prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Bristen på resurser gör atl det ofta krävs ansökningar och sammanträdenäven för att förverkliga mycket små insatser och initiativ. Alt förenkla den nualltför tidskrävande processen för anslagsframställning skulle innebära betydandeeffektivitetsvinster. Personella resurser skulle då frigöras som kunde användastill forskning i stället för administrativa uppgifter. I det följande lämnas vissa förslag i detta syfle. Såledeskommer cheferna för utbildnings-, jordbruks- och kommunikationsdepartementenatl föreslå att forskningsråden under utbildnings- och jordbruksdepartementensaml del nybildade organet transporlforskningsberedningen får treårigaplaneringsramar. Prop.1983/84:107 20 Vidare föreslås atl de större sektorsorganen ska ökainslaget av långsiktiga program, vilkel bör leda till alt arbelel ined ansökningarunderiättas. Chefen för avser alt i annalsammanhang ålerkomma lill frågan om möjligheterna att förenkla formerna föranslagsframställning för högskolans forskning och forskarutbildning. På bör möjlighelen också prövas att införa ettsystem där anslagsframställning för högskolans forskning och forskarutbildninginle behöver inlämnas . Därutöver vill jag starkt understryka högskoleenheternasansvar för att i största möjliga utsträckning åstadkomma förenklingar ibeslutsprocesser och administration för alt därmed bl. a. förbättraforskningens effektivitet. Jag får här erinra om vad chefen forutbildningsdepartementet anförde i proposition 1983/84: 52 om vissahögskoleorganisaloriska frågor belräffande högskolestyrelsernas ansvar i dettaavseende. Kritik har ocksä framförts mot forskningsmiljön inomhögskolan. Del tycks gälla framför allt inom det samhällsvetenskapliga ochhumanistiska området. Många institutioner är för små för att kunna erbjuda enaktiv och stimulerande miljö för forskning. Ansvarel förinslitulionsindelningen åvilar högskolestyrelserna. De bör aktivt undersökamöjligheterna atl organisera arbetsenheter som når den kritiska storlek somkrävs för atl skapa en god forskningsmiljö. Jag vill åter erinra om vad somanfördes i della avseende i proposition 1983/84:52 om vissahögskoleorganisatoriska frågor. Jag har erfarit alt ell sådant arbete redaninletts inom högskolan. Brist på ändamålsenliga lokaler är ett slort problem förmånga universitet och högskolor. Behovel av forskningslokaler haruppmärksammats i samband med åtgärder för all stimulera sysselsättning ochproduktion inom byggbranschen. har på regeringens förslag underriksmötena /83 och 1983/84 i samband med särskilda propositioner för atlfrämja sysselsällningen anstagil ca 400 milj. kr. lill lokaler för forskningoch ulbiidning. Även i forlsättnin.gen bör enligt min mening invesleringar ilokaler för forskning ges hög prioritet när behoven sammanfaller med behov avinsatser för att främja byggsysselsättningen. 8 Samverkan mellan näringslivet och statligforskningsverksamhet Ett genomgående drag i svensk industris utveckling är attden blir alltmer kiinskapsintensiv. Trols att den samlade invesleringsvolymenfallit under en följd av år har investeringar i forskning och ulveckling ökal.Vid mitten av 1970-talet svarade FoU-insalser för ca 20 procenl av industrinssamlade investeringar: nu är motsvarande siffra . Denna utvecklingavspeglar industrins ökande kunskapsberoende i sig men också en strävan altminska långsiktiga bindningar i traditionella investeringar till förmån förmöjligheler att snabbt anpassa sig till ändrade konkurrensförutsättningar. Prop.1983/84:107 21 fram kommer Sverigesindustriella struktur att undergå stora förändringar. Vi är på väg att läggagrunden lill en kvalitativt ny industri. Framför allt hänger detta samman medden explosiva utvecklingen inom bioteknik, mikroelektronik, informationsteknik,fiberoptik, materialteknik, värmeteknik och verkstadsteknik. Denna utvecklingär ofrånkomlig om industrin skall kunna behålla sin ställning i internationellkonkurrens. Kunskap är på väg att bli den dominerande