prop · G703157 · 1983-12-31 00:00:00 — om strukturförändringarinom specialstålindustrin, m. m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen läggs förslag fram om ändringar i villkoren för tidigare lämnadelån med villkorlig återbetalningsskyldighet till dels som ettled i en statlig medverkan till en omstrukturering av den del avspecialstålindustrin som är inriktad på rostfritt stål, dels AB Bofors-Kilsia isamband med en finansiell rekonstruktion och strukturell omvandling avbolagets verksamhet. I propositionen redovisas dessutom vissa andra statliga insatser'1föralt åstadkomma en strukturomvandling inom specialstålinduslrin. Förslag läggsvidare fram om att 25 milj. kr. anvisas för särskilda utvecklingsinsatser iBergslagen. 1 1983/84. 1983/84:157 2 I. , ordförande, och statsråden , ,, , , Pelerson, Anders.son, , ,, , , , , Propositionom strukturförändringar inom specialstålindustrin, m. m. Underåren 1978-1979 ställde staten finansiella resurser till specialstålindustrinsoch slålgjuieriindustrins förtbgande för atl underlälla strukturanpassningeninom dessa branscher. Resurserna ställdes lill förelagens . förfogande i formav lån och lånegarantier om satiimanlagt 930 milj. kr. via delegationen förstrukturfrågor inom vissa branscher (prop. 1977/78:47, NU 30, rskr 84). I enlighel med riksdagensbemyndigande (prop. . 1977/78:25 bil. II, AU 18,rskr 86) beviljades () ett lån på 600 milj. kr. Med stöd av beslut (prop.1978/79; 194, NU 44, rskr 37) medgav regeringen att 250 milj. kr. av ovannämnda villkorslån överfördes till , en dotterbolag tillUddeholm. har vänt sig till regeringen angående enstatlig medverkan i en finansiell rekonstruktion av . Medstöd av bemyndigande (prop. 1979/80; 3, NU 1, rskr29) beviljades AB Bofors-Kilsta (Bofors-Kilsla) ett villkorligt lån på 50 milj.kr. Vidare har den tidigare nämnda delegafionen för strukturfrågor inom vissabranscher beviljat bolaget ett villkorslån på 50 milj. kr. AB (),moderbolag lill Bofors-Kilsta, har vänt sig till regeringenangående en statlig medverkan för atl finansiellt rekonstruera Bofors-Kilsla. Förutomovan nämnda lån har säväl företagen inom den rostfria sekiorn av specialstålinduslrinsom Bofors-Kilsta vid olika tillfällen beviljats lokaliseringslån. 1983/84:157 3 Enförteckning över statliga lån och lånegarantier till berörda förelag bör fogas lillregeringsprotokollel i detta ärende som bilaga 1. Inovember 1982 lillkallade regeringen en särskild specialslålkommission meduppgift all utarbeta förslag i syfte atl främja en ändamålsenlig slruklur inom främslden del av specialstålinduslrin som är inriklad på rostfritt stål.' Kommissionenavlämnade en lägesrapport vari bl. a. angavsförutsättningarna för kommissionens vidare arbele. Den30 överiämnade specialstålkommissionen sitt slutbetänkande.Kommissionen konstaterade därvid att det krävs kraftfulla strukturåtgärder föratt effeklivisera den del av specialstålindustrin som är inriktad pä rostfrittstål. Kommissionen ansåg vidare att strukturåtgärderna borde genomföras snabbtpå grund av berörda företags dåliga resultat. Förhandlingarhar pågått mellan ägarna till de svenska specialstålföreiagenAvesta (), (), (NybyUddeholm) och () om en ny struktur inom området rostfritt slål.Parallellt härmed har företrädare för induslridepartemenlel fört diskussionermed berörda ägare om förulsättningarna för en slallig medverkan i dettasammanhang. enades ägarna om en sirukluriösning somregeringen med förbehåll för godkännande beslutat medverka i. Skrivelserom behovet av insalser för att främja sysselsättningen på bruksorter iBergslagen har kommit in lill regeringen, liksom vissa skrivelser i frågorrörande specialstålinduslrin. Jagavser nu atl la upp frågan om statens medverkan till den nämnda slrukturiösningen.Vidare villjag ta upp frågan om statlig medverkan i en finansiellrekonstruktion av Bofors-Kilsla. Slutligen tar jag också upp frågan om långsikligaålgärder för all främja utvecklingen av näringslivel i Bergslagen. 