prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — Endetaljstyrning vore knappast befrämjande vare sig för barnomsorgen eller FoU-verksamheten. FoU-programmet för barnomsorgen är i nuvarande utformninginte en helt färdig produkt. Till sin karaktär kan ett FoU-program inte vara någolstatiskt givet. Det måste kunna revideras alltefter den kunskap och erfarenhetdel bidrar lill att engagera. Naturligtvis ligger en fara i delta. Omflexibiliteten överbetonas och programmei alltför villigt låter sig anpassasefter rådande samhällsdebatt eller tillfälliga pedagogiska strömningar elc.finns risk all den kontinuitel och långsiktiga kunskapsuppbyggnad, somprogrammet avser främja, går förlorad. Det är därför av vikt alt den övergripandeinriktning som FoU-programmet anger får en tillräcklig stabilitet över lid. FoU-programmet för barnomsorgen ska uppfattas som ettförslag. Det bör efter samråd med kommuner, forskningsinslitulioner,grundutbildningar, och olika centrala instanser kunna ges en mera definitivutformning. Skr.1983/84:11 32 FoU-programmet för barnomsorgen är att betrakta som ett seklorielllFoU-program. Del är alltså i första hand ett samhälleligt behov av kunskap ocherfarenhet inom områdei barnomsorg det avser att möta. kan lätt invändas attdetta inte är någon enkel och självklar avgränsning. Det är heller ingalundanågot helt okontroversiellt. Vad står fill exempel "samhälleligtbehov" för? Något tillspetsat - är det den centrala administrationensbehov av kunskap för att genomdriva beslutade reformer? Eller handlar det omkommunernas behov av planeringsunderlag? Eller kan det rymma mera lokala behovav kunskap och erfarenheter för utveckling av verksamheten efter egnaintressen? Förhoppningsvis rymmer "samhälleligt behov av FoU inombarnomsorgen" mer än så. Frågan ska dock inte avgöras här. Att FoU-planenär ett sektoriellt program bör närmast ses som en organisatorisk avgränsning,dvs. att det är inriktat mot en relativi traditionell projektorgani-serad verksamhei- till skillnad från en disciplinorganiserad. Ytterligare en avgränsning är relevant att behandla.Programmet avser primärt FoU-verksamhet som är direkt inriktad på barnomsorgen,dvs. del är barnomsorgen som företeelse, de människor och de organisationer denberör som bör stå i fokus. Detta betyder till exempel att en renodlat utvecklingspsy-kologiskforskning faller utanför programmets ram. Studier eller forskning omkring barnslevnadsvillkor, uppväxtmiljö i "allmänhet" faller också utanför. Detta får inte tolkas så att sådan forskning inte är avintresse för barnomsorgen. Givetvis finns mängder av forskningsområden inom l.ex.utvecklingspsykologi, kultursociologi, statskunskap, socialt arbete,nationalekonomi, socialantropologi, pediatrik, historia, arkitektur,barnpsykiatri elc. som har mycket stor relevans för barnomsorgen även om deinte har en direkt barnomsorgsinriktning. Det kan eventuellt uppfattas som enalltför snäv avgränsning att lämna sådana forsknings- och kunskapsområdenutanför. Det är emellertid viktigt all vara klar över att FoU-programmet förbarnomsorgen i sig utgör ett mycket litet sektoriellt FoU-program. Att inomett sådant programlägga och därmed styra all FoU-verksamhet som behandlar ellerär av relevans för barnomsorgen stöter inte bara på svårigheler resursmässigt- det vore också i hög grad olämpligt i forskningskvalilalivt hänseende. Ovan nämnda avgränsning innebär inte alt exempelvis ettnationalekonomiskt, ell historiskt eller ett kultursociologiskl perspektivinte skulle kunna läggas på barnomsorgen inom programmets ram. FoU-programmetska självfallet inte bestämma det forsknings- eller kunskapsperspektiv som får ifrågakommainom programmet. Snarare är det så alt programmet måste stimulera lill altmånga olika perspektiv kan anläggas. Skr.1983/84:11 33 MoUv för två delprogram FoU-programmet för barnomsorgen beslår som tidigareframgått av två delprogram: program för "Forskning om barnomsorgen"och program för "Lokall utvecklingsarbete inom barnomsorgen".Anledningen till denna programuppdelning har visserligen antytts tidigare mendet kan vara viktigt att något närmare utveckla motiven. 