prop · G703115 · 1983-12-31 00:00:00 — Å andra sidanfinns det - om man vill ha en viss kontroll över andelen studerande från denordiska länderna - skäl att behålla Prop.1983/84:115 II 1O-procentregeln för invandrare och nordiska gästsluderande. KommiUén tar inteställning i frågan. att en övre gräns skall finnas som hindrar att andelen utomnordiskagäststuderande på en utbildningslinje/kurs och ort blir för stor- Denna övregräns bör, enligt kommittén, sältas så all andelen gäststuderande får varahögst . Utomnordiskagäststuderande av samma nationalitet bör enligt förslaget inte utgöra mer än 20procent av det totala antalet utomnordiska gästsluderande som antas tillgrundläggande högskoleutbildning per läsår. Samfiigaremissinstanser tillstyrker aU ingen övre gräns - utöver dimensioneringen avplatser till preparandutbildningen - skall fastställas för hur mångagäststuderande som totalt får antas till högskolan. Vidare bör, enligt UHÄ,högskoleenheterna liksom kunna ta emot studerande från andra länder isärskild ordning både till reguljär högskoleutbildning och till för ändamåletsärskilda "skräddarsydda" kurser. Fleraremissinstanser är tveksamma till om en gräns om för antagning tilllinje/kurs bör införas. Enligt UHÄ kan en sådan bestämmelse bli administrativtsvårhanterlig, varför den endast bör tjäna som ett riktmärke i planerings- ochantagningsarbetet. Enligt kommer en övre gräns inle attbehövas om utredningens övriga förslag genomförs. Förslaget om en begränsningav antalet studerande av samma nationalitet tillstyrks i princip bl. a. av UHÄoch statens invandrarverk (). Samtligaremissinstanser tillstyrker atl invandrare och svenska studerande med utländskförutbildning tilldelas platser i förhållande till sin andel av antaletbehöriga sökande. UHÄ förordar att sådana sökande automatiskt prövas såvälinom den nuvarande 10-procentkvoten som i kvoigrupp IV. Slutligentillstyrker samtliga instanser förslaget att utomnordiska gäst-studerande skallbedömas i en grupp för sig. Föregen del vill jag anföra följande. Jagtar först upp frågan om formerna för att reglera antalel utomnordiska gäststuderande.Jag särskiljer härvid två olika grupper: dels studerande med behov avutbildning i svenska, dels studerande som inle behöver sådan utbildning. Jaghar tidigare föreslagit atl utomnordiska gäststuderande inom den första gruppenskall antas i särskild ordning före inresan till . Jag kommer vidare altföreslå att antalet sådana gäststuderande skall bestämmas med utgångspunkt iantalet platser i preparandutbildningen. Det finns därför inte längre skäl atti urvalsbedömningen placera dessa studerande i samma grupp som övrigastuderande med utländsk förutbildning. Jag återkommer till frågan om formernaför antagning av sistnämnda studerande. Vissautomnordiska gäststuderande har inte behov av utbildning i svenska eller harredan erforderliga kunskaper i språket. Jag tänker bl. a. på forskarstuderandeoch på s.k. skandinavister, dvs. personer som har läst svenska vid universiteti sina hemländer och som under en tids vistelse i 1983/84:115 12 Sverigevill fördjupa sina kunskaper t. ex. i svenska språket eller om svensktsamhällsliv. Vadgäller forskarstuderande antas de av resp. institufion. Kunskaper i svenska äri regel inte ett krav för att antas till forskarutbildning. Jag föreslår intenågra förändringar när det gäller antagning av gäststuderande fillforskarutbildning. Närdet gäller sådana andra utomnordiska gäststuderande än forskarstuderande, sominte har behov av utbildning i svenska, finns det enligt min mening inteanledning att styra tillströmningen på annat sätt än vad som följer avprövningen av den sökandes behörighet och av urvalsbestämmd-serna. Jag ansersåledes att det - utöver vad som ligger i en reglering via preparandutbildningen- inte bör finnas någon övre gräns för hur många utomnordiska gäststuderandesom totalt får antas till svensk högskoleutbildning. Det innebär att 10-procentkvoteninte skall tillämpas för denna grupp. Jag avser att återkomma till