prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — All på della säll lägga ansvarel föravvägningar och priorileringar lill den regionala nivån har enligt min meninginneburit en effektivisering av det regionalpolitiska arbelel. De verksamheter sombedrivs med medel frän anslaget bör därför fortsätta med nuvarande inriklning.Jag beräknar medelsbehovel lill oförändrat 298,25 milj. kr. för budgetåret1984/85. Av detta belopp beräknarjag alt högst 61 milj. kr. skall användas tillregionall ulvecklingsarbete. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår all lillRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser för budgelårel 1984/85anvisa ell reservafionsanslag av . Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m. m. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslagei beslridskoslnaderna för all infria slalliga garanfier för lån lill förelag i glesbygderoch för lån lill kommersiell serviceenligl förordningen (1979: 638) om slalligt stöd lill glesbygd (omlryckl 1982:678, ändrad 1983:678). Vidarebeslrids från della anslag koslnaderna för all infria garanfier för lån som harlämnats enligl förordningen (1973:608) om slalligt slöd lill kommersiellservice i glesbygd (omlryckl 1978:186, upphävd Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 62 1980: 877), förordningen (1976: 208, upphävd1979:638) om slailigl slöd lill skärgärdsföreiag och förordningen (1978:465,upphävd 1979:638) om särskill slöd fill lantbruksföretag i vissa glesbygder. För innevarande budgelår uppgår den s. k.garaniiramen lill 52 milj. kr. Samtliga länsslyrelserhar inkommit med anslagsframställningar för budgelårel 1984/85. Sammanlaglföreslär länsstyrelserna en ram för statlig garanli pä 74,8 milj. kr. Jag förordar alt ramenför slallig kredilgaranli för lån lill förelag i glesbygder och för lån lillkommersiell service för näsla budgelår sälls lill oförändrai belopp, 52 milj.kr. Även anslaget bör förnästa budgelår tas upp med oförändrat belopp, . Jag hemsläller allregeringen föreslår all 1. medgeall under budgelårel 1984/85 slallig kredilgaranli för lån lill förelag iglesbygder och för lån lill kommersiell service beviljas med sammanlagl högsl52000000 kr. 2. lillTäckande av jörluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygderm.m. för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av I . Ersättning för nedsättning avsocialavgifter 1982/83 Ulgift 39800000 1983/84 Anslag 250000000' 1984/85 Förslag 330000000 ' Varav 80 milj. kr. Från anslaget, somdisponeras av , täcks f. n. bortfall av avgiftsinkomstertill följd av tillämpningen av lagen (1982:695) om nedsättning avsocialavgifter. Denna lag upphör atl gälla . Från anslaget skall frånden läckas det bortfall av avgiftsinkomster som blir följden avtillämpningen av den av antagna lagen om nedsältning avsocialavgifter och allmän löneavgift i Norrbotlens län (prop. 1983/84:38, AU 9,rskr 102). Enligt denna lag skall den procentsals efler vilken arbetsgivaravgifterresp. egenavgifter sammanlagl utgår enligt lagen (1981:691) om socialavgiftersättas ned med lio procenlenheler för verksamheter inom vissa näringsgrenar sombedrivs i Norrbotlens län. Berörda näringsgrenar är gruvverksamhet,tillverkning. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 63 produktionsvaruinriktad partihandel,uppdragsverksamhel och hotell-, pensionats- och campingverksamhet. Ett särskillbidrag till kostnader för socialavgifter lämnas vid ökning av sysselsällningen. Verksamheter inom nämndanäringsgrenar som bedrivs i samhälle är befriade frånsocialavgifter och allmän löneavgift - den 31december 1993. Bortfallel av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av den av antagna lagen om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i Norrbotlens län beräknas uppgå till 330milj. per är (prop. 1983/84:38 s. 14). Jag hemsläller atl regeringenföreslår all till Ersättning förnedsättning av socialavgifter för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 64 D. MINERALFÖRSÖRJNING M.M. Program