området "Sammansatta processer". Nyasystem för effektivisering av induslriell mottryckskraft bör beaklas. Även inomdetta område bör diskussion med styrelsen ske, säger . Vad beträffardelprogrammen Teknikbevakning och Tillförselsysiem har remissinstanserna iregel inget att invända mot de av Efn föreslagna insalserna. STU haremellertid uttryckt sin iveksamhet över de insatser som föreslås. STUkonstaterar att man inom STU till grund för sitt arbete inom ramprogram och iövrigt aktivt bedriver en noggrann långsiktig teknikbevakning. Vidare ulförsavancerad teknikbevakning inom FOA och IVA. Forskarsamhället ulgör den störstateknikbevakningsresursen. Sammantaget leder detta STU till slutsatsen attresurser för denna funkuon i härigenom är tillräckliga. STU anser också att det ären kraftig överlappning mellan långsiktig energileknikforskning (LET) ochenergirelaterad grundforskning. STU anser att del tekniska innehållet i LET,som det framgår i planeringsunderlaget, i slor omfallning är detsamma somåterfinnes i programmet Energirelaterad grundforskning. Dessulom ingår sloradelar av långsiktig kompetensuppbyggnad i alla delar av energiforskningen,dvs. hos BFR, slatens energiverk, STU och TFD. Mot denna bakgrund anser STU allLET bör begränsas till sådan bevakning som utgör direkt underlag för AES-programmet,samt viss uivärdering av energiteknik. 2.8Allmänna energisystemstudier (AES) IFOA:s yttrande över förslagen lill de tidigare treåriga energiforskningsprogrammenhar betydelsen av systemstudier betonats. Resurser och kompelens inom dettaområde har byggls ut. Mol bakgrund av erfarenheter från försvarssektorn villFOA dock ifrågasätta om samordningen och omfattningen av energisektornssystemstudier f. n är tillräcklig. Del är väsentligt atl ett allsidigt,genomarbeiet och sammanfattande underlag finns då beslut fattas ienergiförsörjningsfrågor och därtill anknutna stödåtgärder ochforskningsfrågor. Åven om ekonomiska överväganden har slor belydelse börsäkerhels-, industri- och forskningspolitiska aspekter beaklas. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 175 FOAförordar all ökade insalser görs inom området Allmänna energisystemstudier,och att de i huvudsak bör bedrivas fristående från genomförandeverksamheten. NFR bedömer att denviktigaste delen av Efn-programmet ändå måste vara AES-delen, som ger Efn ettövergripande ansvar för systemanalytiska studier inom energiområdet. NFR menaratt en höjd nivå för område 3 "Avvägning mellan energipolitiska mål och dekonsekvenser som uppfyllandet av målen kan få för hälsa, säkerhet, miljö samtnaturresurser" framstår som särskilt angelägen, men hela programmet är välgenomtänkt. () har i sina ytlranden över lidigare Ireärsprogram för energiforskningenpekal på viklen av atl programmet Allmänna energisystemstudier ges en bredareinriklning. Den energipolitiska debatt som förts har enligtFRN tydligt visal all energipoliiiska problem endast till en del är av tekniskoch/eller ekonomisk natur. De förslag som förs fram för näsla programperiodtyder på en vilja lill ett breddal synsätt, vilket FRN välkomnar, men som ocksåbör kunna drivas längre. Så t. ex. bordet det ökade intresset bland forskaremed olika inriktning för studier av relationerna teknik - samhälle, teknik ochsocial förändring etc. - kunna utnyttjas inom energiforskningsprogrammel. Om såsker är det emellertid inle uppenbart all all sådan forskning skall inrymmas iAES-programmet. Betydande fördelar torde enligl FRN slå att finna i att studierav relationerna teknik-samhälle finansieras av de programorgan som bl. a. haransvar för teknikutvecklingen. BFRhar uppfattningen att en god samordning fordras mellan BFR:s delprogramgenomförandefrågor, AES-programmet och energiverkels verksamhet med kommunalenergiplanering. BFR anför vidare att samordningen måste vara väl förbereddför all inte leda till oklarheter eller problem. STUanser atl den för AES-verksamhelen presenterade målsättningen visserligenligger i linje med de lidigare målsättningarna men att nivån på insatsernakraftigt kan minskas. En mera delaljerad planering bör enligt STU genomföras påen nivå av ca 30 manår mol förslagna ca 70. föreslår alt den vetenskapligt motiverade delen av programmelallmänna energisyslemsludier bör föras över till samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Tekniskahögskolans energiarbetsgrupp (THE) anser alt övergripande syslemsludier inomenergiområdet, efler tillkomsten av statens energiverk, inom delta verksaktiviteter bör kunna få en nära anknytning till en hel uppsättning av styr-och stimulansmedel. Denna lyp av insalser bör följaktligen ha en naluriighemvist inom statens energiverk. Metodutveckling för systemstudier bör enligtTHE dock även fortsall kunna stödjas av Efn. Landsorganisationenpåpekar att AES-programmet har belydelse för kommande energipoliiiska beslutoch framhåller vidare utvärderingsverksamheten inom programmets ram. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 176 2.9Övrig långsiktig forskning och grundforskning Långsiktigforskning och grundforskning ingår i del nuvarande treårsprogrammet inom programmetEnergirelaterad grundforskning och delprogrammen Teknikbevakning resp.Fusionsenergi inom programmet Energitillförsel. Därutöver ingår långsikfigforskning som delar av övriga delprogram inom Energiforskningsprogrammel. Idet planeringsunderlag som Efn utarbetat för den kommande treårsperioden harEfn föreslagit atl energirelaterad grundforskning skall redovisas som ettprogram. I ett nytt program kallat Långsiktig energiteknikforskning har Efnsammanfört de nuvarande delprogrammen Teknikbevakning resp. Fusionsenergi. Remissinstanserna har inågra fall fört fram synpunkter på denna programindelning. STU anser atl detav Efn föreslagna programmel Långsiktig energiteknikforskning i storomfattning är detsamma som återfinns i programmet Energirelateradgrundforskning. anser atl anslagen fill grundläggandeforskning i sin helhet bör överföras och integreras i NFR:s och STU:sordinarie anslag liksom den långsikliga delen av anslaget till teknikbevakning.Energiverket anser vidare alt en del av de medel som disponeras inomenergiforskningsprogrammet bör utnyttjas för en allmän förbättring av den högreulbildningen inom främst leknik, samhällsvetenskap och naturvetenskap. IVAbetonar att del är nödvändigt att prioritera den långsiktiga grundläggandeenergiforskningen. anser del angeläget att faslabasresurser för forskning inom energiområdel kraftigl förslärks, så alt enlångsiktig kompetensuppbyggnad kan tillgodoses. () erinrar om atl Efn redovisar en rad förslag till åtgärd för attsäkerställa den långsiktiga kompetensuppbyggnaden för energiforskning. Dessaförslag har delvis utarbetats i samråd med UHÄ och innebär i korthet att deprogramansvariga organen bör få möjligheter att ge upp till 4-åriga anslagtill kompetenta grupper inom viktiga områden; att UHÄ skall utarbeta regler förvilka påslag för kompetensuppbyggnad som skall kunna utlagas ur anslagen; atlEfn skall få yttra sig över inriktningen på professuren som omprövas inomhögskolan saml att högskolorna skall få möjlighet all inrätta 4-årigaarvodestjänster för energiforskning. anser att dessaförslag är väl ägnade all förslärka baskompelensen för energiforskning inomhögskolans organisation och ge ökad konunuitet i verksamheten.