prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, omdel kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighetatt lämna uppgift om arbetsställenummer. Viten m. m. 7 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt6 §, får läns styrelsen på begäran av statisliska centralbyrån förelägga den uppgifts skyldige att göra detta vid vite. Vitet bestäms till lägst 100 och högst . 8 § Beslut omvitesföreläggande får inte överklagas. 9 § Frågor omutdömande av ett förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av statistiskacentralbyrån. Denna lag tråder i kraft och skalltillämpas första gången på de kontrolluppgifter som skall lämnas senast den 31januari 1986. 1983/84:85 132 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 § 2 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 37 § 2 mom. Vid avlämnande av uppgifter, varom stadgas i 1 mom., skalliakttagas följande. Avser sådan förmän, varom i 1 mom. första och andra punklernaförmäles, endast en del av året, skall upplysning meddelas om den tidrymd, förvilken förmånen utgått. 1 konlrolluppgift,som upptager särskild resekostnads- och traktaments-ersättning, skall angivasbeloppet av dels resekostnadsersältning och dels traktamenlsersätlning Jämtelid för vilken traktamentsersätlning utgått. Därvid skola uppgifter lämnas om traktamenlsersätlningdels för förrättningar inom riket i enlighel med vad nedan sägs och dels förförrättningar utom riket. I fråga om förrättningar inom riket skola uppgifterlämnas särskill för förrättningar som icke varit förenade med övernattning (en-dagsförtättningar),förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse merän i följd på en och samma ort (korttidsförtättningar) samt övrigaresor (långiidsförtättningar). För en-dagsförtättningar uppgives utgiven traktamentsersältningoch antal dagar. Vid beräkning av antalet dagar för endagsförrältningarmedräknas icke sådan endagsförrätlning, som varat högst ; förtällningsom varat men högst räknas som halv dag; längre förtällningräknas som hel dag. För korttids- och långtidsförrättningar uppgives utgiven traktamenlsersätlningoch antal nätter övernattning skett. av varje längtid5,förrättninguppgivas såsom korttidsförtättning. - I kontrolluppgift skall i förekommandefall särskilt anmärkas, att arbetsgivaren utöver traktamentsersättningen, haftutgifter för den anställdes bostad eller uppehälle under förtättningen. Omskattechefen i det län där arbetsgivarens hemortskommun är belägen medger det,behöver arbetsgivaren, i stället för att lämna uppgift enligt tredje stycket omtraktamentsersältning vid förrättning inom riket, endast anmärka ikontrolluppgiften att sådan ersättning utgått. Förutsättning för medgivande är atlersättning utgår enligt sädana grunder att den kan antagas icke komma atlöverstiga avdragsgill ökning i levnadskostnaderna. Motsvarande medgivande kanlämnas även beträffande resekostnadser-såttning för färd med allmäntkommunikationsmedel. Medgivande lämnas endast om ar"betsgivaren har ettstörre antal anställda, som mera regelbundet företager Qänsteresor, ochmedgivandel bedömes vara ulan olägenhet för taxeringsarbetet. Medgivande får ejlämnas fåmansföretag i fråga om uppgifter rörande företagsledaren och honomnärslående personer samt delägare i förelaget. Lämnat medgivande gäller tillsvidare. Del kan begränsas till viss grupp av anställda. - Ansökan ommedgivande göres hos ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. - Senaste lydelse 1983:444. 