regeringenmed förslag till ändrade bestämmelser i enlighet med vad jag nu har anfört. Somjag har nämnt får utomnordiska gäststuderande tillgodoräknas arbetslivserfarenhetvid urvalsbedömningen. har föreslagit att denna ordningupphör. Det är svårt för en antagningsmyndighet att bedömaarbetslivserfarenhet som har vunnits i utlandet. Jag förordar därför attgällande ordning ändras i denna del. Jagbehandlar nu frågan om behovet av en övre gräns för antalet utomnordiskagäststuderande per utbildningslinje/kurs och ort. Det har från flera hållframförts, att det är svårt att bedriva en meningsfull undervisning om andelenutländska studerande inom en utbildningslinje/kurs är för stor. a. på att utländska studerande inte till fullo behärskar svenskaspråket och inte heller i övrigt är bekanta med arbetsformerna i det svenskautbildningsväsendet. Andelen utländska studerande på vissa linjer/kurser hartidvis varit så stor att kvaliteten på undervisningen av detta skäl harförsämrats. Av den anledningen har gäststuderandekommittén föreslagit att enövre gräns införs så att antalet gäststuderande inom varje linje/kurs inteöverstiger av det totala antalet nybörjarplatser. Jagär ense med kommittén om att åtgärder bör vidtas för att undvikahittillsvarande svårigheter. delar jag UHÄ:s uppfattning att de skälsom har funnits för en gräns av det angivna slaget åtminstone delvis kommer aUundanröjas genom att antagningen av utomnordiska gäststuderande styrs genom preparandutbildningen.En övre gräns om bör dock enligt min mening kunna tjäna somriktmärke vid fördelningen av platser till utomnordiska gäststuderande pålinjer/kurser och orter. Idet följande tar jag upp urvalsbedömningen av övriga sökande med ufiändskförutbildning. Kommitténhar föreslagit atl invandrare skall ha samma möjligheter tillhögskoleutbildning som sökande med svensk förutbildning. Prop.1983/84:115 13 systeminnebär atl den särskilda kvoten för sökande med utländsk förutbildning ärförbehållen sökande som inte ingår i någon annan kvotgrupp. Alla i gruppen utomde gäststuderande har rätt att avstå från utlänningsgruppen för att i ställetingå i kvotgrupp IV. Denna ordning innebär atl den sökande själv fårträffa ell val. Detta ställer enligt min mening de enskilda i en alltför svårsituation när del gäller att förutse vad som kan vara gynsam-mast. I ställetbör dessa sökande vid urvalsbedömningen prövas såväl i gruppen för studerandemed utländsk förutbildning som i kvotgrupp IV; denenskilde kommer således att antas i den grupp som är mest fördelaktig för honomeller henne. Jag avser atl återkomma till regeringen med förslag om ändradeurvalsregler i enlighet härmed. Närdet galler frågan om 10-procentkvoten har kommittén, somjag har redovisattidigare, lagt fram alternativa förslag. Jag är f. n. inte beredd att laställning till frågan om ändrade regler i denna del. Enligt min mening bör dennafråga bedömas i samband med den översyn av tillträdesreglerna i stort somtillträdesutredningen (U 1983:03) har all göra. Kommitténhar slutligen föreslagit alt högst 20 procenl av det totala antalet utomnordiskagäststuderande skall komma från ett och samma land. Enligt min mening är det inlelämpligt om alltför stor del av antalel platser i högskoleutbildning tas ianspråk av studerande från ett och samma land. Jag förordar därför atl högstomkring av det totala antalet utomnordiska gäststuderande som varjeår antas till grundläggande högskoleutbildning skall få komma från elt ochsamma land. Sökandemed utländsk utbildning och annat modersmål än svenska, danska, norska,isländska eller färöiska skall för atl få allmän behörighet tillhögskolestudier ha kunskaper i svenska som motsvarar slutförd lärokurs omminst två årskurser på någon linje i gymnasieskolan. Somjag har nämnt iinledningen finns kurser i svenska för utländska studerande, avsedda alt gebehörighet för högskolestudier. Denna utbildning står under UHÄ:s överinseendeoch meddelas vid universiteten i , , , , Göteborgoch . universitet skall utbildningen