prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84: 85 om folk- och bostadsräkning, m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoli ovannämnda dag. I propositionen föreslås att en allmän folk- ochbostadsräkning (FoB 85) genomförs . Regler härom ges i en särskildlag. Uppgifterna till FoB 85 skall enligt den föreslagna lagensamlas in dels genom en enkät till allmänheten och till husägare, dels genomutnyttjande av uppgifter som finns tillgängliga i register. Arbelel med FoB 85 skall enligl förslaget ledas avstatistiska centralbyrån. Kommunerna skall också medverka. Vidare läggs i propositionen fram förslag till en lag omarbetsställenummer m. m. Den får bl.a. till följd atl man i FoB 85 inlebehöver betunga allmänheten med frågor om sysselsättning och arbetspendling. I propositionen pekas dessutom pä vissa utvecklingsvägarför att genomföra folk- och bostadsräkningar utan att samla inuppgifter genom enkäter. Det aviseras också all skyddet för den enskildespersonliga integritet i samband med statistiska undersökningar kommer alt bliföremål för ytterligare överväganden vid behandlingen av betänkandet (SOU1983:74) Framtida statlig statistik. Av propositionen framgår att statens sammanlagda kostnaderför FoB 85 preliminärt beräknas uppgå till ca 75 milj. kr. 1 1983/84. 1983/84:85 2 Lag om 1985 års folk- och bostadsräkning Härigenom föreskrivs följande. 1 § År 1985företas en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) i syfte alt dels framställastatistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, delskontrollera folkbokföringen. 2 § Folk- ochbostadsräkningen genomförs av med hjälp av automatiskdatabehandling. Till folk-och bostadsräkningen skall lämnas person-, bostads- och fastighetsuppgifterenligt 4-16 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligt 21 §. 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbeslämmer fast ställer när uppgifterna enligt 2 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller tid som de skall avse. 4 §Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda eller tidigare och somär bosatta i eller annars skall vara kyrkobokförda här vid den tidpunktsom uppgifterna avser. 5 § Ipersonuppgiften skall anges - yrke för densom förvärvsarbetar - församling därfastigheten är belägen 6 §Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvarande bebor enbostadslägenhet i vid den lidpunkt som uppgifterna avser. 7 § Ibostadsuppgiften skall anges - namn, personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn, övriga boende)för de boende som är födda eller tidigare - förekomsten avkök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl - förekomsten aven eller flera bostadslägenheter i huset 8 § Faslighetsuppgifter lämnas av dem som vid den tidpunktsom uppgif terna avser äger ett eller flera bostadshus i . Med bostadshus förstås byggnader med en eller flerabostadslägenheter. 1983/84:85 3 Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas enenda fastighetsuppgift för husen gemensamt. För sådana bostadshus som ingår i artendeupplåtdser lämnasfastighetsuppgiften av arrendatorn i stället för av husägaren. 9 § Fastighetsuppgiften skall innehålla följande uppgifterom den fastig het där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenhe ten, nämligen 1. om fastigheten: - län, kommun ochförsamling där fastigheten är belägen - fastighetstyp(jordbruksfastighet, annan fastighet) - ägarens namnoch adress - ägarkategori(staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostadsrättsförening, enskildperson, annan ägare) 2. om huset: - hustyp(enbostadshus, tvåbosladshus, flerbostadshus, annat bostadshus) - antalbostadslägenheter i huset - huvudsakligvärmekälla och använda bränsleslag - förekomsten avhiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en- och tvåbostadshus 3. om lågenheten: - förekomsten avkök eller kokvrå - i fråga om ickeupplåten lägenhet orsaken till alt lägenheten inte är upplåten 10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas på enpersonblankett, som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där den uppgifts skyldige är bosatt eller annars skall vara kyrkobokförd. Fastighetsuppgifter skall lämnas pä en fastighetsblankett,som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där fastigheten ärbelägen. Den som äger och stadigvarande bebor etl enbostadshus får dock lämnafastighetsuppgifterna pä personblanketten. Föreskrifter om granskningsorganet finns i 14 §. 