prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — a. så all den verkligen kan sägas motsvara den prestation (iform av myndighelsarbete för prövning och tillsyn), för vilken sökanden, ellerden som är föremål för tillsynen, skall betala. 3 1983/84. Prop.1983/84:40 34 Avgiflsförslaget uppfyller interimliga krav pä rättvisa mellan olika prövningspliktiga anläggningar. Dettaförhållande illustreras i bilagorna. Vidare må påpekas det anmärkningsvärda förhällandet,att industrin -enligt förslaget - kommer att fä subventionera prövningen ochtillsynen av anläggningar, som föreslås undantagna från avgifter, exempelvisdjuranläggningar och skjutbanor. Beräkningarna av vadavgiflsförslaget som helhet kommer att kosta är mycket ofullständiga. Heltutanför direktiven och utan hänsyn lill de förutsättningar som gäller för detstatliga och kommunala budgetarbetet har i sitt avgiftsförslagbyggt in kostnader för en utökad regional och lokal tillsyn. Enligt Industriförbundets uppfattning har inga bärandeskäl förebragts för förslaget om avgift på tillstånd och tillsyn enligtmiljöskyddslagen. SNV:s förslag är därjämte oacceptabelt i sina praktiskakonsekvenser. måste följaktligen bestämt avstyrka, attförslaget läggs lill grund för åtgärder från statsmakternas sida. SHIO-FamilJeföretagen: Enligt SHIO-Familjeföretagensuppfattning uppfyller förslaget inte kravet på att förorenaren skall betalaeftersom differentieringen av avgifterna sker i förväg utifrån verksamhetensinriktning och inte efter föroreningsgrad. Utsläppens storiek kan varierakraftigt mellan olika företag i samma bransch bl. a. beroende på vilka insatsersom gjorts för att förebygga utsläpp. Säkerligen kommer avgiftssystemet ävenatt beröra en del företag som helt lyckats eliminera miljöskadliga utsläpp. Dettorde exempelvis vara möjligt att finna verkstadsindustrier med entillverkningsyta överstigande där verksamheten inte medförstörning för omgivningen genom luftförorening, buller, skakning eller ljus. Ytteriigare ett motiv för att inte avgiftsbelägga enligtmiljöskyddslagens definition miljöfariig verksamhet är alt verksamheten har ett myckel stort positivt värde för samhället. Det gäller l.ex. all den industriproduktion som sker inom tillståndsprövad verksamhet. : Det svenska miljövårdsarbetetbefinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede. FoU-insatserna behöver ökas,bl. a. mot bakgrund av nya miljöhot och ineffektiva motåtgärder (l.ex. försurningenav mark och vatten). Administrativa och ekonomiska styrmedel behöver omprövasoch anpassas till de nya behoven. Det omfattande lagkomplex kring totalmiljön,som växt fram , har skapat en betydande byråkrati, varsarbetsresultat ifrågasätts aUt oftare. Att under detta uppbyggnadsskede introducera ett syslemför avgifter pä väsentliga myndighetsfunktioner är från principiell synpunktäventyrligt. Med hänvisning härtill anser styrelsen all införandet av nyaavgifter och styrmedel inom miljövården måste ske med ökad uppmärksamhet på måloch effekter i samhället. Om statsmakterna finner det lämpligt att avgiftsbeläggaifrågavarande myndighetsfunktioner bör detta utsträckas att gälla Prop.1983/84:40 35 all likartad tillsynsverksamhet avseende skyddet avtotalmiljön, oavsett vilket lagkomplex eller myndighet som berörs. Likartade myndighetsfunk tioner bör belastas pä ett likvärdigt sätt. Enligt styrelsen bör denna fråga belysas ytterligare innan ställning tas till föreliggande avgiftsförslag. : Rent allmänt anser LRF attkostnaden för miljöstörningar skall bäras av den som förorsakar dessa. Detta ären grundläggande princip som skall vara vägledande vid tillämpning av miljöskyddslägen. Miljöskyddslagen har tillkommit för att skydda samhälletsintressen och förhindra att naturmiljön utsätts för skadliga störningar. Motdenna bakgrund åläggs näringslivet och andra som avser att bedriva verksamhetsom kan innebära skadlig miljöpåverkan att vidta sådana åtgärder att dessastörningar så långt möjligt elimineras. Detta sker i samband med prövning