prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 34 541430000 37 Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m.m. 137156 000 39 Lokala polisorganisationen;Förvaltningskostnader 3767 834 000 43 : Utrustning 27350 000 44 Inköpav motorfordon m.m. 55107 000 46 Underhälloch drift av motorfordon m.m. 201903 000 47 Gemensamkontorsdrift m.m. inom kvarteret 49 Diverse utgifter 3321000 49 Byggnadsarbeten för polisväsendet I000 Summa 4752 593 000 10371 000 248 609 000 Summa 258 980 000 75 Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna m.m. 77 Utrustning till domstolarm.m. 47140 000 889 390 000 300 055 000 35 170 000 14300 000 28 500 000 Summa 1314 555 000 81 Kriminalvärdsanstalterna 86 Frivärden 88 Maskin- ochverktygsutrustning m.m. 88 Engångsanskaffningav inventarier m.m. 89 Utbildningav personal m.fl. 81 368 000 1335 335 000 200 166 000 26 900 000 28 300 000 12151 000 23 600 000 Summa 1 707 820 000 Prop.1983/84: 100 Bilaga 4 129 95 Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsverksamhet 97 Allmännaadvokatbyråer: Driftbidrag 98 Diversekostnader för räusväsendet G. övriga myndigheter 107 Brottskadenämnden:Ersättning för skador på grund av 108 Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område 108 Bidrag till vissainternationella sammanslutningar m.m. 109 Stöd till politiska partier 109 Allmänna val Summa 109 242 000 Summaför 8 564 308 000 Bilaga 5 till budgetpropositionen 1984 Prop. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet tilloch överenskommelser med andra stater, utrikeshandel och exportfrämjande, deltagande i FN ochandra internationella organisationer, svenska insatser i det internationellautvecklingssamarbetet, nedrustningsfrågor, nordiskt samarbete, kontroll avtillverkning och utförsel avkrigsmateriel, information om i utlandet samt skydd av svenska medborgares intressen i främmande länder.Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk, handelspolitisk,biståndspoli-tisk, ekonomisk, kommersiell, rättslig, social, humanitäroch kulturell natur. Tillutrikesdepartementet hör utrikesrepresentationen med 113 lönade utlandsmyndigheter(ambassader, delegationer och konsulat) och 452 olönade konsulat. Underdepartementet sorterar bl. a. styrelsen för internationell utveckling(SIDA), kommerskollegium, exportkreditnämnden, importkontoret föru-landsprodukter, exportråd och handelssekreterarna samt . Vissaandra statsunderstödda organ såsomStockholms internationella fredsforskningsinstitut (), utrikespolitiska institutet och Riksradiosprogramverksamhet för utlandet erhåller anslag över tredje huvudtiteln. En störreorganisatorisk förändring har varit integreringen iutrikesdepartementet av delar av som ett led i den departementsreformsom genomfördes . Därigenom utvidgades inte barautrikesdepartementets verksamhetsområde utan departementet fick också ett betydandepersonaltillskott. Utrikesförvaltningensverksamhet har i nuvarande internationella klimat blivit alltviktigare och mer omfattande. Arbetsuppgifterna måste dock utanresursförstärkning. En hård prioritering och ständig omprövning av befintligapersonella och materiella resursers användning genomförs därför. 1 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 2 1 en intern utredningfrän har riktlinjerna för departementets långsiktiga besparingsarbetelagts fast inom en femårig totalram om 50 milj. kr. i fast penningvärde.Hälften av besparingarna gäller lokal- och bostadssidan. Ansträngningarna harvarit framgångsrika och sparmålen har hittillsuppfyllts. Bl.a. har en restriktiv prövning lett till en markant minskning iresevolymen för internationella förhandlingar. Vidare kommer under denärmaste åren som ett resultat av ett omfattande översynsarbete personal attöverföras från i första hand större till mindre utlandsmyndigheter med storarbetsbelastning i politiskt och kommersiellt intressanta områden, särskilt iSydostasien och . En viss nettoförstärkning vid departementetförutses också som ett led i strävan att förbättra styrning och