prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — 7. minskals med belopp varmed lagerreserv,resullaluljämningsfond eller annan liknande reserv minskal. Medbeskattningsårets inkomstskatt avses summan av av förelagels tillstatlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst och av förelagets tillkommunal inkomstskatt beskattningsbara inkomst. Utgångspunktenför beräkning av vinsldelningsunderlaget är den beskattningsbara inkomsten vidlaxeringen lill stailig inkomstskatt. Syftet med justeringen i 3 8 är altförvandla denna inkomst sä alt den bällre överensstämmer med del inkomstbeloppsom i verkligheten tillfaller företagets ägare. För att åstadkomma detta krävsen läng rad korrigeringar. Den vanligainkomsttaxeringen mynnar ut i alt företagels statligt och kommunaltbeskattningsbara inkomster fastslälls. Vid den statliga taxeringen medgesavdrag för den kommunalskatt som påförls företaget företaxeringsåret. Ett aktiebolag erlägger f. n. statlig inkomslskall avden beskattningsbara inkomsten (flerlalel ekonomiska föreningar ).Regeringen har tidigare aviserat en sänkning av bolagens skattesats, vilkenskulle innebära att samtliga företag som omfatlas av vinstdelningen får somskattesats. Den kommunala inkomstskatten uppgår i genomsnitt till omkring 30%av den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Prop.1983/84:50 88 Deninkomslskall som belöper på visst år är avdragsgill vid beräkningen avunderiagel för vinstdelningen . Avgörande för ägarnasförmögenhetsökning är ju vinsten efler - och inte före - inkomstskatt. Iinledningen a\ första stycket anges alt förelagets beskattningsbara inkomsteller beräknade föriust skall minskas med beskattningsårets inkomstskatt. Tillskillnad mot vad som gäller vid inkomstbeskattningen kan del vid vinstdelningenbli nödvändigt alt beräkna hur slor förlusten är. Vid denna beräkning skallinkomstbeskattningens allmänna regler tillämpas. Något avdrag för statliginkomstskall kan givetvis inte förekomma i förlustfallen men inget hindrar attförelaget beskattas kommunall, l.ex. I en sådansituation blir utgångspunkten för de fortsatta korrigeringarna summan av tvänegativa poster (förlusten och kommunalskatten). Om exempelvis föriuslen är100 och kommunalskallen 42 blir startpunkten minus 142. Eftersomden pä beskattningsåret belöpande kommunalskatten här dras av redan under dellöpande året bör evenluelh avdrag kommunalskatt återföras lillbeskattning vid beräkning av underiagel för vinstdelningen. I annat fall skullesamma kommunalskatt bli avdragsgill tvä gånger. I första stycket punkt I angesdärför att vid inkomstbeskattningen medgett avdrag för tidigare årskommunalskall skall återföras vid beräkningen av företagels nominella resultat.I konsekvens med detta anges i första stycket 2 aXX underiagel förvinsldelningen skall minskas med tidigare påförd kommunalskall som återbetalatslill förelaget eller som avskrivits e.d. Somjag framhållit tidigarebör. vinsldelningen baseras uteslutande på förhållandena under del löpandeåret. Någon rätt lill avdrag föriusler e.d. skall inteförekomma. Mol denna bakgrund föreskrivs i första stycket punkt 3 att denbeskattningsbara inkomsten skall ökas med eventuellt avdrag enligt lagen(1960:63) om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst. Förlustavdragvid inkomstbeskattningen påverkar alltså inle underlaget för vinstdelningen. I vinstdelningssystemetskall i princip avdrag ske endast för verkliga kostnader. Avdrag föraktieutdelning skall således inte medges. Enligl första stycket punkt 4 skalldärför eventuella avdrag enligl lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringenför viss aktieutdelning (Annell-avdrag) tilläggas vid beräkning avbeskattningsunderiaget. Delsamma gäller avdrag enligt lagen (1982:336) omavdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier. Något tillägg görs däremotinle för ekonomiska föreningars uldelningsavdrag (jfr avsnitt 2.2.2). Ävenandra typer av s.k. stimulansavdrag, l.ex. investeringsavdrag och extra avdragför forskning