anordnas av ett kurskollegium som ärunderställt högskolestyrelsen. får uppdra åt studieförbund althandha undervisningen under kurskollegiet. I Siockholm har The Siockholm UniversityInslitute for English-Speaking Students (lES) fåu i uppdrag att anordnautbildningen. På de övriga orterna anordnas den av . Medeltill kurser i svenska för utländska studerande anvisades t.o.m. budgetåret1980/81 över ett särskilt anslag. Dessa medel fördelades av UHÄ mellanuniversiteten. /82 anvisas medel fill berörda kurser översektorsanslagen till grundläggande högskoleutbild-t2 1983/84. Prop.1983/84:115 14 ning.Sammanlagt ges /84 185 kurser, fördelade på följande sätt:universitetet i 95, i 34, i , i 21, i 21 och iUmeå 10. Behörigatt antas till dessa kurser är dels icke svensktalande studerande vid slafiighögskoleenhet, dels icke svensktalande person som avser att söka inträde vidsådan utbildningsanstalt och som, med undantag för kunskaper i svenska,uppfyller behörighetskraven för tillträde till högskoleutbildning. Behörig attantas som elev är vidare person med ufiändsk eftergymnasial utbildning, som förvaraktig yrkesverksamhet i oundgängligen har behov av kvalificerade kunskaperi svenska språket. Deltagare antas i den ordning som högskolestyrelsenbestämmer. Jagbehandlar först frågan om förutbildningens innehåll. Gäststuderandekommmitténhar föreslagit att en preparandutbildning inrättas för att förbereda ickesvensktalande studerande för högskolestudier i . Utbildningen föreslåsomfatta två terminer och bestå av svenska, samhällsorientering,studievägledning och studieteknik. Vidare skall, för den som har behov därav,viss kompletterande utbildning ges i engelska samt i matemafik och vissa andranaturvetenskapliga ämnen. Utbildningen föreslås bli indelad i två etapper,varvid den första etappen (termin 1) skall omfatta 320 fimmar undervisning isvenska. Den andra etappen (termin 2) skall omfatta undervisning isvenska samt kompletteringsstudier i naturvetenskapliga ämnen och iengelska. Som grund för kommitténs förslag har bl. a. legat utvärderingen avden försöksverksamhet med ettårig preparandutbildning för utländska studerandesom kommittén på regeringens uppdrag genomförde /80. Förslagetom att införa en sammanhållen preparandutbildning har bemötts positivt avsamtliga remissinstanser. Flera av dem framhåller emellertid att denförberedande utbildningen bör vara längre än två terminer för vissa grupperstuderande. UHÄ är tveksamt till om det föreslagna antalet timmar i svenska ärtillräckligt och menar att man måste följa utvecklingen uppmärksamt och intetveka alt vid behov omfördela resurser så att antalet svenskfimmar kan blistörre. Enligt SFS har det visat sig att studerande från vissa språkgrupperbehöver för att uppnå önskvärd färdighetsnivå.Folkuniversitetet anser att den föreslagna omfattningen av svenskutbildningenbör ses som eU minimum och att många studerande inte kommer att klarautbildningen inom den föreskrivna fiden. Föregen del vill jag anföra följande. Dethar - inte minst från lärarhåll - omvittnats atl utomnordiska gäststuderandeofta har stora svårigheter att klara sina studier i . All erfarenhetvisar, som kommittén har framhållit, att den främsta anledningen härtill äratt de har bristfälliga förkunskaper i svenska. Jag delar kommitténsuppfattning att tillräckliga färdigheter i svenska är avgörande för utländskastuderandes studieframgång. Förutbildningen i svenska för Prop.1983/84:115 15 kommitténsuppfattning att tillräckliga färdigheter i svenska är avgörande för utländskastuderandes studieframgång. Förutbildningen i svenska för utländska studerandebör därför förbättras och effektiviseras. I denna utbildning bör förutomundervisning i svenska också ingå utbildning i vissa andra ämnen. Jagåterkommer strax till denna fråga. Föratt få största möjliga effekt bör preparandutbildningen anpassas till degäststuderandes speciella situation, nämligen att de är i för attbedriva högskolestudier och att de kommer att lämna landet efter avslutadestudier. Utbildningen