prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Andelen av de särskilda bidrag som förmedlas vianordiska ministerrådet avses belasla de fyra dellagande länderna i den relationvarmed resp. land bidrar lill den nordiska kultur-budgeten. Medlen kommer altställas till förfogande för den stiftelse som de nordiska forskningsrådengemensamt avser att inrätta för att bygga och senare driva det nordiskateleskopet. Detnordiska optiska teleskopet utgör ett projekl som inle enbart syftar lill attstimulera den nordiska forskningen inom astronomiområdel och ökaforskningssamarbetet länderna emellan. Del innebär också all den delvis unikakompetens som finns i de olika länderna när det gäller teknisk ulformning avbl.a. slyreleklronik, spegelslipning etc. kommer atl kombineras. Jag ser delsom betydelsefullt all man inom lyckats förbereda ett så omfattandesamarbelsprojekt för forskning som det här är fråga om. Del blir alltmer nödvändigtalt finna vägar till samgående i de lunga Prop.1983/84:107 Bilaga 5 51 ulrustningsprojekl som krävs för all nordiska forskareskall kunna göra sig gällande inom internationell forskning. I sin beräkning av anslaget Vissa särskilda ulgifter förforskningsändamål har chefen för mot denna bakgrundlagil hänsyn lill den andel av kostnaderna för teleskopet som under budgetåret1984/85 kommer atl belasla den svenska statsbudgeten som en konsekvens avnordiska ministerrådets beslut. Jag förutsäller därvid atl de övriga koslnadersom för svenskt vidkommande är förenade med del nordiska optiska teleskopetkommer atl täckas inom ramen för de medel som slälls lillforskningsrådsorganisaiionens förfogande. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår atl godkänna vad jag har anförl rörande finansieringen avell samnordiskt optiskt teleskop. Chefen för anför. FRN har i sin anslagsframställning för /85redovisal utveckling och användning av de särskilda koslnadsramar för dyrbarforskningsulrustning som funniis inrättade sedan är 1979. Kostnadsramarna, somär avsedda för dyrbar velenskaplig ulruslning i anslulning lill avforskningsrådsorganisalionen stödda forskningsprojekl, beräknas under anslagetInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. De disponerasav FRN. Frän all ha utgjort 15 milj. kr. vid inrättandet uppgårramen för innevarande budgelår till 65,3 milj.kr. ulgör avkostnadsramens storlek planeringsnivå för s. k. big science-projekl.Kostnadsramen i övrigt utnyttjas för utruslningsobjekt med en koslnad somöversliger . En klar uppfattning om hur dessa resurser för dyrbarutrustning har fördelals över olika forskningsområden är enligt nämnden svår att erhålla. Den procentuellafördelningen av medel till objekl som högpriorilerats av de olika instansernainom forskningsrådsorganisationen ger dock en översikfiig bild. Sålunda harobjekl prioriterade av STU erhållit , NFR-stödd verksamhel har erhållit medan gåll till MFR: s verksamhetsområde. Objekt särskill stödda avskogs-och jordbrukets forskningsråd () har erhållit medan av resp.av FRN och övriga instanser prioriterade objekl erhållit vardera . För atl underlälta det långsikliga utnyttjandet avresurserna för dyrbar utrustning anvisas sådana forllöpande ulöver aktuellt budgelåräven för de 1983/84:107 Bilaga 5 52 därpåföljande två budgelären och dä med vardera hälften av det belopp som ulgår delakluella budgetåret. Dennakonstruktion medför enligl min uppfattning ett tillräckligt planeringsutrymmeoch jag har därför inle funnit anledning atl nu ange en lolal omfallning av deresurser som kan ställas till FRN: s disposition för dyrbar vetenskapligutrustning . Förnärvarande är FRN skyldig att underställa regeringen för prövning sådana beslutsom omfallar utruslningsobjekt med en kostnad överstigande 1 milj.kr. Nämndenhar tidigare föreslagil all denna kostnadsgräns borde höjas till 3 milj. kr. Ibelänkandet (Ds SB 1983: 1) Del fortsatta delegeringsarbelet i regeringskanslietsom remissbehandlas har den sakkunnige föreslagil sammakoslnadsgräns. Kostnadsutvecklingenför vetenskaplig utrustning är sådan atl genomsnittsbeloppet för deansökningar som tillställs FRN ligger nära 1 milj. kr. Mot denna bakgrund avserjag alt senare ålerkomma lill regeringen med förslag för att underiälia denfortsatta formella hanteringen av de särskilda utruslningsresurserna till FRN:s disposition. Vadgäller resurser för dyrbar velenskaplig utrustning anmälde jag i 1984 årsbudgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 481) min avsikt atl ålerkommai detta sammanhang. Underanslaget I 3. