prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Det harinte varit möjligt att inom ramen för vårt arbete genomföra etl sådant prov. Vianser dock att SCB bör få i uppdrag alt möjligt genomföraett prov. Om det efter detta prov skulle visa sig atlsärbehandlingen av vissa enbostadshusfastigheter inte är lämplig atl genomföraåterstår elt andra alternativ (FoB 85: 2), som innebår att man går ut medpersonblankett till samtliga hushåll och hämtar fastighets-, byggnads- ochlägenhetsdala för enbart flerbostadshus från AFT. 5.6.2 AFT86 genomförs inte Det tredje alternativet utgår från den situationen attingen AFT genomförs 1985/86. I del läget måsle samtliga uppgifterom hushålloch lägenheter inhämtas genom personblanketter från allmänheten ochlägenhetsförleck-ningar från fastighetsägarna. Uppläggningen skulle i alltväsentligt bli densamma som den som gällde för dessa variabelområden i FoB 75med Prop.1983/84:85 83 denskillnaden att utgångspunkten bör vara den utvidgade RTB-familJ som beskrivitsovan. Detta alternaliv (FoB 85: 3) kan i och för sig inrymma en fråga om yrkeför dem som under en viss mätperiod varit yrkesverksam (i arbete ellerfrånvarande). Som framgår av vad vi anför i avsnitt 5.3.6 anser vi dock att viredan frän 1985 bör satsa pä den lösning för yrkesstatistiken som vi föreslärskall användas . Enligtvår uppfattning är det angeläget att noga pröva möjligheterna att så långtmöjligt begränsa insamlingen av uppgifter frän allmänheten 1985. Mot bakgrundav de stora besparingar som skulle kunna göras i alternativet FoB 85: 1 bördetta alternativ noga prövas innan definitiv ställning tas. Motbakgrund av ovanstående föreslår vi - att ett prov med en begränsadFoB 85 avseende hushålls- och lägenhetsdata enligt alternativet FoB 85: Igenomförs , - ställning till val av metod förFoB 85 tas . 6 Databaser och publicering Deregisteriösningar som vi föreslår innebär att vi får åriigen uppdaterade registerför variablerna sysselsättning, pendling, hushåll, bostadsbyggnader ochutbildning samt vart femte-års register för yrkesvariabeln. Värt förslaginnebär att även inkomstvariabeln från SCBs årliga inkomst-ochförmögenhetsregister omfattas av detta samlade informationssystem. Med undantagför bosladsbyggnadsregistret kommer alla register atl innehållaindividanknuien information identifierad med personnummer. Detta skapar delekniska förutsättningarna för ätt kunna åstadkomma de kopplingar mellan de olikaregistren som efterfrågas. Möjligheter finns dessutom alt vid behov eftertillstånd kunna hämta annan information som är identifierbar med personnummerfrån andra register. Dessaårliga register kommer att> innebära klart förbättrade möjligheter atttillgodose samhällsplaneringens allt starkare krav på bättre aktualitet ochfiexibilitet i dataframställningen ån vad traditionella FoBar kunnat erbjuda.Den utveckling som särskilt ägt rum på dalateknikens områdemed nya hanteringssystem och möjlighet till terminalåtkomst gör attanvändningen av data bör kunna effektiviseras. Denbehovsbild som återges i avsnitt 3 visar atl olika användare har skilda krav påhur ofta statistiken skall produceras. Vi har emellertid kunnat slå fastföljande sammanvågda behovsbild. 1983/84; 85 84 - Statistik över hushållensbostadsförhållanden - Statistik över yrke ochutbildning - Statistik över alla delområden,inkl inkomst (s k register-FoB) Iremissbehandlingen av delrapporten framkom inga erinringar mol dennabehovsbild, som därför får uigöra utgångspunkten för vår bedömning av medvilken periodicitet den anslagsfinansierade statistiken skall framställas. Innehålleti den anslagsfinansierade statistiken förutsätts ha i huvudsak samma inriktningsom i FoB. Förutsättningar finns dock för samordning med annan statistik inomde olika delområdena. Del är en viktig uppgift för SCB alt i samråd med olikaanvändargrupper gå igenom dessa möjligheter. Principen alt, som i FoB, låtaförsamling och åven tätort, när förutsättningar för detta finns, utgöra minstaredovisningsenhet skall stå