planering avverksamheten. Besparingseffekten för innevarande och nästa budgetår beräknastill ca 4 milj. kr. a. mot bakgrund av har ett antalreformer och rationaliseringar genomförts, t. ex. införande av ett system medriktad rekrytering samt verksamhetsplanering. Fortsatta reformer planeras ochkommer att genomföras . kommer medstatskontorets bistånd en långsiktig ADB-strategi för utrikesförvaltningen attutarbetas. Denna utredning blir ett viktigt led i departementets strävan atttillgodogöra sig den tekniska utvecklingen inom kommunikations-, ADB- ochkontorsautomatikens områden samt att höja förvaltningens effektivitet.Verksamhet på olika stadier pågår inom ett antal projekt, vilka förframtiden bör samordnas i en handlingsplan. Vid utlandsmyndigheternahar olika förändringar genomförts i form av nedläggningar, minskningar ochnyetableringar. Självständiga ambassader har upprättats i Syrienshuvudstad och huvudstad . Ett lönat konsulat harupprättats i . I kommer ett lönat konsulat attupprättas under /85. 1 samband med att ambassaden i Jeddah underår flyttar till , kommer behov av ett lönat konsulat i Jeddah attuppstå. Generalkonsulaten i och har lagts ned den 1 juli1983. Konsulatet i och generalkonsulatet i har lagtsned . m. m. Genom värdskapet förStockholmskonferensen om förtroende- och sä-kerhetsskapande åtgärder ochnedrustning i med deltagande av de 35 s.k. ESK-staterna markerar Sverigesin vilja att aktivt bidra till internationellt förtroende och avspänning.Förhandlingar väntas äga rum i , vilket innebärett betydande organisatoriskt och finansiellt åtagande från svensk sida. 1983/84:100 Bilaga 5 3 och andra internationella förhandlingar, i FN i i , är det viktigt att kan spela enaktiv och brobyggande roll mellan stormaktsblocken. Detta förutsätter bl.a.att kan vidmakthålla sin höga tekniska kompetens i rustnings- och vapenkontrollfrågor m. m. Forskningen vid (), ochutrikespolitiska institutet är i detta sammanhang av stor betydelse. Från budgetåret1984/85 föreslås en medelsram om 1 milj. kr. för forskningsinsatser avsärskild utrikes- och säkerhetspolitisk relevans som komplettering tillanslagen till nämnda organ. Av dessa medel föreslås få . förnästa budgetår för forskningsprogrammet om europeisk säkerhet. Enutvidgad verksamhet vid FOA av direkt betydelse för det svenska agerandetvid förestående internationella förhandlingar förbereds också. Dessutomkommer särskilda medel om . att även fortsättningsvis avsättasför brådskande utredningar och andra insatser på nedrustningsområdet. För uppföljning avsvenska initiativ och insatser i FN-arbetet, t.ex. förslaget om enFN-studie om säkerhetspolitiska doktriner inkl. begreppet gemensam säkerhet, föresläs vidare en ram om 2,6milj. Denna skall avse frivilliga svenska bidrag till FN-anknutenverksamhet m.m. av särskilt utrikespolitiskt intresse. Anordnandet iSverige ijuli 1984 av den 34: e internationella med deltagande av framståendevetenskapsmän är en annan aktivitetinom området säkerhetspolitik och nedrustning som regeringen vill stödjamed sammanlagt . Det växande intresset för freds- och nedrustningsfrågoroch den starka svenska opinionen för ett fortsatt svenskt engagemang i detta arbete harmanifesterats bl.a. genom den stora tillströmningen ansökningar om bidrag tillinformationsprojekt frän de särskilda medel om 1 milj. kr. som anvisatsför innevarande budgetår. Mot denna bakgrund föreslås denna ram, tillstöd för folkrörelser och andra ideella organisationers fredsaktiviteter,höjas till 1,3 milj. kr. för nästa budgetår. Den djupa ochutdragna ekonomiska krisen i världsekonomin sätter fortfarandeallvarliga spår i ekonomi. De fattigaste länderna har drabbatshårdast. Det internationella gåvobiståndet har i det närmaste upphört att öka. Det är angeläget attSverige - trots egna ekonomiska problem -fortsätter ansträngningarna att genom en generös biståndspolitik stödja ansträngningar för ekonomiskoch social utveckling. Biståndet /85 kommer att bibehållas vid den nuvarande nivån 6 595 