prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — 1. lag om vinstdelningsskatt, 2. lag om ändring i lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond, 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om stailiginkomslskall, 5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 6. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 7. lag om ändring i skatlebrollslagen (1971:69), 8. lag med reglemente för allmänna pensionsfondensåvitt avser 17, 27, 28,31 samt34-398§, 9. lagom ändring i akliebolagslagen (1975:1385). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av departementsrådet ochhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yllrande avlagrådet: Deremitterade förslagen ingår i ell komplex av lagförslag om införande av s.k.löntagarfonder. Sammanfattningsvis innebär förslagen atl fem lönlagarfondslyrelserinrättas för atl förvalla en del av allmänna pensionsfondens medel. Denna delhärrör dels från den lillfälliga vinstskall som utgår enligt lagen (1983:219)om tillfällig vinstskalt dels frän en ny skatt, kallad vinstdelningsskatt; ävenen viss del av den lilläggspensionsavgifl som arbetsgivarna betalar ställsunder lönlagarfondslyrelsernas förvaltning. Vinstdelningsskalten eriäggs avaktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaförsäkringsanstalter. Underlagd för vinstdelningsskatten beräknas för varjeföretag för sig och besiäms av taxeringsnämnden i samband med den årligataxeringen. Vinstdelningsunderlaget är förelagets reala vinsl. Härmed förståsdet nominella resultatet beräknat på visst sätt och justerat med hänsyn tillinflationen. Vinstdelningsskatten ulgör av underiagel. Mindrevinsler är undantagna från vinsldelningsskali. Vissa gränser är salta för hurmyckel en löntagarfondslyr- 1983/84:50 143 else får förvalta. Medelsramen är år1984 och den ökar därefter lill och med med ell lika slortbelopp i fast penningvärde. Lönlagarfondstyrelserna får placera tilldelademedel i aktier eller som riskkapital i ekonomiska föreningar. För placering iaklier gäller en viss begränsning. Sålunda får en lönlagarfondslyrelse inleförvärva så mänga aktier i ell vid fondbörsen registrerat aktiebolag alt deuppgår till älta procent av samtliga aktiers röstvärde. Det åliggerlöntagarfondslyrelserna atl lill de pensionsutbelalandefondstyrelserna, dvs. till första - tredje fondstyrelserna, överföra enavkastning på del förvaltade kapitalel motsvarande realförräntning. Löntagarfondslyrelserna tillsätts av regeringen. Av enlönlagarfondslyrelses nio ledamöler och fyra suppleanter skall minst femledamöter och av suppleanterna minsl två företräda lönlagarintressen. Även päannal sätt är löntagarnas inflylande lillgodosdl. Sålunda skall pä begäran aven lokal facklig organisation vid ett förelag vari en lönlagarfondslyrelse haraktier styrelsen bemyndiga företrädare för organisationen att utöva rösträttför hälften av styrelsens aktier i bolaget. Såsomanlyils i del föregående har inle samtliga lagförslag remitterats lilllagrådel. Remissen omfaltar förslagel om vinstdelningsskatl och däravföranledda förslag till ändring i olika skatterätlsliga lagar (1-7). Den omfattarvidare vissa paragrafer i förslaget (8) till lag med reglemente för allmänna pensionsfonden(APR). I dessa paragrafer regleras i huvudsak skyldighetatt till lönlagarfondstyrelserna överföra de medel slyrelserna rekvirerar,begränsningar i medelstilldelningen, det avkastningskrav som gäller i fråga omförvaltade medel, styrelsernas organisation och placeringen av förvallademedel. Slutligen omfattar remissen förslag (9) lill ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) föranledd av all lönlagarfondstyrelserna och lokala fackligaorganisationer kan komma atl ulöva röstrält vid bolagsslämma. Däremot harförslag till grundläggande bestämmelser om pensionsmedlens användning ochförvaltning inte underställts lagrådet. Här åsyftas förslagel atl i lagen(1962:381) om allmän försäkring införa en ny paragraf, 19 kap. 3 