konkurrensfaktorn. Deltabör innebära alt har möjligheler alt stärka sin inlernalionellakonkurrenskraft. Den breda allmänna utbildningsnivån i landet är jämförelsevishög. Det sociala trygghetssystemet ger en stabil grund för en industriellutveckling. Den svenska industrin har en. i förhållande lill sin sloriek.belydande bredd. Del hör dessulom finnas möjligheler alt ulnyllja del lillalandels fördelar i form av korla konlaklvä-gar och smidig samordning. Dessa gynnsamma faklorer bör kompletteras med enlångsiktig kompe-tensbypgnad inom de angivna områdena. Förelagen blir i taktmed sin egen ökade FoU-satsning alllmer beroende av högskolans breda kompetens.Om förelagen inle kan förlila sig på alt inom landel finna den forskningskompetenssom behövs ökar risken att de flyttar sina utvecklingsavdelningar utomlands. har flera åtgärder vidtagits som stärktdet direkta samarbetet mellan högskoleforskning och företagensutvecklingsarbete. Det finns nu ett trettiotal s.k. kollektivaforskningsprogram som finansieras gemensaml av slaten och berörda branscher.Drygl hälften av dessa genomförs vid särskilda frislående forskningsinstitut.Industrin finansierar ett anlal tjänster som adjungerad professor vilkasinnehavare på deltid medverkar i högskolans forskarutbildning. Företag läggerut forskningsprogram på högskoleinstitutioner. En verksamhel medkontaktforskare, dvs. högskoleforskare som lånas ut lill bl.a. mindre ochmedelstora företag, pågår . Särskill utvecklade former församverkan finns när det gäller läkemedelsforskning, vissa delarav den lekniska forskningen och forskning kring de areella näringarna. En rad forskarbyar, leknik- och innovationscenlra församarbele mellan högskola och omvärld har kommit till under de senaste åren.Det gäller t.ex. forskarbyn i . Teknikcentrum i och Innovationscentrumvid . Vid högskolan i har tillkomsten aktiv och framgångsrik samverkan med regionens näringsliv bedrivits. Planerfinns också för ett särskilt elektronikcentrum i utanför . Ävenvid universiteten i och planeras särskilda organisationer församverkan med näringslivel. 1 ett flertal av landets regioner har särskilda organskapals för alt utnyttja forskningens möjligheler alt stimulera näringsliv ochsysselsättning i regionen. Intresset för ökad samverkan mellan högskola ochnäringsliv har ökat 1983/84:107 22 starkti flertalet industriländer . Det gäller såväl som ,, och Slorbrilannien. En rad inlernalionella konferenserhar anordnats för att utbyta erfarenheler och diskutera lämpliga former fördenna samverkan. IUSA finansierar näringslivel numera även grundläggande forskning viduniversilelen. Där har företagen bl. a. bildat särskilda forskningsråd för attslödja grundforskning som på kan stärka den kunskapsbas som krävsför industrins förnyelse. svenska debatten höjs ocksä varnande röster mol den utveckling som pågårmed allt större inlresse för näringslivets medverkan i den statligtfinansierade forskningen och utvecklingen. Man pekar på riskerna för alt detekniska högskolorna förvandlas lill konsultföretag där kortsiktiguppdragsverksamhet dominerar på ett sådanl sätt atl den långsikliga,grundläggande forskningen och utbildningen drabbas negativt. En annan risk medökad industrimedverkan är atl på en styrning av forskningensinriktning skulle kunna ske på ett sätt som inle är förenligt med samhälletsövergripande intressen. Minegen uppfallning är atl en samverkan mellan den forskning som finansieras medstatliga medel och bedrivs vid högskolor eller andra organ och näringslivetotvivelaktigt är av värde för samhällel. Viknyler stora förhoppningar lill forskningens möjligheter atl bidra tillförnyelsen i svensk industri och därmed förbäitra den svenska ekonomin. Det ärdå uppenbarligen angeläget atl forskningens resultat ulnylljas i företagensförnyelse av produktionen och atl överföringen av kunskap sker så snabbi sommöjligl. Detta förutsäller en nära samverkan. Ennära kontakt med företagen och de problemställningar som uppslår i samband medsträvanden alt förnya produktionen torde