milj. kr. Härtillkommer ca 151 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 5 4 bistånds- och u-landsinsatser som belastar andra anslagoch huvudtitlar. Sammanlagt föreslås alltså att 6 746 milj. kr. anvisas förinternationellt utvecklingssamarbete. Detta belopp motsvarar 0,av den beräknade bruttonationalinkomsten(BNI) för är 1984. Outnyttjade reservationsmedel pä ungefär 55 milj. kr. kommer därutöver att tas i anspråk. Av biståndsanslagengår knappt en tredjedel till multilateralt bistånd och nästan tvåtredjedelar till bilateralt bistånd. Några av huvudpunkterna i förslagen: - Ökadtonvikt läggs på biståndets kvalitet, effektivitet och flexibilitet. Biståndetsinriktning mot den fattiga befolkningen i de fattiga länderna fullföljs. - Biståndetskall sträva efter en tillväxt som ökar produktivitet och inkomster hos defattiga och som sker i former som gör det möjligt för dem att själva påverkautvecklingen. Landsbygdsutveckling i form av resurstillväxt för defattiga har fortfarande hög prioritet inom det svenska biståndet. - Biståndetskall i högre grad inriktas på att öka kapacitetsutnyttjandet av befintliga resurser,särskilt arbetskraft och jord men även industriell kapacitet. - Föratt bättre utnyttja anslagen föreslås flera åtgärder för att ta i anspråk tidigare reservationer och minskauppkomsten av nya reservationer. - Väsentligaökningar föreslås på anslagsposterna Internationella utvecklingsfonden ()och Internationellt livsmedelsbistånd. - Likasåföreslås väsentliga ökningar på anslagsposterna Enskilda organisationer ochKatastrofer m. m. De enskilda organisationerna har lyckats mobilisera defattigaste grupperna i utformning och genomförande av projekt. Denutbyggnad som sker av organisationernas kapacitet att förmedla statligabiståndsmedel är glädjande och förtjänar fortsatt statligt stöd. - Ökad bred satsning påsödra . Länderna söder om har kanskedrabbats hårdast av den internationella lågkonjunkturen. Även andra orsaker har dock bidragit tilldessa länders stagnerande ekonomi. - Riktlinjerför svenskt bistånd på kommunikations- och informationsområdena och avseendemassmedia efter förslag av mediebiståndsutred-ningen. - Ettbredare och mer intensifierat samarbete med , i ömsesidigt intresse,eftersträvas genom framför allt u-krediterna. Övriga förslag beträffandeu-krediterna är stärkt utvecklingseffekt, ökad svensk myndighetssamverkan,initiativ i högre grad frånmottagarländerna samt förenkladadministration. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 5 Ett väsentligt mål för den svenskahandelspolitiken är att främja en öppeninternationell handel och att verka för ökad respekt för det internationella regelsystemet. harfrihandelssystemet utsatts förstora påfrestningar, vilket gör försvaret för en öppen världshandel desto merangeläget. En protektionistisk utveckling skulle menligt motverka den uppgång i den internationella ekonomin somnu kan skönjas. harSverige haft stora underskott i utrikesaffärerna, till följd av att densvenska ekonomin befunnit sig i allvarlig obalans. Regeringens politik ärinriktad på att komma tillrätta med dessa balansbrister och att därigenomnedbringa underskottet gentemot omvärlden. Devalveringen av densvenska kronan har stärkt den utlandskonkurrerandedelen av det svenska näringslivet. Utrikeshandeln harunder utvecklats över förväntan positivt. För perioden januari oktober redovisas ett överskott på 10900 milj. kr. mot ett underskott på1400 milj. kr. Tillgänglig statistik tyderockså på att sedan devalveringen har ökat sina marknadsandelar pä deviktigaste exportmarknaderna i icke obetydlig omfattning. Det är nunödvändigt att slå vakt om den förbättrade konkurrenssituation som devalveringenmedfört. Det gäller framför allt att kostnadsutvecklingen i inte avviker negativt från utvecklingen hos våra viktigaste konkurrentländer. Inflationen måstesåledes nedbringas till en nivå som står i överensstämmelse med bibehållenkonkurrenskraft. Ett annat led idenna politik är att förstärka de handelspolitiska insatserna