prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Arbetsgivaren kan med stöd av kollektivavtalpå egen bekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden, när den unge ärunderhållsskyldig gentemot annan eller det annars finns starka personliga skäleller när det finns praktiska hinder mot avbrott i arbetet eller andraliknande skäl. Ungdomarsom avses i 1 § andra stycket får välja arbete på heltid eller kortarearbetstid. Enmedlem i ett ungdomslag arbetar under ordinarie eUer schemalagd arbetstidsådana dagar som är arbetsdagar hos arbetsgivaren, dock i genomsnitt högst femdagar . Medlemmarnai ett ungdomslag arbetar i genomsnitt . De som har uppfylltarbets- och medlemsvillkoren för rätt till ersättning från en erkänd arbetslöshetskassafår i stället välja att arbeta på heltid. Arbetsvillkoret skall dock hauppfyllts före anvisningen till arbete i ungdomslaget på annat sätt än genomsådant arbete. Arbetsgivarenkan med stöd av koUektivavtal på egen bekostnad utsträcka den nu angivnaarbetstiden, när den unge är underhållsskyldig gentemot annan eUer det annarsfinns starka personliga skäl eller när det finns praktiska hinder mot avbrott iarbetet eller andra liknande skäl. Ungdomarsom avses i 1 § andra stycket får välja arbete på heltid eller kortarearbetsfid. Dennalag träder i kraft och tUlämpas även på ungdomar somdessförinnan har anvisats arbete i ungdomslag och då uppfyllde arbetsviUkoret. Sysselsättningsskapande åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde, m. m. Bilaga 5 Utdrag PROTOKOLL Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten budgetåret1984/85 såvitt avser verksamhetsområde 1 Förslag till lag om hyresstopp Med hänvisning till vad finansministern har anfört i sittinledningsanförande vill jag nu la upp frågan om den lagstiftning som behövsför atl förhindra hyreshöjningar under återstoden av . Regler om hyra finns i 12 kap. jordabalken (hyreslagen).Hyreslagen skiljer mellan bostadslägenheter och övriga lägenheter. Lägenhetersom tillhör den senare kategorin kallas allmänt för lokaler. Hyreslagen gälleräven vid uthyrning för fritidsändamål. Hyreslagen bygger på att villkoren för förhyrningenbestäms av hyresvärden och hyresgästen. I princip råder alltså avtalsfrihet ifråga om hyrans storlek. Ett nära samband råder emellertid mellan frågan om hyransstorlek och det direkta besittningsskydd som hyreslagen tillförsäkrarbosladshyresgäs-ter. För alt besittningsskyddet inte skall sättas ur spel genomatt hyresvärden uppställer oskäliga hyreskrav har nämligen skyddet förenatsmed normer för hyressällningen, de s.k. bruksvärdereglerna (se prop.1983/84:137 s. 67). Vid tvist bestämmer de statliga hyresnämnderna hyran enligtdessa regler. Det vanligaste i fråga om bostadslägenheter är att hyranbesläms efter kollekliva förhandlingar mellan hyresvärden och en organisationav hyresgäster. Bestämmelser om sådana förhandlingar finns ihyresförhandlingslagen (1978:304). Om de förhandlande parterna inte lyckas nånågon överenskommelse, kan hyran bestämmas av hyresnämnden med tillämpning avbruksvärdereglerna. Vidare kan en enskUd hyresgäst påkalla hyresnämndensprövning av en förhandlingsöverenskommelse i vad den avser hans hyra. För lokalhyresgäster finns inte något direktbesittningsskydd. Detta innebär bl.a. att hyresnämnden - i motsats till vad somgäller i fråga om bostadslägenheter - inte kan fastställa hyra för fortsattförhyrning av lokaler. Om parterna inte kan enas om villkoren för fortsattförhyrning, blir 1 1983184. 1983/84:150 2 hyresgästen skyldig atl flytla. Under vissalöriiisäiining;ir har hun dock i ett sådant full rätl till ersäUning avhyresvärden. Hyresförhandlingslagen gäller inte lör lokaler. Regeringen har tidigare denna dag med slöd av den allmännaprisregleringslagen (1956: 236) besluial om prisstopp friin och med den 14april 1984 med priserna som sioppriser. De motiv som ligger till grund för detta beslut gör siggällande med samma styrka när det gäller hyror. Den allmänna prisregleringslagen omfattar emellertid inlehyror. För atl begränsa möjligheterna att ta ut högre hyror krävs slöd av lag.Del är enligt min mening lämpligt all de beslämmelser som behövs las in i ensärskild lag. I lagen bör däiför föreskrivas förbud mot hyreshöjningar under enviss lid. Lagen bör omfatta hyra lör bäde bostadslägenheter och lokaler, dvs.butiker, kontor m. m. Enligt min mening bör hyrorna låsas vid den nivå som harbestämls all gälla per . 