1 en första reflektion kan uppdelningen synas egendomlig.Detta mot bakgrund av det stora behov av en närmare anknytning mellan forskningoch utvecklingsarbete inom den sociala sektorn som mycket starkt framhålls påmånga håll. Avsikien med alt göra en "boskillnad" mellan ettprogram för "Forskning om barnomsorg" och ett program för"Lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen" är naturligtvis inte denatt hävda att forskning resp. utvecklingsarbete inte har med varandra alt göra.Tvärtom, forskning och utvecklingsarbete har i högsta grad med varandra attgöra. Ett utvecklingsarbete tar ofta sin utgångspunkt i resultat somgenererats i forskningsverksamhet. Forskning i sin tur startas ofta därför attfrågor och problem uppkommit i ett utvecklingsarbete. Men även om forskning ochutvecklingsarbete är verksamheter som så att säga ofta förutsätter ochömsesidigt beror av varandra, så är det verksamheter av olika karaktär. Debedrivs med skilda syften och meioder - ofta under myckel olika villkor.Resultaten eller produkterna av resp. verksamhei är vanligen av arlskildbeskaffenhet. Härigenom uppkommer lätt en konkurrenssituation. 1prioriteringsdiskussioner kan frågan ställas om satsningar skall göras påutvecklingsarbete i stället för på forskning eller tvärtom. Här ställs viktenav tillämpningsinriktning och ett ulvecklingsarbele som kan ge lösningar på depraktiska problemen mot betydelsen av teoretisk fördjupning ochkunskapsutveckling på . Vanligen försöker man lösa denna typ avprioriteringsfrågor på en övergripande nivå genom att konstrueraorganisatoriska former på lämpligt sätt och genom att inrätta anslag för FoU-verksamhetdestinerade till någorlunda avgränsat antingen forskningsverksamhet ellerutvecklingsarbete. Inom det naturvetenskapligt-teknologiska området där FoU-verksamhethar en mycket stark ställning är delta vanligt. För FoU-verksamhet inom den sociala sektorn gäller andravillkor. Inom denna sektor har FoU-verksamhet knappast någon starkare ställning.Här saknas mycket av institutionella former och organisationer - självklarainom andra samhällssektorer - med klart definierade uppgifter och ansvar för FoU-verksamhet.Det begränsade sektorsanslag (delegationen för social forskning) som står tillförfogande måste förutom att täcka en avsevärd innehållslig bredd äventillgodose såväl försöks- och utvecklingsarbete, tilllämpningsinriktadforskning som långsiktig kompetensuppbyggnad inom högskolan. Konkurrensen omdessa FoU-medel blir av förklarliga skäl mycket hård. 3 1983/84 1 saml.Nr 11 Skr.1983/84:11 34 forskningsanslag är tillsammans medallmänna arvsfonden det enda anslag som är tillgängligt för sektoriell FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet. Det är erfarenhet alt del inom dettaanslag är svårt att tillgodose det behov av bäde kvalificeradforskning och praktiskt-metodiskt lokalt utvecklingsarbete som barnomsorgenidag kräver. är ett av skälen till all villskilja mellan "Forskning om barnomsorg" och "Lokaltutvecklingsarbete inom barnomsorgen". Ett annat skäl bottnar i denartskillnad som menar finns mellan forskning och utvecklingsarbete- en artskillnad som det finns anledning att upprätthålla. Att oproblematiskt framhålla betydelsen av en ökadanknytning mellan forskning och utvecklingsarbete och att ensidigt hävda attforskningen mäste ta sin utgångspunkt i praktiska problem - vilket sker pämänga häll inom den sociala sektorn - bidrar enligt meningknappast till att främja utvecklingen av den sociala FoU-verksamheten. Välgörande kan naturligtvis en sådan uppfattning vara omden utgör en opposition mot föreställningen att utvecklingsarbetet alltid måstegrundas på forskning. som en sammanblandning av eller en brist påförståelse för de skilda syften som forskning resp. utvecklingsarbete har äruppfattningen emellertid föga konstruktiv. Artskillnaden i form av skilda syften, metoder ochresultat