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m.kommer jag därför all föreslå en förändrad utrustningsplan vilkel bl. a.innebär att kostnadsramen Till fcrskningsrådsnämndens disposition budgelårel1984/85 ökas lill 75 milj. kr. Jagvill inledningsvis hänvisa till vad statsrådet lidigare anförti inledningen. Forskarutbildningenhar en central roll inom högskola och forskning. Inom den genereras ny kunskapsamtidigt som studerande utbildas för viktiga uppgifter både inom och utomhögskolan. Detär av största vikt alt de resurser som står lill förfogande för forskarutbildningutnyttjas på ett sådant sätt att kvaliteten inom forskarutbildningen kanhållas på en hög nivå. Jag har i den allmänna debatten i olika sammanhangframhållit atl kvalileten inom forskarutbildningen måsle vidmakthållas ochhelst stärkas. I debatten har bl.a. kvaliteten i doktorsavhandlingarnasärskilt uppmärksammats. Jag finner del betydelsefullt att denna frågakontinuerligt följs. villjag dock framhålla alt enbartdoktorsavhandlingarnas innehåll och deras bidrag till inomvetenskapligutveckling inte avgör forskarutbildningens kvalilet. Flera utredningar, sominitierats av UHÄ och av RRV, visar på stora problem i andra avseenden inomforskarutbildningen. Rekryteringen till vissa ämnesområden är svag. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 53 forskarutbildningen visar tendenser till ineffektivitetoch de studerande klagar på väsentliga brisler i arbetsmiljön. Jag ser myckelallvarligt på dessa problem och kommer i det följande att närmare ulveckla ochprecisera mina synpunkler på olika komponenter inom forskarutbildningen sompåverkar kvaliteten. Jag älerkommer därefter till frågan om bedömningen avdoktorsavhandlingar. För sammanhangels skull behandlar jag här även vissafrågor som inle kräver beslut av regering och riksdag. 1981/82: 106 (s. 132) anmälde min företrädare allhan - i likhel med UHÄ - inle ansåg det möjligl atl införa ettdimensioneringssystem för forskarutbildningen som innebär all anlagningstalpreciseras för varje ämne eller grupp av ämnen och högskoleenhet. Han ansågdock att del centrala bevakningsansvarel borde åvila UHÄ, som då hade allforllöpande följa ulbudel av examinerade från forskarutbildningen och arbetsmarknadssituationenför de forskarulbildade samt notera och analysera förändringar. Inle heller jag anser all del finns ett underlag för allange anlagningstal till forskarutbildning på nationell nivå. Anlalelforskarstuderande är ungefär 12000. Dimensioneringen slyrs f.n. i huvudsak avlillslrömningen. Inlressel från de enskildas sida styrs i sin lur av personligabedömningar av den framlida arbetsmarknadssituationen och meritvärdet avforskarutbildning, relaterat lill bl. a. sludiefinansieringen underutbildningstiden och det allmänna intresset för forskning. Totalt sett torde det inte föreligga någon brist påsökande till forskarutbildning. Däremot bör fördelningen av deforskarstuderande på fakulteter och ämnen bevakas av UHÄ och fakultetsnämndernautifrån bedömningar av rekryteringsbehoven i slorl. Dessa bedömningar måstegöras med utgångspunkt i övergripande forskningspolitiska priorileringar ochsedan ligga lill grund också för den lokala resurstilldelningen lillforskarutbildningen i olika ämnen. UHÄ bör i sina anslagsframställningarredovisa den akluella rekryleringssiluationen. RRV har i en rappori. Effektivitet i forskarutbildningen,redovisat resultat från en undersökning av vissa institutioner viduniversitetet i . RRV påpekar där att fakultetsnämnderna