och utveckling skall, som framgår av första stycket punkt 5, iförekommande fall äteriäg-gas vid beräkningen av underlaget för vinsldelningen. Somframhållits i del föregående bör utgångspunkten för beräkning avvinstdelningsskatlen vara företagets verkliga vinsl. Prop.1983/84:50 89 därför i princip inte påverkas av bokslulsdisposilioner.Har dessa minskat den statligt beskattningsbara inkomsten bör avdragetåterföras. Har de ökat den beskattningsbara inkomsten bör underlaget för vinstdelningenminskas i motsvarande män. I enlighel med delta anges i första stycket punkterna 6och 7 att avsättningar till lagerreserv, resultatutjämningsfond och liknande"fria" reserver skall återföras vid beräkning av underlaget förvinsldelningen. Upplösning av de fria reserverna medför å andra sidan altunderlaget skall minskas i motsvarande män. Med lagerreserv avses skillnadenmellan lagrets anskaffningsvärde eller - om det verkliga värdet pä balansdagenär lägre - lagrets verkliga värde och del bokförda värdel. Denna skillnad skallenligt 14 8 tredje stycket bokföringslagen (1976: 125) redovisas som enlagerreserv. En nedjusiering av lagrets värde som är nödvändig medhänsyn lill konstaterad värdenedgång på balansdagen har inte karaktär av en konsolidering.Avdrag för inkurans som häller sig inom ramen för inkomstbeskattningens reglerbör inte heller återföras vid beräkningen av underlaget för vinstdelningen. De allmänna reglerna om lagernedskrivning gäller inte ifråga om lager av värdepapper och fastigheter. Enligt punkt 3 av anvisningarnalill 4l-§ KL får lager av värdepapper inle las upp till lägre belopp än vad sommed hänsyn till risk för prisfall m.m. framstår som skäligt. Fastigheter fårnormalt tas upp till lägst av anskaffningsvärdet. () har meddelat anvisningar omvärdering av bankers, finansbolags och försäkring.sförelags lager avlånefordringar, obligationer m.m. (senast RSV Dl 1982; 29). I dessaanvisningar anges exempelvis atl en bank får ta upp svenska obligationer filllägst av antingen marknadsvärdet på balansdagen eller anskaffningsvärdet.En aktiepost i ett visst bolag får tas upp lägst till anskaffningsvärdet ellertill av marknadsvärdet på balansdagen. Lånefordringar - dvs. utlåning lillallmänheten - får enligt anvisningarna skrivas ned med högst 4,av beviljatbelopp. De av RSV anvisade yärdeniväerna innehåller inslag avsåväl konsolidering som företagsekonomiskt motiverade reserveringar förframlida förlustrisker. Någon enkel metod alt dela upp det lolalanedskrivningsbelop-pel i en konsolideringsdel och en del avseende framlidaförlustrisker finns dock inle. Vinsldelningsgruppen ansåg det av bl. a.praktiska skäl nödvändigt att behandla hela reserveringen på etl enhetligtsätt och alt hela reserveringen borde återföras med hänsyn lill allkonsolideringsdelen torde vara långt siörre än förlustriskdelen. Om företagelkunde visa att en upplösning av hela eller viss del av nedskrivningen skullestrida mot god redovisningssed borde denna del av nedskrivningen dock inteåterföras. Företagsekonomiskt nödvändiga reserveringar skulle således godtasbåde vid inkomstbeskattningen och vinstdelningen. Delta synsätt borde enligt 1983/84:50 90 vinstdelningsgruppentillämpas också beiräffande resérveringar avseende fasligheter. Fleraremissinstanser har tagit upp frågan om bankers m.fl. innehav av fordringar,obligationer m.m. Härvid framhålls atl företagsekonomiskt motiveradenedskrivningsbehov föreligger beträffande fordringar, valutor och obligationerm.m., inle minsl pä grund av de hastiga värdeförändringar på obligationer somkan inträda på grund av förändringar i ränteläget. Vidare uttalas allreserveringar för s.k. länderrisker i sin helhet bör godtas. Medden angivna utgångspunkten all företagsekonomiskt nödvändiga reserveringarskall godtas kan man enligl min mening inle ange som en huvudprincip alt helanedskrivningen på dessa slag av tillgångar alltid måste återföras, om intesärskild ulredning förebringas. I stället torde en viss schablonisering varanödvändig. Del får ankomma