1 allmänhet är det redan bestämtvilken hyra som skall gälla för . Del kan emellertid pågåförhandlingar om hyran eller tvist härom vid hyresnämnd. 1 dessafall kan alltså nivån komma att höjas i efterhand med verkan frän och med aprilmanad 1984. Den på detta sätl bestämda hyran skall då givelvis gälla. Den nu föreslagna begränsningen i möjligheterna att höjahyran bör giilla under återstoden av . Begränsningen kommer inle att omfattaförstagångsupplåielser som sker under liden för hyresstoppet. Om det underperioden sker överlälelse av hyresrätten genom exempelvis lägenhelsbyte, gällerdäremoi hyressioppet även i förhållande till den nya avtalsparten. Hyressioppet bör inte heller omfatta hyreshöjningar somföranleds av sådana ombyggnadsätgärder som höjer en bostadslägenhetsbruksvärde. Därigenom undviks atl hyresstoppet skapar svårigheter lörgenomlörandei av det bostadsförbältringsprogram som slalsmakierna har beslutatom. Hyressioppet bör givelvis vara tvingande. Del bör alltsågälla även om parterna träffar överenskommelse om en högre hyra för liden efterapril 1984 eller om hyresnämnden beslutar om en sådan höjning. Överträdelser av förbudet mot hyreshöjningar bör varastraflbelagda. Bestämmelserna härom bör utformas med den allmännaprisregleringslagen som förebild. Det bör även föreskrivas en skyldighet lörhyresvärden atl återbetala vad han har uppburit för mycket jämte ränta. Givetvis gäller förbudet endast hyreshöjningar efterlagens ikraftträdande. Från den lidpunkten kommer det dock att vara otillåtetatt ta ut högre hyra än den som gällde per . Molsvarandeprincip gäUer också enligt det beslutade allmänna prissloppet. Det är vanligt atl ersättning för koslnad somhänför sig t. ex. till lägenhetens uppvärmning räknas in i den avtalade hyran.Enligt propositionen (1983/84: 137) om ändringar i hyreslagstiftningenföreslås också att systemet med bränsle- och va-klausuler i princip förbjudsnär del gäller hyra för bostadslägenheter (s. 91). Del förekommer dockfortfarande atl ersättningen räknas ul för sig enligt grunder som anges ihyreskontraktet. Definitionsmässigl räknas denna typ av kostnadsersättning in ihyran, och det nu föreslagna förbudet atl höja hyran bör omfatta även den delav hyran som besläms på delta säll. Vid länglidskontrakt för lokaler är del inle ovanligt medindexklausuler för höjning av hyran. Hyresstoppet gäller naturiiglvis ävenautomatiska höjningar enligt index. I likhet med vad som gäller vid prisstopp bör undantagkunna meddelas från förbudet, om synnerliga skäl föreligger. Det kan t.ex.undantagsvis vara motiverat med en dispens från förbudet vid en standardhöjandeombyggnad av lokaler. 1 övrigt bör de dispensgrunder som gäller för delallmänna prisstoppet kunna vara vägledande för hyresstoppet. Det bör ankomma påregeringen att meddela verkställighelsföreskrifter i dessa frågor. Dispensbefogenheten bör anförtros regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Om befogenheten skall delegeras till enmyndighet, anser jag efter samråd med chefen för attuppgiften lämpligen bör läggas på slalens pris- och kartellnämnd, som svararför tillämpningen av del allmänna prisstoppet. harerfarenheter av i vilka fall prishöjningar kan tillåtas ulan att syftet medregleringen äventyras. I enlighel med vad jag nu har anfört har inombosladsdeparlemenlel upprättals förslag till lag om hyresstopp. Någol yttrandeav lagrådet över detla lagförslag har inte inhämtats, eftersom det är angelägetalt lagen träder i kraft möjligt. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 5.1. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt anta förslaget till lag om hyresstopp. 