avtillåtligheten av en viss verksamhet. De åtgärder som dä måste vidtas för attuppfylla miljöskyddslagens krav är ofta i sig själva en betydande ekonomiskbelastning som läggs på den sökande. Mot denna bakgrund hävdar LRF rent principiellt att det ärsamhället som skall bära kostnaden för övervakning av miljöskyddslagen. Enannan sak är att i samband med prövning av tillåtlighet kan det vara motiverat attta ut en avgift som motsvarar samhällets kostnader för prövningen i fråga. LRFkan därmed tillstyrka en engångsavgift i samband med prövning av ett ärendeenligt miljöskyddslagen. LRF avstyrker däremot bestämt förslaget om en årligövervakningsavgift. Det huvudsakliga syftet med att införa ett avgiftssystemär enligt ulredningen alt överföra samhällets kostnader för prövning ochtillsyn lill de verksamheter som faller inom miljöskyddslagen. :-- KF ansluter sig också lill PPP(Polluter Pays Principle) och innefattar däri alla deundersöknings-, utrednings-, byggnads-, drifts- och kontrollkostnader som företaget har för sina miljö skyddsåtgärder. Med hänsyn lill ett angeläget behov att bredda ochförstärka finansieringen av offentliga utgifter är KF emellertid berett atttillstyrka ett system med avgifter i en modifierad form. I 43 §miljöskyddslagen finns regler för tillsynsmyndighetens möjligheter attförelägga utövaren av miljöfarlig verksamhet att låta utföra undersökningar. PPPbör även omfatta prövningen och tillsynen av miljöfariig verksamhet. Det ärdock mycket angeläget alt avgiftssystemet utformas pä ett sådant sätt attrådande goda relafio-ner upprätthålls även vid införandet av avgifter. Sålundaföreslår KF följande utformning av avgiftssystemet. För prövning i koncessionsnämnden utlas en avgiftenligt utredning ens förslag. För den tillsyn som utövas av statens naturvårdsverkoch länsstyrel sernas naturvårdsenheter och den prövning som sker vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter uttas en årlig avgift enligt ett system med tre avgifts klasser. Prop.1983/84:40 36 KF anser vidare att kostnader för projekt, utredningar,forskning och undersökningsverksamhet inte bör ingå i avgiften. Svårigheternaatt knyta viss forskning lill tillsynsverksamheten motiverar deltaställningstagande. myndigheters kostnader för prövning och tillsyn m. m. börbetalas av allmänna medel. : Föreningen avstyrker det framlagda förslaget beträffandeavgift på prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen pä följande grunder. - Föreningenställer sig negativ fill ett debiteringssystem som innebär att myndigheterskostnader för prövning och tillsyn av gällande lagstiftning täcks genom direktaavgifter. - Det föreslagnasystemet medför stora administrativa kostnader som torde leda till dyrareprövning och tillsyn utan att större rättvisa eller andra fördelar uppnäs. -Prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen är enangelägenhet som Finansieringen bör därför ske viastatsbudgeten. : Till grund för utredningen och dess resultatligger principen om förorenarens kostnadsansvar. Som princip betraktat är denteoretiskt sett tilltalande. En förutsättning för en tillämpning av principenär emellertid all den är praktisk genomförbar och all den inte motverkarteknikutveckling, en förbättrad miljövård eller kostnadsmässigt ger upphov lillorättvisor olika företag och anläggningar emellan. Det nu framlagda förslaget,som är avslutningen på naturvärdsverkets uppdrag, är enligt föreningens meninginte praktiskt genomförbart. Enväsentlig fråga är vem som ytterst drabbas av principen om förorenarenskostnadsansvar och vem eller vilka i samhället en anläggning är avsedd för.