också innebära en stimulans och källalill inspiration för dem som är verksamma vid t. ex. de lekniska högskolorna.Det inom läkemedelsområdet sedan lång lid lillbaka väl fungerande samspelelirtellan induslrin och slailigl finansierad forskning vid universitet ochsjukhus lorde vara en viklig förklaring till den internationellt settframgångsrika position som såväl läkemedelsindustrin som den medicinska ochfarmaceuiiska forskningen intar. Samtidigtär det självfallet nödvändigl all formerna och villkoren för samverkan väljs såalt negativa effekier på högskolans cenlrala och långsikliga uppgifterundviks. Minakonlakler med svenska industriförelrädare har övertygat mig om alt del inominduslrin finns en stark medvetenhet om grundforskningens belydelse förinduslrins långsiktiga förnyelse. Del gäller av naturiiga skäl framför alll dentekniska, nalurvelenskapliga och medicinska grundforskningen. Jag finner beskrivna internationella ulvecklingen av slort intresse som ett uttryckför att industrisamverkan också kan gälla den grundläggande forskningen ochinle begränsa sig lill uppdrag som har karaktär av tillämpad forskning ellerutveckling. Jag avser alt inleda över- 1983/84:107 23 läggningarmed företrädare för näringslivel om en ulökad samverkan framför allt när detgäller den grundläggande forskningen och den därmed sammanhängandeforskarutbildningen. De initiativ som lagits påsenare lid vid de svenska universiteten och högskolorna för atl skapaförulsällningar för induslrisamverkan tyder på ett slarkl engagemang och enbelydande entusiasm för att bidra lill arbetet all slärka svensk induslri ochsvensk ekonomi. Det är en viklig uppgift för regeringen atl underlätta ochslödja dessa slrävanden. Samlidigiär del självfallel angelägel alt noggrant följa den verksamhel som pågår ochplaneras mol bakgrund av de risker som berörts ovan. Även om del lokalaengagemanget bör uppmuntras finns det anledning atl förutsättningslöst prövaeffekterna på högskolans lolala verksamhel. Jaganser det därför motiverat alt på ett samlat sätt utvärdera de samverkansformersom nu byggts upp. En sådan uivärdering bör föreligga i sådan lid all den kanbehandlas i nästa forskningspoliiiska proposition, som bör läggas fram 1987. Jag avser atl i särskild ordning ta initiativ till en sådanuivärdering. Den bör bedrivas sä att den kan ge underlag även för deställningstaganden till former för industrisamverkan som kan bli akluella denärmasle åren. Delär angeläget att klara regler finns för de enskilda forskarnasindustri-uppdrag. har kritik riktats mol oklarheter i regler förhögskolean-ställdas bisysslor. Påregeringens uppdrag har utarbetats ell förslag lill ändring i högskolelagenoch högskoleförordningen som syftar till alt ge forskare en vidgad räll allsamarbeta med näringslivel och samhällel i övrigl i olika former. I förslagelförutsätts alt samråd därvid sker med högskolemyndigheterna. Förslagetremissbehandlas f. n. Chefen för återkommer tilldenna fråga i det följande. Hon kommer också att ta upp ett förslag om enstiftelse för industriuppdrag vid lekniska högskola. Ävenchefen för industridepartementet kommer saml i ett förslag lillproposifion om industriell tillväxt och förnyelse all beröra frågan omsamverkan med näringslivel. Slutligenvill jag erinra om atl utbildningen spelar en viktig roll i samverkan mellannäringslivel och högskolan. Den högre tekniska utbildningen är här av särskiltintresse. En stor del av forskningen och utvecklingsarbetet inom induslrinulförs av civilingenjörer. I årels budgelproposilion föreslogs en förstärkningmed 10 milj. kr. till grundläggande högskoleutbildning av betydelse förindustriell utveckling. Iflera sammanhang i det föregående har jag haft anledning atl framhålla viktenav internationella kontakter för den svenska forskningen. 