a§, variföreskrivs alt försäkringen för tilläggspension finansieras, förutom genomlilläggspensionsavgifter, av den tillfälliga vinstskatten ochvinstdelningsskatten. Vidare härtill lagrådet ej heller remitterats I 8 iförslaget till APR, etl lagrum som får anses ge den grundläggande bestämmelsenom löntagarfondstyrelsernas rätt atl delta i förvaltningen av pensionsmedlen.Med hänsyn lill del nära sambandet mellan de remitterade förslagen och deenligl det anförda icke remitterade delarna anser sig lagrådet böra vid singranskning la upp frågor om vinst-skattemedlens användning och förvaltning ävensåvill gäller delar som formellt inte har underställts lagrådet. Löntagarfondsfrägan har under de senasle åren ställ icentrum för den politiska debatten i värt land. Även i andra västeuropeiskaländer har frågan diskuterats. Kännetecknande för debatten i har varitdjup- Prop.1983/84:50 144 gående motsättningar mellan förespråkare för eltfondsyslem och motslån-dare lill systemet. Motsättningar har räll mellan depolitiska partierna saml mellan näringslivels företrädare och de fackligaorganisationerna och även inom dessa organisationer. Bland de politiskapartierna är del främst det socialdemokratiska och bland fackets organisationerfrämst LO som drivit frågan. tillkallade dåvarande chefen förfinansdepartementet etl anlal sakkunniga med uppdrag alt utreda frågor omlöntagarfonder, den s.k. löntagarfondsutredningen. Denna avslutade sitt arbelepå utan all ha kunnat fullgöra sill utredningsuppdrag. 1981 förelåg en av partistyrelsen och LOgemensamt utarbetad rapport . Idenna rapport angavs fem motiv för etl fondsyslem. Fonderna skulle 1. slödjaden solidariska lönepolitiken och bidra fill en rimlig lönekostnadsutveckling,2. bidra lill en jämnare förmögenhetsfördelning, 3. genom medägande stärkalöniagarinflytandet, 4. förbättra kapitalbildningen och 5. stärka ATP-systemet.Kongressen godkände rapporten och framlade i etl särskilt uttalande vissasynpunkter på hur ett löntagarfondsystem borde utformas. Sedansocialdemokraterna övertagit regeringsansvaret pä , påbörjades etlutredningsarbete för alt uppfylla partikongressens beslul från föregående år.Två expertgrupper tillkallades, vinsldelningsgruppen med uppgift att ulformaett förslag till permanent vinstdelning och placeringsutredningen med uppdragatt utarbeta etl underlag för placeringspolitik för löntagarfonder.Vinstdelningsgruppen lade fram sitt belänkande (Ds Fi1983:13) "En modell för vinsldelning". Placeringsutredningenoffentliggjorde sitt betänkande "Kapilalplaceringarpä akliemarknaden" (SOU 1983:44). En inlerdeparlemenlal arbelsgrupp, fondgruppen,redovisade likaledes i slulel av i en av gruppen utarbetad promemoria(Ds Fi 1983:20) "Löntagarfonder i ATP-syslemet" sitt uppdrag attföreslå ett system med löntagarfonder inom den allmänna pensionsfonden.Vinsldelningsgruppens, placeringsutredningens och fondgruppens förslag byggerpä partikongressens beslut och ligger lill grund för de till lagrådetremitterade förslagen. De tre utredningarna har avsetl tekniska frågor och dehar inte varil förutsättningslösa i den meningen atl de sakkunniga haft att taställning till frågan om etl löniagar-fondsyslem bör införas eller inte.Vinsldelningsgruppens arbete har remissbehandlats för sig ochplaceringsutredningens och fondgruppens gemensamt. Flera remissinslanser harhörts om endasl delar av förslagen. Myndigheter och sammanslutningar harsåledes inle varit i tillfälle atl yttra sig över etl förutsällningslöstutarbetat och samlat förslag till lönlagarfonder. Från flera häll har dettakritiserats och man har även anmärkt all remisstiden varit för kort. ställer sig kritiskt till alt en fråga av så stor principiellbetydelse och med sä kontroversiella inslag beretts på säll som skett.Lagrådets granskning skall avse bl.a. om förslagen är så utformade atl lagarnakan antagas tillgodose angivna syften. Prop.1983/84:50 145 väsentligtsådant syfte framhåller departementschefen löntagarfondernas