Även om avsikten är alt förorenaren ekonomiskt skall belastas för sinmiljöpåverkan ytterligare genom den föreslagna avgiften så kommer hanskostnadsökning i slulledet att drabba konsumenterna, invånarna i våra kommuner. Deanläggningar inom föreningens verksamhetsområde som berörs av avgiftsförslagetär de kommunala avfallsbehandlingsanläggningarna och avfallsupplagen. Dessaanläggningar har primärt tillkommit för att lösa ett för samhället sanitärtproblem genom omhändertagande av restprodukter från de boende samt frånaffärs-, kontors- och industriverksamhet. Omhändertagandet ibehandlingsanläggningarna och på upplagen skall ske på frän miljövårdsynpunktbästa sätt. Sekundärt har anläggningarna tillkommit för ett bättre utnyttjandeav de resurser som finns i avfallet - material, energi. Avfallsbehandlingen harefter statliga direktiv alltmer inriktats mot ett bättre utnyttjande av dessaresurser. Verksamheten vid anläggningarna och upplagen är således intetillkommen mot bakgrund av ett kommersiellt, affärsmässigt intresse ulan föralt åstadkomma godtagbara sanitära förhållanden, skydda miljön på bästa sättoch för att utnyttja de resurser Prop.1983/84:40 37 somfinns i avfallet. Att belägga sådana anläggningar med en avgift enligt det föreslagna systemet är enligt föreningens mening felaktigt. Detföreslagna avgiftssystemet där de olika anläggningstyperna delas in i olikaklasser med differentierade avgifter medför risker för ett ohanteriigt administrativtsystem med därtill hörande stora kostnader. Systemet är därtill intetillräckligt flexibelt för att utjämna de orättvisor som kommer att uppstå.Alternativet till en fast prövningsavgift är tids- och prestations-relateradeavgifter som står i relation till prövningsmyndigheternas insats vid resp.anläggning. Genom tidsrelaterade avgifter uppnås säkerligen en rättvisarekostnadsfördelning anläggningarna emellan. Utredningen har inte närmare belysteffekterna av ett system med tidsrelaterade avgifter, men liksomnaturvårdsverket är föreningen övertygad om att ett sådant system bliradministrativt dyrt och ohanterligt. : I praktiken kommer prövnings- ochtillsynsavgifterna att bli en normal kostnad för ett företag. Om man beaktaralt skälighetsnivän i 4 och 5 §§ miljöskyddslagen enligt klara motivuttalanden,som slagit igenom också i praxis, bl. a. begränsas av vad ett normall företagklarar ekonomiskt leder således införandet av prövnings- och tillsynsavgiftertill att skälighelsutrymmel minskas med samma summa. Därmed skulle införandetav prövnings- och tillsynsavgifter kunna medföra att nivån förmiljöskyddsåtgärder sänks generellt sett, och all förelagen i stället fåranvända en del av de pengar som enligt nuvarande ordning kan användas förskyddsåtgärder lill att betala prövningen och lillsynen. En sådan effekt ärenligt föreningens mening inte acceptabel. Förslagetinnebär att en avgift (as ut vid prövningstillfället till täckande avprövningsmyndighetens kostnader. Avgiftssystemet innehåller 5 avgiftsklasser ivilka olika verksamheter placeras beroende pä i vilken myndighet prövningensker och prövningens svårighetsgrad generellt sett. delar ej uppfattningen att en avgift på frivillig prövningkommer all vara utan betydelse för omfattningen av denna prövning. bestämda mening kommer en prövningsavgift i större eller mindre gradatt avhålla företagare från att söka tillstånd till här berörd verksamhet ochdärmed motverka syftet med 9 § första stycket miljöskyddslagen, nämligenönskemålet att "fä lill stånd effektiva åtgärder mot verksamhet som vållarförorening och annan störning" (SOU 1969:28 s 268 0. En avgift skulleäven vara olämplig i del fallet all tillsynsmyndighet meddelat föreläggande omförbud eller försiktighetsmått enligt 40 § miljöskyddslagen och en företagareav den anledningen ser sig nödsakad att begära tillstånd med tillämpning av 50§ samma lag. Förutom det all han nödgas ställa säkerhet för kostnad och skadaför all 4 Riksdagen1983/84. 