bör övervaka att formernaför resursfördelning gynnar kvalilel framför kvantitet. Institutionerna bör enliglRRV dimensionera antalet doktorander efter de föreliggande resurserna i frågaom handledning, försörjning och delaktighet i forskarmiljö. Fakulletsnämndernabör, enligt-RRV, konlrollera institutionernas dimensionering av anlaleldoktorander och - vid behov - även pröva frågan om begränsad antagning tillforskarutbildning med hänsyn till resurserna. Jag har erfaril all del förekommer alt flera studerandeanlas lill forskarutbildning än som kan ges tillräcklig handledning, plals iforskargrupp eller Prop.1983/84:107 Bilaga 5 54 Del finns också exempel på alt vissahandledare har för många studerande alt handleda. Dessa förhållanden är ilängden inte acceptabla, eftersom de inverkar negativt på kvaliteten iforskarutbildningen. Jag vill här framhålla de möjligheler som enliglhögskoleförordningen finns för högskolemyndigheterna atl lokall begränsaantagningen till forskarutbildning. Jag vill underslryka all dessa möjligheterbör användas sä all de tillgängliga resurserna verkligen utnyttjas på bäslasäll. Fakultetsnämnderna bör se lill att inte flera studerande anlas än alt deinom befintliga resurser och med rimliga krav på handledning kan genomföraforskarutbildningen på ett effektivl sätt. RRV har i sin nämnda rapport bl.a. studerat ochkommenleral genomströmningen och aklivitetsgraden i forskarutbildningen.Rapporten har varit på remiss hos högskoleenheterna och UHÄ. RRV harsammanställt svaren i en särskild rapport . Av RRV: s rappori framgår att del föreligger sloraskillnader i fråga om studietid mellan å ena sidan de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna och å andra sidan de tekniska ochmalematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. RRV har angett ell mått förandelen doktorander, som disputerar efler en rimlig tid i forskarutbildningen,och kallar del för dispulalionskvoten. Denna kvot saml sludieintensileten varlägst inom de försl nämnda fakulteterna och högsl vid de sistnämnda. RRV har - för all bl.a. uppnå en god studiesituation ochen god rekrytering av doktorander gett vissa rekommendationer lill de lokalahögskolemyndigheterna och till UHÄ. Även represenlanler för de forskarstuderande ochpersonalorganisationerna har i olika sammanhang framhållit vikten av atldoktorandernas miljö och arbetsförutsättningar i övrigl förbällras. Därvid harframhållits behovel av all institutionerna lar sill ansvar förforskarutbildningen, så att doktoranderna får tillräcklig handledning,försörjning och delaktighet i forskarmiljön saml arbetsplats. Jag vill för egen del framhålla följande. Det framgår av RRV: s rapport alt del på vissa hållföreligger problem inom forskarutbildningen, t.ex. långa studietider och lågexaminations-frekvens. Av en annan ulredning, utförd på uppdrag av UHÄ,Doktorand 82, framgår även all var Iredje doktorand inom de filosofiskafakulteterna vid undersökningstillfället inte alls eller endast som enbisysselsätlning, ägnade sig ål sludier. Klagomål på handledningen harframförts från de forskarstuderandes sida. Handledningen av de kvinnligadoktoranderna har i vissa undersökningar fått hård kritik från de studerande.Del saknas i stort sett utbildning av forskarhandledare. De flesta av de nämnda problemen kan och bör bemästrasgenom åtgärder från högskolemyndigheternas sida. Jag vill här erinra om attutredning- 1983/84:107 Bilaga5 55 en(U 1979: 10) om forskningens och forskarutbildningens situation i den nyahögskolan (den Andrénska kommillén) framförde en rad förslag lill förbättringari villkoren för forskarutbildning. Min företrädare uttalade i prop. 1981/82:106 atl han utgick från alt kommitténs förslag skulle beaklas av berördamyndigheler och organ. Jag vill för min del starkt betona vikten av att säsker. Jag vill i anslutninghärlill påpeka alt del åligger instilulionsslyrelserna all bereda dedoktorander som har antagils en sä god forskarmiljö som möjligt med beaktandeav gällande bestämmelser och