2 Tillverkningen av rostfritt stål Stålindelas vanligen i handelsstäl och specialstål. Indelningen grundas på ståletskemiska sammansättning. Handelsstål har en låg kolhalt -mindre än 0,- ochingen eller ringa hall av legeringsämnen. Alll annat stål klassificeras somspecialstål. Specialstålproduklernabeslår i huvudsak av rostfritt stål, olegerat kol-rikt slål, verktygsstål, seg-och sällhärdningsstål samt kullagerstål. Dominerande produktgrupp är derostfria stålprodukterna. 'I specialstålkommissionen ingick , ordförande, , ,, , , , sekreterare,och , sekreterare. Prop.1983/84:157 4 Hur produktionen inom landel fördelar sig på handelsstäl,specialstål och den del av specialståltillverkningen som utgörs av lostfiiit slålbelyses i tabell 1. produktion av handelsstål, specialståloch rostfritt stål år 19S2 Handelsstäl 2 851 68 Specialstål I 335 32 Durav: RostlVillstål 372 9 A'«//«.-Jernkontoret. Tonnagemässigl svarar specialstålet för omkring entredjedel av hela den inhemska råslålproduktionen, vilkel är en mycket högandel internationellt sell. Värdemässigt är specialstålets andel nästan dubbellsä slor eller . Den svenska lillverkningen av rostfritt slål är i stortsett koncentrerad lill fyra företag - , , ochSandvik. Hos , och utgör ståltillverkning, ochdärvid främsl lillverkningen av rosifriti stål, den hell övervägande delen av verksamhelen.Sandvik däremoi är mindre beroende av ståltillverkning. Företagetsståltillverkning innefattar dessutom en avsevärd volym icke rostfria produkter. Specialsiålindustrins betydelse för sysselsättningenbelyses i labell 2. Specialsiålverken svarar för nästan två tredjedelar avantalet sysselsalla inom stålindustrin. Nämnda fyra förelag med inriktning pårostfritt stål svarar för drygl en tredjedel av stålindustrins sysselsättning. Sysselsättningens fördelning på handelsstålverkoch specialstålverk Antalsysselsatta '/<- och (slålrörelsen) Källa: Företagen. , , och har samlligaen inlegrerad produklion, dvs. egen metallurgi - ugnar och ämneslillverkning -och vidareförädling. Produktinriktningen för de fyra företagen kan sammanfattaspå följande sätt. - produklion är starkt koncentrerad till varm- ochkallvalsad plåt. 1983/84:157 5 - Fagerslas produklionavser förelrädesvis valstråd. smala kallvalsade band och svetsade rör. - produklionär den minsl koncentrerade. De fakture-ringsmässigl slörsla produklerna ärvarm- och kallvalsad plåt. stång saml svetsade och sömlösa rör. - fillverkningav roslfria produkler är starkt koncentrerad till sömlösa rör. ingår i Axel . och Sandvikhar båda ell spritt ägande med vissa dominerande minoritetsintressen. Genom bildandelav - med hjälp av bl. a. statliga insalser -skedde ensamordning mellan och enheterna för rostfritt stål inomUddeholm. är helägt dotterbolag lillUddeholm. Omsättning och resnltal är 1982 för de företagsom tillverkar rostfritt stål Siindvik (stålrörelsen) Anm. Uppgifterna inkluderar i begriinsiid ulsträckningäven andra verksamhetsområden än tillverkning av rostfritt stål. Källa: Företagen. Vissa uppgifter om de fyra specialstålföreiagen redovisasi tabell 3. Föriuslerna i lillverkningen av rosifriti stål var belydande år1982. Ändå innebar en minskning av föriuslerna jämförl med året innan.För ell förelag, , var dock del ekonomiska läget kritiskt molslutet av . Av specialstålproduktionen exporteras , främst lillVästeuropa. Sysselsättningenvid de olika arbelsslällen som tillverkar rostfritt stål redovisas i labell4.som också belyser branschens belydelse för sysselsättningen på berörda orter. Berörda kommuners beroende av sysselsättningen inom tillverkningen av rostfrittstål Andel av sysselsättningen, % Orten' Regionen' 59,(, 92,5 (ståldiv.) 'Ortsbegreppet överensstämmer inte alltid med kommunen. "Begreppet region motsvarar här området kring resp. ort med en radie av . 