2 B. Bostadsförsörjning m. m. beslutade om temporära åtgärderinom verksamhetsområde (prop. 1983/84:26 bil. 3, BoU 7,rskr 60) för atl öka sysselsättningen inom bostadsbyggnadsseklorn och samtidigtförbättra betingelserna för bostadsförsörjningen. beslutade också omekonomisk-politiska åtgärder inom verksamhetsområde(prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11 och 12, rskr 63 och 95). Ett särskilt programfastställdes för atl förbättra bostadsbeståndet och genomfördes vissaändringar i 1983/84: 150 4 reglerna lör planering och finansiering. Förslagen i årelshudgelproposition i fråga om bostadssektorn innehar däiför en sioräierhällsamhel vad gäller nya ekonomiska åtaganden frän slalens sida. Chefen för arbelsmarknadsdcpartenientet har tidigare dennadag redovisat behovet av ökad sysselsättning /85. Jag kommerdärför nu atl la upp frågan om vidgning av dels ramen lör bidrag till förbättringav boendemiljön, dels ramarna lör stödet till allmänna samlingslokaler. Bidrag till furbättring av boendemiljön statligt bidrag kan lämnas för åtgärder somlörbiiltrar boendemiljön i flerbostadshusområden, som har färdigställts före är1975. Bidrag lämnas med högst av den godkända kostnaden, dock högst med . Bidragen betalas ut frän anslaget B9. Bostadslån ochräntebidrag kan lämnas för de bidragsgrundande kostnader som inte täcks avbidraget. fastsläller ramar för beslul omboeiidemiljöbidrag. För /84 fastställdes ramen ursprungligentill 85 milj. kr. Den har därefter genom beslul uv vidgats avsysselsältningsskäl med 50 milj. kr. för åtgärder i vissa län (prop. 1983/84:26 bil. BoU 7. rskr 60). Anspråken på bidrag ökade kraftigt underförstå halvåret1983. Skälet till detla är atl bidrag temporärt kan lämnas förmiljölörbäitringar i alla hyreshusområden. Något krav ställs således inle idessa ärenden pä atl åtgärderna skall behövas på grund av de socialaförhållandena i bosiadsomiådet eller på grund av att andelen outhyrdalägenheter är hög (prop. 1982/83: 50 bil. 5, CU 8, rskr 112). För attundantagsregeln skall gälla skall ansökningen om bidrag ha kommit in tillförmedlingsorganet . Undantagsregeln infördes för au detbl. a. av sysselsättningsskäl var angelägel atl öka investeringarna imiljöförbättrande åtgärder. Del finns f. n. inneliggande ansökningar om stödenligt dessa regler till elt sammanlagt belopp av 180 milj. kr., varav 105milj. från storstadslänen, i vilka beslut inle har lämnats. Ramen för innevarande budgetår är fullt utnyttjad medhänsyn till de förhandsbesked och beslut om bidrag som har lämnats och atl ettvisst ramutrymme behövs för omprövningar. Detla innebär atl inle någon av dekvarvarande ansökningarna om slöd enligt undantagsbestämmelserna tills vidarekan få beslut om bidrag. För /85 har föreslagils en preliminär rampä 60 milj. kr. Med hänsyn till inneliggande ansökningar finns del inte hellerunder /85 ulrymme för beslut avseende nya ansökningar enligt deregler som gäller fr. o. m. den . De nya reglerna innebär atl bidragkan lämnas även om del inte föreligger sociala problem eller problem medouthyrda lägenheter under förutsättning all hyresgästerna i det berörda områdethar ett inflytande över den ekonomiska förvaltningen. Med hänsyn till det klart dokumenterade behovet och tillatt del av sysselsältningsskäl är angeläget alt öka investeringarna imiljötörhätirandc åtgärder bör ramen för beslut om bidrag till förbättring avbt)endcniiljön vidgas. Jag förordar atl del belopp intill vilket beslut ombidrag till förbättring av boendemiljön lår meddelas under innevarandebudgetår höjs med 50 milj. kr. till 185 milj. kr. En prioritering avansökningarna bör göras med hänsyn till bchovel av projekten och projektenskvalitet. En sådan ramvidgning innebär att medel i flera omgångarhar anslagits för den typ av projekt som gavs en temporär möjlighel atl sökabidrag enligt de undantagsregler som gällde ansökningar före den I juli 1983.Eftersom ansökningarna prioriteras med hänsyn till behovei av projekten ochprojektens kvalitet bör efter denna ramvidgning de mest angcliigna projekten hakunnat komma stånd. Även i fortsällningen bör ramvidgningar som ger utrymmeför ökade investeringar kunna behandlas i ett samlat sysselsältningspolitisklperspektiv. Jag förordar därför att regeringen begär bemyndigandeatt få överskrida den för biidgelårel 1984/85 föreslagna ramen om 60 milj. kr.,om det behövs av sysselsätlningsskäl. Hemslällan Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt 1. medge allbeslut om bidrag Iill förbällring av boendemiljön får meddelas intill ellbelopp av . under /84. 