1983/84:107 24 De svenska utgifterna för forskning och utveckling uppgårtill av världens samlade insatser. För förnyelsen säväl inomindustrin som inom andra samhällsområden måste vi delta i det internationellakunskapsulbyiei och tillgodogöra oss nya kunskaper som tagits fram också iandra länder. Iflertalet industriländer karaktäriseras utvecklingen under senare är av en ökadsalsning på FoU-verksamhet, både inom industrin och vad gäller statliga anslag.Flera länder har också genomförl organisatoriska förändringar som syftar tillatt åstadkomma effektivare styrning och samordning. I några fall harregeringarna lagt fasl eller föreslagit långsiktiga mäl för en ökning avFoU-resurserna. Jag vill här lämna några exempel som kan vara av intresse sombakgrund lill mina fortsatta överväganden. I har industrins FoU, trols den djupalägkonjunkluren, ökal realt per är under 80-ialet. Under denärmasle åren väntas industrin bygga upp nya forskningslaboratorier i mycketstor omfattning. Efler av åtstramning i anslagen lill civil FoU,föreslås i regeringens budgetförslag en belydande ökning av delfederala stödet lill universiteten. Slalens och induslrins samlade ulgifter för FoU i Japanhar ökat realt med mellan 5 och 10 procenl . I ledde regeringsskiftet lill ökadakliviiei och nyorientering på forskningsområdet. Ijuli 1982 lade regeringenfram ett längiidspro-gram om omfallning, inriklning och organisafion av deslalliga FoU-sais-ningarna. föreslås betydande ökningar i förstahand inom teknologisk FoU men även inom grundforskningen. Målel för den franskaFoU-poliliken är all satsningarna ska uppgå lill av BNP. De slalliga anslagen lill forskning har under 1980-lalelminskal i Slorbrilannien, men under del senasle ärel har stödel tillindustriell FoU prioriterats. Den brittiska industrins invesleringar har underde senasle årens lågkonjunktur i stort sett realt legat stilla. Inom vissabranscher, t.ex. informationsteknologi, har emellertid betydandeframtidssatsningar gjorts. Även i har regeringens FoU-slöd ökal.Inom induslrins område har del dock övertagits av viixande salsningar frånföretagens sida. I den norska statsbudgeten för är 1984 ges FoU, i första handstöd till forskning inom induslrin, stark prioritel. För del gäller motsvarande förhållanden. Även denauslralien-siska statsbudgeten innehåller satsningar på främst FoU inomindustrin och nalurvetenskaplig-leknisk grundforskning. Som redanhar framgåtl visar de områden som priorileras en påfallande överensslämmelse. övervägande anlalel industriländer söker både regering och induslri allbygga ut kompetens och beredskap inom områden som mikroelektronik,informationsteknik, avancerad produktionsteknik inom verkstadsindustrin,materialteknik och bioleknik. Den lidigare myckel koncentrerade satsningen päenergiforskning har ebbat ul och i några Prop.1983/84:107 25 fall minskar insatserna på della område. I dominerasemellertid FoU-poliliken av oljeverksamhelen. Humanistisk och samhällsvetenskapligforskning har i flertalel länder fått en relalivi slyvmo-derligbehandling. Flera länder har genomförl organisatoriska förändringarför att stärka styrfunktionen i FoU-systemel. Vanliglvis är skälet att snabbikunna styra resurser mot prioriterade områden. Några länder har inrättat ettsärskill deparlemenl för forskning medan andra nöjt sig med all stärka samordningsorganenskompelens och resurser. Bland andra Förenta Slalerna och harvidtagil åtgärder för all underlälla samarbetet mellan universitet ochindustri. Svenskaforskare deltar i ett omfallande internationellt ulbyle. Del framgår aven karlläggning som gjorts inom ulbildningsdeparlemenlel. Kontakterna medengelskspråkiga länder, framför allt , dominerar. Också förelagen har undersenare år stärkt sina internationella kontakter, bl.a. genom alt köpa ellerköpa in sig i utländska forskningsinlensiva företag. Även om del inlernalionella ulbylel är av belydandeomfallning krävs ylleriigare insalser för all del ska utvecklas vidare i denutsträckning som är önskvärd och nödvändig. gäller såväl inom induslrinsom inom grundforskningen. Påsamhällel vilar i första hand ansvaret atl undanröja administrativa ochlekniska hinder, liksom alt på olika vägar underlälla och stimulera kontakteroch utbyte. Det