bör läggas upp med utgångspunkt i detta förhållande.Kommitténs förslag till uppläggning av preparandutbildning bör enligt minbedömning ligga till grund för den närmare utformningen av utbildningen. förslag skall utbildningen i svenska med samhällskunskap m. m.omfatta högst . En utgångspunkt för kommittén har varit att degäststuderande har behörighetsgivande kunskaper i engelska före inresan tillSverige. Därmed underiällas inlärningen i svenska. Förslaget innebär en ökningav antalet undervisningslimmar i svenska med drygt 200. Fleraremissinstanser har uttryckt farhågor för att den föreslagna omfattningen avutbildningen i svenska inle är tillräcklig. Även jag ifrågasäUer om 480 timmarsutbildning i svenska är tillräckligt med tanke på de grupper som har de störstasvårigheterna, dvs. de studerande som har ett modersmål som starkt avvikerfrån svenska språket. Jag stöder mig härvidlag bl. a. på vad som har framkommiti utvärderingen av den försöksverksam-hel som jag har nämnt tidigare. Avutvärderingen framgår att endast en mindre del av de studerande som deltog iförsöksverksamheten hade tillräckliga kunskaper i svenska efler . Jagförordar mol denna bakgrund att utbildningen i svenska får omfatta 540 timmar.I svenskutbildningen bör även ingå undervisning i samhällskunskap ochstudieteknik m. m. i enlighet med kommitténs förslag. Vissagäststuderande har otillräckliga förkunskaper i de ämnen de avser atl studeratrots att de har formell behörighet. Detta har sin grund i att gymnasieutbildningeni framför allt vissa naturvetenskapliga ämnen varierar i olika länder.Kommittén har föreslagit att kompletterande undervisning fåranordnas inom preparandårets ram så att skillnaden i kunskaper som har singrund i skilda länders olika uppläggning av sina gymnasieutbildningar utjämnasoch de studerandes kunskaper anpassas till vad som krävs för svenskhögskoleutbildning. Med en bättre grund även i andra förkunskapsämnen änsvenska ökar, enligt min mening, förutsättningarna för att de gäststuderandesom har behov därav skall kunna genomföra sina kommande högskolestudier inomnormal tid. Jag biträder därför förslaget i denna del. Mittförslag innebär sammanfattningsvis alt preparandutbildningen får 1983/84:115 16 omfattasammanlagt 700 fimmar undervisning, varav i svenska m. m. och 160timmar i vissa andra ämnen. Kommitténanser alt del inle är rimligt att räkna med att gäststuderande är beredda altavsätta längre fid än för förutbildning. Jag är av samma uppfattning ochförordar därför att preparandutbildningen skall omfatta två terminersundervisning. Jagförutsätter dock att det undantagsvis, för dem som inte klarar preparandutbildningeninom , skall vara möjligt att under en tredje termin följa ytteriigareundervisning eller avlägga slutprov. Det innebär att preparandutbildning förett mycket litet antal studerande kan komma att uppgå till mer än två terminer.Av mitt förslag i denna del följer att gäststuderande - liksom nu - bör kunnafå uppehållstillstånd för förberedande studier under högst tre terminer. Enligtde bestämmelser som gäller för nuvarande kurser i svenska för utländskastuderande skall undervisningsgruppen omfatta högst 20 studerande. Kommitténhar betonat att det är svårt att bedriva meningsfull och effektiv undervisningmed så pass stora grupper. I utvärderingen från den fidigare nämnda försöksverksamhetenanges också alt undervisningsgrupperna inte bör översliga 15 om en effektivundervisning skall kunna bedrivas. Jag har i mina medelsberäkningar räknat meden gruppstorlek om 15. Detbör ankomma på regeringen att besluta om preparandutbildningen. Jagvill slutligen ta upp en fråga som rör sökande med finska som modersmål. Fördessa gäller att avlagt finskt studentexamensprov i svenska ger allmänbehörighet för högskolestudier i . Det har emellertid visat sig att mångafinska studerande har otillräckliga kunskaper i svenska trots att de har avlagtstudentexamensprov. Språksvårigheterna leder till att en stor del av dessastuderande försenas