1983/84:85 133 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mot beslul, varigenom ansökan om medgivande avslagitseller medgivande återkallats, föres hos genom besvär som skolaha inkommit till verket inom en månad från den dag då klaganden erhöll del avbeslutet. Mot beslut får talan icke föras. Därest vid avlönings utbetalande avdrag skett förlöntagares eller hans efterlevandes pensionering, skall i kontrolluppgiftenupptagas bruttolön och vad som avdragits. Avkontrolluppgift enligl 1 mom. första, andra eller sjunde punklen skall framgåom arbetsgivaren har att för utgivet belopp betala arbetsgivaravgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter. I kontrolluppgift som har sagts skallsärskilt för sig tas upp represenlationsersättning och särskilt för sig annankostnadsersättning än resekostnads och traktamenlsersättning. Ikontrolluppgift skall särskilt för sig tas upp sådant avdrag som har gjorts förpreliminär A-skatt eller enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighelbeträffande vissa uppdragsersättningar. 1kontrolluppgift skall anges namn och postadress samt personnummer ellerorganisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som den uppgiften avser.Kan personnummer inte anges för den som uppgiften avser skall redovisas dennesfödelsetid. Har den uppgiftsskyldige tilldelats särskilt redovisningsnummerenligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272) skall detta anges i stället för denuppgiftsskyldiges personnummer eller organisationsnummer. I kontrolluppgiftsom lämnas av fåmansföretag skall anges om personen är företagsledare ellerhonom närstående person eller delägare i företaget. Kontrolluppgift, som i I mom. tredje punkten sägs och somavser pensionsförsäkring tagen annorledes än i samband med Qänst, skall innehållauppgift om tidigare och nuvarande ägare till försäkringen och, om möjligt, fångvarigenom äganderätten övergått samt, i förekommande fall, den som erhållitförfoganderätten till försäkringen. Kontrolluppgift, som avserpensionsförsäkring tagen i samband med Qänst, skall innehålla uppgift om densom enligt skall åtnjuta pensionsförmånen. I kontrolluppgift skall lämnas uppgift om lån som harlämnats räntefritt, eller mot ränta understigande sedvanlig ränta, till arbets-eller uppdragstagare, om det sammanlagda värdel av förmåner av della slaguppgår till mer än . Uppgiften skall avse lånebeloppet och eriagdränta. Kontrolluppgift enligt 1 mom. punkterna 1-3, 3 b-3 f eller8 skall avfattas på blankett enligt fastställt formulär. Särskilduppgiftshandling skall lämnas för varje person. får på ansökan av uppgiftsskyldig medgeundantag från bestämmelserna i elfte stycket. Mot beslut fårtalan ej föras. Att i kontrolluppgift enligt I mom.första punkten 1 visstfall också skall anges sådant arbetsställenummer som statistiska centralbyrånhar tilldelat vissa arbetsgivare framgår av lagen (1983:000) om skyldighet attange arbetsställenummer, m. m. Denna lag iräder i kraft . 1983/84:85 134 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , ,. Kompletteringav lagrådsremiss om 1985 års folk- och bostadsräkning, m. m. Regeringenbeslutade atl inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. en lag om 1985 års folk- ochbostadsräkning, 2. en lag om skyldighet att ange arbelsslällenummer,m. 3. en lag om ändring itaxeringslagen (1956:623). Eflerremiss (slutlig version ) inkom den 7 decemberdatainspektionen till med ett yttrande jämlikt 2a §datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446) över förslagen i lagrådsremissen. Dalainspektionensyttrande bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga. Yttrandetkan i korthet sammanfattas enligt följande. Inspektionenföreslår alt i den föreslagna lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning (FoB85) skall införas en ny bestämmelse om bevarandetiden för registret. Vidareanser datainspektionen att uppräkningen i lagens 21 § om vilka register som färsamköras med materialet från FoB 85 bör vara uttömmande. Datainspektionenföreslår vidare att 22§ antingen skall utgå eller också omformas till enparagraf som anger att får för särskilda statistiskaundersökningar - dvs. genom inrättande av särskilda personregister -sammanställa uppgifter från folk- och bostadsräkningsregistret med uppgifterfrån andra register, givelvis med den begränsning som anges i 1 §.Datainspektionen anser också att del även av den föreslagna lagen om skyldighetatt ange arbetsställenummer, m. m. bör framgå alt uppräkningen av vilkaregister som får samköras år uttömmande. 