anvisningar. Doktoranderna har rätt tillhandledning i sin forskning. RRV: s rekommendationer överensstämmer på flerapunkter med de förslag som den Andrénska kommillén framförde. De berörda lokalamyndighelerna måsle på alll sätt främja en god och kreativ forskarmiljö samtövervaka alt handledningen av doktorander fungerar tillfredsställande.Fakulletsnämnderna bör följa upp och utvärdera rekryteringen lillforskarutbildningen saml utvärdera resultaten. Ytterst ankommer det påhögskolestyrelsen all ansvara för all forskarutbildningen fungerar enligtgällande bestämmelser. UHÄ bör också kunna göra väsentliga insatser, bl.a. närdet gäller alt anordna och stimulera handledarutbildning och på annal sättförbällra handledningen i forskarutbildningen. Möjligheterna fördoktorander atl fä kontakl med forskning i andra länder - något som enligl minmening är av slor betydelse för kvalileten i forskarutbildningen - kommer attbehandlas i del följande. Jag övergår nu lill altbehandla frågan om bedömning av doktorsavhandlingar. Kvaliteten pådoktorsavhandlingarna är av slor betydelse för forskningens anseende. Del ärdärför angelägel att de regler som gäller för bedömningen av doktorsavhandlingarär så utformade all de bidrar till att upprätthålla kvaliteten päavhandlingarna. Enligt bestämmelser ihögskoleförordningen skall en betygsnämnd utses särskilt för varje avhandling.Antalet ledamöter bestäms av fakultetsnämnden, som utser ledamöterna. Dessaskall vara tre eller fem. Den lärare som utsetts all vara handledare fördoktoranden skall vara ledamot i nämnden. utser ordförande inomsig. Vidare har fakultetsopponen-len rätt all närvara vid sammanlräde mednämnden och deltaga i överläggningarna men ej i besluten. Betygsnämndenär beslutför när samlliga ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gällerden mening som de flesta förenar sig om. Om avhandlingen godkänns får skälenför nämndens beslut inte redovisas i protokoll eller annan handling. Detsammagäller även i fråga om de skäl som enskild ledamot kan ha anfört i skiljakligmening eller i annan ordning. UHÄ utsände under hösten1983 ett förslag fill ändrade bestämmelser för betygsnämndernas sammansättningtill de högskoleenheter inom UHÄ-området, som har fast forskningsorganisalion. 1983/84:107 Bilaga 5 56 UHÄhar - med bifogande av yttranden från nämnda enheter och från förenadestudentkårer (SFS) - i skrivelse lagt fram förslag lilländring av gällande bestämmelser om betygsnämndernas sammansättning. SLU harockså yttrat sig över UHÄ: s förslag. Enligl förslaget skall inom varje odeladfakultet eller sektion finnas en eller flera betygsnämnder. bestå av dels två fasla ledamöter, valda i sänder, delstre lillfälliga ledamöler, undantagsvis en ledamol, som utses särskill förvarje avhandling. Som lillfällig ledamot får enligl förslaget utsesvelenskapsidkare ulom fakulteten eller sektionen. UHÄföreslår också all huvudhandledaren skall vara ledamot av betygsnämnden, ominte särskilda skäl föreligger där emol. När handledaren inle ingär i nämndenskall han endast ha närvarorätt. Vidare framför UHÄ förslag om att skälen förbetygsnämndens beslut skall redovisas kortfattat i protokoll eller i annanhandling. Delsamma föreslås gälla i fråga om de skäl som enskild ledamot kan haanförl för sitt ställningstagande. Föregen del finner jag det värdefulll atl UHÄ snabbi har aktualiserat förändringarmed anledning av den diskussion som förekommil i samband med vissauppmärksammade disputationer. Jag är medveten om altriksdagen lämnade ulan erinran ett ullalande av min företrädare i prop.1981/82: 100 (bil. 10) om atl fasta ledamöter borde införas i betygsnämnderna.UHÄ: s förslag ligger helt i linje med detta. Jag konstaterar dock i fråga omförslaget på denna punkl att remissopinionen inom högskolan var mycketsplittrad. Sålunda vägde opinionen för resp. mot förslagel jämnt blandhögskolestyrelserna. När det gäller fakullels-nämnderna/sektionsnämndernaavstyrkte en majoritet i likhel med SFS förslagel. Argumenten mol all införafasla