utgör det andra skälet till att vill skilja mellan"Forskning om barnomsorg" och "Lokalt utvecklingsarbete inombarnomsorgen". Programmei "Forskning om barnomsorgen" är ell sektorielltforskningsprogram. Som sådant är dess syfte att via finansiellt stöd tillenskilda forskningsprojekt få till stånd en kvalificerad forskning och enlångsiktig kunskapsuppbyggnad omkring - ur ell samhällsinlresse - viktigaaspekter av barnomsorgen. Den forskning som programmet primärt avser att stödjaskall bedrivas inom högskolans ram - här avses såväl forskningsinstitutionersom förskollärar- och fritidspedagogutbildningar. Programmet kan enbart stödja projeklbaseradforskning - ej inrättande av tjänster. Programmets viktigaste funktion är att ange en inriktningav de mest angelägna forskningsbehoven inom barnomsorgen. Av namnet - "forskning OM barnomsorgen" - lordeframgå att programmet huvudsakligen har en beskrivande och analytiskinriktning. 1 det följande anges fyra forskningsområden som socialstyrelsenbedömt vara mest angelägna. Områdena är ej rangordnade. Skr.1983/84:11 35 Forskning om svensk förskole- och fritidshemspedagogik.Området måste beskrivas och analyseras på ett betydligt bredare och djuparesätt än vad som hitlills utförts. En beskrivande forskning och därmed enkonkretisering av hur förskole- och frilidshemspedagogiken gestaltar sig,dess förutsättningar, problem och villkor i den praktiska verksamheten utgörett synnerligen vikligl forskningsområde. Ett historiskt och även jämförandepedagogiskt perspektiv bör inbegripas. Området lorde förutsätta en forskningsme-todiskutveckling. Läroplansleoretiskt inriktad forskning om barnomsorgen.Med detta område avses forskning om barnomsorgens styrsystem - såväl delformella som informella. Området är väsentligt bl.a. för utvärdering av detpedagogiska programmei genom kartläggning, beskrivning och förklaring av desstillkomst, innehåll och utformning samt studier av dess tillämpning och effekier. Forskning om barnomsorgens socialpoliliska betydelse förbarn, föräldrar och samhälle. Inom området bör verksamhetens sociala funktion isåväl reell som ideologisk mening beskrivas och analyseras. Ämnesmelodisk forskning inom för barnomsorgen relevantaämnesområden. Detta område har mer av direkl lillämpningsinriktning. Metodisk-didaktiskforskning utifrån ämnesperspektiv i vidare mening än tradilionella läroämnen. Områdena kan synas väl övergripande och elementära ochäven i viss mån överlappande varandra. Detta är emellertid avsiktligt. Områdena har getts en så övergripande formulering sommöjligt utan att för den skull vara hell opreciserade. Syftet är att inteinledningsvis låsa programmet i banor som senare visar sig mindre fruktbara.Det ligger också i sakens natur alt vad som är användbart och fruktbart ochdärmed "samhälls-intressant" kunskap att utveckla om barnomsorgeninte är möjligt att precisera på förhand. Att områdena är "elementära" kan närmast ses somen avspegling av att det är dessa "elementära" behov av kunskap somhittills inte har tillgodo-setts. Områdena är även formulerade på en övergipandenivå för att ha en stabilitet . Detta är väsentligt. En planering avforskningsinsatser utifrån programmet är inte betjänt av att dess inriktningändras med korta intervaller. Den föreslagna inriktningen av programmet är därför avsedd alt ha en gillighet under . Programmets organisation och finansiering En finansiering av programmet med ett särskill seklorsanslagär knappast rimligt. Detta skulle innebära en alltför långtgående uppsplittringav de redan nu begränsade forskningsresurserna inom den sociala sektorn. Socialstyrelsensförslag är istället att programmei "Forskning om barnomsorgen"utformas som en programläggning inom ramen för delegationen för socialforskning. Den närmare utformningen av denna programläggning bör därför ske inära samarbete med delegationen för social forskning. Viktiga utgångspunkterför utformningen bör vara att programmet verksamt bidrar till att Skr.1983/84:11 36 lösa en del av de problem