1983/84:85 135 Jag vill med anledning av datainspektionens yttrandeanföra följande. Folk- och bostadsräkningsmaterialet har vid sidan av attutgöra underlag för statlig och planering sedan en lång lid tillbaka varilell unikt underlag för forskningsändamål. Som framgår av I § i den föreslagnalagen om 1985 års folk- och bostadsräkning är etl av huvudsyftena även med FoB85 att tillgodose forskningens statistikbehov inom detta område. Detta innebär atldet är angeläget atl materialet från folk- och bostadsräkningarna bevaras förlång tid framåt. Det har l.ex. visat sig att tidigare folk- och bostadsräkningsmaterialkommit att utgöra etl viktigt underlag för alt tillsammans med senare årsdödsorsaksstatistik belysa miljöer där risk för olika sjukdomar, bl. a. cancer,föreligger. Det är självfallet omöjligt att förutse när iframtiden som forskningen behöver använda material frän folk- ochbostadsräkningarna. Om registren inte bevaras för framtida forskning, skulledet troligtvis innebära att grundmaterialet från folk- och bostadsräkningarnapå nylt skulle behöva sammanställas i l.ex. register för attmöjliggöra angelägen forskning. Ett sådant är både tidsödande ochoekonomiskt. Skall frågan om bevarandetiden för materialet från folk- ochbostadsräkningarna tas upp till en särskild prövning, bör det ske samlat förallt det material som är tillgängligt. Del är därför enligt min mening inte motiverat att iförevarande lag reglera bevarandetiden. I FoB 85-lagen finns en uppräkning av vilka uppgifter sommed anledning av FoB 85 genom samköming får hämtas frän andra register. Datainspektionenhar som nämnts betonat atl denna uppräkning bör vara uttömmande. Vid beredningen av hur FoB 85 skall utformas har enutgångspunkt varit alt behovet av uppgifter skall prövas kritiskt. Prövningenhar resulterat i de föreslagna lagarna. Det innebär att uppräkningen i 21 § FoB85-lagen motsvarar det behov som kan förutses. Lagrummet är därför uttömmandeså långt nu kan bedömas. Detsamma gäller 3§ i den föreslagna lagen omskyldighet att ange arbetsställenummer, m. m. Konstruktionen av 22 § FoB 85-lagen gör det möjligt att iframtiden noga pröva frågan om att använda folk- och bostadsräkningsmaterialtillsammans med annat material. Vid prövningen skall beaktas både ändamålenenligt 1 § och vad som sägs i datalagen. Konstruktionen av 22§ FoB 85- 1983/84:85 136 lagentillgodoser enligt min mening redan i nuvarande utformning datainspektionenssynpunkter. Vaddatainspektionen i övrigt har anfört finner Jag ingen anledning att särskilt gåin på. Jaghemställeratt regeringen ger lagrådet till känna vad Jag nu har anfört. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1983/84:85 137 Civildepar"tementet103 33 Yttrandeöver lagrådsremiss angående folk- och bostadsräkning 1985 (FoB) Datainspektionenhar genom remiss anmodats att yttra sig över enlagrådsremiss angående folk- och bostadsräkningen 1985. Datainspektionen, somtidigare yttrat sig över förslag till framtida folk- och bostadsräkningar, villanföra följande. Enligtregeringsförslagei skall folk- och bostadsräkningen regleras genom en särskildlag, vilken i huvudsak överensstämmer med tidigare lagar om folk- ochbostadsräkningar. Uppgifisinsamlingen skall ske genom enkät till allmänhetenoch utnyttjande av befintliga regisler. Dessutom skall sysselsäitningsuppgiftersamlas in genom s. k. registerundersökningar, varför även föreslås enlag om skyldighet att ange arbetsställenummer m.m. saml följdändringar itaxeringslagen (1956:623). Dåde av () föreslagna registeriösningarna bedömts geen icke tillfredsställande kvalitet föresläs nu att frågan om lägenhetsnummeroch inhämtande av uppgift om yrke via försäkringskassorna tills vidare skjutspå framliden och därmed ocksä frågan om ändrad flytlningsanmälan. Endastarbetsställenummer skall via kontrolluppgifterna inhämtas som ytterligareuppgift, vilken skall ingå i etl särskill sysselsättningsregisler. Blandde allmänna