3 Utvecklingen inom området rostfritt stål Ivår omvärld kännetecknades sektorn rostfritt stål av en stark expansion frånkrigsslutet fram t.o.m. . Därefter skedde ell omslag till markanlförsvagning i efterfrågetillväxten. Investeringsbeslut, som logs före dennavändning under föreställningen om en forlsall, stark marknadstillväxt,resulterade under senare delen av 1970-talel i överkapaciiet. I alla västländerhar området rostfritt stål alltsedan år 1975 präglats av ell kraftigt utbudsöverskottmed starkt pressade priser och en klart otillfredsställande lönsamhel somföljd. Problemenhar tvingat fram strukturförändringar på områdel över hela världen. I mångaländer har producenterna vidtagit långtgående åtgärder för att minskakostnaderna och stärka positionerna på marknaden. Ulvecklingen har gått motökad koncentration, ägarmässigt eller lill vissa produkter eller förädlingssteg. Silualionenhar även lell fill ålgärder på det handelspolitiska området. införde i juli1983 importrestriktioner i form av ökade tullar och kvantitativa begränsningarpå vissa delar av specialstålimporien. Åtgärden motiverades bl. a. med altökande importandelar drabbade de amerikanska producenterna på ett skadligtsätt. De kvanlitaliva begränsningarna avser rostfri stång, rostfri valstråd ochverktygsstål. Densvenska tillverkningen av rostfritt slål har med sitt starka exportberoende ihög grad berörts av den kris som präglat den internationellastålmarknaden. Tillbakagången har varit avsevärd . Produktionen avrostfritt slål låg års Prop.1983/84:157 7 i nivå.Effekterna på sysselsättningen inom de fyra specialstålföreiagen belyses i tahell5. har anlalel sysselsatta minskat med cn tredjedel.Nedgången har varit rchitivt sett någol slarkare inom än inomövriga företag. Som framgår av tabellen har utvecklingen varit olikartad vidolika arbetsställen. SysselsättninKSUtvecklingen inom de företa)».som tillverkar rostfritt slål 3 708 2 87.1 835 2 500 1 8.S0 650 -1 208 -1 023 - 185 -33 -.36 4 324 1 51') 867 1 878 2 520 1 190 440 890 -42 -25 -49 -53 Källa: Företagen. Förden svenska specialstålinduslrin innebar utvecklingen underår 1983 cn vissåterhämtning, som åtminstone delvis hade samband med effekter av devalveringenhösten 1982. Den svenska ståleflerfrågan vände under årel uppål under infiylande;iv bl. a. cn ökad aktivitet inom verkstadsindustrin. minskade importenoch exporten av slål ökade. Den svenska specialstålindustrin fick diirmed enpositiv ulveckling som kontrasterar mol branschens ulveckling i fleraandra länder. liksom specialstålinduslrin i övrigt, har anpassat sig lillutvecklingen främst genom atl skaffa modernare produktionsutrustning ochövergå lill mer högförädlad produktion. Bl.a. har samtliga fyra företagmoderniserat sina metallurgiska enheter med stränggjutning. Vissa av de vidlagnaralionaliseringsålgärderna har skett med stöd av de slatliga lån och garantiersom ställdes till specialsiålindustrins och slålgjuteriindustrinsförfogande för att underiätta strukturanpassningen. Slörre delen av det härvidbeviljade slödel på nära I miljard kronor har gåtl till tillverkaie av rosifritislål med tyngdpunkt på . Deanpassningsåtgärder som vidtagits inom sektorn rostfritt slål har intei tillräcklig ulslräckning förmån slärka företagens långsikliga, internationellakonkurrenskraft. 1983/84:157 8 Molbakgrund av de problem somjag tidigare redovisal lillkallade regeringen inovember 1982 en specialslålkommission med uppgift att ularbeta förslag i syfteatl främja en ändamålsenlig struktur inom specialstålinduslrin. särskill vadavser sektorn rostfritt slål. Som kommissionens primära uppgift angavs attanalysera länkbara förslag till en förbättrad struktur för nämnda seklor avspecialstålindustrin enligt två alternativ; det ena under förutsättningen attinga ytteriigare statliga insalser görs, del andra med förutsättningen atlbegränsade eftergifter av utestående statliga fordringar görs i samband medutvecklingsinsatser och önskvärda förändringar i branschens struktur.Kommissionen avsågs också analysera konsekvenserna för sysselsättning ochlönsamhet av de olika allernaliv som kommissionen lägger fram. Kommissionenavlämnade en lägesrapport . Lägesrapportenger