2. medge alt ramenför /85 för beslut om bidrag till förbällring av boendemiljönfår överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. Statligt stöd till allmännasamlingslokaler Statligt stöd till allmänna samlingslokaler lämnas i formav dels anordningsbidrag och lån till nybyggnad, ombyggnad eller köp avsamlingslokaler samt invenlariebidrag. dels uppruslningsbidrag för befintligalokaler. Resterande kreditbehov, som uppgår till av totalkostnaden,läcks på den öppna kredilmarknaden. fastställer ramar för stödet tillallmänna samlingslokaler. För /84 är ramen 30 milj. kr. föranordningsbidrag och lån saml 24 milj. kr. Regeringenfår vidga ramarna om del behövs av sysselsätlningsskäl. Med slöd av delta bemyndigandehar ramen vidgats för anordningsbidrag och lån med 65 milj. kr. och förupprustningsbidrag med 50 milj. kr. för /84. Efterfrågan på slöd till allmänna samlingslokaler harsedan länge varil större än tillgången. Ramarna för innevarande budgetår vartrots ramvidgningarna i princip utnyttjade redan den I mars 1984.Bostadsstyrelsen har Prop.1983/84:150 6 föreslagit att ramen vidgas ytteriigare föranordningsbidrag och lån med 60 milj. kr. och för upprustningsbidrag med 30milj. för /84. Chefen för har tidigare framhållit(prop. 1983/84: 100 bil. 13) alt förslag om atl vidga ramarna för stödet tillallmänna samlingslokaler bör bedömas i ett samlat sysselsättningspolitisktperspektiv. För alt stödja byggsysselsällningen under nästkommande vinter kommerjag denna dag alt föreslå regeringen atl ramen för beslut om anordnings-och inventariebidrag samt lån till allmänna samlingslokaler får vidgas medytteriigare 50 milj. kr. Vidare kommer jag all föreslå all ramen för beslut omupprustningsbidrag vidgas med 30 milj. kr. Även ramarna för /85bör vidgas med totalt 32 milj. kr. för att ge utrymme för vissa kullurpolitisklintressanta projekt som också är angelägna av sysselsättningsskäl. Detankommer på regeringen alt besluta om hur dessa ramvidgningar skall göras.Vidgningarna ger utrymme för en ökad investeringsvolym på totalt 225 milj. kr.Jag räknar f n. inle med ell behov av ökade anslag under /85. 2.2 Höjning av bostadsbidragen till barnfamiljer har beslutat (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 12.rskr 95) om vissa höjningar av bostadsbidragen till barnfamiljer under är 1984.De ändrade reglerna tillämpas för bidrag fr.o.m. april månad. Jag vill nu laupp frågan om alt höja bostadsbidragen för . Bostadsbidragen till barnfamiljer består av en statligdel, som lämnas med elt visst belopp per barn. och en stalskommunal del, som ärberoende av hur stor bostadskostnaden är. Det slatskommunala bostadsbidragetlämnas av bostadskostnaden mellan /mån. och en övrehyresgräns, som är anpassad till bostadsbehovet hos olika slora hushåll. För I-och 2-barnsfamiljer är gränsen /mån., för 3- och 4-barnsfa-miljer /mån. och för familjer med 5 eller flera barn /mån. Bostadsbidraget är inkomstprövat och minskas med en vissdel av den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget reduceras av inkomstenmellan en nedre inkomstgräns, som är . för ensamstående med barn och43000 kr. för makar med barn, och en övre inkomstgräns, som är . Överdenna gräns reduceras bidraget av inkomsten. Statligt bostadsbidrag lämnas till dess att barnet harfyllt . Även för statskommunalt bostadsbidrag gäller i principåldersgränsen . Det slatskommunala bostadsbidraget kan dock lämnas även ombarnet är under förutsättning att barnet uppbär föriängl barnbidrageller studiehjälp. Det rör sig då som regel om gmndskole- ochgymnasiestuderande. 