på RSV att lämna anvisningar för vilken reserveringsom normalt kan godtas vid vinstdelningen. Jag kan också ansluta mig tilluppfattningen att avsättning för s.k. länderrisker i enlighet medbankinspektionens anvisningar måste bedömas som företagsekonomiskt motiverade. Beträffandeförsäkringsanstalterna har anförts atl avsättningar lill utjämningsfond ochsäkerhetsreserv bör anses som sädana företagsekonomiskt motiveradereserveringar som inte bör återföras. Jag kan ansluta mig till denna åsikt. Ifråga om lagerfasligheler kan jag ansluta mig till vinstdelningsgruppensuttalande att hela nedskrivningen normall bör återföras. Som en fri reserveringbehandlas vidare del belopp varmed pågående arbeten skrivits ned enligt punkt 3a av anvisningarna lill 41 § KL. Enligt denna anvisningspunkt får sådanapågående arbeten som utförs lill fast pris i byggnads-, hantverks- elleranläggningsrörelse normalt las upp till belopp motsvarande av de direktakostnaderna. Nedskrivning får alltså ske med belopp motsvarande samtligaindirekta kostnader och av de direkta kostnaderna. Återföringen bör häravse sistnämnda del av reserveringen, om inle belopp molsvarande ävenindirekla kostnader redovisas som en obeskattad reserv i bokslutet. Härigenomkvarstår elt visst reser-veringsutrymme och uppnås stora praktiska fördelar.Någon återföring bör dock inte äga rum om förelagd kan styrka altnedskrivningen varil nödvändig för alt uppfylla kravet pä god redovisningssed.Till de fria reserverna hör också, som tidigare nämnts, avsältning tillresullaluljämningsfond enligl 41 d § KL, I motsats till vinstdelningsgruppenanser jag att som en sådan reserv också bör anses avsättning tillinlernvinslkonlo enligl punkt 15 av anvisningarna till 29 § KL, 1detta sammanhang kan slutligen påpekas atl en vid vinstdelningen godtagen"reservering" för exempelvis inkurans eller förlustrisker börbehandlas som skuld - och inle som lagerreserv - vid inflationskorrigeringen(jfr 6 8 andra stycket), Avdragsrällen vid vinsldelningen motsvaras således avetl inflationslillägg. 1983/84:50 91 Vidremissbehandlingen har tagits upp frågan om avskrivning på skeppskontrakt. Jagvill i anledning härav påpeka atl del med hänsyn till utformningen av reglernaom kontraklsnedskrivning och kontraklsavskrivning inte finns anledning all göranågon särskild återföring vid beräkning av underlaget för vinstdelningsskall. Ivad mån företagels åtgärd är befogad får prövas vid inkomstbeskallningen. Det kan förekomma att en ibokslutet gjord reservering inte godtas vid inkomstbeskallningen. Ett lager harexempelvis tagits upp lill lägre värde än som är lillåtet eller en avsättningför framtida utgifter har ansetts utgöra en konsolidering. Någon särskildåtgärd för alt återföra en sådan reservering krävs inle vid vinstdelningen,eftersom detta har skett redan vid inkomstbeskattningen. Flertalet förelagredovisar skillnaden mellan kalkylmässiga och bokfö-ringsmässiga avskrivningarpå invenlarier och andra anläggningstillgångar som en bokslutsdisposition.Någon fast redovisningspraxis finns dock inte på detta område. Med hänsyn bl.a.till detta skall eventuella över- eller underavskrivningar godtas vid beräkningav underlaget för vinsldelningen. Inle heller delta föranleder någon särskildåtgärd vid beräkning av underlag för vinstdelningsskatt utan denna grundashelt på bedömningen vid inkomstbeskattningen. Somanförts i den allmänna motiveringen skall avsättningar till investeringsfonderinle återföras. vid beräkning av vinstdelningsunderlaget. Inte heller skallnågon återläggning ske av koncernbidrag. Vid sidan avinvesteringsfonder finns det andra "bundna" fonder. Med bundna fonderavses i första hand fondavsättningar som är kombinerade med inbetalning påkonton hos , således förulom de allmänna investeringsfonderna l.ex.vinslfonder och särskilda investeringsfonder. Som bundna fonder räknas vidaretidsbegränsade avsältningar som kan komma i fråga endast under särskildaomständigheter, l. ex. fartygsfonder, fonder för äteranskaffning av fastighetoch