som ovan nämnls vidlåder den sektoriellabarnomsorgsforskningen. Detla lorde bl.a. innebära all programmet bör la storhänsyn till de villkor och förutsättningar som finns för högskoleforskningen.Socialstyrelsen anser att programmet inomdelegationen för social forskning bör tilldelas en särskild medelsram.Nuvarande volym för forskningsinsatser inom barnomsorgsområdet bör avsevärtökas. Ett riktmärke för denna medelsram bör därför vara att ca 5 milj. kr. perår fr. o. m. /85 avsätts för programmet inom delegationen för social forskning. Att i en enkel definition innefatta all den verksamhet sombegreppet lokalt utvecklingsarbete avser är knappast möjligt. Tradilionelladefinitioner som; "utvecklingsarbete innebär systematiskt utnyttjande avforskningsresultat och vetenskaplig kunskap i kombination med praktiskerfarenhet i syfte att förnya eller förbättra produkter, processer elleridéer" är sällan särskilt klargörande. Ofta utgår de från den speciella,mycket teknologiska FoU-modell som framför allt kommit till användning inomindustrin, jordbruket och försvaret. En stor del av det pedagogiska utvecklingsarbete sombedrivits inom skolans område och även många av de försöks- ochutvecklingsprojekt som förekommit inom barnomsorgsområdet under främst1970-talet har förmodligen haft en grund i en sådan teknologisk FoU-modell,dvs. en modell med innebörden alt man på central nivå initierar och bedriveromfattande utvecklings- och försöksprojekt vars resultat sedan viafortbildning och information sprids till den praktiskt verksamma nivån. Menutvecklingsarbete är inte bara fråga om försöksverksamheter med extra resurseroch projektledare. Om man betonar det vardagliga förändringsarbete som ständigtpågår i en verksamhet som barnomsorgen är det uppenbart att begreppet"lokalt utvecklingsarbete" inte är någon nyhet - en omständighet somhar sin förklaring i det sätt på vilket verksamheten historiskt vuxit fram.Innehållet i och den pedagogiska tradition som byggts upp och utvecklats inom förskole-och fritidshemsverksamheten har till slora delar skett genom krävande och engagerat"utvecklingsarbete" av enskilda förskollärare, fritidspedagoger, barnskötareoch även metodiklärare. Ett utvecklingsarbete i denna mening - som verkligen äratt betrakta som lokalt - kan kallas "internt" utvecklingsarbete. Meddetta menas alltså den utvecklingsverksamhet som sker inom det vardagligapedagogiska arbetet av enskilda förskollärare och fritidspedagoger eller isamarbete inom en personalgrupp. Exempel på internt utvecklingsarbete kan varautformningen av och förbättringar av den "pedagogiska planering" somvarje förskola och fritidshem utarbetar. Men inom begreppet lokaltutvecklingsarbete inom barnomsorgen måste också rymmas andra verksamheter än desom sker Skr.1983/84:11 37 internt ute på de enskilda institutionerna. En meraorganiserad verksamhet som också kan betecknas som utvecklingsarbete sker oftagenom den kommunala ledningens försorg. Del kan exempelvis handla om ulvecklingav kommunala rikllinjer för barnomsorgen - om försöksverksamheter av olikaslag, kanske med visst stöd eller medverkan från någon högskoleinstitution. Detlaslag av utvecklingsarbete kan kallas "externt". Det bedrivs i en meraorganiserad form - ofta med särskilda ekonomiska resurser och vanligen medsyfte att vinna erfarenheter i en mera generell mening. Det "interna" och det "externa"utvecklingsarbetet skiljer sig något åt på så sätl alt det "interna"inte syns särskilt väl. Det är mera tillfälligheter om det dyker upp och görsig påmint. Det tar sällan gestalt i skriftlig form. Det "externa"utvecklingsarbetet däremot är ofta mera synligt. Om denna verksamhet fattasformella beslul - det tillskapas kanske personella resurser, promemoriorproduceras och resultaten dokumenteras vanligen i någon form av rapport.Ytterligare en skillnad är att det "interna" utvecklingsarbetetframför allt är personalens eget. Det är deras erfarenheter, behov ochkompetens som varil ledstjärna och drivit fram verksamheten utifrån