ocheffektivisera de exportfrämjande åtgärderna. Ett exempel på detta är dendepartementsreform som genomfördes /83. Då överfördes helaansvaret för utrikeshandel och handelspolitik till . Erfarenheterna under den korta tid som förflutit sedan reformen har varitpositiva. De särskildastatliga insatserna för att främja svensk export av varor och tjänster är avväsentlig betydelse för att minska underskottet i bytesbalansen. Mot dennabakgrund föreslås ökade resurser till den exportfrämjande verksamhet som främst bedrivs genom Sverigesexportråd. Vidare föreslåsmedel för en fortsatt verksamhet i syfte att främja projektexport, dvs.kompletta anläggningar eller delar av stora anläggningar. Medel föreslåsockså för olika branschprojekt, t.ex. för byggsektorn och energisektorn. har,jämfört med många i-länder, ett begränsat handelsutbyte med . Insatser för att främjaexport av svenska varor och tjänster kan ge god utdelning. En begränsadförsöksverksamhet inom ramen förtillgängliga resurser kommer att igångsättas för att med ett litet antal ländervis samordna mer långsiktigaåtgärder för att främja handelsutbytet. 1983/84:100 Bilaga 5 6 Ett stort antal projektpå u-landsmarknaderna finansieras med biståndsmedel. Svenska företags andel avmultilaterala biståndsfinansierade projekt bör höjas. I detta syfte pågår f.n. en effektivisering av den bevakning av sådana projekt som utförs genomSveriges exportråd och den exportfrämjande delen av utrikesrepresentationen. De svenska företagensmöjligheter att få exportkreditgarantier, dvs. att försäkra sina exportaffärermot uteblivna betalningar är ett viktigt inslag i utrikeshandelspolitiken.Exportkreditnämden (EKN) svarar för denna garantigivning. För att exporten skakunna upprätthållas är det av vikt att EKN ges möjligheter till en fortsattomfattande garantigivning. I syfte att nedbringa förlustriskerna för statenundersöks möjligheterna till ökad risk-delning. Det är också viktigt attfinna nya områden och former för exporten. Flera utredningar arbetar med dessafrågor. Den s.k. tjänsteexportutredningen arbetar med att kartläggaförutsättningarna för en ökad svensk export av tjänster. Utredningens förslagberäknas föreligga . En utredning om exportfrämjandestöd till de små och medelstora företagen har lämnat sitt betänkande.Regeringen räknar med att kunna lägga fram en proposition i dessa frågor underår 1984. Förändringarna inomutrikesdepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten /84 framgår av följande sammanställning. Beloppen har avrundatsoch anges i milj. kr. 1983/84 1984/85 ändring 884,4 960.5 -i- 76,1 -H99,9 135,1' Bidrag till vissa internationella organi sationer Information om i utlandet E. Utrikeshandel och exportfrämjande Totalt förutrikesdepartementet 7982,1 8235,6 -(-253,5 ' Exkl. ointecknadereservationsmedel frän budgetåren 1981/82 och 1982/83 (227,6 ' Exkl. ointecknadereservationsmedel från /83 (55 milj. ' Varav sammanlagt 100milj. anvisats på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /84 avseendekostnader i samband med . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Föredragande: Statsrådet samt statsrådetLundkvist såvitt avser frågorunder littera A. punkt 8 och littera B. punkt 2 och statsrådet såvitt avser frågor under littera B.punkterna 6-7 och littera E. Anmälan till statsbudgeten för /85 såvittavser utrikesdepartementetsverksamhetsområde. A. UTRIKESDEPARTEMENTETM.M. Den internationellautvecklingen har understrukit beroende avomvärlden. Den ökade spänningen mellan stormakterna ställer stora krav påvår säkerhetspolitik och på vår förmåga att följa utvecklingen i närområdet.Samtidigt måste vi intensifiera våra traditionella strävanden att verka förinternationellt förtroende och rustningsbegränsande åtgärder. Värdskapet förStockholmskonferensen, som inleds , är ett uttryck för dettasvenska engagemang. 