prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — med redogörelseför de statliga företagen; Regeringenöveriämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, 1983ärs redogörelse för de statliga företagen. I 1983/84. Skr.1983/84:20 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , ,, , , , , , , R. Carisson.Holmberg. Föredragande: statsrådet . Skrivelse med redogörelse för de statliga företagen Efter beslut av (prop.1980/81:22, NU 1980/ 81:29, rskr 1980/81:147) lämnar regeringen enredogörelse till för de statliga förelagens verksamhet. Inom industridepartementet har upprättals en redogörelse förde statliga företagens verksamhet eller motsvarandeverksamhetsår. Redogörelsen bygger främst på de olika verkens ochföretagens årsredovisningar för eller motsvarande verksamhetsår, menäven på material som företagen överiämnal direkt till departementet. Förelagen svarar själva för innehållet i uppgifterna. Efter en inledande översikt följer en beskrivning av verkoch företag med text och vissa sifferuppgifter. Dessutom finns ett registeröver styrelser m. m., ett organisatoriskt register och elt alfabetisktregister. Redogörelsenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer attregeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Ncb (72) AB Starens Skogs-indusrrier (ASSl) AB () (60) len AB (51) StålAB (75) AB(SU) (33,3) AB (20) lal AB (64) kredit (61) AB (.-50) Granljälls- AB (74) AB Kärnkraft- Lantbrukskredit (.SO) AB (50) grupp AB (SEAB) AB (58.4) AB Vin- & Spritcentralen (.S.) AB (62,5) () (%) (Svelab) (.4) SvalöfAB (50) ASGAB (74,9) AB Dissousgas (50) (37,5) AB (30) AB (67) national AB (.SO) (ABA) (50) AB (33) Den statliga förelagssektorn ijuli 1983. Siffror inom parentes anger statens. Svenska Varv ABs andel i procent av aktiekapitalet i debolag som inte iir helägda. Företagens aktieinnehav redovisas i ett organisatorisktregisrer Organisalionstablän på sid. 4-7. omfattar 7 affärsverk, 7krcdilinslitut och 164 aktiebolag. Av dessa 178 företag har 117 fått ett egellexlavsnill. För atl ett företag skall redovisas med textavsnitt krävs allstatens andel av aktiekapitalet uppgår till minst .50% saml att förelagetbedriver verksamhet av viss omfattning eller är av allmänt intresse avsärskilda skäl. De 7 affärsverken och de 171 bolagen äger helt, delvis ellerinnehar minoritets-andelar i I 106 bolag som - tillsammans med de 178 förelageni organisationstablån (totalt I 284 förelag) - redovisas i de organisatoriskaoch alfabetiska registren. De 178 olika förelagen, som ingår bland de statligaförelagen, varierar avsevärt i storlek och representerar en mångfald olikaverksamhetsinriktningar. Här finns affärsverk, kreditinstitut, industriföretagoch bolag som ålagts speciella uppgifter av staten, t. ex. ochPenninglotteriet AB. Tabellen nedan är en sammanställning över de förelag somär representerade med förelagsbeskrivningar. Nedan presenteras de tio störstaföretagen inom den statliga sektorn sorterade efler olika mått. Omsättningen/utlåningen i den statliga förelagsgruppenuppgick (eller motsvarande) till 236 miljarder kronor.Motsvarande siffra var . Resultatet före dispositioner och skall försämrades frånår 1981 med 2092 milj. kr. ()vriga aktiebolag Omsällning milj. kr. 40679' 37.S72' Fiirändring i ''/r Resultat före disp. o. skatt milj. kr. -1 7'i2 Förändring i '/r Investeringar milj. kr. 10892' 9428' 3 778 3 407 22 54.' Förändring i '/? Räntenetto milj. kr. ' Omfattar i flera fall annal iedovisninps;ir ' Inkl. kiedilinslilulens iillaniny Skr.1983/84:20 9 Investeringarnaökade med 3 336 milj. kr. eller och faller påaffärsverken och övriga aktiebolag. Ökningenav antalel anställda uppgick till ca 9302 eller . 