ett egel inifialiv.Man kan ha fått ideér och t.o.m. påtryckningar utifrån men initiativet måslevara förankrat hos en själv. Med det "externa" utvecklingsarbetet ärförhållandet vanligen det motsatta. Här är ofta initiativet förvaltningenseller socialnämndens. Den praktiskt verksamma personalen får kanske ett uppdragatt genomföra eller blir kanske "utsatta" för någon form av försöksverksamhet. Skillnaderna ovan pekar på några problem. Det internautvecklingsarbetet uppmärksammas och dokumenteras sällan, vilket försvårarmöjligheten att sprida erfarenhelerna. Det är också svårt att riktigt vetavilka effekier del "interna" utvecklingsarbetet har för exempelvisbarnen eller förskoleverksamheten som helhet. Erfarenheter och resultat fråndet "externa" utvecklingsarbetet är ofta lättare att ge spridningmen de har å andra sidan kanske svårare att få genomslagskraft eller vinnatilltro bland den praktiskt verksamma personalen. skall i och för sig intede olikheterna överdrivet polariseras. Det är inte alllid möjligt att klarturskilja exakt vad som är "internt" resp. "externt". Oftastär det fråga om en sammanflätad verksamhei som i vissa faser kännetecknas av än"interna" och än "externa" aspekter. Denna beskrivning av lokalt utvecklingsarbete inombarnomsorgen är givetvis högst förenklad. En rad andra aspekter kunde tillförasför att fullständiga bilden och utförligare belysa en del komplikationer. Ennärmare utläggning av dessa frågor går emellertid utanför FoU-planens ram. Ovanförenklade beskrivning är närmast avsedd att ge en utgångspunkt för hur lokaltutvecklingsarbete kan ges stöd. Förutsättningar för lokall utvecklingsarbete Ett lokalt bedrivet ulvecklingsarbele är utan tvekan avstor betydelse när det gäller att vidmakthålla och förbättra kvaliteten inombarnomsorgen. Skr.1983/84:11 38 är då viktigt alt framhålla alt detta utvecklingsarbetebör vara av både "intern" och "extern" karaktär i ovannämnda mening. Ansvaret för det lokala utvecklingsarbetet inom barnomsorgenligger naturligt i första hand på den kommunala ledningen av verksamheten -därav beteckningen "lokalt". Detta innebär alt det är den enskildakommunen som måste slå för initiativ, planering, genomförande och dokumentationav utvecklingsarbetet. Det måste också ligga på kommunens ansvar att aktivtstödja den praktiskt verksamma personalens "internautvecklingsarbete" l.ex. genom alt bidra till alt sådant utvecklingsarbetekan ges en mera "extern" karaktär genom att personalen får möjlighet tilluppföljning och dokumentering. Lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen behöver stöd päfrämst två sätt: Genom att lid ställs lill förfogande - tid för t.ex.planering, genomförande, dokumentation och handledning elc. Tid är vanligen avhängigtekonomi. Detla betyder att ekonomiska resurser utgör en viktig förutsättningför vidare satsningar på lokalt ulvecklingsarbele. Genom att kompetens i betydelsen kunskap om och erfarenhetav ulvecklingsarbele finns tillgänglig. Bästa sättet all bygga upp kompetens avdetla slag är förmodligen alt aktivt bedriva eller medverka i utvecklingsarbeteoch därigenom få möjlighet att dra egna slutsatser av vunna erfarenheter. Det är få kommuner som har haft möjlighetatt bygga upp ledningsorganisationer med kompetens och resurser förutvecklingsverksamhet. Någon mera systematisk satsning från central nivå föratt stödja lokalt utvecklingsarbete i likhet med vad som förekommit inom skolsektornhar ännu inte förekommit inom barnomsorgsområdet. Arbete med utvecklingsverksamheti "extern" mening saknar därför av lättförklarliga skäl längretradition inom kommunerna. Enligt mening är del mycket angeläget alli ett uppbyggnadsskede med stöd av centrala resurser ge kommunerna möjligheteratt själva bygga upp kompelens och traditioner omkring lokall utvecklingsarbeteinom barnomsorgsområdet. föreslår därför att ell programinrättas för "lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen". Utformning av program för lokalt utvecklingsarbete Ett program för "lokall