roll när detgäller att skapa förutsättningar för en ekonomisk stabilisering ägnad attförena en lugn kostnads- och prisutveckling med låg arbetslöshet. Lagrådet harvidare atl granska de problem som kan uppstå vid tillämpningen av underställdaförslag bl.a. förslagens inverkan på företagens ekonomi ochkapitalförsörjning. Det sätt på vilket utredningsarbetet och remissbehandlingenskett försvårar för lagrådet atl fullgöra dessa granskningsuppgifter. I några remissyttrandenhar satts i fråga om förslagen är grundlagsenliga och om de står iöverensstämmelse med internationella åtaganden. I det sistnämndahänseendet torde åsyftas den konvention som biträtt genom ratificeringav tilläggsprotokollet (SÖ 1953:26) till konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Enligtprotokollets artikel I skall envar fysisk eller juridisk persons rätt till sinegendom lämnas okränkt och må ingen berövas sin egendom annal än i detallmännas intresse och under de förutsättningar som anges i lag och avfolkrättens allmänna grundsatser. De remissinstanser som tagit upp frågan om deföreliggande förslagens författningsenlighet har inte utvecklat saken närmare.Vad man synes vilja sätta i fråga är om vår rättsordning tillåter all medelförs över från vissa företag för att användas av löntagardominerade organ ilöntagarkollektivets intresse. Lagrådet vill för sin del anföra följande.Medlen las ul av företagen genom statliga skatter fastställda i den ordningregeringsformen föreskriver dvs. genom lag; även tilläggspensionsavgiflernatorde fä anses vara skatter. Skatterna är specialdeslinerade till den allmännapensionsfonden. Regeringsformen innehåller inga bestämmelser om begränsning avde ändamål för vilka statlig skatt får las ut. Om användningen av statens medelbestämmer och huvudregeln är all detta sker genom budgetreglering.Emellertid medger 9 kap. 2 8 regeringsformen alt statsmedel får tas i anspråkför bestämda ändamål vid sidan av budgetregleringen. Specialdeslinalion avstatsinkomster är visserligen under avveckling och (FiU l979/80:4y)har framhållit atl ny specialdeslinalion inte bör införas. Det möter likvälinte något konstitutionellt hinder att specialdes-tinera skatter. Inte hellerföreligger något hinder att statens medel ställs lill förfogande för organ ivilka en viss grupp av medborgare har tillförsäkrats ett avgörande inflytande.Enligt lagrådets mening kan sålunda någon erinran mot del föreslagnalöniagarfondsyslemet inte göras från grundlagsenlig synpunkt. Likaledes finnerlagrådet att förslaget inte strider mol våra internationella åtaganden. Kraveti artikel 1 av del ovannämnda tilläggsprotokollet att etl sådant ingripandesom avses i artikeln måste ha sin grund i "det allmännas intresse"får anses uppfyllt i och med atl medlen tillfaller den allmänna pensionsfondenoch förvaltas av offentligrällsligt reglerade organ. Det förhållandet attlagförslagen har även andra syften såsom att stärka löniagarinflytandet inäringslivet synes inle böra leda till en annan bedömning. 10 1983/84. 1983/84:50 146 Förslaget till lag om vinstdelningsskatt En viktig nyhet i delta förslag är att vinsldelningenskall grundas på företagens reala vinst. Den föreslagna principen förvinstberäkning innebär kort uttryckt följande. Utgångspunkten är företagets beskattningsbarainkomst vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Detta belopp ändras därefteri två steg. I det första steget omvandlas beloppet till ett mer verkligtnominellt resultat. Detta sker genom alt beloppet ä ena sidan minskas medbeskattningsårets inkomstskatt och å andra sidan ökas med påförd kommunalskatt,förlustavdrag och s.k. stimulansavdrag. Vidare skall förändringar ilagerreserv o.d. beaktas. Avsältning lill lagerreserv skall återföras medanavdrag skall ske om reserven har minskat. Syftel med dessa justeringar är altförvandla den till slallig inkomslskall beskattningsbara inkomsten sä alt denbättre överensslämmer med det inkomstbelopp som verkligen