1samband med rekonstruktionen av Stalsföretagsgruppcn förvärvade staten per den31 samtliga aktier i (ASSl),(), , , och av . Vidsamma tidpunkt övertogs samtliga aktier i av staten frånSvenska . Medhänsyn till detla redovisas inte vissa siffror för då de inle ärJämförbara med . De av staten övertagna bolagen redovisas för år 1982under övriga aktiebolag. Skr.1983/84:20 10 De tio största företagen inom den statliga sektorn AB Staiens Skogsindustrier (ASSl) 4 343,5 (koncernen) 10446,0 (koncernen) 8 290,0 () 1 940,7 (koncernen) 440,0 (koncernen) 165,0 Resultat före dispositioner och skatt (milj. Skr.1983/84:20 11 ABVin-& Sprilcentralen 285,0 StatsföretagAB (koncernen) -1 751,9 (koncernen) - I 444,0 StatensJärnvägar (SJ) 39 408 AB (ASSl) 8 528 Luossavaara-KiirunavaaraAB () 6806 StatsföretagAB (koncernen) 27701 (koncernen) 22 545 Skr.1983/84:20 12 Sifferuppgifterna i översiklstabdlerna avserkoncernuppgifter utom för affärsverken. Årsredovisningar kan rekvireras direkt från resp. förelageller verk. För de bolag och verk som har bokslut per beräknasårsredovisningar finnas tillgängliga . (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 6 374 6 343 Verkets uppgift och omfattning huvuduppgift är att bedriva skogsbruk ochdärmed sammanhängande verksamhet samt all förvalla den fasta egendom och detillgångar som hör till domänverkets fond. förvaltar skogar fördelade över hela riket. Derepresenterar därigenom vitt skilda förutsättningar för såväl ekonomiskhantering som biologiska tillväxttal m. m. Av landels totala produktivaskogsmark förvaltar domänverket ca en femtedel eller omkring 4 milj. ha. är i sin organisation indelat i sex regioneroch en nyttjan-derältsdivision med resultat- och utvecklingsansvar. I Domänkoncernen ingår ett 50-tal bolag. Alla ägs avholdingbolaget . Dotterbolagens andel av koncernens totalaomsättning är . I de flesta fall kan dotterbolagens verksamhet föras tillbakaIill domänverkets uppgift att förvalta statens innehav av mark. Bolagen avseratl ta tillvara och vidareförädla även andra nylligheler än den skog som växerpå marken. Dotterbolagen har grupperats i ett antal branscher:träförädling (sågverk m. ), energi, skogstillbehör, consulting,entreprenader, turism, tomiför-säljning, miljöenlreprenader, malerialtäkler ochbetong m.m. Den Joivi nerande branschen är Iräförädling. 1983/84:20 13 Jämfört med föregående år har marknadsutvecklingen försvenska skogsprodukter varit spegelvänd. Sågverksindustrin har under årelkunnal arbeta mot en successivt allt tillgängligare exportmarknad medan fiberindustrinfått allt svårare att avsätta sina produkter. har haft god avsättning för sill virke underåret. På grund av särskilt gynnsamma avverkningsförhållanden samt ökat uttag av skogsbränsle ökade virkesuttaget på egen mark från6,4 milj. m3fub till 6,8 milj. m3fub . Virkeslörsäljningen fördelade sig i stort päföljande sätt, med tal inom parentes: Massaved och flis 3,5 milj.m3fub (3,4), timmer 3,4 milj. m3fub (3,2), virke på rot 0,2 milj. m3fub (0,2). De direkta avverkningskoslnaderna (drivning I) ökade med mellan åren 1981och 1982, vilkel våren måttlig ökning. Produktionsbetingelserna har varit godamed gynnsam väderlek och grova bestånd. Detta har lett till en högreavverkningsvolym än planerat och därmed ett högre utnyttjande av tillgängligaresurser. kostade domänverkels skogsvård 239,2 milj.kr. (205,3). Det motsvarar av intäkterna. För att anlägga nya skogaranvändes 117,1 milj. kr. (104,8), för vård av växande skogar (huvudsakligenröjning och stamkvistning) användes 52,2 milj. kr. (39,1) och för all höjaproduktionen genom gödsling och dikning användes 45,3 milj. kr. (4Q,4). Anläggningen av nya skogar lyckas allt bättre.Uppföljningen visar att planteringarna går bra medan självföryngringarna(huvudsakligen i norra ) fortfarande visar mera ojämna resultat. Domängruppens omsättning ökade till 2 522,8milj. från 2 270,7 milj. kr. under är 1981 eller med 11,. Ökningen berori huvudsak på en ökad såväl virkes- som Irävaruförsäljning. Rörelseresultatetföre avskrivningar blev 352,1 milj. kr. (345,2). Efler avdrag föravskrivningar, finansiella och extraordinära intäkter och kostnader redovisaseti resultat före boksluisdisposilioner och skatt på 155,0 milj. kr. (189,4).Efter skatter kvarstod ell överskoll på 82,3 milj. kr. (142,8). Enligtregeringsbeslut för perioden åren 1980- 1984 skall domänverket som avkastningpå domänfonden för vart och ett av åren 19801984 till statsverket inlevereradels en fast del på 30 milj. kr., dels en rörlig del motsvarande av detredovisade överskottet. har dessutom regeringen vid två skildatillfällen beslutat om en höjning av utdelningen medtotalt 30 milj. kr. Av överskottet efler skatt på 132,5 milj. kr. betalardomänverket således för 69,8 milj. kr. (104.1) i inleverans tillstatsverket. Domängruppens investeringar uppgick till 298,0 milj. kr.