eldsvådefonder. Den omständigheten att den statligt beskattningsbarainkomsten påverkats av avsältning lill eller ulnylljande av någon av nu nämndafonder föranleder inle någon korrigering vid beräkning av underlaget förvinstdelningsskalten. I samband med alt ettförlustföretag tas över av en ny ägargrupp -exempelvis av företagels anslällda- kan det hända atl den tidigare ägaren lämnar etl engångsbidrag för atl läckabefarade föriusler under de när-maste åren. Någon möjlighel för mottagaren atlfördela etl sådant bidrag på flera är föreligger normall inte ulan förelagettorde - om bidraget över huvud taget är skattepliktigt - beskattasför detta. Följden kan bli alt företagel träffas av vinstdelningsskalt trotsatt lönsamhelen sett över är relativt måttlig. Vinstdelningsgruppenhar övervägt atl införa särskilda regler för att hindra vinstdelning i dessaspeciella situationer. Mot bakgrund av de nya regler som beslutatsav (prop. 1982/83:94. Prop.1983/84:50 92 rskr281, SFS 1983:311) har den dock ansett atl delta inte kan anses påkallat. Denya reglerna innebär all elt företag har rätt lill avdrag för bidragsom utan villkor lämnas lill en regional utvecklingsfond medan bidrag frånutvecklingsfonden lill den slutlige mottagaren behandlas enligt reglerna förstafiiga näringsbidrag. Genom alt slussa föriusltäckningsbidrag överutvecklingsfonden kan del givande företagel få avdrag sombidraget skattemässigt delas upp pä flera är hos mottagaren. Jag delarvinstdelningsgruppens uppfattning all specialbestämmelser föraklieägarlillskotl av delta slag inte är nödvändiga. Dekorrigeringar som företas enligl 3 8 avser, som framgått av det anförda,förutom inkomstskatt endast poster som påverkat storleken av denbeskattningsbara inkomsten. Hänsyn tas inte lill skattefria inkomster ellertill utgifter som inte är avdragsgilla. Delta innebär bl.a. att realisationsvinsteroch stafiiga bidrag undgår, vinstdelningsskatl i samma utsträckning som deundgår inkomstskatt. Kostnader som inte är avdragsgilla, l.ex. vissaregislreringsavgifier och representationskostnader, kan å andra sidan träffasav både inkomstskatt och vinstdelningsskatt. Del finns anledning all utgå frånatt intäkter och kostnader av delta slag i regel är av underordnad betydelse.Att utforma särskilda - konsekvent reala - regler för vinstdelningen avexempelvis realisationsvinster torde f.ö. vara uleslu-tel av praktiska skäl. Andrastycket innehåller en definition av det i första slyckel använda uttrycketbeskattningsårets inkomstskatt. Som närmare utvecklats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.3) bygger avdragsberäkningen på att den aviseradesänkningen av skattesatsen för den statliga inkomstskatten för aktiebolag m.fl.från till genomförs. Avdraget för kommunalskatt beräknasschablonmässigt på grundval av en antagen skattesats om 30%.Skatteavdragets storlek påverkas inte av förekomsten av uiländska inkomstereller utländsk skatt. Inflalionsavdragetför invenlarier är inventariernas skatlemässiga restvärde vidbeskattningsårets ingång multiplicerat med beskattningsårels inflaiionslal. Medinvenlarier avses tillgångar som behandlas enligt bestämmelserna i punkterna3-6 av anvisningarna lill 29 8 kommunalskatlelagen (1928:370). Inflalionsavdragetför byggnader utgör skillnaden mellan reall beräknade värdeminsknings- ochutrangeringsavdrag och de avdrag för byggnader som företaget tillgodoräknatsenligt punkterna 3 och 6 av anvisningarna till 22 8, punkterna 2 a och 4 avanvisningarna till 25 § och punkt 7 av anvisningarna till 298kommunalskattelagen. Inflalionsavdragetför markanläggningar ulgör skillnaden mellan realt beräknade värdeminsknings-och utrangeringsavdrag och de avdrag för markanläggningar som förelagettillgodoräknats enligt punkterna 4 och 6 av anvisningarna till 22 8 och punkt16 av anvisningarna till 29 8 kommunal- ' skattelagen. Dereala avdragen beräknas genom alt tillgodoräknade avdrag räknas Prop.1983/84:50 93 om med hänsyn till prisutvecklingen från delbeskattningsår dä byggnaden eller markanläggningen anskaffades. Inflalionsavdragenligt denna paragraf medges inle i fråga om egendom som utgöromsättningstillgång i rörelse. I 4-7 8§ ges bestämmelser om hur den enligl 3 § beräknadenominella vinslen eller förlusten skall förvandlas till etl reall resultat. 