synpunkter och överväganden som framläggs i remissen noterardatainspektionen med tillfredsställelse att regeringen accepterat tanken attskyddet för den personliga integriteten sammanhänger med antalet variabler i eltpersonregister och insamlingstekniken (s. 2). Av detta torde slutsatsen kunnadras att även uppgifter som insamlats uteslutande för statistiska ändamål kanupplevas som inlegritelskänsliga av de registrerade, såsom l.ex. uppgifi omsammanboendeförhållanden (s. 10), trots att motsatsen ofta hävdats, inte minstav bl.a. statistikutredningen och ålskilliga forskare. Medborgarna bedömer detingalunda som en självklarhet att vara registrerade utan uppfattar i grundendetta ofta som ett integritetsintrång, låt vara att delta inte alltid är otillböriigt.Delta speglas också i behandlingar folk- och bostadsräkningar, dåman ansett det vara nödvändigt att stifta särskild lag om bl.a. skyldighetenatt låta r"egislrera sig. Denna skyldighet bör alltså betraktas som eltundanlag från en huvudregel av motsatt innebörd. Isamband härmed vill datainspektionen peka på etl ofta förbisett förhål- Prop.1983/84:85 138 lande, nämligen registrens bevarandetid. När det därför påsid. 4 i remissen sägs atl det innebär stora svårigheter gammaltmaterial skall användas som underlag för beslut inom samhällsplaneringensområde, vilket torde vara huvudsyftet med folk- och bostadsräkningarna, kan medfog ifrågasättas det rimliga i atl numera mer än elt par decennier gamlaregister av ifrågavarande slag fortfarande bevaras hos SCB på individnivå. Fördet fall att dessa tolalregister bevaras endast för atl tillgodose forskningenseventuella behov bör frågan granskas närmare. Datainspektionen anser därför attden nu aktuella FoB-lagen bör innehålla en bestämmelse om bevarandetiden så attallmänheten fär klart för sig hur länge registret kommer atl bevaras på ADB-medium. På sid. 16 i remissen sägs alt regeringen satt in en radåtgärder för atl stärka den enskildes skydd. Det anges dock inte vilka dessaåtgärder är, och datainspektionen skulle se det som en fördel om dessa kundenärmare anges. Vidare anförs alt statistikutredningen betonat atlsekretess- och inlegritetsfrågorna måste få en lillfredssläilande lösninginnan register byggs upp på det sätt som föreslagits av SCB i FOBALT-utredningen.Enligt datainspektionens mening kommer emellertid slatistikutredningensförslag om stora centrala databaser för statistikproduktion snarare attinnebära en försvagning av den enskildes integritetsskydd än en förstärkning,vilket datainspektionen också påpekat i det underhandsyttrande som inspektionenpå sårskild begäran lämnat till statistikulredningen. Beträffande uppgift om arbetsställenummer inhämtad viakontrolluppgifter och uppbyggnaden av ett särskilt sysselsättningsregislerhänvisas lill vad som avslutningsvis anförs. Frågorna om lägenhetsnummer ochuppbyggnaden av elt registerbaserat hushålls- och bostadsstatistikregister börbedömas först om detta blir aktuellt. Såvitt avser lagregleringen av folk- ochbostadsräkning ser datainspektionen det som positivt att uppräkningarna angesvara uttömmande i 1 § beträffande ändamålet och i 5 och 7§§ beträffandeinnehållet i person- och bostadsuppgifterna, dvs. de uppgifter som skallinhämtas direkt från de personer som avses med uppgifterna. Datainspektionen har emellertid uppmärksammat att någonmotsvarande begränsning inte företagils i 21 § som reglerar datauppgifterna,dvs. de uppgifter som SCB skall få inhämta från andra register. Fastmer anges iden följande paragrafen (22 §) att SCB för de syften som anges i 1 S skallkunna få använda även andra uppgifter. Detta får dock endast ske "enligt besluleller med tillstånd som avses i datalagen" (jfr 7§ SFS 1979:217). Enligt datainspektionens erfarenheter från tillämpningenav senaste FoB-lag ger regleringen i 5§ Jämfört med 21-22§§ inle klart besked ifrågan om tagit ställning lill innehållet i folk- och bostadsräkningen.5 och 7§§ reglerar endasl innehållet i en person- och