(565,9). I maskiner och inventarier investerades 199,0 milj. kr. (189,5). Räntabiliteten före skatt på gruppens totala kapital blev7,(9.1). För domänverket var motsvarande räntabililelsmåll 8,(11,0).Domänver- Skr.1983/84:20 14 kels fastigheter är i balansräkningen lågt värderade. Om1981 års taxeringsvärden används i stället blir motsvarande förräntning förgruppen (2,8). räknar med en god efterfrågan på sill virkeunder . Med hänsyn till skogstillslåndel planeras en sänkning avavverkningarna, som gallringsandelen ökar. För skogsbrukets delberäknas kostnaderna stiga snabbare än virkespriserna . Resultatet före bokslutsdispositioner och skall beräknasbli betydligt lägre än . Resultatförsämringen i domänverketmotverkas något av en förväntad resultatförbättring i de träförädlandedotterbolagen. Nödvändiga strukturförändringar inom dotterbolagen kommer attbelasta resultatet även . Inkomsterna från försäljning av virke svarar för ungefär66% av omsättningen. Det innebär alt även små förändringar i virkesprisernager stora utslag i resultatet. Varje minskning av virkespriserna med en kronaper m' innebär en minskning av resultatet före boksluisdisposilioner och skatti verket med 7,0 milj. kr. De största kostnadsposterna är löner och socialakostnader. Varje procents förändring innebär en förändring av resultatet föreboksluisdisposilioner och skatt med 9,0 milj. kr. (milj.kr.) -50,0 Antalanställda 5 906 5 741 Verkets anor går tillbaka då kung i vilkel är i verksamhet påsamma plats. Namnet FFV förekom första gången då ell antal befintligamilitära verkstäder sammanfördes till en organisation. Under 1960-talel tog FFVäven hand om försvarsverksläder för underhåll, som koncernenskunnande vidgades mol civila marknader. Skr.1983/84:20 15 FFVär en industrikoncern med inriktning på utveckling och tillverkning avavancerade försvarssystem och civila högleknologiska verkstadsprodukter samtpå kvalificerat underhåll inom militära och civila produktområden, framförallt flyg. Verksamheten har fört upp koncernen till teknisk kompetens inomelektronik, teleteknik och datorteknik. Inom dessa och angränsande områdenbedriver FFV även en omfattande konsultverksamhet. Koncernenhar en speciell konstruktion genom att den består av dels ett affärsverk medtvå sektorer och huvudkontor i , dels en rad bolag vars aktierförvallas av , med säte i . I verksamhet på ell tjugotal orter, vartill kommer saml mobila enheter. SektorFörsvarsmateriel med ca 2200 anställda utvecklar och tillverkarförsvarsmateriel, främst för pansarbekämpning. Sektorn har ävenverk-sladsprodukter för civila ändamål saml jakt- och skyttevapen på sitt program. Produktion och utveckling är förlagd till ,och (grovkalibrig ammunition). (finkalibrig ammunition),(finkalibriga vapen), (torpeder) och (krut). SektorUnderhåll med ca 3 500 anställda utför underhåll ål främst del svenskaflygvapnet, men bedriver också en omfattande konsultverksamhet och har enväxande andel civila tjänster. Kompetensen möjliggör underhåll av både flygplanoch helikoptrar med tillhörande motorer och övrig utrustning, elektroniskutrustning, industriuirusningar saml armé-, marin- och flygvapenmalerid. Seklorledningenfinns i och verksamheten bedrivs där saml i , ochStockholm. Resultatutvecklingenunder har varit positiv och resultatet före dispositioner och skattuppgick till 106 milj. kr. att jämföras med 91 milj. kr. Faktureringenuppgick till I 596 milj. kr. att jämföras med I 521 