1 försöken att återvinna balansen i den svenska ekonominhar de internationella faktorerna också stor betydelse. Devalveringen har skapat förutsättningar för en gynnsamutveckling av vår utrikeshandel. Deninternationella konjunkturbilden är emellertid splittrad och eti konsolidering av de vunna framgångarna kräver skärpthandelspolitisk bevakning och effektivt exportfrämjande. I detta läge ställs allt större krav på värutrikesförvaltning. Ambassadernasrapportering och kontaktskapande verksamhet måste vara av hög klass. personal på allanivåer möter nya uppgifter. innebär det statsflnansiella läget attytteriigare resurser inte kan påräknas. Allt detta betyder att en hård prioritering och ständigomprövning av användningen av förvaltningens resurser blir nödvändig. Mot bakgrund av (UD1978:02) förslag har en serie Prop.1983/84:100 Bilaga 5 8 Bland de åtgärder som genomförtsunder kan följande särskilt nämnas: - Riktad rekryteringför att tillförsäkra departementet tillräcklig kompe tens inom olika områden. - Ett enkelt ochflexibelt system för verksamhetsplanering har introduce rats och kommer efter utvärdering att anpassas till vunna erfarenheter. - Inspektörsfunktionen förstärktes. - Organisatoriskaförändringar innebärande bl. a. förstärkningar inom de politiska ochadministrativa avdelningarna. - Ettantal tekniska utvecklingsprojekt inom kommunikations-, ADB- ochkontorsautomatikens områden pågick. - Delgivningsrutinernahar genomgått en översyn och getts en mer enhetlig och konsekvent utformning. Till detta bör läggas attdepartementsreformen fullt ut genomförts och att maii därmed lagtgrunden till en väl samlad och effektiv organisation på utrikeshandelns ochexportfrämjandets områden. Utvecklingen avförvaltningens effektivitet kommer att fortsätta. Den tekniska utvecklingen,särskilt på kommunikations- och ADB-områdena, är av stor betydelse förutrikesförvaltningens framtida verksamhet. Mot denna bakgrund fäster jag storvikt vid det arbete på en samlad ADB-strategi för utrikesförvaltningen, somkommer att genomföras under det närmaste året med bistånd från statskontoret. Utöver dessa åtgärderkommer departementets besparingsarbete att fullföljas enligt de riktlinjer somlagts fast i en intern utredning . Enligt utredningen skallutrikesdepartementet spara 50 milj. kr. i fast penningvärde (1981/82 årsprisläge) /83-1986/87. Hälften av besparingarna gäller lokal-och bostadssidan. 1 övrigt avser åtgärderna kontorsralionalisering,produktivitetsvinster vid handläggningen av utlänningsärenden, nedläggningaroch minskningar i utrikesrepresentationen, nedskärning och hemtagning avpersonal m. m. Närmast förestår även en satsning på vardagsrationaliseringarmed sikte på förenklingar och kost-nadsbesparande åtgärder i dagliga rutineroch procedurer. Ansträngningarna har varit framgångsrika och sparmålen har uppfyllts. Trots den klaraambitionen att driva detta arbete vidare, villjagerinra om att besparingarna måste relateras till en realistisk uppfattning omSveriges framtida behov på det internationella området, såsom utrikesutskottetbetonade i sitt betänkande UU 1980/81:19. Som ett led iöversynsarbetet har jag låtit göra en genomgång av bemanningenvid vissa utlandsmyndigheter. Resultatet av denna genomgång blir en överföringav personal från i första hand större myndigheter tillmindre myndigheter med stor arbetsbelastning, särskilt i ochMellanöstern, där exportfrämjandet är en central uppgift. Även en vissnettoförstärkning vid departementet för- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 9 utses,vilket ligger i linje med min strävan att förbättra styrning och planering avverksamheten. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring1984/85 Föredraganden Handläggande personal Övrig personal 702' 587' bidrag till vissa tjänstemän Utlandstillägg m. m. Skatter, avgångsvederiag m. m. för Sjukvård m. m. -1- 745 000 -F 265 000 -1- 5 210000 -1- 325 000 ' Inkl. tillfälligtinrättad tjänst som minister och biträdande chef för den svenska delegationen underStockholmskonferensen. Avser indragning av generalkonsulstjänster iSan Francisco resp. (Cr, F 23-26). ' Siffran inkluderar -t- 5tjänster och -l- 2 tjänster avseende regleringsbreven 1978/79 resp. 1980/81 somej upptagits i budgetpropositionen för påföljande budgetår. Dessutom indragningav en tjänst vid generalkonsulatet i enligt åtagande i prop. 1980/81: 20 ombesparingar i statsverksamheten. '' Siffran inkluderar inle befattningar för lokalanställd personal vidutlandsmyndigheterna (816 personer). avser arbetsmiljöåtgärder i Arvfurstens Palats. redovisas i förteckning som fogas som bilaga 2 tillprotokollet i detta ärende. 