tillfaller ägaren. andra stegel omvandlas del sålunda framtagna nominella beloppet lill etlreall resultat. Härvid görs etl mot årets inflation svarande avdrag på bl.a.lager, byggnader, inventarier, monetära tillgångar och årets vinst. Tilläggskall göras för årets inflaiionseffekter pä ingående skulder. Avdrag ochtillägg beräknas med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen underföregående är. Delta sker med ledning av en på konsumentprisindex uträknadindexserie. De uppgifter, som sålunda skall ligga till grund förvinstdelningsskatlen, avses företagen skola lämna på en särskild blankell.Denna blankett skall som bilaga fogas till förelagets årliga deklaration.Uppgifternas riktighet skall omfattas av den på deklarationen avgivnaförsäkringen. En övergång till en beskattning av den reala vinsten hosförelag är inte bara frän principiell utan också frän praktisk synpunkt av storbetydelse. Tanken bakom vinstdelningen är alt den ärliga vinsten över en vissnivå skall träffas av vinstdelningsskallen. Det har också uttryckts så atl delär företag som ge - verkliga övervinster som skall omfattas av vinstdelningen.Med delta syfle är del naturligt atl vinsldelningsskatlens underlag bör spegladet verkliga resultatet av företagets verksamhet. Införandet av ett nytl syslem för beskattning äremellertid förenat med adminislraliva besvär och är belungande för berördaskallskyldiga. Departementschefen berör i lagrådsremissen endast denadministrativa belastningen. Redovisningen från förelagen lillskattemyndigheterna avses, som tidigare nämnts, skola ske genom all uppgifterlämnas i en bilaga till företagens åriiga självdeklaration (se Ds Fi 1983:13 s.115 0. Bilagan torde kunna ges en sådan utformning att del stora fierlaletförelag, vilka med hänsyn till reglerna om fribelopp ej kommer atl erläggavinstdelningsskalt, endast behöver lämna ett begränsat antal, tämligen lättframtagna uppgifter. Enligt vad som upplysts vid föredragningen inför lagrådelkan antalet skattskyldiga förelag beräknas komma alt uppgå till cirka 5000.Hiinill kominer ytterligare 5000-10000 företag som har verksamhel av 1983/84:50 147 sådanomfaltning alt de måste lämna fullständiga uppgifter för att derasskattskyldighet skall kunna kontrolleras. I allt torde det finnas ca 175000aktiebolag. Det är alltså förhållandevis få företag som behöver lämna mer omfattandeupplysningar och vilkas uppgifter måste närmare granskas avskattemyndigheterna. Det är emellertid inte endast uppgiflslämnandet ochgranskningen som är betungande. De praktiska tillämpningssvärigheterna med enreal vinstbeskattning vid sidan av nu gällande beskattningsregler ligger ocksådäri alt företagen måste ta hånsyn till flera olikabeskattningsmodeller. Det är därför beklagligt att delta lagsfiflningsärendeansetts vara sä brådskande att frågan om den kommunala beskattningen av bolaginle kunnat tas upp i förevarande sammanhang utan att lösningen av denna frågamåst anslå. Företagen kommer alltså att behöva beakta tre olika modeller förbeskattning, nämligen en beträffande statlig inkomstskatt, en för denkommunala beskattningen och ytteriigare en för vinstdelningsskatlen.Härigenom kompliceras arbetet med bokföring och bokslut och försvårasskatteplaneringen för berörda förelag. Detta kommer alt medföra inleoväsentligt ökade kostnader för många förelag. Vid en samlad bedömning kanemellertid enligt lagrådets mening de nu påtalade olägenheterna inle ansesvara av sådan styrka alt man bör avstå från den reala vinstbeskatlningen.Lagrådet har därför ingen erinran mot atl ett sådant system läggs lill grundför bestämmande av vinstdelningsskatl. Den utformning som reglerna häromföreslås få synes också godtagbar. Det torde - såsom deparlemenlschefen anfört- vara naturiigt om efter någon tids erfarenhet förslagets olika detaljer tasupp till förnyad prövning. Förslagettill lag med reglemente för allmänna pensionsfonden Defem nya fondstyrelser som föreslås inrättade för atl förvalla de medel