11 § Person- och fastighetsblanketterna fästställs av regeringen ellerden myndighet som regeringen beslämmer. Staten tillhandahåller såväl blanketter som portofriasvarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga. 12 § Sammanboende makar får lämna personuppgiftergemensami på samma personblankett. Prop.1983/84:85 4 Innehasoch bebos en bostadslägenhet av två eller fiera personer tillsammans, får delämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblankett. Person-,bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som lämnar dem. Dennesvarar för uppgifternas riktighet. 13 § Kommunerna skall - lämna information om folk- ochbostadsräkningen - biträda vid distributionen avblanketter och vid upprättandet och insamlingen av uppgifter - svara för att de insamladeuppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till statistiskacentralbyrån för fortsatt bearbetning 14 §Varje kommun skall uppdra åt etl särskilt granskningsorgan att svara för de uppgifter som anges i 13 §. Granskningsorganet bestårav en granskningsledare och en ställföreträdare för denne samt i övrigt av denpersonal som behövs för uppgifterna. Granskningsledaren beslutar på organetsvägnar. 15 §Granskningsledaren och dennes ställföreträdare ulses av kom munen. Kommunenskall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter. 16 §Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe ten enligt 4-9 §§. Granskningsledarenfår delegera denna befogenhet till någon annan inom granskningsorganet. 17 §Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får statis tiska centralbyrån eller granskningsledaren anmana den uppgiftsskyldige atl fullgöra sin skyldighel. Detsamma gäller, om den uppgiftsskyldige underlåter alt lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §. Innan en anmaningutfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, pålämpligt sätt erinras om skyldigheten att lämna föreskrivna uppgifter ochupplysningar. 18 §Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 17 §, fär på begäran av eller granskningsledaren den uppgifts skyldige föreläggas att göra detta vid vite. Ett sädanl föreläggande utfärdas av i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Vitetbestäms fill lägst 100 och högst . 19 § Beslut omvitesföreläggande fär inte överklagas. 20 § Frågor om utdömande av förelagtvite skall pä begäran av eller granskningsledarenprövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. 1983/84:85 5 21 § Från nedan angivna register får statistiskacentralbyrån för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter: 1, register övertotalbefolkningen - födelseland ochsenaste invandringsår - inkomst avförvärvsarbete och den lid förmånen avser 3, inkomst- ochförmögenhetsregister 4, centrala företagsregister - företags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 5, register över nyckdkodområden 6, länsstyrelsernas register över fastighetstaxeringen 7, registret vid - koordinater för fastigheter 8, registret vid sjömansskattekontor iGöteborg - uppgift på sådana ombordanslällda på svenskafartyg som betalar sjö mansskatl 22 § Omstatistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling tillsammansmed uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifterför sådana syften som anges il §, får del ske bara enligl beslut eller medtillstånd som avses i datalagen (1973: 289). 23 § För kontrollav folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta del av de uppgifter frånfolk- och bostadsräkningen som behövs för kontrollen. Sådan kontroll får dockgöras med hjälp av automatisk dalabehandling bara enligt beslut eller medtillstånd enligt datalagen (1973: 289). Prop.1983/84:85 6 24§ Både stafistiska centralbyrån och kommunernas granskningsorgan skall vidtillämpningen av denna lag se till att de uppgiftsskyldiga inte betungasonödigt. Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen (1980:100). Dennalag träder i kraft . 1983/84:85 7 Lag om arbetsställenummer m. m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Eltsysselsättningsregisler skall inrättas och föras i syfte att framställa statistikdels om sysselsättningen, dels om resor mellan bostadoch arbetsplats. 2 §Sysselsättningsregistret förs av med hjälp avautomatisk databehandling. 3 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sinverksamhet i flera lokaler (arbetsställen) skall av tilldelas ett arbets ställenummer för varje sådant arbetsställe. Det åligger centralbyrån att före november månadsutgång undertätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer. 4 § Sådana arbetsgivare som är skyldiga att lämnakontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. första punkten taxeringslagen (1956:623) skall, om de har tilldelats särskilda arbetsställenummer, i kontrolluppgiften med ett sådant nummer utmärka arbetsstället för den arbetstagare som kontrolluppgiften avser. 5 § Om uppgifi om arbetsställenummer inte lämnas inom dentid som gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, får anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiflsskyldige, omdet kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighetatt lämna uppgift om arbetsställenummer. Viten m. m. 6 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt5 §, får på begäran av den uppgiftsskyldige föreläggas alt göra detta vid vite. Ett sådant föreläggande utfärdas av i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Vitet bestäms till lägst 100 och högst I . 7 § Beslut omvitesföreläggande får inte överklagas. 8 § Frågor omutdömande av förelagt vite skall på begäran av prövasav länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. 1983/84:85 8 9 § Från nedan angivna register får statistiskacentralbyrån för sysselsättningsregistret inhämta följande uppgifter: 1. register övertotalbefolkningen - födelseland ochsenaste invandringsår - inkomst av förvärvsarbeteoch den tid förmånen avser 3. Inkomst- ochförmögenhetsregister 4. centrala företagsregister - förelags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 5. slatisliska centralbyråns register över nyckdkodområden 6. registret vid sjömansskattekontor iGöteborg - uppgift på sådana ombordanslällda på svenskafartyg som betalar sjö mansskatt Denna lag träder i kraft och skalltillämpas första gången på de kontrolluppgifter som skall lämnas senast den 31januari 1986. 1983/84:85 9 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , ,, , , , , , , ,R. , , , , Lagrådsremiss om 1985 års folk- och bostadsräkning, m.m. Regeringen gav statistiskacentralbyrån (SCB) i uppdrag att utreda alternativa metoder för framtida folk-och bostadsräkningar. Utgångspunkten skulle vara alt ersälta de traditionellafolk- och bostadsräkningarna med samutnyttjande och sambearbetning avadrrrini-strativa register. SCB redovisade i en delrapport en principielluppläggning av ett allernativ till folk- och bostadsräkningar. Regeringen gav SCB tilläggsdirektiv sominnebar att utredningsarbetet med alt finna allernativ till de traditionellafolk- och bostadsräkningarna skulle slutföras. Om det visade sig atlkvaliteten enligt SCB inte skulle bli tillfredsställande för variablernahushåll, lägenhet och yrke, skulle SCB enligt tilläggsdirektiven prövamöjligheten atl ocksä använda en traditionell enkät. SCB redovisade i en rapport meloder för folk- ochbostadsräkningar (FOBALT) resultatet av sitt utredningsarbete.Rapporten, som bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 1, innehållerett förslag till registerlösning för framtida folk- och bostadsräkningar. Föratl utgångsmaterialet för registerlösnihgarna vad gäller hushåll och lägenheterskall kunna bli så aktuellt som möjligt föreslår SCB i FOBALT alt en begränsadfolk- och bostadsräkning genomförs . Ett åttiotal remissinstanser har yttrat sig överrapporten. Till protokollet bör fogas en sammanslällning av dessaremissyttranden, bilaga 2. Prop.1983/84:85 10 Folk- och bostadsräkningar har i sedan en läng tidtillbaka genomförts . Resultaten