kan t.ex. gälla företagens problem med att anställa utländskaforskare på grund av den svenska skallelagstiftningen, eller universitetensmöjligheter att bjuda in utländska gästforskare. Det finns ocksä anledning attförbättra möjlighelen för yngre svenska forskare eller forskarstuderande attvistas vid ulländska universitet. Ettsärskilt problem har varil svårigheler att efter ullandstjänstgöring fåtillgodoräkna sig denna i Ijänslehänseende. Jag har erfaril alt statensarbetsgivarverk numera vid sin prövning av tillgodoräknande av tjänstgöringutomlands för inplacering i tjänstetids- eller ålderstilläggsklass betraktartjänst utomlands som om motsvarande ijänsl utövats iSverige. Också påregeringsnivå är kontakter med andra länder rörande forskningspoliiiska frågorav gemensaml intresse angelägna. Ett omfattande antal sådana kontakter har ägtrum under det senaste årel, bl.a. med , , ochStorbritannien. Detnordiska FoU-samarbetet lorde vara relativt omfattande. Över budgel finansieras FoU-inslitulioner, högre utbildning,forskningsprojekl och forskarkurser m.m. Uppskattningsvis upptog FoU och därmedsammanhängande funktioner ca 40 procenl av anslagen inom rådets lolala budgelår 1982. Tyngdpunkten i det "nordiska forskningssamarbetetligger på den tek-3 1983/84. Prop.1983/84:107 26 Nordforsk, som är ensamarbetsorganisation mellan de nordiska teknisk-vetenskapligaforskningsråden, vetenskapsakademierna och motsvarande organ, kanaliseraravsevärda bidrag till del nordiska teknisk-vetenskapliga samarbetet. Nordiskaindustrifonden stödjer forsknings- och ulvecklingsprojekl av nordiskl inlresse.Ell omläitande samarbele sker också inom ramen förTele-X-projeklei. Forskningssamar-beieiinom del kärntekniska områdel är beiydelsefullt. Åven inom arbetsmiljöomrädetbedrivs ell intensivt nordiskl forskningssamarbete. Del nordiska samarbelelinom forskning och ulveckling har relalivi förslärkls genominrällandet av del nordiska forskningspolitiska rådel. Överläggningar pågår vidare med de Europeiskagemenskaperna (EG) om ell ulvidgal samarbete mellan och EG inomforskningsområdet. Inom EG har under del senasle årel lagits kraftfullainilialiv för all öka de gemensamma insalserna pä delta område. Förslag harlagts fram om ett samordnat resursprogram för forskningen. Omfattande insatserföreslås bl.a. inom del s. k. ESPRIT-programmet, som gäller mikroelektronik ochinformationsteknologi. deltar i del europeiska samarbeteti olika former via bl. a. COST (projektsamarbete inom teknisk FoU), (deneuropeiska rymdorganisationen), (den europeiskakärn-forskningsorganisaiionen) och BL (det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi).Förhandlingar om ett arbeismiljöavial som även omfattar forskningsfrågorbefinner sig i ell slutskede. vidgat svenskt FoU-samarbete med EG torde kräva ettökat engagemang från såväl slalliga organ som svensk industri för atl skapa deförutsättningar som fordras för ell framgångsrikt resultat pä lång sikl. deltar också i diskussioner i mellanstatligaorganisationer som Europai"ådet, och . I del följande kommer flera åtgärder all föreslås för attfiämja de internationella forskarkontakterna. Chefen för kommer att föreslå attmedel anvisas för att underiätta såväl uilandsvisielse för yngre forskare somgästfors-karverksamhel i . Chefen för induslrideparlementel kommer vidare att föreslådels all får en resursförsiärkning,dels alt särskilda medel avsätts inom STU:s resursram för alt främjainternationellt forskarutbyte. Slutligen harjag ertarit att chefen förfinansdepartemenlet senare denna dag avser all begära regeringens bemyndigandealt tillkalla en särskild utredare med uppgift alt skyndsanat föreslå formerför ett syslem med viss skattenedsättning för högt kvalificerade ulländskaforskare som under begränsad lid tjänstgör i svenska förelag eller inom högskolan. 