inledningsvis en kortfattad beskrivning av produktionsstrukturen för densvenska tillverkningen av rostfritt slål. De företag som berörs är , ,och . Ikommissionens rapport slås fast att den svenska produktionen av rostfritt stålhar minskat påtagligt . Enligt kommissionen är detinte realistiskt att räkna med att de svenska förelagen kan återvända lill dentidigare större produktionsvolymen. Inriktningen bör vara att söka behålla demarknadsandelar man har . Kommissionenkonstaterar vidare atl marknadslillväxten för rostfria produkter på den svenskaspecialsiålindustrins huvudmarknader är låg. Som en följd därav finns på dessamarknader en betydande överkapacitet. Konkurrensen är utomordentligt hård. Denihållande lågkonjunkturen har skärpt konkurrenssituationen kraftigt under åren1981 och 1982. Samtliga fyra svenska tillverkare av rosifriti slål uppvisadeunder dessa år betydande föriuster. I fall var risken för belalningsinslällelseakut . är det uppenbart att det krävs omfattande ålgärder för atteffektivisera sektorn rostfritt slål i om den skall kunna överleva medungefär den omfaUning den har . Det krävs därtill ytteriigarestrukturrationaliseringar för att minska rådande överkapacitet, ökaserielängderna och eliminera onödig konkurrens. De konkreta slruk-turlösningarnablir dock i hög grad beroende av statsmakternas inställning till hur NybyUddeholms ekonomiska problem bör lösas, avslutade kommissionen sinlägesrapport. Specialslålkommissionenöveriämnade sitt slutbetänkande . Kommissionenupprepar här atl det krävs kraftfulla strukturåtgärder för att effektiviseraden svenska industrin för rostfritt stål och därmed söka säkra dess överlevnad.Dessa strukturåtgärder måste omfatta såväl pro- Prop.1983/84:157 9 duklionsom disiribulion och marknadsföring. Strukturåtgärderna bör genomföras snabbipå grund av berörda förelags dåliga resultat. Isin lägesrapport konstaterade kommissionen all sekiorn rostfritt stål har enbetydande överkapacitet, särskilt i de metallurgiska avsnitten. De experlanalysersom kommissionen därefter låtit genomföra visar atl del är fullt möjligt frånteknisk synpunkt alt reducera nuvarande fyra metallurgiska enheter (i , ,och ) lill tre, alternativt två enheter. Erforderligainvesteringar för att genomföra en sådan koncentration är mycket begränsade. Varmvalsadrostfri plåt produceras i och . Anläggningarna kompletterarvarandra i flera viktiga hänseenden, vilket gör en samordning angelägen. Ävenpå marknadsföringsområdet finns betydande samordningsmöjligheter, konslalerarkommissionen. Kallvalsadplåt/band med en bredd tillverkas vid sex valsverk i , Långshyltan() och (). av produktionen användsför lillverkning av svetsade rör vid främst anläggningar i ochTorshälla. En minskning av antalet valsverk till fem eller fyra skulle medföraett mer rationellt produktionsflöde, vilket tillsammans med högrekapacitetsutnyttjande i kvarvarande anläggningar skulle ge betydande resuUatförbältringar. Kommissionenberör också sysselsättningsfrågorna i sin rappori. Av denna framgår atl sektornrostfritt stål inom specialstålinduslrin sysselsatte knappt 12000 personer iSverige . Kommissionen pekar också pä all förelagen ålerfinns inom delområde i som traditionellt benämns Bergslagen. Utanför dettaområde ligger dock enhet i . Flertalet av företagenstillverkningsenheter är dominerande för sysselsättningen pä orten.Sysselsättningen vid dessa anläggningar har minskat kraftigt . Kommissionenkonstalerar atl ett betydande antal arbetstillfällen kommer att förloras viden omstrukturering av branschen. Detta får dock enligt kommissionens mening inlehindra strukturförändringar som kan innebära alt sysselsättningen på så sättbättre tryggas för kvarvarande anställda. 5 Principöverenskommelse om finansiell rekonstruktion av Somtidigare nämnts aktualiserade frågan om statligmedverkan i en finansiell rekonstruktion av . Specialstålkommissionenbetonade i sin lägesrapport alt de konkreta strukturlösningarnai branschen blir beroende av hur ansträngda ekonomiskasituation löses. Kommissionen efterlyste statsmakternas inställning i dennafråga innan man gick vidare i arbetet med strukturfrågorna. ti /84. 