1983/84:40 38 utverkainhibition av tillsynsmyndighetens beslut fillkommer prövningsavgiften. Ivissa fall - särskilt dä fråga är om mindre verksamheter med små ekonomiskamarginaler - kan denna omständighet medverka till att företagaren i realitetenavskäres från möjligheten att få rättelse av tillsynsbeslutet genom atttillståndsprövning ej kommer lill stånd. Föratt skapa ett förenklat och schabloniseral avgiftssystem i enlighet med deriktlinjer som angivits ovan har det onekligen legat nära till hands förnaturvårdsverket att anknyta fill de "förprövningslistor" som miljöskyddsförordningeninnehåller. kan också, med några undantag, förstå de övervägandensom ligger bakom verkets förslag till avgiftsklasser rörande nyanläggningar ochändringar. Det kan emellertid ifrågasättas om inte ett fördjupatutredningsarbete, om tiden medgivit det, skulle ha lett fram till ett annateller delvis annat avgiftssystem än det som redovisats. Även med ettschablonarlat system för avgifter enligt nyssnämnda riktlinjer får nämhgenförenklingen inte drivas så långt att avgiften ej alls eller endast i ringa månsvarar mot det arbete som i verkligheten lagts ned på ett tillståndsärende. Denväsentliga anmärkning som sålunda kan riktas mot det föreslagna avgiftssystemetär, att den reella arbetsinsatsen i många fall är en helt annan än den systemetbygger på. Som exempel härpå kan nämnas att ett tillståndsärende i den höga avgiftsklassenibland är av en ganska okomplicerad natur och kan av utanlängre överväganden. Ärende som hör hemma i den låga avgiftsklassen kan däremotej sällan visa sig innehålla svåra tekniska, ekologiska och juridiska problemsom föranleder långvariga överväganden och diskussioner inom nämnden innanbeslut fattas. Å andra sidan kan förhållandet vara det att tyngre ärenden i denhöga avgiftsklassen innebär en arbetsinsats som rätteligen borde medföraavgifter vida överstigande 340000 resp. . medan lätta ärenden i denlåga avgiftsklassen rimligen ej borde ge avgiftskostnader på 68000 resp. 51000och . : För prövningsavgiften är avgiftsunderlaget mer entydigt.Prövningen, åtminstone för lillståndsärenden, inträffar i samband mednyinvesteringar när företagens Ukviditet ofta är hårt ansträngd. bordemöjligheten alt periodisera prövningsavgifter över ett visst belopp,förslagsvis , prövas. Detta närmar signaturvårdsverkets alternativförslag om en fullständig integrering av prövnings-och tillsynsavgifterna till en årsavgift. anser dock det finnsskäl att hålla dessa avgifter isär vilket dock inte förhindrar en kortareperiodisering av prövningsavgiftens erläggande. Länsstyrelseni Södermantands län:- Om en prövningsavgift in förs kommer många företag att avhålla sig från att ompröva sin verksamhet liksom att frivillig prövning av verksamhet, som ej finns upptagen i bilaga till miljöskyddsförordningen, torde vara omöjlig att uppnå. vill här framhålla, att ett stort antal av de omprövningar som sker, är en följd av tillsynsmyndigheternas krav och önskemål och inte förenad med 1983/84:40 39 någonpåtaglig utökning av produktionen. Denändrade miljöskyddslagen ger ju ocksåprövningsmyndigheterna möjlighet att begära omprövning även på den grunden, attny och bättre teknik blivit tillgänglig, liksom att återvinning blivit möjlig.En sådan av myndigheterna påfordrad omprövning kan komma att innebära ett"straff för företagen i form av ny prövningsavgift. Länsstyrelseni : Det finns anledning att erinra om att många prövningargäller enbart miljöförbättrande åtgärder, t, ex, byggande av reningsverk,installation av rökgasreningsutrustning etc. I det perspektivet förefaller delskäligt att viss del av prövningskostnaden finansieras med skattemedel. i Jönköpingslän: De anläggningar som faller under miljö skyddslagens bestämmelser har dryga kostnader för sitt miljö vårdsarbete. Framtagning av handlingar för prövning av en anläggning enligt miljöskyddslagen kostar för en större anläggning ---- i Göteborgs-och län: Omfattningen av myndigheternas arbete är inte enbart beroendepå typ av anläggning utan i hög grad även av lokaliseringen. En lokaliseringtill ett redan hårt miljöbelastat område eller till ett mera jungfruligt områdeökar väsentligt arbetet med en fillståndsprövning. Detta innebär att den reellakostnaden för myndigheternas arbete väsentligt kan avvika frän avgiften. Bedömningenom det rör sig om väsentliga eller icke väsentliga ändringar och huruvidanedsättning av avgifter skall kunna ske torde mycket ofta