1983/84:107 27 10 Fördelning av resurser Forskningoch ulveckling är, somjag tidigare framhållit, ett område som prioriterats iett för övrigt mycket återhållsamt budgelförslag. Det innebär atl verksamhelermed inriktning på forskning och utveckling i stort sett föreslås undantagnafrån nedskärningar. Det s. k. huvudförslagel med krav på besparingper år tillämpas inte för forskning och forskarutbildning inom högskolan.Däremot ställs krav på förnyelse och omprioritering i moisvarande omfattningunder . Ompriorileringar förutsätts ske även inomsektorsorganens anslag. Forskningoch utveckling föreslås också få ell nytillskott av resurser om totalt ca 150milj. för /85. Även om resurser lillforskning och ulveckling sålunda priorileras är jag väl medveten om atlforskningsområdet drabbats av koslnadsökningar , bl.a. förutrustning och litteratur. Trols de tillskott som görs kommer inle allaangelägna behov att kunna tillgodoses. Del innebär atl stora krav ställs bådepå dem som slutligt fördelar dessa resurser och på de svenska forskare somförväntas göra betydande bidrag till samhällsutvecklingen trots knapparesurser. Jag vill dessutomframhålla atl en framgång för regeringens slrävanden alt förbättra den svenskaekonomin också innebär förbällrade resursförutsättningar för forskningen. Detgäller inte minsl målsättningen atl kraftigt begränsa inflationen. Vid fördelningen avFoU-resurser lill olika områden och ändamål har den grundläggande forskningen,med stark betoning på kvalitetskraven, prioriterats. Däruiöver har vidavvägningen mellan olika seklorer det lekniska området fått vissaförstärkningar. En uppstramning av insatserna på energiområdet har därvid, somjagtidigare nämnl, bedömts vara möjlig mol bakgrund av de erfarenheter som vunnitsav del hittillsvarande energiforskningsprogrammet. Den miljövårdsinrikladeforskningen får också ett vissl tillskott. Även i övrigt har vidresursfördelningen hänsyn tagits lill de priorileringar som riksdagenbeslulade om i anledning av prop. 1981/82: 106. Totaltföreslås till grundläggande forskning inom utbildnings- och jordbruksdepartementensområden ca 125 milj. kr. Huvudpunkterna i salsningen ärbasresurser, varigenom ca 170 forskartjänster på mellannivå kan tillkomma,dyrbar velenskaplig utrustning, ökade resurser till grundforskningsråden samlsärskilda medel för all främja internationellt utbyte. Huvuddelen avförstärkningen går lill del leknisk-naturveten- Prop.1983/84:107 28 skapliga områdel, men även samhällsvelenskap och humaniorafår ökningar. De lekniska, malemalisk-nalurvetenskapliga och medicinskaläkulie-lerna samt MFR och NFR lår lillsammans ca 58 milj. kr. De samhällsvetenskapligaoch humanistiska fakulteterna samt fiir ca K) milj. kr. Fakulteterna inomSLU och fär lillsammans ca 12 milj. kr. Med dessa förstärkningar disponerar högskolan (inkl. SLU)totalt ca 2 100 milj. kr. och grundforskningsråden (inkl, ) totalt ca 566milj. 10.3 Insatser inom prioriterade områden beslulade i anledning av prop. 1981/82: 106 attföljande områden skulle priorileras: - Forskning somär en förutsättning för och konsekvens av den suirka nationella satsningen påteknisk utveckling. - Forskning somavser vikliga problem inom social- och hälsovårdsomrä-del. - Forskning somkan belysa ekologiska samband och de faktorer som förändrar dessa. - Insalser för enallmän volym- och kompelenshöjning inom det samhälls-velenskapliga ochhumanisiiskii områdel. - Forskning somavser den offenlliga sekiorn, dess slyrning, ekonomi och förändring. - Forskning somavser kulturyttringar och kulturfrågor med strävan efter samlade störresatsningar. - Forskning somavser livsmedelsområdet. Jag kommer att kort beröra olika förslag som kommer allläggas fram mol bakgrund av dessa priorileringar. Insatser för alt främja den lekniska utvecklingen görsinom en rad departement, bl.a. försvarsdepartementet, ,där transportforskningen förstärks och därmed omfattar ca 25 milj. kr.,ulbildningsdeparlemenlel med de allmänna salsningarna på teknisk-naturvetenskapligoch medicinsk forskning, med förstärkt forskning kring bioleknik,virkesförsörjning, vattenbruk m.m. och bostadsdeparlemenlel med byggforskningsom för nästa budgetär föreslås disponera 197 milj. kr.