för utökad prospektering m. m. anvisade idecember 1982 ett reservationsanslag av 300 milj. kr. pä tilläggsbudget fillslalsbudgelen för budgelårel 1982/83 (prop. 1982/ 83:50, NU 18, rskr 111) fören ulökad prospeklering i syfte all öka livslängden hos befinfiiga gruvor ochmineralföretag och skapa förulsällningar lill nya sådana. höllregeringen överläggningar med berörd industri, myndigheterna inommineralområdel saml de fackliga organisafionerna om genomförande av ellprospekleringsprogram. Regeringen besluladeijuni 1983 anslå medel lill vissa föreslagna projekl. Förslag belräffande vissaandra projekl remillerades till geologiska undersökning (SGU) för atlbeaktas i samband med det uppdrag SGU tidigare erhållit all ularbeia enöversikt över det forsknings- och ulvecklingsarbeie som bedrivs i ochsom är av belydelse för mineralområdet. Forsknings- och utvecklingsprojektvars genomförande främjar ulvecklingen inom mineralområdel kan erhålla slöd avanslagsmedlen. Regeringen gav () i uppdrag alt svara för avrapportering,konlroll, uppföljning m.m. av de akluella projekten och atl före den I mars1984 redovisa utfall m. m. saml all utvärdera projekten och lämna förslag påhur det femåriga programmet skall fortsätta. Nämnden skall därvid redovisaeffekten av programmel pä myndigheiens egen prospeklering. Av de anslagna medlen om300 milj. kr. har beslui fattats om användning av ca 121 milj. kr. Huvuddelenav dessa medel fördelar sig enligl följande. Nämnden har beviljats 52 milj. kr.för en djupundersökning i anslulning lill Stekenjokkgruvan i kommun,. Ylleriigare ca 52 milj. kr. har beviljats olika förelag förgenomförandel av ell 30-ial projekl inom huvudsakligen Norrbollens ochVäslerbollens län och Bergslagen. Vidare har SGU beviljats drygl 14 milj. kr.för all fullfölja den svenska delen av del samnordiska Nordkaloltprojeklel. På förslag av regeringenhar beslulal (prop. 1983/84:40 bil. 10 s. 4, NU 8, rskr 94)all del stöd lill prospeklering som kan lämna lill svenska förelag för ulökad egen prospekleringskall upphöra. Genom den salsning inområvarupoliliken som päbörjals ökar möjligheierna all irygga landels egenförsörjning med mineralråvaror. lillhör de länder som har en högförbrukning av mineralråvaror per capila. För t.ex. nickel är den högsl ivärlden. Vi är i många avseenden hell beroende av imporl, men är för vissaråvaror relalivi slora exportörer, I.ex. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 65 Den svenskagruvindustrin, och dä särskill järnmalmsinduslrin, har en myckel svårkonkurrenssilualion. En viss förbällring har dock under senare lid skell vadgäller järnmalmsproduklionen. Andra delar av gruv- och mineralindustrin hartidvis visat dålig lönsamhet på grund av låga metall-priser. Där finnsemellertid möjligheter för industrin alt långsikligl växa i omfallning och belydelse. Utredningar m. m. Flera ulredningararbetar f. n. med all ta fram ylleriigare beslulsunderiag inom råvaru- och nalurresursområdet. Utredningen omvissa frågor inom mineralområdet (I 1982; 02) har lämnai ettförslag om all ulöka kreisen av inmutningsbara enligt gruvlagen. Defrågor som ulreds är hur arkivhällningen av borrkärnor börorganiseras saml om en ytteriigare regionalisering av SGU bör ske och om bergsstaten bör förstärkas. Utredningen omberedskaps- och fredskrislagring (H 1982:05) arbetar med atl utvärderaden nuvarande ordningen för lagringsverksamhelen och överväger alternativaformer för beredskaps- och fredskrislagring. Härvid berörs även mineralråvarorna. SGU har i uppdrag all i samråd medberörda inlressenler ulreda och belysaforsknings- och utvecklingsuppgifter inom mineralområdel saml överväga SGU:s egen roll inom della område. SGU,som vänlas avge rappori, kommer därvid också all lämna förslag lillangelägna insalser inom della område. Kommillén (I1983:04) med uppgift all göra en översyn av minerallag-stiftningen påbörjadesill arbele under höslen 1983. I utredningens direkliv (Dir. 1983:41) framhöllsbl. a. atl kommitlén bör ulreda hur den