behöva medförautredningar och speciella förhandlingar med sökanden och resultera i svåraavvägningar för tillständsgivaren. iVästernorrlands län: Prövningsavgift innebär att det blir svårare att fä tillstånd sådan frivillig omprövning av redan givna tillstånd som sker påtillsynsmyndigheternas initiativ. Denna typ av prövning är ofta förekommande.Påtryckningsmedel saknas ofta att tvinga fram den. Det kan vara ettmiljövärdsinlresse alt så sker t. ex. vid installation av ny reningsutrustning.Företaget kommer trots att ändringen leder till bättre miljö att belastas avprövningsavgift. En positiv effekt avförslaget är att företag m.fl. mera noggrant kommer att överväga sinaansökningar . Ansökan om omprövning av fastställda villkor sker oftautan alt ändrade omständigheter föreligger! i Jämtlandslän: Det råder stor enighet om behovel av industriell utveckling.Nyföretagandel utgör en viktig del av denna utveckling. En prövningsavgiftskulle beröra en stor del av fillkommande industriförelag, av vilka mångastartar i liten skala. finns exempel pä företag för vilka prövningsavgifierna -med detföreslagna avgiftssystemet - skulle ha blivit så betungande alt etableringenkunde ha kommit i fara (fiskodling, tillverkning av produkter av polyester). Prop.1983/84:40 40 Att nyetableringar skulle komma att förhindras, inte pågrund av miljöriskerna utan på grund av prövningsavgiflen, måste ses som enallvarlig invändning mot förslaget. Detta gäller även om antalet fall inteskulle bli särskilt stort. När det gäller kommunernas avloppsutsläpp ochavfallshantering skulle de föreslagna prövningsavgifterna leda till orättvisorsom inte kan accepteras. i : Det måste ävenuppmärksammas att många av de omprövningar som sker är en följd avtillsynsmyndigheternas krav och önskemål och därvid inte behöver vara förenademed någon väsentlig utökning av produktionen eller verksamheten i övrigt. Dennya lagen gör det även möjligt att kräva omprövning om ny teknik blivittillgänglig. Av myndigheterna påfordrad längre driven reningsleknik ochåtervinning kan således enligt föreliggande förslag leda till betydande avgifterför sådan prövning. anser det även mer än tveksamt urmiljösynpunkt om företag skall behöva betala för en omprövning som leder lillminskning av utsläppen. Införs en sådan ordning torde risken vara stor för frän företagens sida inte frivlligl kommer att söka efter lösningar somleder lill minskade utsläpp. Förelagens kostnadsjakt i framliden kommersannolikt inte alt bli mindre än vad den är . Det kan med hänsyn till det ovan anförda starktifrågasättas om alla kostnader för miljövården skall tas ut av sökanden.Prövningen är ju primärt till för all tillse att miljön förbättras eller att enredan god miljö bibehålles. Detta är en angelägenhet för hela samhället ochviss del av kostnaderna bör därför betalas med skattemedel. Avgifterna får inteheller bli så höga att de blir hämmande för sysselsättningsskapande verksamheter. Del förhällandet att en del av Norrbollens län berörs av"Lag med anledning av gränsälvsöverenskommelse den 16 september 1971mellan och " (1971:850) , har inte behandlats iutredningen. Den för tillämpningen av denna lag gemensamt lillsalla finsk-svenskagränsälvskommissionen beslutar bl. a. i alla miljöskyddsärenden som kan tänkaspåverka förhållandena i bl. a gränsälvarna och den del av somligger inom kommun. Lagen är inte tillämplig på andra miljöstörningar(luft eller buller). Hur eventuella prövningsavgifler skall utformas med hänsynhärtill måste därför utredas om man beslutar sig för att införa ettavgiftssystem. Därvid förutsattes att gränsälvskommissionen bereds tillfälleatt yttra sig i ärendet. Prop.1983/84:40 41 Tillsynsavgiftutgår enligt förslaget . Systemet är på samma sätt som vad gällerprövningsavgifler indelat i 5 olika klasser. I förslaget ingår även enförstärkning av tillsynsresurserna. :-- 1 likhet med anser ,koncessionsnämnden att redan vid nuvarande förhållanden ytteriigare förstärkningarerfordras för att tillsynen hjälpligt skall