1983/84:157 10 Företrädareför regeringen lämnade ett bud lill innebärande attstaten under vissa förutsättningar var beredd att medverka i en finansiellrekonstruktion av . Förulsältningarna var bl. a. all NybyUddeholms ägare gjorde kapilaltillskotl och att större långivare eftergavskulder. Om så skedde skulle slalen vara beredd alt efterge skulder med ettdäremot svarande belopp. Efleröverläggningar mellan företrädare för regeringen och träffades i mars1983 en principöverenskommelse, innebärande all genom tillskottfrån ägare och kreditgivare tillförs minst 330 milj. kr. samlidigi som slalennedsätter lånefordringar om högsl 330 milj. kr. Principöverenskommelsen innebardäruiöver atl , med vissa förändringar i villkoren, skulle överta ansvarelför villkorslän. Underår 1983 har förhandlingar pågått mellan ägarna lill de fyra special-slålförelagenAvesia, Fagersla. Ägarna kunde i början av år 1984enas om en principöverenskommelse beträffande en heltäckande sirukluriösningför sekiorn lostfriii slål inom den svenska specialstålinduslrin. Samlidigi harföreträdare för induslridepartementet fört diskussioner med ägarna omförutsättningarna för en slallig finansiell medverkan för atl möjliggöra enstrukturförändring inom branschen. Uppgörelsenmellan förelagen innebär atl huvuddelen av denna industrigren grupperas undertvå ägarbolag, och . Avesia förvärvar aklier i NybyUddeholm sedan det sistnämnda bolagel rekonstruerats finansiellt med slatensmedverkan enligl i huvudsak tidigare nämnda principöverenskommelse från mars1983. förvärvar ocksä den av Fagersla bedrivna verksamhelen inom områdelrostfritt slål. Avesia och bildar därefter gemensaml två bolag; ettbolag för svetsade rör, vari Avesia äger och av aklierna samlett bolag för metallurgi och varmvalsning i , som ägs lill av varderaAvesta och . Övrig verksamhet inom områdel rosifriti siä| samlas iAvesta. Efter denna omstrukturering kommer atl ha produktionenkoncentrerad lill varmvalsad plåt saml kallvalsade band. verksamhelinom områdel rostfritt slål kommer huvudsakligen alt beslå av sömlösa rör ochträd. Marknadsföringen av rostfritt stål kommer att samordnas. Delnya Avesia ägs i inledningsskedet av sina båda nuvarande huvudmän, AxelJohnson Gruppens koncerner () och A HAB(), medan reslerande av del planerade aktiekapitalet utbjuds påmarknaden genom en nyemission om 300 milj. kr. garanterad av (S-E-Banken). 1983/84:157 II Avesiablir även internationellt sett ett stort företag inom områdel rostfritt slålmed en omsättning om ca . slålrörelse som överförls till ett eget bolag, , beräknas få en omsällningom ca . Enschematisk beskrivning av den föreslagna förelags- och ägarstrukturen börfogas till detta protokoll som bilaga 2. I samband med alt Uddeholmoch Fagersla överiåter sina verksamheter inom området rostfritt slål lillAvesta erhåller de konvertibla skuldebrev om inalles ca 420 milj. kr. kan helt eller delvis konverteras lill aklieri Avesia. Uppgörelseninnebär vidare att de fyra bolagen bakom den nya konstellationen - alltså Avesia,Fagersla, och - sammanlagl tillskjuter 100 milj. kr. till ettsärskilt bolag, tills vidare benämnl Bruksin-vesl, som skall bidra lill alt nyaverksamheter och därmed arbetstillfällen skapas på bruksorter och i regionersom kan komma att beröras av den fortsatta omstruktureringen. Bolaget skalldrivas efter kommersiella principer. Avsiklenmed den nya strukturen är att stärka branschens internationellakonkurrenskraft genom att skapa förutsättningar för rationalisering och effekliviseringi produklion, marknadsföring, forskning och utveckling samlkapitalutnyttjande. Uppgörelsenförutsätter all slaten efterger fordringar om sammanlagt 450 milj. kr. inkl.eftergifter på grundval av den tidigare träffade uppgörelsen om en finansiellrekonstruktion av . Uppgörelsen förutsätter vidare att villkorenför villkorslån som beviljats della bolag ändras. 