bostadsuppgift. Genomkonstruktionen i 21-22§§ kan en tolkning göras av innebörd Prop.1983/84:85 139 att folk- och bostadsräkningsregistret får tillföras ävenandra uppgifter som i ett senare skede bedöms vara värdefulla ursamhällsplanerings- eller forskningssynpunkt. Enligt 22 § krävs visserligenbeslut, varmed torde avses beslut av regeringen (vilket måste föregås avyttrande från datainspektionen) eller tillstånd av datainspektionen efteransökan frän SCB. En sådan möjlighet till tolkning måste emellertid ansesvara otillfredsställande, främst genom att syftet med lagen enligtdatainspektionens mening är att i lagen skall besluta om vilkauppgifter som skall få ingå i en folk- och bostadsräkning. Eftersomregisterändamålet - samhällsplanering och forskning - i sig är så diffustangivet är det nödvändigt att uttömmande får bestämma vilka uppgiftersom skall få ingå i själva personregistret "Folk- ochbostadsräkningsregistret", dvs. även med avseende på vilka datauppgiftersom skall ingå. Detta bör ske på ett sådant sätt att någon tveksamhet itolkningen inte skall behöva uppkomma. Datainspektionen erinrar beträffandefrågan om förfatlningsstödet om att JO fann med anledning av klagomål i sambandmed FoB anledning anmärka att frågor om orsaken lill att man saknadeförvärvsarbete ej bort ställas utan klart författningsstöd. I 21 § bör därför ges en uttömmande uppräkning. 22 § börutgå eller omformas till en paragraf som anger att SCB för särskilda statisliskaundersökningar, (dvs. genom inrättande av särskilda personregister) med denbegränsning som anges i 1 § bör kunna få inhämta och sammanställa uppgifterfrån folk- och bostadsräkningsregistret och andra register. Uppgifterna börockså få sammanställas med uppgifter som inhämtas genom enkäter ellerintervjuer. För sådana register måste emellertid särskilda föreskrifter enligldatalagen meddelas. De krav på föreskrifter som datainspektionen då i förstahand kommer atl överväga är underrättelse till de registrerade, frivillighetvid uppgiftslämnandet och snabb avldentlfiering. 1 vart fall finner datainspektionen det olyckligt altbehöva försättas i den situationen att pröva om ytterligare uppgifter - utövervad angivit - skaU få ingå i folk- och bostadsräkningsregistret.Datainspektionens nuvarande bedömning är atl det integritetskydd som riksdagenansett att datainspektionen skall kunna bidra med genom konstruktionen i 22 §inte är lillräckligt betryggande. Dalainspektionen bifogar sitt yttrande den 6september 1983 (dnr 1419-83) för att belysa problemet bl. a. med avseende påkravet på kort bevarandefid. Datainspektionen vill också framhålla att vad som ovansagts beträffande användningen av FoB-uppgifler tillsammans med andrauppgifter också måste sättas i relation lill vad som sägs i 1 § beträffandeutlämnande av individuppgifter. Konstruktionen i 1 § synes innebära atl endast SCBkan få använda individuppgifter från FoB medan något utlämnande av individuppgifter1. ex. lill andra myndigheter för forskning inte synes vara möjlig. Om detta äravsikten, vilket synes framgå av de allmänna överväganden som redovisas på sid.16 i remissen, anser datainspektionen denna begränsning bör anges klarare så atlframtida tolkningssvårigheter undviks. 1983/84:85 140 1tillämpliga delar gäller det sagda även det föreslagna sysselsättningsregistretoch lagregleringen härav. I lagtexten bör därför ges samma uttömmande regleroch begränsningar som beträffande folk- och bostadsräkningen. Då det i sak ärfråga om en begränsad register-FOB enligt FO-BALT-modellen bör emellertidsärskilt beaktas alt allmänheten informeras härom. Även om detta inte bedömskunna ske på det sätt dalainspektionen förordat i tidigare yttranden angående FOBALT-ulredningensförslag bör föreskrivas att information i vart fall lämnas enligl vad SCBföreslagit i samband med registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Datainspektionenvill i samband härmed och med anledning av bestämmelsen i 13§ om kommunernasinformationsskyldighet