1 dessa fall kan bostadsbidrag som regel längst lämnas tilloch med del halvår under vilkel den unge fyller . Statsrådel har tidigare denna dag bl. a.föreslagit en ökning av Som eti led i ålpärdcrna all siödjabarnfamiljerna anser jag att också bostadsbidragen bör höjas. En stor del av de barnfamiljer som har bostadsbidraghar bostadskostnader som överstiger de gällande hyresgränserna. Jag anserdärför alt de övre hyresgränserna bör riiknas upp. Jag förordar atl griinscnlör I- och 2-barnsfamiljcrna höjs till /mån.. för 3- t)ch4-barnsfamiljcrna till /mån. och för familjer med 5 eller flera barntill /mån. Vidare bör inkomsigrän.seni,. Jag föreslår attde nedre inkomslgränserna höjs med . lör ensamslåendemed barn och Iill . lör makar med barn. hör den övre inkomslgriinsenhöjas Iill . Familjer med ungdomar som iir i åldern ochsom fortfarande går i skolan har ofta en ekonomiskt svår situation. Jagförordar däiför atl åldersgränsen för statligt bostadsbidrag höjs i dessa fall.Samma regler bör gälla som för del slatskommunala bostadsbidraget. Statligtbostadsbidrag bör således lämnas även för de barn som uppbärförlängt barnbidrag eller studiehjälp. Den av mig föreslagna förbättringen försludc-rande ungdomar inom hostadsbidrapssyslemet innebär att behövd av ettsärskilt inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen försvinner. Enligt vad jaghar erfarit har statsrådet tidigare denna dag föreslagit atl detinkomstprövade tillägget enligt 3 kap. studieslödslagen (1973: 349) avskaffasden . Jag vill också ta upp vissa frågor i samband medinkomstprövningen av bostadsbidrag. Till grund lör inkomstprövningen läggs den till stalliginkomstskatt taxerade inkomsten året före bidragsåret. Till den taxeradeinkomsten skall bl. a. läggas underskoll i förvärvskälla saml en del avhushållets förmögenhel. Enligt vad jag har erfarit har bestämmelserna om attunderskott i förvärvskälla skall läggas till den laxerade inkomsten i vissafall fått otillfredsställande konsekvenser. Om den bidragssökandes taxeringfastställts till O kr. och inle hela underskottet har kunnal utnyttjas underinkomståret, kan nämligen den bidragsgrundande inkomsten bli högre än densökandes sammanräknade inkomst. Vid inkomstprövningen av bostadsbidrag bör ifortsättningen endast den del av underskotlsavdraget som faktiskt har kunnatutnyttjas vid taxeringen påverka den bidragsgrundande inkomsten.Underskottsavdrag som inle har kunnat utnyttjas under inkomståret kanemellertid utnyttjas som föriuslavdrag. Dessa förlustavdragbör därför också påverka den bidragsgrundande inkomsten. Jag förordar att ifortsällningen faktiskt utnylljat avdrag för underskott i förvärvskälla samtföriuslavdrag skall läggas till den laxerade inkomsten vid prövning avbostadsbidrag. Beträffande förmögenhel gäller atl tillägg skall göras med20 % av den del av hushållets förmögenhel som överstiger . Prop.1983/84:150 8 avförmögenhetens storlek gäller en särskild regel som innebär all man skallbortse från värdet på den fastighet som den bidragssökande bor på och frånskulder för vilka säkerhet har lämnats i form av inteckningar i dennafastighet. Regeln gäller för egnahem och för bostadshus på jordbmksfastighet.Enligt min mening bör den också gälla för bostadsrätislägenheter. Jag förordaratt den särskilda regeln vid beräkning av förmögenhetens storlek ändras så även skall bortse från nettovärdet av bostadsrätten. Deändringar somjag nu har förordat bör tillämpas för bidrag fr.o.m. . Omändringarna genomförs kommer de maximala bostadsbidragen för barnfamiljer altuppgå till följande belopp. Familj med 1 barn 12540 13 020 Familj med 2 barn 15720 16200 Familj med 3 barn 23 460 24 180 Familj med 4 barn 26640 27 360 Familj med 5 barn .13 900 34 860 För varje ytterligare barn 3180 .1180 Medhänsyn till mina förslag om ändringar i reglerna för bostadsbidragen för år1985 beräknar jag alt de totala kostnaderna för bidragen ökar med ca 320 milj.kr., varav 156 milj. kr. görs emellertid en besparing