7.1Statens medverkan i en omstrukturering av sektorn rostfritt stål Specialstålinduslrinär en viktig industrigren för landet vad gäller såväl sysselsättning somexport. Branschens utveckling har präglats avminskad efterfrågan, ökande internationell konkurrens och vikande lönsamhet.De slrukluranpassningsåtgärder som vidtagits inom i första handområdet rostfritt stål, har visat sig otillräckliga för alt åstadkomma enönskvärd struktur och ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande.Specialstålföretagen har gjort betydande föriuster. Ettav företagen, , hamnade i en akut finansiell kris.Mot denna bakgrund fillkallade regeringen en specialslålkommission,varsförstahandsuppgift var att analysera tänkbara förslag till en förbättradstruktur för sektorn rostfritt stål inom specialstålindustrin. Kommissionenkonstaterade i sin slutrapport bl.a. att det krävs kraftfulla strukturåtgärderför att effektivisera 1983/84:157 12 dennasektor av stålindustrin och därmed siikra dess överlevnad. Kommissionen ansågockså atl strukturåtgärderna måste genomföras snabbt på grund av berördaförelags dåliga resullal. Företrädareför regeringen träffade somjag nämnt en principöverenskommelse medUddeholm om slallig medverkan i en finansiell rekonstruktion av Uddeholm.Överenskommelsen innebär alt genom tillskott från ägare m.fi.tillförs minst 330 milj. kr. som staten nedsätter lånefordringar omhögst 330 milj. kr. Vidare innefattade uppgörelsen all skulle, medvissa förändringar i återbelalningsvillkoren, överta ansvarel för NybyUddeholms villkorslån. Överenskommelsen följer de riktlinjer som regeringenhaft som föruisätining för sin medverkan i ell underhandsackord för atlfinansiellt rekonstruera , nämligen atl konkurrensen inle skallsnedvridas, atl slalligt ägande skall undvikas, alt åtgärderna skall stå i överensslämmelsemed handelspolitiska åtaganden, atl prejudikalseffekler genlemolövriga förelag skall begränsas saml all fortsatt strukturomvandling skall underlällas. Överenskommelsensom gjorts på sedvanliga affärsmässiga grunder, ligger i linje med regeringens polilikatl begränsa statliga indusirisubven-tioner och alt kräva avsevärd medverkanfrån privata ägare och långivare i strukturomvandlingen. Aliernaliveihade med all sannolikhet blivit all trätt i likvidation, varvid statenriskerat alt förlora merparten av sina fordringar på sammanlagt omkring 1miljard kronor i bolagel. Överenskommelsen medför däremoi enligl min bedömningall slalens förlust blir betydligt mindre och all möjligheterna avsevärt förbällrasför slalen atl erhålla belalning för sina återstående fordringar i bolaget. Ettav motiven för regeringens principbeslut atl medverka lill rekonstruklionenhar varit all underlälla nödvändiga slrukiurtoränd-ringar inomspecialstålindustrin. Struklurdiskussionerna har därefter fort-salt först inom specialslålkommissionenoch därefter mellan ägarna lill specialstålföretagen . Diskussioner har också förls mellan företrädare förindustridepartementet och ägarna om förutsättningarna för en slallig medverkani omstruktureringen av branschen. kunde specialstålförelagensägare enas om en sirukluriösning för den roslfria sekiorn av den svenska specialstålinduslrin.Uppgörelsen innebär atl huvuddelen av denna industrigren samordnas inom tvåförelagsgrupper; inom Axel samt . Axel JohnsonGruppen tar ett långsiktigt ägaransvar för del nya bl.a. genom atlförbinda sig atl inneha en majorilel i bolagel under minsl tio är. Det nya Avesiatillförs genom nyemission minsl 300 milj. kr. i nytt kapilal under medverkan avS-E-Banken. De nuvarande ägarna gör också betydande finansiella insalser. Defyra bolag som omfallas av slrukturiösningen lillskjuler sammanlagl Prop.1983/84:157 13 100 milj. kr. lill ett särskill bolag, tills vidare benämnlBruksinvest, som på kommersiella grunder skall bidra till att nya verksamheteroch därmed arbetsställen skapas på bruksorter och i regioner som kan beröras avden fortsatta omstruktureringen.