påpeka att skyldigheten att informera enligt datalagenytterst alltid åvilar den registeransvarige, således SCB. Dettayttrande har beslutats av generaldirektören i närvaro av byråchefenRydén och byrådirektören , föredragande. Statistiskacentralbyrån (SCB) med hemställan om tillstånd att för vissa ändamål användauppgifter ur personregistret "Inkomst- och förmögenhetsregistret"avseende Föratt kunna studera sambandet mellan inkomst, sysselsättning och boende erfordrasatt vissa uppgifter ur SCBs "Inkomst- och förmögenhetsregistret"avseende överförs till det regisler som upprättades i sambandmed folk- och bostadsräkningen 1980. De nu aktuella uppgifterna kommer också lillanvändning för atl tillgodose den efterfrågan som finns på statistik påuppdragsbasis. SCBanhåller därför härmed om tillstånd att få tillföra personregistret "folk-och bostadsräkningen 1980 (FoB 80)" vissa uppgifter ur personregistret"Inkomst- och förmögenhetsregistret" avseende inkomståret 1980.Eftersom detta skulle innebära en utvidgning av innehållet i personregistret"Folk- och bostadsräkningen 1980 (FoB 80)" bifogas ett utkast tUlanmälan härom till datainspektionen. 1 utkastet har under punkl b) Ispecificerats de uppgifter som omfattas av SCBs föreliggande anhållan. Prop.1983/84:85 141 De i det nya registret ingående uppgifterna, som SCB idenna skrivelse begär atl få utnytQa, kan enligt vad SCB kanbedöma utplånas senast efter taxeringsårets utgång. Skulle SCB dessförinnanfinna atl uppgifterna behöver bevaras , kommer verket att tillregeringen inlämna en särskild framställning därom. Beslut i detta ärende har fattats av undertecknad ifgeneraldirektör med undertecknad tf avdelningschef som föredragande. () hemställan hos regeringenom att för vissa ändamål få använda uppgifter ur personregistret "" avseende har genom remiss (departementets dnr2395/83) anmodat datainspektionen att avge yttrande över ovan angiven framställning.Datainspektionen får med anledning härav anföra följande. Enligt 7§ i lagen om allmän folk- och bostadsräkning år1980 (1979: 217) får SCB efter tillstånd av datainspektionen med hjälp av ADB"använda ylleriigare uppgifter tillsammans med uppgifterna för folk- ochbostadsräkningen för sådana statistiska ändamål som anges i 1 §". Enligtinspektionens bestämda uppfattning innebär detta atl urval av uppgifter från "FOB80" får sambearbelas med andra uppgifter för framställning av statistikför sådana ändamål som anges i § 1. För varje statistisk studie skall sålunda elt särskiltpersonregister skapas, vilket också vanligen genast kan avidenlifieras. aktuell framställning innebär att personregistret "FOB80" utvidgas med uppgifter om inkomst, bidrag, avdragoch skatt beiräffande landets samtliga inkomsttagare. Delta synes strida motden bestämning av FOB-registrel som gjort i gällande lag. Det bör vidare uppmärksammas att i samband med inhämtandetav uppgifter till "FOB-80" lämnades information om vilka uppgiftersom skall 1983/84:85 142 Någon upplysning om att denna art av uppgifter också skall ingå iregistret lämnades emellertid inte. Härtillkommer enligt inspektionens uppfattning att det också från förtroendesynpunktmåste framstå som utomordentligt viktigt att FOB-registrel och andra logiska regislerhålls så "rena" som möjligt och inte i efterhand utvidgas meduppgifter för nya statistiska studier utan de registrerades kännedom. Avslutningsvisvill datainspektionen påpeka att utvidgningen inte synes vara nödvändig förgenomförandet av den aktuella studien och inle heller för att tillgodose denefterfrågan som finns av statistik på uppdragsbasis. Påangivna grunder motsätter sig datainspektionen bifall till framställningen idet att den innebär en utvidgning av "FOB 80" på det sätt SCB synesha avsett. Dettayttrande har beslutats av generaldirektören i närvaro av byråchefenRydén och byrådirektören , föredragande. 1983/84:85 143 , regeringsrådet , justitierädet . Enliglutdrag av protokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till