fast. Målsättningenskall vara att få ut resultaten möjligt efler fram-ställningen. Dettablir särskilt viktigt för den årliga sysselsättningsslatisti-ken. Målsättningenpå detta område skall vara att publicera statistik med förändringsuppgifteröver förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning ner på kommunnivå inom ett årefler mätperioden (november). får man räkna med attproduktionstiden kan bli längre. Deårligen framställda registren innebär en stor potential för särskilda uttagsåväl från de enskilda registren som från fiera register sammankopplade. Redanidag förfogar SCB över metoder som relativt snabbt möjliggör sådana särskildauttag och som vi föreslår skall användas. Statistikpaket.1 våra behovskarlläggningar har man från kommunall håll understrukit att manvill ha möjlighet att beställa årlig sysselsättningsstatistik för delar inomkommunen. Vi föreslår därför att informationen i sysselsältningsregistretanvänds för alt framställa ett årligt tabellpaket (SYSPAK) som innehållerredovisning av förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning på ddområdesnivå.Detaljutformningen av pakelinnehållel måste ske i samråd med användarna och medbeaktande av aspekter som kostnader, snabbhet och sekretess. Närdet gäller övrig registerinformation anser vi att man bör överväga altåtminstone då anslagsfinansierad statistik publiceras ävenframställa särskilda statistikpaket för uppdragsverksamhet. Detta bör gällaäven regisler-FoB . Därvid bör även statistikpaket för andra änkommuner kunna framställas. Prop.1983/84:85 85 De dalabaser som SCB har lagt uppger användarna möjlighet alt via terminal beställa en del ytterligare statistikoch göra de bearbetningar man har behov av. De tre databaserna är TSDB =tidsseriedatabas, = regionalstatistisk databas och DSDB =del-områdesstatistisk databas. Gemensamt för databaserna är att de syftar tillatl tillgodose önskemål om snabbare och smidigare distribution och presentationav«statistiken än genom tryckta tabeller. I dalabaserna lagras halvfabrikat avtabeller med högsta möjliga aktualitet. Vi anser alt dessa databaser även skall omfatlas av deregister som vi föreslår. Detaljutformningen av den grundinformation som skallläggas in i databaserna måste ske i samråd med användarna. Uppgifter om enskilda objekt i särskilda undersökningar.Den gällande sekretesslagstiftningen reglerar möjligheten alt få tillgång till uppgifterom enskilda objekt frän register som är avsedda för statistik. Principen är atlman inle skall kunna identifiera de enskilda objekten. I våra regislerlösningargäller delta individer såväl som fastigheter och bostadsbyggnader. De årligtuppdaterade regisler som vi föreslår kan uigöra urvalsram för särskildaundersökningar inom en rad samhällsområden, där individer, bosladshushåll ochfastigheter ingår som undersökningsobjekt. 1 sådana undersökningar skulle despeciella behov som kan finnas i den enskilda kommunen kunna tillgodoses.Exempelvis kan man med hjälp av pendlingsmatriser, som kan framställas frånett åriigt uppdaterat pendlingsregister, identifiera de områden där man villgå in och göra en särskild undersökning som underiag för trafikplaneringen.SCB kan sedan från berört register dra elt urval av objekt och genomföra enspecialundersökning med hjälp av exempelvis en postenkät. FoB 60 har läiorlsavgränsningar samlkodning av fastigheter i tätort/glesbygd ägt rum i värt land vid varjeFoB-tillfälle. På så sätt har förutsättningar skapats för atl redovisatätorisförddad individ-, hushålls- och lägenhetsstatistik. har behovet av sådan tätorisförddadstatistik inte varit lika starkt som tidigare, bl.a. beroende på all allt flerkommuner kan erhålla statistiken på sina egna delområden. hartätorlsavgräns-ningens betydelse för markanvändningsstalistik (l.ex. försiudier av Jordbruksmarkens urbanisering) lillkommil. Denna utvecklingsbild bekräftades i allt väsentligt isamband med remissbehandlingen av delrapporten. Vår slutsats är därför följande. - Behovet avtätorisförddad individ-, hushålls- och lägenhetsstatistik motiverar inte enbart för delta ändamål gör såväl en ny avgränsning Prop.1983/84:85 86 somen inkodning av fastigheter . Delta bör istället ske 1990. Dettainnebär att tälortssiatistik baserad på en ny avgränsning kan tas fram först1990. - Det finns emellertid andra lunga behov, exempelvis för markanvändningsstatistikensom motiverar att en ny tätortsavgränsning (utan inkodning) skall göras 1985och därmed kunna ligga till grund för arealbedömningar. 