milj. kr. Utvecklingeninom försvarsmaleridområdel ger anledning till oro genom främstminskade svenska anslag. FFV är också beroende av en hög exportvolym. Mol dennabakgrund har FFV ökat sina civila satsningar, vilket dock främst sker inombolagsgruppen. Å andra sidan satsar man inom affärsverket på långsiktigalegoavtal där vissa framgångar kunnal noteras. har FFV ocksåerhållit de första beställningarna på underhällssystem för det nya flygplanetJAS 39. Sliriingverksamhethar fortskridit planenligt. Tekniska framsteg har vunnits menalltjämt återstår att finna lämpliga kommersiella partners. Skr.1983/84:20 16 Av resultatet före dispositioner och skatt, 106 milj. kr.kommer FFV alt till staten inleverera 52,5 milj. kr. Utvecklingen av försvarsmateriel ställer sig alltkostsammare, varför FFV är beroende av stora serier. Mot denna bakgrund germinskade svenska försvarsanslag anledning oro. Exportmöjligheterna är förvissa delar av verksamheten av helt avgörande belydelse för lönsamhet ochsysselsättning. Att direkt ersätta militär produktion med civil produktion äri de flesta fall orealistiskt. Den civila verksamheten måste utvecklas medhänsyn till de spedalla affärsförutsättningar som finns inom dessa områden.Målet för framtiden är atl inom hela uppnå en fördelning mellanmilitär och civil produktion på av leveranserna. Översikt 1982/83 1981/82 Resultat före disp. och skall 99,1 73,0 Balansomslutning 2 237,1 2037,0 1982/83 1981/82 Anlal anställda 2 422 2 454 Verkets uppgift och omfattning Regelbunden civil luftfart (linjefart) bedrivs på f.n. 35flygplatser i . På 10 av flygplatserna förekommer endast linjefart medlätta flygplan, bl. a. linjetaxilrafik. Av de 35 trafikflygplatserna drivs 14av luftfartsverket, medan fem är militära flottiljflygplatser, där den civilaflygtrafiken administreras av luftfartsverket. Av övriga 16 flygplatser är sex militäraövningsfält med huvudman och nio kommunala flygplatser. Entrafikflygplats är privatägd. trafikflygplatser är ,, , , , , , ,, , /, , samtÖrnsköldsvik. Verket förvaltar dessutom en allmän-flygplals (). På nämnda 14 trafikflygplatser svarar verket förmarkljänst, dvs. drift och underhåll av fäll och byggnader, försörjningstjänsl,bevakningstjänst och flygplatsräddningstjänsl. Ramp- och expedilionsijänstutförs i viss 1983/84:20 17 utsträckning av luftfartsverket. Vidare svarar verket förflygtrafiktjänst (flygtrafikledning) för civil och militär luftfart. Verkets driftkostnader täcks genom trafikavgifter, hyroroch arrenden m.m. Den civila luflfartens kostnadsansvar innebär bl.a. altluftfartsverket skall bedriva sin verksamhet så atl full kostnadstäckningerhålls och så att ett överskon uppnås, som motsvarar räntekravel på del avstal och kommun tillskjutna invesleringskapitalel. Investeringarna finansieras dels av staten och dels, närdet gäller flyg-platsanläggningar, av staten och berörda kommuner gemensamt. medverkar som myndighet till en tillfredsställandeirans-portförsörjning till lägsta möjliga kostnad för konsumenterna saml bidrartill utvecklingen av den civila luftfarten inom givna trafikpolitiska ochluflfartspoliliska ramar. Myndighetsfunktionen avser bl. a. överinseende avflygsäkerheten avseende civil luftfart, lillsiåndgivning, godkännande avflygbiljelipriser saml medverkan vid planering av flygplalsnätet i landet. Verksamheten under /83 Flygtrafikulvecklingen På de statliga flygplatserna expedierades 9,1 milj.passagerare under /83, en ökning jämfört /82. Antalet landningar var oförändrat jämfört medföregående år och uppgick till 276000. I utrikes linjefart ökade antalet passagerare ochantalel landningar . I inrikes linjefart avreste 4,1 milj. passagerare, enökning . Antalel landningar ökade . En vändning i negaliv riktning för chartertrafikeninträffade , efter den svenska devalveringen.Passagerarantalet minskade till 1,9 milj. och landningsfrekvensen med15% till 7500. Antalel landningar i taxi- och allmänflyg minskade iomfattning. Antalet passagerare i taxiflyg utgjorde /83 ca 