i sina högskolestudier. har därförföreslagit att särskilt anpassade kurser i svenska införs för studerande medfinska som modersmål. I sitt yttrande har UHÄ pekat på att det är viktigt attockså finska studerande genom särskilda för dem anpassade kurser i svenska fårbättre förutsättningar att bedriva framgångsrika studier. Ävenjag anser att det är angeläget att särskilda för finska studerande anpassadekurser i svenska språket inrättas. Jag avser atl föreslå regeringen alt ge UHÄi uppdrag att utarbeta förslag om hur sådana kurser skall organiseras och i vadmån del bör vara ett krav för vissa studerande inom denna grupp all ha gåttigenom sådan utbildning eller alt ha deltagit i prov som styrker alt denstuderande har motsvarande kunskaper. Jagövergår nu till frågan om huvudmannaskap ocb målgrupper för förutbildningen. Gäststuderandekommitténkonstaterar atl nuvarande förutbildning i svenska m.m. för utländska studerandehar fungerat mycket bra med nuvarande organisafion. Det finns därför, enligtkommittén, inte anledning atl ändra huvudmannaskapet, utan högskolan bör varahuvudman också 1983/84:115 17 förden nya preparandutbildningen. Därigenom uppnår man enligt kommittén bäst denönskvärda kopplingen mellan förutbildning och högskoleutbildning. Enligtförslaget skall endast utomnordiska gästsluderande kunna delta i preparandutbildningensetapp 1, medan även andra grupper av studerande med utländsk förutbildningskall kunna delta i etapp 2. Samfiigaremissinstanser tillstyrker att preparandutbildning för gäststuderandegenomförs med högskolan som huvudman. Flera är dock tveksamma till att invandrarstuderandeskall få rätt att delta i utbildningens etapp 2. UHÄ anför å ena sidan atl detfinns myckel som talar för att invandrare som avser att bedriva högskolestudierfår följa hela preparandutbildningen. Många av dessa är 1. ex. flyktingar somkommer direkt från utlandet och har behörighet för högskolestudier med undantagför kunskaper i svenska. Å andra sidan, anför UHÄ, finns del sociala skäl somtalar mot en sådan lösning. SÖ motsätter sig kommitténs förslag alt även invandrareskall kunna delta i förutbildningens etapp 2. Enligt är det angeläget aUinvandrares/flyktingars introduktion till akademiska studier förbättras. Denföreslagna preparandutbildningen där invandrare skulle kunna delta i etapp 2 ärdärför, enligt , elt steg på vägen mot en bättre introduktion till högrestudier. anser vidare atl flyktingar med högskolestudier bakom sig bör fåmöjlighet alt ddla redan i etapp I av utbildningen. Föregen del vill jag anföra följande. Dethar förts en livlig debatt om huvudmannaskapet för den behörighetsgivandeförutbildningen i svenska m. m. för utländska studerande under de år som gåttsedan utbildningen infördes. Meningarna har varit delade om varhuvudmannaskapet skall ligga. SÖ och UKÄ lade fram skilda förslag tilllösningar. SÖ ansåg att utbildningen borde anordnas inom kommunalvuxenutbildning och att såväl gäst- som invandrarstuderande skulle kunna kommaifråga. UKÄ ansåg däremot att förutbildningen för gäststuderande skulle ges ihögskolan medan invandrare skulle få motsvarande utbildning i den kommunalavuxenutbildningen. har i sitt utredningsarbete nogapenetrerat för- och nackdelarna med dessa båda modeller. I denförsöksverksamhet med behörighetsgivande förutbildning som har bedrivits ikommitténs regi har såväl kommunalt huvudmannaskap - inom ramen för kommunalvuxenutbildning -som statligt huvudmannaskap prövats. I utvärderingsrapportenfrån försöksverksamheten framhålls att olikheterna mellan försöksverksamheternapå de båda orterna - Siockholm och - har gjort det omöjligt atl pådenna grund la ställning fill om preparandutbildningen bör anordnas somkommunal vuxenutbildning eller ha högskolan som huvudman. Enligtmin uppfattning måsle man i den här aktuella frågan skilja mellan gäststuderandeoch invandrarstuderande. 