påca 20 milj. kr. genom atl del inkomstprövade tillägget inom studiehjälpenföreslås avskaffas. Ibudgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 13) beräknade jag anslagsbehovetunder /85 till 1530 milj. kr. Med hänsyn till de föreslagnaändringarna kan medelsbehovet beräknas öka med 78 milj. kr. HemställanJag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna de ändringar i frågaom de övre hyresgränserna för statskommunalt bostadsbidrag somjag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändrade inkomstgränser för statliga och slatskommunala bostadsbidrag, 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om åldersgränsen för statligt bostadsbidrag, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om underskoll i förvärvskälla samt föriuslavdrag i samband medinkomstprövningen av statligt och statskommunalt bostadsbidrag. 5. godkänna vadjag har förordat i fråga om beräkningen av förmögenhel i samband medinkomstprövningen av statligt och statskommunalt bostadsbidrag, 6. tillBostadsbidrag m.m. för /85 utöver vad som har föreslagils iprop. 1983/84:100 bil. 13, under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av78000000 kr. 2.3 Åtgärder för att begränsa prisökningarna inombostadsbyggandet Regeringen genomförde ett flertal åtgärderför att begränsa prisökningarna i samhällsekonomin. En av dessa var attbegränsa den automatiska uppräkningen av vissa indexstyrda utgifter till högst4 % . Förbostadssektorns del medförde detta att uppräkningen av den s.k.tidskoefficienlen begränsades. Denna koefficient används främst för atl anpassaden schablonvis beräknade byggkostnaden, låneunderiaget, för elt projekt tillett aktuellt kostnadsläge. Ändringar i tidskoefficienlsnivån påverkarhärigenom statens utgifter för såväl bostadslån som räntebidrag. Tidskoefficientenfastställs med ledning av faktorprisindex för grupp-byggda småhus exkl.löneglidning och med hänsyn tagen till ett fast avdrag för beräknadrationalisering. Avdraget för rationalisering är . Tidskoefficienlenfastställdes tidigare av regeringen i förväg för en ivå-månadersperiod.Ändringar i lidskoefficienten återgav ändringar i faktorprisindex med visslidsförskjutning. På så sätt överfördes automatiskt den historiskakostnadsutvecklingen till senare perioder. För allförhindra detta ändrade regeringen fr.o.m. den s. k. basmånadenförtidskoefficienten så atl den härefter avspeglar den faktiska prisnivån underen månad. Mot denna bakgrund fastställs numera tidskoefficienten iefterhand. Koefficienten fastställs fr.o.m. av bostadsslyrelsen. Bostadsslyrelsen har fått i uppdrag alt följabelåningsmetodens inverkan på produklionskostnadsulvecklingen och alt utredaformerna fören utvidgad kostnadsuppföljning. För altanalysera orsakerna till det höga kostnadsläget för bostadsbyggandet inomStockholmsområdet jämfört med landet som helhet har chefen förbostadsdepartementet erhållit regeringens bemyndigande att tillkalla enparlamentarisk kommitté. Chefen förfinansdepartementet har i del föregående framhållit viklen av alt fortsattaansträngningar görs för all begränsa prisökningarna i samhällsekonomin. Förbostadssektorns del medför detta att uppjusteringarna av tidskoefficienlenmåsle maximeras också . Chefen förbostadsdepartementet avser därför att föreslå regeringen att uppräkningen avlidskoefficienten under är 1985 maximeras till . 1983/84:150 10 maximering bör gälla i ärenden i vilka preliminärt beslutom bostadslån meddelas efter utgången av . För ärenden, i vilkapreliminärt beslut om bostadslån meddelas , bör dock de regler föruppräkning av tidskoefficienten som gäller för tillämpas. Den infördes en särskildadministrationsavgift för bl.a. statliga bostadslån. Bakgrunden var att delränlepålägg om som ingår i bostadslåneräntan inle ensamt täckte statensadministrationskostnader för utlåningen, om man beaktar att staten genomräntebidragssystemet subventionerar även den del av låneräntan som avseradministrationskostnaderna. Avgiften tas ul när olika slag av bostadslånbeviljas samt vid övertagande av lån.