27000, enökning . Den totala flygfrakten under /83uppgick till 65000, vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår.Under samma period befordrades post, en ökning . Ekonomi m. m. totala intäkter uppgick /83 till 822,1 milj. kr., vilket aren ökning med 71,0 milj.kr. eller 9,'jämfört med /82. Verkets intäkter är tillstörsta dden flygtra-fikberoende och består främst av landnings- ochpassageraravgifter, under-vägsavgifter saml slationstjänstavgifter. Desistnämnda utgör avgifter för service i form av incheckning, bagagehantering m.m. på verkets flygplatser. Gynnsam utveckling har under verksamhetsåretkonstaterats vad gäller intäkter från den inrikes linjefarten, medan denutrikes linjefartens 2 1983/84. Skr.1983/84:20 18 inläktsandd är i stort sett oförändrad. Charterlrafikenhar minskat sin intäktsandel. Ovan nämnda trafikavgifter inklusive avgifter förhangarer och flygplansparkering utgjorde av de totala intäkterna. Blandövriga intäkter kan främst nämnas diverse hyres- och omsältningsinläkler samtersättning för utförd flygtrafiktjänst på de militära flygplatserna. Dessutomhar en ökad internationell utbildning vid Flyglrafikledningssko-lan på Slurupinneburit omfattande intäkter under årel. har i starkkonkurrens med andra länder tecknat två avlal om utbildning av flygtrafikledareåt . Detla har för /83 inneburit intäkter påca 25 milj. kr. Kostnaderna uppgick /83 till 729,4milj. kr., en ökning med 51,2 milj. kr. eller 7,. Av de totala kostnadernautgjorde löner (inkl. sociala avgifter) ca hälften. Andra stora kostnadsposterär ersättningar till andra myndigheter för utnyttjade tjänster samt avskrivningar.Luftfartsverket skall också betala räntor till kommuner på tillskjutetinvesleringskapilal. Dessa räntekostnader utgjorde 46,3 milj. kr. och motsvararca av det fulla förräntningskravet till kommunerna. Överskottet för inleverans till staten utgör /83 98,9 milj. kr. För all klara full förräntning avstatskapitalet hade krävts 127,7 milj. kr. De totala invesleringsutgifterna uppgick /83 till 295,2 milj. kr. Av dessa avser 243,2 milj. kr.investeringar i flygplatser, 37,6 milj. kr. investeringar i anläggningar förflygtrafiktjänst en route och 14,4 milj. kr. i fordon, maskiner och utrustning. Genomsnittligt antal anställda (uttryckt som årsanslällda)i luftfartsverket var /83 2422 personer, vilket är enminskning med 32 personer jämfört med föregående verksamhetsår. Enligt verkels långridsbedömning med prognos överflygtrafikens utveckling kommer passagerarantalet i utrikes linjefart ochcharlertrafik all öka med i genomsnitt till och med ochinrikes linjefart med 4,. De förutsättningar som luftfartsverkels lioårsplan förresullaluljämning över perioden /78-1986/87 ursprungligen byggde på harsuccessivt förändrats. Som exempel kan nämnas lägre trafikutveckling änberäknat och högre ränteläge. För atl motverka de ogynnsamma förändringarna harverket successivt begränsat resursåtgången genom verksamhetsförändringar ochrationaliseringar. 1983/84:20 19 Översikt 1982/83 1981/82 (milj.kr.) Resultat före disp. 1982/83 1981/82 Antal anställda 48 700 48 100 Texten avser /82. Verkets uppgift och omfattning är ett affärsdrivande verk med huvuduppgift allsvara för poströrelsen och postgirorörelsen, dvs. atl förmedla skriven, tryckteller på annal sätl framställd information, mindre varusändningar (lältgods)samt betalningar. Verket driver också annan verksamhet. utförsålunda uppdrag åt staten - t. ex. skalteuppbörd och utbetalningar av pensioneroch barnbidrag - och åt PKbanken - främst insättningar och uttag på bankböcker,men också vissa andra tjänster. utför även tjänster ål andra banker.Vidare driver verket busstrafik i , sköter upphandling avkontorsmalerid för statsverket och bedriver industriell verksamhet, i förstahand för atl tillgodose postverkels egel behov: tryckeri, mekanisk verkstad,bil- och bussverksläder. Poslens dotterdöretag har fem dotterbolag.De är bland andra: som sköter samdistribulion avdagstidningar. som distribuerar gods med