1983/84:115 18 underen begränsad tid för att bedriva högskolestudier. Somjag har strukit under idet föregående är det därför rimligt att de får genomgå en mot deras särskilda behovinriktad preparandutbildning i svenska m. m. Utbildningen bör således varaklart målinriktad mot de kommande högskolestudierna, såväl av språkskäl som medtanke på att dessa studerande på ett tidigt stadium bör bli bekanta medhögskolemiljön. De skäl som jag här har anfört talar för att preparandutbildningenför utomnordiska gästsluderande får högskolan som huvudman. Det bör sedan ståvarje berörd högskoleenhet friU au anordna utbildningen själv eller att - somnu är fallet - uppdra åt studieförbund aU handha den. Jag har erfarit att denhittillsvarande organisationen har fungerat fullt tillfredsställande. Det ärdärför enligt min mening naturiigt atl nuvarande utbildningsanordnare får iuppdrag att organisera även den kommande preparandutbildningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört förordar jag att regeringen inhämtarriksdagens godkännande av mitt förslag om högskolan som huvudman för preparandutbildningen. De invandrarstuderandessituation är till stora delar en annan än den i vilken de gästsluderandebefinner sig. De skall bosätta sig i . Det är därför naturiigt atl dessapersoner får motsvarande utbildning inom den reguljära utbildningen i svenskaför invandrare (sfi). Statsrådet avser aU senare, efter samråd med mig,lägga fram förslag till en proposition om den framlida sfi-utbildningen.Frågan om svenskundervisningen för olika grupper, bl. a. invandrare medeftergymnasial utbildning, kommer alt behandlas i det sammanhanget. Dethar visat sig atl många flykfingar med högskoleutbildning från hemlandetbehöver kvalificerad svenskundervisning för att kunna utöva ett yrke som de harutbildning för. Jag kommer strax atl förorda att preparandutbildningendimensioneras för 300 studerande . Jag förutsätter att, i den mån dessaplatser inte fylls av gäststuderande, invandrarstuderande som har behov däravfår delta i etapp 2 av utbildningen. Minaförslag i det följande kommer att innebära att preparandutbildningendimensioneras för elt begränsat antal studerande. De som kommer i fråga för ensådan utbildning bör i första hand vara studerande som avser att genomgå helgrundutbildning. De studerande som planerar att följa en kortare utbildning -upp fill omkring 40 poäng bör därför enligt min mening inte antas till preparand-och högskoleutbildning i den ordning jag här har föreslagit. Jag vill isammanhanget stryka under vad jag redan inledningsvis har anfört om au det vidsvenska universitet och högskolor behövs ett ökat utbud av kortare utbildningpå främmande språk. 2.6Dimensionering och lokalisering av preparandutbildningen Minaförslag i det föregående innebär bl. a. atl en preparandutbildning för utomnordiskagästsluderande införs som innebär avsevärda förbält- 1983/84:115 19 ringarjämfört med dagens förhålllanden. Jag förordar alt antalet studerande i dennaförbättrade utbildning dimensioneras i förhållande till tillgängliga resurser.För /86 räknar jag med att den nya utbildningen dimensionerasför 300 utomnordiska gästsluderande. Jag kommer i del följande att föreslå allmedel för utbildningen anvisas över sektorsanslagen till grundläggandehögskoleutbildning. Det bör ankomma på regeringen att bestämma hur mångastuderande som skall antas till utbildningen. Mitt förslag tilldimensionering innebär atl antalet studerande i preparandutbildning minskasjämfört med nuvarande förhållanden. Antalet undervisningsgrupper på en ochsamma ort bör inle vara för lågt. På grund härav är det nödvändigt att minskaantalet orter med förutbildning. Jag förordar all preparandutbildningen föriäggstill fyra orter. För alt få en lämplig geografisk fördelning förordar jag atlutbildningen skall anordnas i , , och . GäststipendierinräUades /73 (prop. 1971:81, SfU :29, rskr: 85).Gäststipendierna kan utgå fill utländska medborgare, som inte avser attinvandra fill och som inte har möjlighet att föra med sig sitt hemlandsstudiestöd. Stipendierna ges för studier och forskning som med särskild fördelkan bedrivas just i .