7 Integritet, sårbarhet och sekretess Integritets-och sekretessaspekterna tillvaratas i legal mening i datalagen respektivesekretesslagen. Integritetsfrågorna diskuterades ingående under 1970-talel isamband med atl man byggde upp olika datorsystem, särskilt inom den offentligasektorn. Datalagen trädde i kraft , Förutom att datalagen haften allmänt sett positiv inverkan genom att reglera ett tidigare vildvuxetområde har den de facto inneburit atl ADB-bearbeiningar av personuppgifterinklusive sambearbetningar med andra sådana uppgifter begränsas enligl beslulav datainspektionen (DI), regeringen eller . Tillkomsten av datalagenhar därför bidragit till atl den oro som uttalals på många håll dämpats. Enviktig komponent i datalagen ur opinionsmässig synpunkt är därvidlag rättenalt enligt dess § 10 på begäran få registerutdrag med uppgifter om sig själv. Fro m har del tidigare tillståndssyslemet enligt datalagenersatts med ett licenssystem. Detta innebär atl någon generell prövning avpersonregister från sida inte längre sker. Sambearbeiningar måsleemellertid allQämt föregås av tillstånd från datainspektionen eller - i vissafall - omfattas av statsmakternas beslut. Den prövning som härvid sker avserriskerna för otillbörligt inträng i personlig integritet. Den1 trädde en ny sekretesslag i kraft. Stalistiksekretessen ger iden nya lagen ett starkare skydd åt individ- och företagsanknuten informationän tidigare. Bl a har skyddstiden för de individuppgifter som omfattas avFOBALTs förslag utsträckts från 20 till . I fräga om överlämnande avinformation från SCB till annan myndighet innebär den nya sekretesslagen altSCBs praxis att vara synnerligen restriktiv med sådana överlämnanden avidentitetsanknuten information kan vidmakthållas. Sårbarhetscispekieri fråga om ADB-verksamhet har aktualiserats betydligt senare änintegritetsaspekterna. Etl belänkande i ämnet - ADB och samhällets sårbarhet(SOU 1979:93) - överiämnades av sårbarhetskommittén (SÅRK) tillförsvarsdepartementet /80. 1983/84:85 87 sen i betänkandet blev att sårbarheten var oacceptabelthög och att den skulle öka om inle motåtgärder vidtogs. En sårbarhetsberedningtillsattes med ett tidsbegränsat uppdrag till 1984 att ta itu med frågorna. Vår uppfattning är alt det på detta förslagsstadium årvanskligt alt väga in sårbarhetsaspekter, inte minst med hänsyn till dentyngdpunkt som dessa har på hårdvarusidan. En annan svårighet är att FOBALTsförslag i huvudsak innebär att uppgifter hämtas frän olika existerande system,vilkas utformning, hantering m m är givna. Deaspekter som kan behandlas är i stort sett dels om sårbarheten påverkasnegativt genom att SCB inhämtar uppgifter från olika register, dels om deregister som kan bli resultatet av FOBALTs förslag ger upphov till särskildsårbarhet. Vi är för vår del benägna att svara nej på dessa båda frågor. Dennaståndpunkt bygger närmast på en allmän Jämförelse mellan FOBALTs förslag ochdess konsekvenser i delta avseende och de system som existerar . Särskiltom alternativet till FOBALTs förslag är fortsatta folk- och bostadsräkningarmed blankett till hushållen synes förslagel inle medföra någonsårbarhetshöjande effekt. 