nuvarande lagsliflningen, somär splillrad i ell inmulnings- och ell koncessionssy-slem, bör förändrasför all kunna ersällas av ell mer enhelligl rälisligl regelsyslem. Enulgångspunkl bör härvid vara alt inmulnings- och konces-sionssyslemen i deras nuvarandeulformning ersälls av ell nyll syslem, .somi huvudsak bygger på koncessionsprincipen, men med inmuinings-rällsliga inslag. Del nämnda förslagel angåendeinmulningsbara har överiämnats lill kommillén. Kommillén skall medförtur behandla den tillståndsprövning vad avser lorv som sker enligt minerallagen.Kommittén skall lämna förslag lill en särskild lagsliflning om prövning av lillsländlill lorvulvinning. I likhel mednuvarande bestämmelser i minerallagen skall den möjliggöra en allsidig prövningav en ansökan. Kommunernas inflytande i samband med prövningen skall stärkas.Kommitténs förslag vad avser lorvlagsiiftningen beräknas kunna avlämnasunder . .5 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 66 I syfte att motverkaprisvariationer, som ger upphov till svårigheter för såväl företag somnationer, har allt flera krav ställts på att internationellaöverenskommelser skall träffas för att stabilisera råvaru-marknaderna. Dessakrav har förts fram främsl av ulvecklingsländer, vilka för sina exportintäkteroch sin ekonomiska ulveckling över huvud laget ofta är beroende avprisulvecklingen för ell fålal råvaror. Under är 1982 irädde delsjälle inlernalionella lennavialel i kraft provisoriskt. Avtalet skall bidralill stabilitet på tennmarknaden via bufferllager och kvoter. deltar idetta avtal. Vid (för handel och utveckling) fjärde konferens fattades ellprincipbeslut om ell s. k. inlegrerai program för råvaror. De cenlrala delarnaav programmel går ul på all stabilisera råvarupriserna på en rimlig nivå genombuffertlagring eller andra ätgärder. Under är 1980 har beslut fattats om attbygga upp en gemensam fond för bl.a. finansiering av buffertlager. Avtalet hardock ännu inle iräii i kraft som planerat på grund av otillräcklig anslulningfrån medlemsländerna. F. n. har ca 60 stater av nödvändiga 90 ratificeratavtalet. har ratificerat avtalet. Inom (Organisationen för ekonomisklsamarbete och ulveckling) pågår sedan flera är sludier om råvaror. Sludiernarikiar sig mol säväl enskilda råvaror och deras skilda förulsällningar ocheventuella restriktioner som mol råvamproblem av mer generell karaktär.Analysen i sludierna har en bred ansats och behandlar säväl producent- somkonsumentintressen. Ett arbetsprogram har fastställts som bl.a. innebär atlvissa utvalda råvaror - av företrädesvis strategisk karaktär - skall studeras.Sludier har färdigställts om bl. a. krom, bauxil, mangan, kobolt, vanadin ochvolfram. deltar även iarbetet inom den inlernalionella bly- och zinkstudiegruppen. Med dellagande aväven representanter för företag i branschen hälls överläggningar mellanproducent- och konsumentländer i frågor av internationellt intresse. Förutomstudier inom sektorer som är vikliga för berörda industrier ägnas särskilduppmärksamhet åt all ge kontinuerlig informalion om ulvecklingen av ulbud ochefterfrågan. Medlemmar är, förutom de nordiska länderna, huvuddelen avOECD-länderna samt ytterligare ett antal länder, bl.a. , , , och . Samarbele mellanrävaruproducerande länder förekommer för flera metaller och , bl.a.koppar och bauxil. Strävanden alt genom samordnat handlande uppnå högre priserhar dock endast haftbegränsad framgång. Organisationen förjärnmalmsexporlerande länder (APEF) har som huvuduppgift atl främja enbalanserad global ulveckling av järnmalmsinduslrin genom all skapa bällreförulsällningar för varje enskill medlemsland 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 67 all vidla lämpliga ålgärder avpassade till de egnaproblemen. ingår i organisationen grundande år 1975.Organisationen har ett mindre kansli och fastställer löpande ett arbetsprogram,i vilket ingär ulredningar, sammanställningar av statistik, m. m. Utvidgade kontakter med konsumenlländerav järnmalm, liksomen utvidgning av