utvecklingsarbete" börutformas som ell anslag där kommuner men även grundutbildningarna har möjlighetatt ansöka om medel för lokalt utvecklingsarbete i projektform. Medel bör kunnasökas vid två ansökningstillfällen . Vägledande för det slag avverksamheter som i första hand skall kunna stödjas bör vara de synpunkter somsocialstyrelsen framlagt i bl.a. "Utvecklingsplan för barnomsorgen - maj1982" och del pedagogiska program för förskolan som kommer alt presenterasunder . I första hand bör anslaget användas för all kommunerna skallkunna få hjälp med att starta s.k. "externt" utvecklingsarbete l.ex.genom att Skr.1983/84:11 39 "friställa" egen personal - barnomsorgsassistenler,föreståndare m.fl. - för projektarbete med uppföljning och dokumentering.Kommunerna bör även ha möjlighet att köpa exempelvis utvärderingstjänster avhögskolorna. är beredd att åta sig ansvaret attadministrera detla anslag inom nuvarande organisation. Anslaget har storalikheter med de särskilda anslag som avsattes för dels alllmänfritidsverksamhet för barn och ungdom och dels försöksverksamhet med olikaformer av sommaraktiviteter . Administrativa rutineroch erfarenheter av ansökningshantering har inom styrelsen även utvecklats isamband med det s.k. fortbildningsanslaget för barnomsorgen. Mot bakgrund avdetta anser det möjligt att pä ett smidigt sätl kunna hanteradel relativt omfattande ansökningsförfarande det kan bli fråga om. En närmare detaljerad uppläggning av administrativarutiner kring programmet bör ske i samråd mellan , , kommunförbundetoch berörda fackliga organisationer. Erfarenheten talar för att programmet bör inledas av ettplaneringsskede där omfattande satsningar bör göras på information omprogrammet och dess syfle - men även direkta fortbildningsinsatser omkring FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet. Kommunernas ledningspersonal bör få möjlighet tillkompetensutveckling, planering och annat förberedelsearbete. Även den praktisktverksamma personalen inom barnomsorgen och personal inom grundutbildningarnamåste nås av information och ges möjlighet till fortbildning. räknar därför med att ett första ansökningsfillfälleför projektverksamhet inom ramen för programmet kan planeras först år1984. En bedömning utifrån del behov av utvecklingsarbete somsocialstyrelsen bl.a. föreslagit i utvecklingsplanen är att denmedelsram som bör stå till förfogande för programmet bör uppgå till 10 milj. kr. per årunder ca en femårsperiod. Medlen bör kunna utgå ur allmänna arvsfonden. 2.5.5 Dokumentation av programmen De båda program som presenterats i föregående avsnitt börföljas av en omfattande satsning på dokumentation av vad programmen resulterari. Dokumentationav FoU-verksamhet kan i princip handla om två saker. Enskilda projekt ellerverksamheter dokumenteras vanligen i syfte att ge en utförlig redovisning avinte bara de erfarenheter som nåtts utan också av omständigheterna kringgenomförandet av projektet, en beskrivning av fömtsällningarna och meioder somutnyttjats. Dokumentation av detta slag sker oftast i skriftlig form. Handlardet om forskningsverksamhet finns Skr.1983/84:11 40 myckel slränga krav på vad en dokumentation i denna meningskall innehålla. Men FoU-verksamhet kan och bör också dokumenteras mera översiktligt.Genom olika former av kataloger, projektförteckningar eller liknande är detmöjligt att snabbt få en överblick av vad som pågår inom ett område -förutsattatt detla är någorlunda avgränsat. En sådan översiktlig dokumentering harnaturligtvis som syfle att informera om var ylteriigare information kan sökas l.ex.genom referenser till publicerade rapporter, kontaktpersoner etc. Ett annalsyfte är-sett ur ett administrativt perspektiv- alt tillgodose ett behov avöverblick hur FoU-resurserna fördelals på olika projekt eller lemala. Enöversiktlig dokumentering av detta slag är kanske särskilt berättigad vid FoU-verksamhetav programkaraktär. Ett FoU-program behöver en viss sammanhållning vilket ensådan dokumentation i lämplig form kan erbjuda.