iallmänna pensionsfonden som härrör från bl.a. vinstdelningsskalten skall enligtförslaget benämnas lönlagarfondslyrelser. Benämningen leder närmast tankentill att del är fråga om styrelser för lönlagarfonder. Eftersom del inle finnsnågra särskilda lönlagarfonder - ordet förekommer överhuvudtagel inte ilagförslagen - skulle det kunna hävdas att benämningen är oegenllig. Avsiktentorde emellertid ha varit alt genom benämningen markera att de fem nyafondstyrelserna har en sammansättning som domineras av personer som företräderlönlagarintressen. Ordet lönlagarfondslyrelse är då sammansatt av leden"lönlagar" och "fondslyrelse". Lagrådel, som förutsätteratl ordet skall förstås på nu angivet sätt, har intet alt erinra mol denföreslagna benämningen. Förslagellill APR ställer inle upp något krav pä alt ledamöter och suppleanter i enlönlagarfondslyrelse skall vara svenska medborgare. Del kan ifrågasättas omförslaget i denna del - som motiveras med all en här bosall ulländsk medborgareinte bör uteslängas frän möjligheten all representera lönlagarintressena i ensådan slyrelse - är förenligl med bestäm- 1983/84:50 148 melsernai II kap. 9 8 tredje slyckel regeringsformen. I della grundlagsstadgandeföreskrivs bl.a. att endast den som är svensk medborgare får inneha uppdragsåsom ledamot av styrelse i myndighet som lyder under riksdageneller regeringen. Grundlagssladganddulgör undanlag frän huvudregeln all utlänning är likställd med svenskmedborgare i fråga om möjlighelerna att erhålla tjänst eller uppdrag hos stateneller kommun. Undanlaget har motiverats främst av hänsyn till rikets säkerhetoch av önskemålet atl beslut som rör enskildas rättsliga ställning skallfattas av svenska medborgare (prop. 1973:90 s. 404 O- Allmänna pensionsfondenär en unikt utformad institution. Även om fondens förvaltande organ,fondstyrelserna, skulle anses ingå i den statliga förvaltningsorganisationen,låter sig styrelserna inle jämställas med de förvaltningsmyndigheter som angesi grundlagssladgandd. De motiv som enligl det anförda bär upp stadgandet, lalarockså emot all delta skulle vara tillämpligt på fondstyrelserna. Grundlagssladganddtorde därför inte hindra all också utländska medborgare ulses lill ledamöter ien löntagarfondstyrelse. Förslagettill lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Inrättandetav löntagarfondstyrelser föranleder enligl lagrådsremissen vissa ändringar iakliebolagslagen. Den rättsliga utgångspunkten är -fastän den ej kommit lillalldeles klarl ullryck vare sig i nägol förfallningsförslag eller idepartementschefens uttalanden - atl allmänna pensionsfonden är ägare fillsamtliga aklier som fjärde fondslyrelsen och löntagarfondstyrelserna förvaltarmen alt varje fondslyrelse beiräffande sina aktier är alt anse somställföreträdare för allmänna pensionsfonden. torde självskola uppbära utdelningar - och bli regislrerad hos VPC - för sina aklier.Detta är tekniskt nödvändigt med hänsyn till alt varje fondstyrelse själv skallförvalta, förränta och redovisa de medel styrelsen tilldelats. Också dä delgäller den med aktier förenade rösträtten skall enligt förslagel varjefondslyrelse för sig utöva denna rätt på bolagsstämman. lärvidare fä frågerält vid bolagsstämma (9 kap. 12 8 akliebolagslagen) och ägaföra talan mol bolaget angående beslut vid bolagsslämma (9 kap. 17 8). Ocksåeljest när aktiebolagslagen talar om aktieägare torde därmed böra förstås inteallmänna pensionsfonden ulan den fondslyrelse som förvaltar aktuella aklier;som exempel kan nämnas aktieägares räll all få minoritelsrevisor utsedd enligl10 kap. I 8. Mot konstruktionen all varje fondstyrelse skall iaktiebolagslagens mening betraktas som ägare till de aktier styrelsenförvallar har lagrådet ej någon erinran. I 9 kap. 2 8 tredje stycketaktiebolagslagen används uttrycket atl Ijärde fondslyrelsen "innehar"aklier. Med hänsyn lill atl det är allmänna pensionsfonden som formellt ärägare till fondstyrelsernas lillgångar är det nu föreslagna