medlemskretsen, slår även på programmet.Medlemmarna är förutom , , , , , , , Sierra Leoneoch . Genom initiativfrämsl från APEF:s medlemsländer har beslutat om ell förberedande möteom järnmalm . Möten angående bauxil och mangan planeras även av underår 1984. slulförde sill arbele med en konveniion omhavels nyttjande bl.a. vad avser mineralutvinning. undertecknade konvenlionen i december1982. har ianslutning till vad som anfördes i prop. 1981/82:99 om mineralpolitik (NU 60, rskr 430) samt iföregående års budgetproposition (prop.1982/83:100, bil. 14, NU 32, rskr 277) uttalat au regeringen bör förelägga förslag lill rikllinjer för ell mer långsikligl forsknings-ochulvecklingsprogram än vad som hillills har förekommil. Den hiliillsvarandeverksamhelen vid Ranslad har finansierals med ställiga bidrag och lån och harvaril inriklad pä minerallekniskl ulvecklingsarbete och ulvecklingsprojekl som syftar tillutvinning av fossilt bränsle. , somupphör , har arbelel främsl varil inriklal på melanolulvinning. 1981 ärsenergikommitté (EK 81) har haft i uppgift bl.a. atl belysa hur de svenska skiffertillgångarna långsiktigtkan komma att utnyttjas (dir. 1981:62). EK81 härden med eget yttrande överiämnal en rapport (Ds 1 1983:20) om möjligheten attutnyttja svensk alunskiffer. Rapportenhar utarbetats av en arbetsgrupp, den s. k. skiffergruppen. Av yttrandetframgår bl.a. all EK 81 anser all slaten inom ramen för tillgängliga energiforskningsmedel bör stödja ellfortsall utvecklingsarbete när del gäller s.k. slaggande förgasning för utvinning av fossilt bränsle och alt stateninom ramen för tillgängliga mineralforskningsmedel bör stödja forlsallarekulliveringsförsök i Ranslad. När del gäller statens särskilda Slöd lillutvecklingsarbetet avseende utvinning av uran, andra metaller och industrimineral ur alunskiffer anför EK 81 attdenna fråga ligger utanför kommitléns kompelensomräde. Av rapporten framgår allskiffergruppen anser all del särskilda stödet bör upphöra. De inlressenler somdriver verksamhelen vid har förklarat alt förutsättningar förkommersiell verksamhel inle längre föreligger. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 68 Slalsrådel avser altunder lägga fram förslag om fortsatta insalser inom det s. k.Huvudprogram Energiforskning (jfr punkt E 12). Redan nu finns emellertidtillräckligt underlag för ett ställningslagande till frågan om fortsatt statligfinansiering från berörda forskningsprogram kan påräknas' i sådan omfattningatt verksamheten vid kan drivas vidare. Efter samråd med statsrådetDahl gör jag den bedömningen atl så inle är fallet vare sig för ett mineralinriktalulvecklingsarbeie eller för ulvinning av fossill bränsle. Jag finner därför all delsaknas förulsällningar alt föreslå ett nytt forsknings- och utvecklingsprogramför verksamhelen i . Jag hemställer all regeringen bereder riksdagentillfälle alt la del av vad jag har anfört om verksamheteni Ranslad. geologiskaundersökning (SGU) är den cenlrala förvallnings-myndighelen för frågor omlandels geologiska beskaffenhel och mineral-hantering. - ulföraallmän geologisk kartering, - bedrivaprognos-, informations- och dokumentationsverksamhet på mineralområdet, - följaden svenska och internationella utvecklingen inom mineralområdel, - handläggaärenden enligt minerallagsiiflningen, lagstiftningen om kontinentalsockelnsaml lagstiftningen om utländska förvärv av fasl egendom m. m. vad avsergruvrättigheter. Verksamheten skallbedrivas på sådant sätt atl insamlat maierial snabbt publiceras och i praktiskaformer görs lällillgängligl. SGU skall i övrigt på bästa säll söka främjatillgodogörandet av landels mineralresurser. SGU åtar sig utrednings-och undersökningsuppdrag. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadsläckning. SGU leds av en styrelse.Chef för SGU är en generaldirektör. Inom SGU finns fyra enheter, två förkartering och dokumentation, en för myndighels- och utredningsuppgifter samtinformation och en för administration. Inom SGU finns också ettplaneringssekretariat. Till SGU är också knutet ett karlråd, ellmineralresursräd och ell prospekteringsråd. Fr. o. m. den är SGU chefsmyndighetför bergsstaten. Enligl den från den 1juli 1982 gällande organisationen är antalet tjänster vid SGU 267 st. SGU är lokaliserat lill med filialkontori och Göleborg. Vid SGU lillämpasprogrambudgetering som frän /85 har följande programindelning. Prop.1983/84:100 - Bilaga 14 Industridepartementet 69 Verksamheten underprogrammen 1 och 2 finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering m. m. Verksamheten under programmel 3finansieras genom direkt ersättning frän konsumenterna. Investeringar iutrustning finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Utrustning. geologiska undersökning: Geologiskkartering m.m. 1982/83 Utgift '56820263 Reservation '6319958 1983/84 Anslag 64065000 1984/85 Förslag 66303000 ' Anslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering och dokumentation samt myndighetsuppgifter ochinformation. Anslaget delas /85 upp på tre program, nämligen 1. Geologisk kartering ochdokumentation, 2. Myndighetsuppgifter och information saml 3.Uppdragsverksamhel. Ulgifter och inkomster för dessa program redovisas underanslaget. Geologisk kartering ochdokumentation omfattar den verksamhet som syftar lill atl - i form av kartor -lillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörande utnyttjandet avlandskapet, berggrunden, jordlagren och gmndvallnet samt den verksamhet somsyftar till alt insamla, bearbeta och bevara uppgifter om geologiskaförhållanden som inle innefattas i de geologiska kartorna. Programmel ärindelat i delprogram för berggrundsgeologi, geofysik, jordartsgeologi,hydrogeologi samt geokemi. Program 2.Myndighetsuppgifter och information omfattar vissa myndighets- ochutredningsuppgifter på mineralområdel samt den verksamhet som syftar till attinformera såväl internt som externt i frågor inom det geovetenskapliga områdel. Program 3.Uppdragsverksamhet omfatlar den verksamhel som finansieras genom direktersättning från konsumenterna. Uppdragen skall ha nära samband med karterings-och dokumentationsverksamheten eller utrednings- och informationsverksamheten. Av följandesammanslällning framgår hur kostnader och intäkter för verksamhelen fördelarsig pä program. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 70 I 000-lal kr. 1983/84 Budget 1984/85 beräknar Geologisk kartering och dokumentation Under de olikadelprogrammen redovisar SGU ulöver medel i enlighel med huvudförslagel förpågående verksamhel - medel för förändring av verksamhelen enligt följanderedovisning. Rationaliseringsätgärderna är främst förenklingar i produktionenoch ulökad ADB-användning. Geologisk kartering och dokumentationBerggrundsgeologisk kartering Under /85 planerar SGU alt ge uten berggrundsgeologisk länskarta. Tryckkostnaderna för en sådan karta är pågrund av dess speciella ulformning mycket höga. För atl täcka tryckkostnadernaoch möjliggöra utgivningen av denna länskarta begär SGU ell engångsbelopp om400000 kr. Genom smärrekompletteringar och bearbetningar av befinlligl prospek-leringsmaterial skulles.k. malmgeologiska karlor kunna ges ut till en kostnad av . Kartorna motsvarar slandardmässigl de förenklade berggrundskartorna.SGU begär för framtagning av fyra sädana malmgeologiska kartblad /85 ett engångsbelopp om . Genom att bearbeta befinlligl geofysisktmaierial kan della ulnylljas som underlagsmalerial vid den förenkladeberggmndskarleringen. För della ändamål begär SGU ell engångsbelopp om 600000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 71 Under budgetåret beräknas beskrivningen till enlänskarta vara klar för tryckning. För all täcka tryckkostnaderna och därmedundvika alltför stora slörningar i arbetet med de övriga reguljärajordarlskartorna begär SGU ell engångsbelopp om . SGU förfogar över ettomfattande kvartärgeologiskt basmaterial från de inre delarna av Norrboltenslän. Genom alt kompletteringskarlera och sammanställa delar av dellabasmalerial kan kvarlärgeologiska