4och 5 8§ innehåller bestämmelser om inflalionsavdrag på anläggningar och lager.De monelära lillgångarna och skulderna behandlas i 6 8 och i 7 § ges särskildaregler för förelag med brutna räkenskapsår. Av 4 §första stycket framgår alt inflalionsavdraget för inventarier ulgörinventariernas skatlemässiga restvärde vid beskattningsårets ingång multipliceratmed beskattningsårets inflalionstal. Inflalionstalet uttrycker penningvärdetsförändring mellan beskattningsåret och . Den melodsom valts för beräkning av inflalionsavdraget för inventarier överensstämmerhell med den melod som realbeskaltningsutredningen föreslagil. Några egentligapraktiska problem torde inte uppslå. Del vid inkomslbeskaltningen medgivnavärdeminskningsavdragel behöver inle återföras ulan inflalionsavdraget medgesvid sidan av del ordinarie avdraget. Medinvenlarier avses inle bara maskiner och andra fysiska lillgångar ulan också l.ex. patenträller och andra lidsbegränsade immaleriella rälligheter. höräven hyresrälter, goodwill, aktiverade etableringsulgifler o.d. I anledning avvad som framförts vid remissbehandlingen om att förslagel innebär en olikformigbehandling av bosladsrätl och hyresräll eftersom endasl den senare får liggatill grund för inflationsavdrag vill jag påpeka alt en motsvarande skillnadföreligger vid inkomslbeskaltningen. Skillnaden grundar sig pä atl sominvenlarier behandlas lidsbegränsade rättigheter, vilket bostadsrätt inle är.Den omständigheten alt vissa inventarier - l.ex. dyrbara konstföremål - ipraxis har undantagils frän rällen lill värdeminskningsavdrag.vidinkomsttaxeringen hindrar i och för sig inle att inflationsavdrag kan komma ifråga. En förutsättning är dock att tillgängen har ställning av etlinventarium i näringsverksamheten. Vid en eventuell försäljning skall alltsåvederiagel inle beskattas enligt realisa-lionsvinstreglerna utan tas upp somlöpande inkomst. Inflationsavdrag medges däremot inle för beställda men inlelevererade inventarier. För sädana beställningar kan i stället vidförskottsbetalning reglerna i 68 om monetärt kapital bli tillämpliga. Vad gällerbyggnader och andra tillgångar som skrivs av enligl plan skallvärdeminskningsavdragen vid bestämningen av den reala vinslen uppräknas sä altde i fast penningvärde tillsammans motsvarar tillgångens anskaffningsvärde.Detta sker enklast genom all det vid inkomstbeskattningen medgivnavärdeminskningsavdraget räknas om med hänsyn till förändringarna i delallmänna prislägel . Eftersom företaget tillgodoräknasnominella värdeminskningsavdrag vid inkomstbeskattning- 1983/84:50 94 enblir den reala korrigeringen skillnaden mellan del reala och det nominellaavdraget. Detta anges i andra-fjärde styckena. Omräkningenavser förändringar i penningvärdet mellan och del aktuella året.Förändringar under det löpande året beaktas inle. Något inflationsavdrag kansåledes inle komma i fråga del år en byggnad eller en markanläggning anskaffas. Med en byggnadsanskaffningsvärde avses i allmänhet företagels utgifter för byggnaden. Dettagäller oavsett om företaget självt uppfört'byggnaden eller om den förvärvats ifärdigt skick tillsammans med marken. Har investeringsfond eller statsbidragtagits i anspråk för anskaffningen, räknas som anskaffningsvärde skillnadenmellan den verkliga utgiften och del ianspråktagna beloppet. Motsvarande gällerom en byggnad skrivits av mol exempelvis en eldsvädefond. Vidinkomstbeskallningen inträder rällen till avdrag för värdeminskning vid dentidpunkt då en byggnad eller markanläggning är färdigställd, Molsvarandegäller beträffande inventarier som förelaget självt tillverkar. Någotinflationsavdrag enligt 4 8 kan därför inte medges för värdel av en anläggningsom vid beskattningsårets ingång är påbörjad men inte färdigställd. 