av folk- och bostadsräkningarna används förmånga skilda ändamål, men har särskilt slor betydelse som underlag för denregionala och kommunala samhällsplaneringen. Delta gäller främst inom områdensom sysselsättning, arbetspendling, utbildning, barnomsorg, äldreomsorg,boende, energi och försvar. Men resultaten kommer lill nytta också i denallmänna debatten och för forskningsändamål. Materialet har dessutom använtsför kontroll av folkbokföringen. Omfattningen av undersökningarna har varieratallt efter vad som har varit angeläget att få belyst. folk- ochbostadsräkning (FoB 70) var den mest omfattande undersökningen. Därefter har enbegränsning skett av antalet variabler och insamlingstekniken har delvisförändrats. Syftet med delta har varit att söka underlätta allmänhetensmedverkan och öka skyddet för den personliga integriteten. SCB konstaterar i FOBALT att det finns ett stort behov avnya uppgifter om sysselsättning, arbetspendling, hushållssammansättning, bostäder,yrke och utbildning. Folk- och bostadsräkningen (FoB 80), som var densenaste, innehöll bortsett från utbildningsuppgifterna just dessa uppgifter. De flesta remissinstanserna delar bedömningen i FOBALT avvilka uppgifter som behövs i en folk- och bostadsräkning. Behovel av uppgifternahar sålunda i regel inte satts i fråga. De kritiska rösterna har främst rörtfrågan hur dessa uppgifter skall samlas in. Behovet av folk- och bostadsräkningar år också enligt minmening väldokumenterat. 1 takt med att kommunerna, landstingskommunerna ochlänsorganen har fått etl siörre ansvar för samhällsplaneringen och förgenomförandet av en rad samhällspolitiska åtgärder har folk- och bostadsräkningarnaockså kommil att spela en allt väsentligare roll som beslutsunderlag. Min allmänna inställning är atl det är angeläget alt skapaett enhetligt underlag för den regionala och lokala samhällsplaneringen. Detligger i medborgarnas intresse att de regionala och lokala organen kan fullgörasina åligganden på elt rationellt sätt. Delta förutsätter en tillgång på uppgifterom hela befolkningen avseende förutom ålder, kön och civilstånd Jämvälsysselsättning, arbetspendling, hushällssammansätlning, bosläder och yrke. Jag förordar därför att uppgifter om dessa förhållandensamlas in på ett enhetligt och ändamålsenligt sätt. Del är från samhällsekonomiska synpunkler angeläget tar till vara alla möjligheter för att undvika att dubbelinsamling avuppgifter sker. Om de nu aktuella uppgifterna inle skulle samlas in i någonform av Prop.1983/84:85 11 totalundersökning,torde elt stort antal likartade undersökningar och statistiska bearbetningarbehöva genomföras på regional och nivå. Detta blir onödigt kostsamt.Ett heltäckande material underlättar dessulom för en kommun atl göraJämförelser med andra kommuner. Detmaterial som har blivit resultatel av folk- och bostadsräkningarna har dessutomutgjort ett viktigt underlag för forskning och samhällsdebatt. Det är angelägetatt det också i fortsättningen finns ett underlag som kan utnyttjas i dettasyfte. Jaganser att det är ytterst väsentligt att en folk- och bostadsräkning genomförs . Tendensen till allt snabbare förändringar i samhället har förstärkts under 1980-lalel. Om man skulle avstå från en räkning , skulle det innebära att beslutsfattare och planeringsorgan under 1980-talel som underlag för sina beslut skulle ha ett upp till tio är gammalt material. Det skulle medföra stora svårigheter inom samhällsplaneringens område. Jagföreslår därför en folk- och bostadsräkning (FoB 85) där uppgifternatill övervägande del skall samlas in genom en enkät till allmänheten ochhusägare. Vissa uppgifter kan dock hämtas från register, som SCB redan i daghar eller som med viss komplettering kan användas. Detta förfaringssätt stämmeri huvudsak överens med det som gällde för FoB 80. Somjagnärmare kommer att utveckla i det följande anser Jag dock att folk-och bostadsräkning bör läggas upp på elt något annorlunda sätt än det förslagsom FOBALT innehåller. Jaghar för avsikt att i del följande behandla varje uppgift i folk- ochbostadsräkningen för sig när det gäller behov, periodicitet och insamlingsteknik. Försammanhangets skull tar Jag därvid också upp en del förslag som kan genomförasav regeringen utan medverkan. 