fylla den funktion som lagstiftarenavsett. Med etl avgiftssystem som kommer att kräva arbele dels för systemetsgenomförande och vidmakthållande, dels och framför allt för att tillgodosebehovet av en betydligt mera aktiv lillsyn på grund av företagens minskadeegeninsatser kan man utgå ifrån att anspråken pä ytterligare lillsynsresurserkommer att stegras betydligt och vida överskrida den förstärkningnaturvårdsverket föreslagit. Verkethar räknat med att förstärkningen bör avse kommunernas arbete med tillsynenligt miljöskyddslagen, alt och skall arbetamed i huvudsak oförändrade resurser men att, om mycket få kommuner går in itillsynen i vissa län, del kan bli aktuellt att förstärka länsstyrelsernasresurser där. Även med de förutsättningar verket utgått ifrån beträffandekommunemas insatser på tillsynsområdet är del, enligt koncessionsnämndensmening, orealistiskt alt räkna med att länsstyrelserna tillfredsställandeskall kunna klara sina arbetsuppgifter med tillstånds-givning, tillsyn och"avgiftsadministrering" utan personalförstärkningar. : Avseende årsavgiften kan del övervägas om inte kostnaden förutredningar och undersökningsverksamhet, ca 25 milj. kr., i likhet medforskning borde utgå ur avgiftsunderlaget och tills vidare skattefinansieras.Del kan hävdas att den kostnaden åtminstone till en del avser aktiviteter somnärmast har karaktären av kollektiv vara. Rimligen borde avgränsningsproblemgentemot forskningssidan föreligga. Vidare skulle man genom fortsattskattefinansiering undvika att belasta även mer rutinmässiga ärenden en kostnadsom dessa inte givit upphov till vilket torde vara väsentligt urrättvisesynpukt. Slutligenvill industriverket kommentera kravet på att avgiften skall vara kopplat fillen faktisk prestation. Det är i utredningen oklart hur man avser att skötadebileringen av årsavgiften ur denna synpunkt men det vore att bidra lillundergrävandet av allmänhetens förtroende för myndigheter om man debiteraravgift för tillsyn även om ingen lillsyn de facto ägt rum. Länsstyrelseni : tillsynsarbete måste med hänsyn tillresurserna bedrivas selektivt. eftersträvar att på olika sättminska direkta tillsynsinsatser hos så många företag som möjligt. Detta kan skegenom väl upplagda kontrollprogram, effektiv rapportering, samarbete medkommunerna och bygger i stor utsträckning på en posifiv attityd hos företagen.Pä så sätt kan resurser frigöras för över- 1983/84:40 42 vakning av mindre samarbetsvilliga och i övrigt merproblembelonade företag. måste således ha frihet alt planera sittarbete självständigt. Det föreslagna avgiftssystemet för tillsyn torde enligtlänsstyrelsens bedömning medföra att mänga företag ställer krav pätillsynsmyndigheten exempelvis genom regelbundet återkommande besök.Länsstyrelsens resurser kommer dock inte att på långa vägar kunna tillmötesgåsådana krav. Mänga företagares kontakt med tillsynsmyndigheten kommer all beslåi en årlig faktura pä tillsynsavgifien. i : Företag och kommunerkan vid en hög ärlig avgift för tillsyn även komma att skära ned sina"egenkostnader" för "egenkontroH" av produktion, processer,reningsutrustning etc. med hänvisning till det fillsynsåtagande som samhälletgjort genom att finansiera sin tillsyn genom avgifter. Detta skulle varasynnerligen olyckligt och innebära, att myndigheternas kontrollerandeverksamhet behöver öka vä-senfiigt. Länsstyrelen i :-- Såväl kommuner somindustrier kommer att belastas hårt om föreslagen tillsynsavgiftinförs. De resurser för tillsyn som efter föreslagen förstärkning blirtillgängliga kommer ej att vara tillräckliga. Del är framför allt tveksamt omkommunerna mot bakgrund av ovanstående är beredda ta över viss del avtillsynen. Med nuvarande resurser kan tillsynsbesök endastgöras vid av anläggningarna i länet . Även efter införandet avföreslaget avgifts-syslem torde endast en mindre del av anläggningarna kunnabesökas . Förstärkning av tillsynen bedömer som mycketangelägen men del är tveksamt om detta uppnås genom införandet av avgifterenligt förslaget.