7.2 Allmänhetens syn på registermetoden Det är inför ett beslut om övergång till enregisterbaserad lösning viktigt att ha en uppfattning om hur allmänheten ser pådelta förfaringssätt. Vi har därför genomfört en särskild undersökning som gersådan information. För etl urval av dem som ingick i vårt Västeråsprov har videls sänt tillbaka en sammanställning av den registerinformation vi ställt ihopoch bett om granskning och rättning, dels bett om svar på några attitydfrågor.Urvalet var ca 980 personer. Sammanfattningsvis kan resultaten av denna undersökningbeskrivas på följande sätt. - Ändringar avregisteruppgifter begränsas till variablerna yrke och adress tillarbetsplatsen. Kommentarer förekommer beträffande verksamheten vidarbetsplatsen (närmare preciseringar). I övrigt förekommer praktiskt tagel ingarättelser. - Få upplevde FoB80 som ett inträng i privatlivet (). - 27 procentönskar att även framgent få lämna uppgiften på en särskild blankett medan 49procent föredrar atl uppgiften hämtas från olika register. För 17 procentspelar det ingen roll vilken metod som används, medan har argumentför båda lösningarna. - Skillnadermellan olika grupper finns. Unga kvinnor föredrar i högre grad atl få lämna ensärskild blankett () mot bland de äldre kvinnorna. - När vi frågatom man anser att vissa speciella registeruppgifter (om yrke, utbildning,inkomst, arbetstid, adress till arbetsplats och gift eller samboende)kan användas för statistik eller om man vill 1983/84:85 88 lämnauppgiften i en FoB är en större andel- beredd att acceptera användning avregister () medan förordar FoB-metod. För 10-14procent spelar det ingen roll vilken metod som väljs. Skillnaden mellan olikagrupper är här mindre. Huvudmetodensom FOBALT enligl direktiven har studerat gäller utnytQande förstatistikproduktion av information som primärt insamlats för andra ändamål.Denna metod är inle ny ulan har använts för olika statistikgrenar under enlång rad av år och har veteriigen inle haft några negativa konsekvenser.Metoden betraktades också som given när beslut om centralisering av denstatliga statistikproduktionen fattades, även om integritetsfrågorna då ännuinte hade samma aktualitet som under 1970-lalet. Utgångspunktenhärvid med avseende på integritet och sårbarhet är att statistikproduklion isig är ofarlig. Förutsatt etl gott säkerhetsskydd är själva hanteringen vidproduktionen enligt vår bedömning utan integritets-risker. Uppgifterna omfattasav stalistiksekretessen. de används inte för ändamål som riktar sig mot denenskilde individen och den färdiga produkten innehåller inga uppgifter som kanhärledas lill denne. Detförtjänar även framhållas att variabelinnehållet i den föreslagnaregistermodellen och i en traditionell FoB är likvärdigt ur integriletssyn-punkt.Det är sättet att inhämta uppgifterna som är olika. DIhar i sill yttrande över FOBALTs delrapport förordat alt registerutdrag"ex officio" skall sändas ut lill dem som registreras. sådaniförfarande har emellertid inte föreskrivits i något fall och vi kaninte se att FOBALTs förslag är av sådan karaklär att etl avsteg från denreglering som finns är motiverat. Det viktiga är atl möjligheten finns attkunna kontrollera uppgifterna om sig själv. Därför är det enligt vår meningangeläget atl allmänheten så långt möjligt blir upplyst om användningen avuppgifterna för slatisliska ändamål och därvid även informeras om rätten tillregisterutdrag enligt 10 S dalalagen. Del tämligen ringa initiativ som krävsfrån den enskildes sida för att erhålla registerutdrag torde vara en lämpliggräns för utsändning av utdrag. I denna bedömning har givetviskostnadsaspekterna spelat in. Enbart porlokostnaden för en utsändning av utdragtill samtliga registrerade i rekommenderad försändelse - vilket bör vara ettkrav eftersom det gäller sekretesskyddade uppgifter - skulle i runda tal uppgåtill . Det är svårt atl bedöma omfattningen av kraven påregisieruttag i en framtida registerlösning. Ävenom vi hyser betänkligheter mot en generell utsändning av registerutdrag anservi att det år av väsentlig betydelse att allmänheten blir informerad om del nyasätt på vilket SCB nu föreslås göra sina "folk- ochbostadsräkningar". En lättförståelig sådan information skall avse rr/somgörs och för vilka syften. Erfarenheterna från FOB 80 ger en tydlig bekräf- Prop.1983/84:85 89 telse på detta. Vi tror - och har här stöd av vissaundersökningar - atl det bästa sättet att föra ut denna information är genommassmedia, med TV som förnämsta spridningskälla. Vi anser oss av de anförda skälen kunna dra slutsatsen attnågra väsentliga integritets- eller säkerhetsskäl mol ett användande avregisterinformation på det sätt vi föreslår inte finns. 