karlor över Lapplandsdelen av Norrbollens länlas fram. För della ändamål begär SGU . som ell engångsbelopp. För all öka kunskapernaom bl. a. våra lorvmarkers kvalilet och lämplighet för energiproduktion villSGU genomföra en lorvmarksinvenlering. För detta ändamål begär SGU I . I samband med SGU:s delning den I juli 1982förlorade laboratorierna vid SGU en stor del av sina avnämare. För att läcka dei stora delar fasta koslnaderna för verksamhelen begär SGU I . Myndighetsuppgifter ochin formation Under budgetåret1984/85 beräknas den treåriga uppbyggnaden av geore-gislrel slulföras. Fördetta arbele som i huvudsak innebär all den systemtekniska utvecklingen avregistret slutförs begär SGU . som ell engångsbelopp. SGU begär också350000 kr. för inventering, indexering och registrering av information lillgeoregislrel. För näsla budgetär börmedel för SGU:s verksamhet beräknas enligt huvudförslagel. En omfördelning avmedel till anslaget D 3. Bergsstaten har också gjorts. I delta sammanhang villjag erinra om alt SGU har beviljats 14,4 milj. kr. från detunder fjortonde huvudlileln för /83 uppförda anslaget Programför ulökad prospektering m. m. för att fullfölja den svenska delen av detnordiska geologiska samarbete som bedrivs på , det s. k. Nordkaloltprojeklel. Med hänvisning lillsammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår atl lill Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering m. m. för /85anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 72 1982/83 Utgift 700805 Reservation 2612476 1983/84 Anslag 1277000 1984/85 Förslag 1010000 Anslaget är avsell altfinansiera SGU:s investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Ränta ochavskrivning på utmslningskapilalel belaslar de program inom vilka utrustningenanvänds. Utrustningen som anskaffas med anlitande av anslaget tillförs SGU:sulruslningskapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avutmstningskapitalel omförs lill särskild inkomstitel på slalsbudgelen. Anslaget bör för budgelårel 1984/85 uppgå lill . Investeringsbehovet omfattar ersättning av avskriven ochutrangerad utrustning samt ersällning av viss ulruslning som vid delningen avSGU förts lill SGAB. Dessulom innefaltar investeringsbehovet nyanskaffningarför rationaliseringar och kvalitetshöjning av pågående verksamhet. För /85 beräknarjag medelsbehovelför ersättningsanskaffning av utmstning till . Jag hemställer attregeringen föreslår all till Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning för budgelårel 1984/85 anvisa ellreservafionsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Bergsstatens verksamhetslyrs i slort av den gmvrättsliga lagstiftningen, framför alll gruvlagen (1974:342) och gmvförordningen (1974:344). Bergsstatens myndighets- och kansliuppgifteromfatlar i huvudsak ärenden om förvärv och försvar av gruvrättigheter, altanvisa områden för gruvdrift, lorvulvinning m.m. och alt utöva tekniskinspektion av och tillsyn övergruvdrift och undersökningsverksamhet. Genom den omorganisationsom skett på mineralområdel är fr. o. m. geologiskaundersökning (SGU) chefsmyndighet för bergsstalen. Bergsstaten är organiseradpå ett nordligt och ell sydligl Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet distriktmed expedition i resp. och . Chef för varje dislrikl är en bergmästare. Beräknad ändring 1984/85 -1-313000 + 61000 -257 000 + 32 000 -I- 18000 4-307000 Med stöd avminerallagsiiflningen och moisvarande äldre lagstiftning tas genom bergsstatensförsorg ul vissa avgifter på det gmvrättsliga området. Vidare skall enligtförordningen (1966:351) angående tillämpningen av konlinentalsockellagen(1966:314) avgift eriäggas lill geologiska undersökning för lillsländ lill sand-, grus- eller slenläklpå konlinenlal-sockeln. Samlliga dessa avgifter redovisas på slalsbudgelensinkomstsida under titeln 2528 Avgiftertill bergsstaten. Inkomster och ulgifter påslalsbudgelen för bergsstatens verksamhet under /81-1982/83framgår av följande sammanställning. 1 000-tal kr. 2 254 5 183