ledamöter i betygsnämnd är framför alll dels all del är svårt - för atlinle säga i vissa fall omöjligt - atl finna fasta ledamöter med tillräckligsakkunskap, dels all arbetet för de fasla ledamölerna kan bli så betungandealt möjligheterna alt utan särskilda anordningar rekrytera ledamöter måsleanses små. UHÄ anser här att flera betygsnämnder bör utses för varjefakultet/sektion. Mol delta kan dä hävdas alt det inle blir särskill slorförändring gentemot den nuvarande situationen med en saml alt en ordning där konlinui-tetsönskemålen så långt möjligttillgodoses inom ramen för en varierad sammansätining av en nämnd torde blimera lätthanterlig än en ordning med ett antal skilda nämnder, om än med vissafasta ledamöter. De fakultelsnämnder som förespråkar ett system med faslaledamöler har f. ö. - i flertalet fall - redan infört del. Sammanfattningsvisfinns del enligl min mening behov av ökad fasthet och kontinuitet inombetygsnämnderna. Jag konstaterar dock all delta behov kan tillgodoses utannågon förändring av beslämmelserna i denna del. Hänsyn kan på della sällenklast las till de skiftande förhållandena vid olika högskoleenheter och inomolika fakulteter. Jag är för min del ocksä övertygad om alt den debatt somförls om 1983/84:107 Bilaga 5 57 betygsnämndernakommer att vara ett incitament för samtliga berörda högskolemyndigheter allfortsättningsvis ägna stor uppmärksamhet åt betygsnämndernas sammansätining. Handledaren skall enligtnu gällande regler ingå i betygsnämnden. UHÄ föreslår - efler intryck avremissynpunkterna - endast en mindre förändring, nämligen att handledaren, omsärskilda skäl föreligger, inte skall vara ledamot av betygsnämnd. Jag anslutermig här till UHÄ: s bedömning, att del i vissa fall kan föreligga risk förpartiskhet, l. ex. när handledaren varit medförf'allare lill avhandlingen. Jag är däremot inte bereddall biträda UHÄ: s förslag på den andra punkl där remissopinionen också varmera påtagligt splittrad, nämligen i fråga om atl i betygsnämndens protokollredovisa skälen för nämndens beslut liksom de skäl enskild ledamot kan haanförl. Jag anser att de argument som anfördes för slällningstagandei denna fråga med anledning av prop. 1981/82: 106 (UbU 37 s. 59) i denna frågaforlfarande är giltiga. Dock anserjag del rimligt från rättssäkerhetssynpunktall skälen för betygsnämnds beslut liksom för enskild ledamotsställningslagande skall få redovisas när del är fråga om underkännande avavhandling och förordar all bestämmelserna ändras i enlighet härmed. Regeringenbör inhämla godkännande av vad jag anförl om betygsnämndenssammansättning och motivering av dess beslut. Jag avser atl i annal sammanhangåterkomma till regeringen med förslag lill de ändringar i högskoleförordningensom mina här redovisade ställningstaganden och UHÄ: s förslag i övriglföranleder. Jagvill i detta sammanhang även beröra frågan om forskarutbildningens meritvärde.Chefen för civildeparlemenlel kommer i det följande atl föreslå alt sådanaregler införs att en doktorsexamen i förljänslhänseende tillgodoräknas ensökande till statlig tjänst som . Närdel gäller forskarutbildningens meritvärde inom den enskilda sektorn har enrapport avgivils av UHÄ . I rapporten föreslås atl det idel fortsatta arbetet med all stärka forskarutbildningens meritvärde för denenskilda sektorn skall ägnas särskild uppmärksamhet ål tre huvudfrågor: - Utvecklande av kurser ochmoment i forskarutbildningen med direkt inriklning på projeklarbele inomförelag och industrier. Flera olika modeller bör prövas, bl. a. i anslulninglill de danska erfarenhelerna av s.k. Erhvervsforskeruddannelse. - Fortsall förstärkning avhögskolans organisation och arbelsformer för forskningssamverkan, medtyngdpunkt på atl främja kontakterna med mindre och medelstora företag och allbl.a. kanalisera också kortare FoU-uppdrag lill forskarstuderande och yngreforskare. I detta sammanhang är del angelägel med fortsatt och systematiskmarknadsföring och information om högskolan som resurs i samhället. 