8 Författningsreglering m. m. En övergång till elt system med registeranvändningförutsätter all den statistiska användningen av ett administrativt register ärklart fastslagen. Den statislikproducerande myndighetens möjligheter attpåverka registrens innehåll i de delar de används för statistik måste ocksåregleras. Dessa förutsättningar, som är nödvändiga för atl jämställdhet ianvändningen skall kunna uppnås, måste alltså skapas. En sådan helt gr"undläggande förutsättning för framgångsrikt skall kunna utnytQa registerinformationen istatistikproduktionen är enligt vår mening att ett samutnylQande regleras i enförfattning. Del finns dock skäl understryka att det däruiöver krävs att eltnära praktiskt samarbete etableras och vidmaklhålles mellan berörda myndigheterså att förutsättningar skapas för en löpande bevakning av gemensamma problem. Den uppgiftsinsamling som primärt sker för statistiskaändamål och sorrr inte sker frän offentliga administrativa register måsteenligt grundlagens krav regleras i lag i den mån uppgiftsplikt skall föreligga. Vi har utarbetat etl förslag till en särskild""FOBALT-lag" som reglerar den framlida hanteringen av de olikadelområdena (bilaga 8). Viförutsätter vidare all den begränsade FoB 85 regleras i en särskild lag och attde vart femte är återkommande register-FoBarna regleras genom en särskildförordning. Ställning härtill får tas sedan det särskilda provet med enbegränsad FoB slutförts och avrapporterats. 9 .4lternativ- och kostnadsbedömning FoB-verksamheten har varit föremål förflera olika utredningsaktiviteter. Såväl behoven av statistik av FoB-typ som detekniska förutsättningarna att tillgodose behoven har därvid belysts ingående.Det nu avslutade utredningsarbetet har i särskilt hög grad varit inriktat päatt belysa de produktionstekniska förutsättningarna. Våra mål har därvid varil - att finna metoder som ger denrelevanta statistiska information av "FoB typ" som behövs för planering, forskning och allmäninformation. Prop.1983/84:85 90 - att strävaefler alt denna statisliska information får en kvalitet som inte blirväsentligt annorlunda än den man erhållit i de senasle FoBarna, - alt åstadkommaen bättre tidsanpassning av stalislikredovisningen till behoven än , - alt denstatistiska informationen skall så långt möjligt vara Jämförbar med den somkommit fram från tidigare FoBar, - att begränsauppgiftslämnandet och inte belasta uppgiftslämnarna mer ån vad som ärnödvändigt för att kunna ge den statistiska information som behövs, - att skapa ettstatistiksystem med god produktionssäkerhet, - atl så långtmöjligt samordna verksamheter inom angränsande statistikområden, - att minimerakostnaderna, samt - atl finnametoder som inte äventyrar berättigade krav på sekretess och säkerhet samtskyddet för den personliga integriteten. Uppenbarligen är dessa mål långtgåendeoch ibland motstridiga. förutsättningar föreligger också för möjligheten attuppfylla dem. Vi har kunnat konstatera alt behoven av statistik om deföreteelser som FoBarna under belyst är starka och ser en lendens till krav pä mer frekvent information. Mycket starkaär dessa krav när det gäller information om sysselsättningsförhållandena. Pånågra områden vill man ha störte tidsflexibilitel så att man kan fä fram statistikennär den behövs. På samtliga delområden har vi gått igenom de olikaregistermetoder vi sett som möjliga. Vi har även där så varit möjligt praktisktprovat de lösningar vi funnit vara mest ägnade att tillgodose de behov somfinns. Vi har så långt möjligt försökt beräkna kostnader ochuppgiftslämnarinsatser för de förslag vi för fram. Det föreligger således enligt vår mening nu ett brettunderlag för ställningstagande om hur den