budbilarsamt som utvecklar och marknadsför rationellavär-delransportlösningar för Poslen, bankväsendel och handeln. Verksamheten under /82 Marknadsföringen av brevtjänslerna har /82dominerats av det nya portosystemel som infördes den . Syftet med porloreformen var för del första all skapaförutsättningar för en säkrare basservice, genom att minska andelen post somskall övernaltbefordras. För del andra syftade reformen till all åstadkomma enmera marknadsanpassad taxesättning genom alt dels lämna mängdrabait vid störresändningar, dels slopa innehållstaxeringen som uppfattades som orättvis ochkrånglig. Det nya portosystemel bygger på en normaltaxa för brev, som gerövernallbefordran. Denna kompletteras med en ekonomitaxa med utdelning avförsändelser på tredje vardagen efter inlämningen. För all ekonomilaxan skallkunna utnyttjas måste minst 100 försändelser lämnas in på postkontor. 1983/84: 20 20 Speciellaåtgärder har vidtagits för att anpassa del nya taxesystemt till kundgrupper,som inte har möjlighet alt utnyttja del nya systemets fördelar. Sålunda haranvändningsområdet för rabattfrimärken lör privatpersoner utökats. Ideellaallmännyttiga föreningar får skicka en särskild variant av ekonomibrev, s.k.föreningsbrev, mot förmånligt porto. Genom uppdelningen av brevposlen i tvåskilda behandlingsströmmar kommer den brådskande poslen väsentligt snabbaretill sortering vilket medverkat till en kvalitetsförbättring. Under /82ökade antalet inlämnade masskorsband (+4%). Gruppkorsbanden, Postensoadresserade försändelser till vissa mottagargrupper, ökade /82 med11% (-). Posten har således lyckats vända den nedåtgående trenden trotsstark konkurrens från privata ulddningsförelag. Varubefordranper post sker i huvudsak genom postpaket. Konkurrensen på lättgodsmarknaden ärhård men Poslen har hävdat sig väl. Antalel postpaket har dock minskal med 2%under 1981/82 jämfört med föregående budgetår. Den främsta anledningen tillminskningen är att många paketkunder efler portoreformen har använt sig avmöjligheten all skicka varor i ekonomibrev. Posluldelningsdislrikteni lälorter ökar efler hand som bebyggelsen växer ut. fanns7320 brevbäringsdislrikl (7229). Postens konlorsnät beslårf. n. av drygt I 800 postkontor, i huvudsak belägna i tätorter. Vidare finns ca2700 lantbrevbäringslinjer. Landsbygden betjänas också av ca 400 postslällen.I utpräglad glesbygd förmedlas både försändelser och betalningar via s. k.postväskor. Antalel postkontor itätorter har totalt sett ökat som en följd av den fortgåendeflyttningen från landsbygd till tätort. Trots att kundunderlagetpå landsbygden minskar, förbättras landsbygdens postservice totalt sett. Underår 1981 utökades lanlbrevbäringsnätel med och den totalalinjelängden vid slutet av året uppgick därmed . Totaltbetjänades vid budgelårsskiftel ca 653000 fasta hushåll och ca 187000tillfälliga hushåll av lantbrevbärare. Föratt servicen i postkassorna och i lantbrevbäring skall kunna bibehållasin nuvarande nivå, krävs en intensiv satsning på all finna nya uppdrag, somkan ersätta del väntade bortfallet av "traditionella"'kassa-tjänster. Del totala antaletPKbankslransaktioner i postkassorna minskade något, delvis beroende på attBankomat-systemet har byggts ut kraftigt. Av de ca 370 automater som ingår isystemet sköter postkontoren ett 70-lal för PKbankens räkning. beräknas ca 8 milj. uttag ha gjorts i Bankomat i stället för ipostkassa eller hos lantbrevbärare. 1983/84:20 21 Postgirots huuvduppgifl är all förmedla betalningar,medverka till all betalningar undertätlas och i övrigt främja ändamålsenligabetalningsme-loder. Postgirots in- och utbetalningar förmedlas av postkontorenoch lantbrevbärarna. Härutöver kan betalningsuppdrag mellan konton sändasdirekt till Postgirot för bokföring (s. k. gireringar). En väsentlig del av Postgirots verksamhet ärentreprenadverksamhet som utförs åt PKbanken. Det innebär alt Postgirot sköter den dagliga, centralahanteringen av person- och girokapilalkonlon saml delar av sparkontona.