1983/84:107 Bilaga 5 58 - Utvecklande av organisation och syslem för bättre s. k.nyttjarinforma tion om forskning och forskningsresultat. Jag utgår från all rapporten överiämnas tillhögskoleenheterna för atl tagas i beaklande i del lokala planerings- ochutvecklingsarbetet. Med hänvisning till vad jag har anförl hemställer jag attregeringen föreslår all godkänna vad jag har förordai om betygsnämndernassammansättning och om motivering av nämndernas beslut. På förslag av min företrädare i prop. 1981/82: (UbU 37, rskr 397) atl införa ett nytt studiefinansieringssyslem inomforskarutbildningen. Syftet var framför allt all ge doktoranderna möjlighelatl ägna störte del av sin lid ål den egna utbildningen och därmed görautbildningen mer effektiv. Genom reformen avskaffas nu successivl de tidigareassistent- och amanuenstjänsterna och den slipendiedel som fanns i tjänsternaanvänds för att inrätta nya utbildningsbidrag för doktorander. är den reguljära formen försludiefinansiering inom forskarutbildning utbildningsbidraget (f.n. 5610kr./män. ), som kan innehas under högst fyra är. Endasl i undantagsfall fårutbildningsbidrag beviljas forskarstuderande som har fyllt . Antalet utbildningsbidrag var ,/83 1 600och uppgår nu till ca 3 225. För innevarande budgelår anvisas medel lillutbildningsbidrag under fakullelsanslagen med sammanlagl . Härfillkommer utbildningsbidragen lill forskarstuderande vid SLU. För fullgörande av vissa uppgifter inom den grundläggandehögskoleutbildningen får arvodestjänst som assistent inrättas på dellid (). Sådan tjänst är knuten innehav av utbildningsbidrag. Utbildningsbidraget reduceras inte för den som harassistenitjänst tjänstgöring. För tjänstgöring därutöver reducerasutbildningsbidraget i moisvarande män. Sedanden Ijuli 1982 har också doklorandljänsler (L 10eller 12) inrättats vid forskningsråden och sektoriella FoU-organ. Anlaleldoktorandljänster vid dessa myndigheler uppgår lill ca 110. Även inom högskolanfår inrällas doklorandljänsler inom ramen för enförsöksverksamhet, som skall utvärderas efter en femårsperiod. Enligl vad jaghar erfaril har hillills ca 35 doktorandljänster inrättats inom högskolan.Enligt beslämmelserna för doktorandljänster har innehavaren rätt att meddelaundervisning eller utföra annal arbete omfattande högsl en femiedel av fullarbetstid. Från SFS och från de fackliga organisationerna har kritikframförts mol Prop.1983/84:107 Bilaga 5 59 Kritiken gäller bl.a. avsaknaden av socialaförmåner för de forskarstuderande som enbart uppbär utbildningsbidrag.Organisationerna har också påpekat all utbildningsbidrag inom vissa fakulteterhar delats upp i så små delar alt de studerande inte fåll något reellt stöd. Destuderande har i vissa fall tvingats all tjänstgöra som assistent i myckel storomfallning. Införandel av en åldersgräns, , har också kritiserats medhänvisning till alt den missgynnar kvinnor, som i allmänhet påbörjarforskarstudier vid en högre ålder än män. UHÄhar fått regeringens uppdrag alt följa övergången till det nya syslemet förstudiefinansiering och fortlöpande komma med de förslag till ålgärder som kanvara påkallade. UHÄhar höslen 1983 avlämnat en delrapport om uppföljningen av övergången till detnya syslemet. Av rapporten framgår bl. a. atl behoven av assislenlinsatser igrundutbildningen tenderar alt leda till en uppsplittring avutbildningsbidragen och till att dessa i stor utsträckning förenas medförordnande som assistent, vilkel närmasl är regeln inom de malematisk-naturvetenskapligaoch tekniska fakulteterna. Problemet all upprätthålla en god balans mellandoktorandens insatser i grundutbildningen och den egna forskarutbildningenkvarstår således efter förändringarna av sludiefinansieringen. UHÄ föreslårockså att åldersgränsen för erhållande av utbildningsbidrag upphävs,eftersom åldersgränsen synes drabba kvinnliga forskarstuderande. Rapportenhar behandlals av en arbelsgrupp inom medrepresenlanler för högskolemyndigheterna, SFS, () och Centralorganisationen /SR. Föregen del vill jag framhålla följande.