1983/84:100 Bilaga 5 10 Genom verksamhetenskaraktär och utbredning är utrikesförvaltningen extra känslig för förändringari valutakurserna. Merparten av kostnader bestäms direkteller indirekt i utländsk valuta och påverkar därigenom anslagsbelastningen. Detta gällergivetvis för sådana kostnadsslagsom lokalhyror och lokalanställdas löner utomlands m.m. men också en rad andra poster som rör exempelvis tjänstemännens utlandslöner,sjukvård, rese- och flyttkostnader. Därutöver får valutakursförändringarna fullt genomslag vad beträffarbidragen till internationella organisationeroch påverkar även ett antal andra utlandsberoende anslag under tredjehuvudtiteln. Utvecklingen avvalutakurserna devalvering har inneburit en fortsatt påfrestningpå anslagen under tredje huvudtiteln. Detta gäller i synnerhet den amerikanska dollarn som ären i sammanhanget mycket tung valuta. Motdenna bakgrund har jag funnit det nödvändigt att vidta en vissuppräkning av berörda anslag. Den viktigasteorganisatoriska förändringen har varit integreringen i avdelar av som ett led iden departementsreform som genomfördes . Därigenom utvidgades inte bara utrikesdepartementetsverksamhetsområde utandepartementet fick också ett betydande personaltillskott (39 handläggare och34 biträden). En särskild handelsavdelning med fem enheter, krigsmaterielinspektionen, samt ett planerings-och rättssekretariat inrättades därvid under ledning av ett statsråd förutrikeshandel och en statssekreterare. Trots vissa skiljaktigheter i rutinerm.m. har integreringen i stort fungerat tillfredsställande. Ävenutrikesdepartementets övriga organisation har berörts av vissa förändringar. Tillföljd av den politiska avdelningens ökade arbetsuppgifter och som ett led i strävan att förbättrabevakning och styrning har enheternaförstärkts personellt. Dessutom har ytterligare en enhet tillskapats genom uppdelningen i en /Mellanöstern- resp.Asien/Oceanien-en-het (tredje resp. Qärde enheterna). Nedrustningsdelegationenhar fått ökade personalresurser och bl.a.tilldelats en särskild roll i kontakternamed de enskilda organisationer som verkarför fred och nedrustning samt sprider information därom. U-avdelningensplaneringsenhet har upphört och ersatts av en särskild funktion förhandläggning av vissa budget- och administrativa ärenden, medan frågor rörandeplanering har delegerats till enheterna. Postensom biståndsinspektör har avskaffats och ersatts av två kansli- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 11 rådstjänster inom u-avdelningens multi- resp. bilateralaenheter med särskilt ansvarför utvärderingen av biståndet. Inom administrativaavdelningen finns numera tre övergripande enheter, nämligen BOR-enheten för budget,organisation och redovisning (innefattande bl. a. en nyupprättad rationaliseringssektionför samordning av de tekniska utvecklingsprojekten och ADB-planeringen),PA-enhet I för personalplanering m.m. och PA-enhet II för löne- ochförmånsfrågor samt lokalanställningsfrågor. Inspektörsfunktionenhar byggts ut genom omdisponering av en handläg-gartjänst. Härigenom tillmötesgås ettlänge känt behov av att förbättra inspektörens möjligheter att avlägga tätare besök påutlandsmyndigheterna och därvid göra en grundligare översyn av verksamhetensamt att löpande följa upp de rekommendationer besöken ger anledning till. Vidare kan noterasatt kansliet för de stockholnisbaserade ambassadörerna (KSA) harfått en fastare organisation och omfattar fem sändebud genom tillägg avVatikanstaten/Heliga stolen samt och vissa kringliggande länder.