uttrycket allstyrelserna "förvaltar" aktier att föredra. Prop.1983/84:50 149 gäller atl fjärde fondslyrelsen fårbemyndiga en facklig organisation med medlemmar anslällda i etl aktiebolag varislyrelsen innehar aklier att utöva rösträtt för aklieinnehavel (9 kap. 2 8tredje stycket aktiebolagslagen). Bemyndigandet sker genom skriftlig,daglecknad fullmakt som gäller för högsl dl år i sänder (9 kap. 2 8 förstastycket). Enligl 38 8 förslagel till APR är en löntagarfondstyrelse skyldig altefter begäran överiåla rösträtten för hälften av sina aklier pä en eller iförekommande fall flera lokala fackliga organisationer vid aktiebolag varifondslyrelsen har aklier. För övriga aktier får lönlagarfondstyrelserna enliglförslagel överlåta röslrällen på samma säll som gäller för fjärdefondslyrelsen. Enligl vad som upplysts inför lagrådet har fjärde fondstyrelseni betydande utsträckning överlåtit rösträtt för sina aklier lill fackligaorganisationer. Härvid har fjärde fondstyrelsen inle ansett sig böra geinstruktioner för hur de fackliga organisationerna skall rösta. Närlönlagarfondstyrelserna nu ges samma befogenhet för de aktier, som inteomfatlas av 388 förslaget till APR, innebär detta att de fackligaorganisationerna kan få ell större inflylande än vad som direkt framgår avdepartementschefens uttalande i den allmänna motiveringen under avsnill 2.3.8.3om överföring av rösträtt. Eftersom de fackliga organisationerna inte blirbundna av styrelsernas instruktioner utan självständigt utövar den rösträtt somöverlätils lill dem är det missvisande all säga att en fondslyrelse bemyndigarombud att utöva rösträtten. Vad det i själva verket är fråga om är atl enfondslyrelse avhänder sig rösträtten för aktierna och överlåter den på deneller de fackliga organisationerna. Detta bör komma till uttryck i lagtexten.Med del bdraktelsesält som här anlagts blir bestämmelserna i 2 8 första stycketom fullmakt och fullmaktens tidsbegränsning ej tillämpliga. Det krävs därför ensärskild bestämmelse för alt ange att överlåtelsen ej är definitiv.Bestämmelsen synes lämpligen kunna utformas sä att överlåtelsen avserrösträttens utövande för ett är i taget. Däremot behövs i aktiebolagslagen inteytterligare föreskrifter om överlåtelse av rösträtt. I den män sådanaföreskrifter fordras har de sin plats i APR. Lagrådet föreslår atl 9 kap. 28tredje stycket andra meningen ges följande lydelse. får för högst ett är i sänder överlåta åten eller flera fackliga organisationer att var för sig ulöva röstrält föraklier som slyrelsen förvaltar. Enligt 9 kap. 3 8 akliebolagslagen får vid en bolagsstämmaingen rösta för egna och andras aktier för sammanlagt mer än en femtedel av depä stämman företrädda aktierna. Avsikten med regeln är atl öka rnöjligheten föraktieägare med mindre aktieinnehav atl pä stämman göra sig gällande mol desiörre aktieägarna. Regeln är dispositiv. En bolagsordning kan såledesinnehålla avvikelse från bestämmelser om röstmaximum. Röst-maximum kan däsällas högre eller lägre än vad lagen föreskriver. I ett nytt fjärde styckeföreslås nu del undanlag frän röstkvolsregeln alt varje fondslyrelse skallanses som en aktieägare för sig. Delta medför alt den röst- 1983/84:50 150 rätlsbegränsningsom eljest skulle gälla för allmänna pensionsfonden som sådan kommer att avsevarje fondslyrelse. Någon närmare motivering härför har inle gells ilagrådsremissen. Mol bakgrund av regelns syfte all skydda mindre aktieägare ärändringen sakligt sett tveksam. Vad som föreslagils är dock en naturligkonsekvens av fondstyrelsernas självständiga ställning. Lagrådet anser därföratt regeln kan accepteras. Vidberäkning av röstkvot kan lillämpningssvärigheler uppslå om en fondstyrelsesjälv röstar för en del av sina aktier medan rösträtten för återstoden utövasav flera fackliga organisationer. I sådant fall torde rösträttsbegränsningböra bestämmas proportionellt först mellan styrelsen och de fackliga organisationernaoch sedan mellan organisationerna inbördes.