1 ställetbehandlas värdel av anläggningar under uppförande som en monetär tillgäng (jfr6 8 fjärde stycket punkt 6). Den som förvärvat enbyggnad eller markanläggning genom arv, gåva eller annal benefikl fång sätts,vad avser värdeminskningsavdrag vid inkomstbeskattningen, i samma ställningsom den föregående innehavaren. Förvärvet påverkar alltså inle de äriigaavdragens storlek. Även vid uppräkningen av anskaffningsvärdet bör fastighetenanses ha oavbrutet innehafts av en och samme ägare. Någon ullryckligföreskrift om delta har inte ansetts nödvändig. Byggnaderutgör ibland lager i rörelse, Inflalionskorrigeringen sker i sädana fall enligtbeslämmelserna i 5 8. Om inflalionsavdrag skulle medges också enligtförevarande paragraf skulle förelaget fä ell omotiverat dubbelavdrag. \ femtestycket föreskrivs därför all paragrafens bestämmelser inte tillämpas i frågaom egendom som ulgör lager i rörelse. Genom atlinflalionsavdraget bygger på vid inkomstbeskattningen medgivnavärdeminskningsavdrag kommer KL: s regler rörande den skatlemässigabehandlingen av byggnader och markanläggningar alt få verkan även vidvinsldelningen. Av della följer bl.a. all såväl primäravdrag som reguljäravärdeminskningsavdrag kan ge upphov lill inflationsavdrag. Vidare kan nämnasall vid inkomstbeskattningen avdragsgilla utgifter för en byggnadeller markanläggning också är avdragsgilla i vinsldelningssystemet. Någotbehov av reala korrigeringar föreligger därför inte i fråga om byggnader ochmarkanläggningar som är avsedda atl användas endast ett fåtal år. Teoretisktsett borde även skogsavdrag och avdrag för substansminskning (punkterna 7-9 avanvisningarna lill 22 § samt punkt 10 av anvisning- Prop.1983/84:50 95 arna till 25 § och punkt 8 av anvisningarna lill 29 8 KL)räknas om med hänsyn till förändringarna i penningvärdet från anskaffningstidpunktenlill avdragslillfället. Av olika skäl framförs emellertid inte några förslag iden riktningen. Vad gäller skogsavdragen kan mol en indexuppräkning framhållasalt avdragens reala värde sakligt sett bör minska med innehavslidens längd. Julängre tid företaget ägt fasligheten desto större del av avverkningarna kannämligen anses hänförliga till avkaslning och inle till kapital-uttag.Beiräffande avdraget för substansminskning lalar starka praktiska skäl iförening med att avdragsbeloppen ofta ligger på en förhållandevis låg nivå moten indexuppräkning. Inflationsavdraget för lager utgör lagrets värde vidbeskaltningsärels ingång mullipliceral med beskallningsärets inflaiionslal. Medlagrets värde avses det belopp varmed lagret och liknande omsättningslillgångartagils upp i räkenskaperna före avsältning lill lagerreserv och liknandereserv. Inflationsavdrag enligl första slyckel medges inle i frågaom lager av obligationer, lånefordringar och andra monetära tillgångar. Sådanatillgångar skall, oavsett om de ulgör omsällningsiillgångar eller inle,beaktas vid tillämpningen av 6 §. \ första stycket anges atl inflalionsavdraget för lagerutgör produkten av lagervärdet och beskattningsårets inflaiionslal. Tillskillnad mol vad realbeskaltningsutredningen föreslagit skall avdragetberäknas på grundval av det bokförda värdet före eventuell nedskrivning (alltsåföre avsättning till lagerreserv men efter inkuransavdrag). Skillnaden hängersamman med atl vinstdelningen bygger pä resultatel före lagernedskrivning medanrealbeskaltningsutredningen godtar all nedskrivning som är förenlig med KL; sregler. Pågående arbeten som ulgör omsättningslillgångar behandlas här -liksomvid tillämpning av 3 8 första stycket punkterna 6 och 7 på samma säll somlager. Andra stycket innehåller elt undantag frän rällen tillinflationsavdrag för omsättningstillgångar. Undanlaget gäller lager avobligationer, lånefordringar och liknande monetära tillgångar. Av systematiskaskäl behandlas samtliga monetära tillgångar och skulder i 6 8. Eftersom sammainflalionstal används i 5 och 688 har delta dock inle någon materiellbetydelse. Det bör betonas alt aktier inte räknas som monetäralillgångar.