framlida"FoB-verksamheten" skall utformas. Det framgår av detta underlag atlde kvalitets- och produktionstekniska förutsättningarna varierar mellan deolika delområdena liksom konsekvenserna för l.ex. Enligtvår mening bör man nu pä grundval av del föreliggande utredningsmaterialetkunna ta slällning till ett samlat system för framtida FoB-statislik. Vid behandlingen av de olika delområdenas register- ellerurvalsalternativ har vi gått igenom konsekvenserna i ovan nämnda avseenden ochbedömt olika för- och nackdelar. Efter en avvägning mot behoven har vi stannatför en lösning som vi föreslår som det bästa registerallernativel förrespektive delområde. Prop.1983/84:85 91 Sammanfattningsvisleder det ovan anförda till följande registermodell som vi alltså ser som vårhuvudlösning som alternativ till traditionell FoB: - ett årligt sysselsättnings- ochpendlingsregister skapas som grundas pä dels arbetsgivarnas kontrolluppgiftersom byggs ut med uppgifter om arbelsslällenummer och överenskommenveckoarbetstid, dels elt heltäckande arbetsställeregister i SCBs centralaföretagsregister - årlig statistik tas fram sombeskriver de förvärvsarbetande efter såväl bostadens belägenhet(förvärvsarbetande nattbefolkning) som arbetsplatsens belägenhet(förvärvsarbetande dagbefolkning) - pendlingsdata tas fram varttredje år - statistik över bostadshushållentas fram med hjälp av elt statistiskt hushållsregister grundatpå ett totalregister 1985 erhållet genom en begränsad FoB 85 och löpandeuppdaterat bl. a. med en flyttningsanmälan som byggs ul med uppgift om med vemeller till vem man flyttar - lägenhetsstatistik las framvart tredje år med hjälp av ett statistiskt bostadsbyggnadsregister grundat påelt tolalregister 1985 erhållet genom en begränsad FoB 85 och löpandeuppdaterat bl. a. med en förbättrad inrapportering från kommunerna till SCBsbostadsbyggnadsstatistik - beskrivningen av sambandetmellan hushållet och den lägenhet hushållet bor i sker 1985 i den begränsadeFoB 85 och därefter löpande för dels regional och lokal nivå med hjälp avuppgift om lägenhetssiorlek i flyttningsanmälan, dels grövre regional nivå medhjälp av urvalsundersökningar med möjlighet att inhämta ytterligare uppgifterom lägenheterna - yrkesstatistik tas fram vartfemte år genom utnyttjande av yrkesuppgiften i inkomstanmälan tillsjukförsäkringssystemet kompletterad med uppgifter från lönestatistikenskällmaterial - utbildningsstatistik framställsgenom sambearbetning av de individregister som ligger till grund för denlöpande utbildningsstatistiken - sammanställsdessa registeruppgifter till en sammanhållen databas som i princip svarar motde traditionella FoBarna - inom områdena sysselsättning,pendling, hushåll, lägenhet och utbildning erhålls uppdateradedalabaser som också möjliggör uppdragsfinansierade bearbetningar. Beträffande förslagen omhushålls- och lägenhetsstatistik är det angeläget att stryka under följande: - under förutsättning alt det avoss föreslagna utredningsarbetet om folkbokföring på lägenhet m m realiserasoch leder lill att bättre register kan utvecklas och införas förutsätter vi attde får avlösa de ovan angivna lösningarna - om sådana bättre alternativinte kommer fram anser vi att den av oss föreslagna kontrollundersökningen1987/88 bör följas av en motsvarande undersökning 1992/93 och alt de fårutgöra ett underlag för ställningstagande till behovet av direktinsamling frånallmänheten 1990 och 1995. Prop.1983/84:85 92 9.3Huvudalternativet Jämfört med tradifionell FoB Detär emellertid inte enbart inom varje delområde för sig nödvändigt att sökakomma fram till fungerande registeralternativ. Det är också angeläget att sökagöra en övergripande bedömning av hela det system som en framtidaregisterlösning innebär. Vi skall därför söka belysa konsekvenserna i någraväsentliga avseenden. Detär därvid angeläget atl slå fast förutsättningen för vårt utredningsarbete såsom regeringen angivit del i sina direktiv. Vi skall ta fram metoder som kanersätta insamlingen av uppgifter direkt från allmänheten.