3 Uppgifter om sysselsättning och pendling Mittförslag: En årlig sysselsättningsstatistik bör komma till stånd.Arbetspendlingen bör belysas . Dettagörs möjligt genom att de kontrolluppgifter som arbetsgivarna skalllämna till skattemyndigheterna i fortsättningen kompletteras med en uppgift omarbetsställe för de arbetsgivare som har flera arbetsställen. Allmänhetenbehöver sålunda i denna del inte besväras med någon enkät. FoB85 bör inte omfatta uppgifterom arbetad tid. Den årliga kontrolluppgiften börinte heller kompletteras med ytterligare preciseringar av arbetad fid. Prop.1983/84:85 12 FOBALT-förslaget:Överensstämmer i stort med mitt förslag; dock innebär förslaget i FOBALT altkontrolluppgiften ocksä skall kompletteras med uppgift om arbetad tid (s.53-62). Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker förslaget i FOBALT. Många av dem framhåller att det ärviktigare att uppgifterna blir aktuella än att de har en perfekt kvalitet.Kritiken riktar sig mot insamlingstekniken och inte mot bedömningen av självabehovet av en årlig sysselsättningsstafistik. Det är främstnäringslivsrepresentanterna och riksskalteverkel som ifrågasätter det lämpligai alt komplettera kontrolluppgiften bl.a. mot bakgrund av uppgiftslämnarbördanoch den lidspressade hanteringen av kontrolluppgifterna (s.107-113). Skälför mitt förslag: Uppgifterna om sysselsättning med en redovisning efter såvälbostadens som arbetsplatsens belägenhet har varit en av de mest använda ochhögst prioriterade i analysen av sysselsättningsutvecklingen i samband med denkommunala och regionala planeringen, iKilk-och bostadsräkningsuppgifier harvarit det dominerande underlaget för denna typ av planering. En brist har dockvarit att insamlingarna har skett så sällan - - och med relativtlång bearbetningstid. Användbarheten har därigenom minskat avsevärt. Eftersomdet är den högst priorilerade uppgiften i folk- och bostadsräkningsmaterialetår det angeläget alt ett underlag om sysselsättningsutvecklingen kan arbetasfram på ett snabbare sätt än . Del är viktigt atl planerarna i kommuneroch på regional nivå har ett aktuellt underiag, när det gäller befolkningenssysselsättningssituation. BådeFOBALT:s kartläggning av behovet, remissinstansernas syn och den bedömning Jagi övrigt gör pekar på ett utomordentligt stort behov av årligasysselsättningsuppgifter för planeringsändamål. För att kunna följasysselsättningsutvecklingen och belysa arbetspendlingen är det angeläget alt hauppgifter om antalet förvärvsarbetande och var de arbetar. Uppgifi om antaletförvärvsarbetande fås genom de kontrolluppgifter som arbetsgivarna varje årlämnar till skaltemyndigheterna. Det ligger därför nära till hands atl låtakomplettera dessa med arbelsslällenummer för arbetsgivare med fleraarbetsställen. Genom denna komplettering kan samhällsplaneringens primära behovav sysselsättningsuppgifter tillgodoses som det innebär förenklingari allmänhetens uppgiftslämnande samt kostnadsbesparingar för kommuner och iviss mån även för slaten. Ytteriigareen positiv effekt är att denna typ av syssdsättningsstatisfik skaparmöjligheter atl rationalisera och förändra andra statistikgrenar. Ett exempelär att urvalet i arbetskraftsundersökningarna kan minskas om man inför denföreslagna sysselsättningsstatistiken. Jag uppskattar att kostnaderna för dessaundersökningar kan minskas med ca 3 milj. kr. Uppgiftslämnarbördanökar visseriigen för arbetsgivarna. Prop.1983/84:85 13 emellertidatt det administrativa merarbetet skall bli förhållandevis ringa. Eftersom ettbasregister för arbetsgivarna med bl.a. uppgifter om arbetsställenummerberäknas starta , bör uppgiftsbördan kunna underiättas på detsätt som beskrivs i FOBALT (s. 61). Genom att uppgifterna omarbetsställenummer skickas till arbetsgivarna torde ett ifyllande av dettanummer på kontrolluppgiften inte behöva störa deras rutiner i någon störreomfattning. Vidare minskas företagens uppgiftslämnande till det centralaföretagsregistret om arbetsslällestatistiken hämtas in via kontrolluppgiften. Fråganhuruvida man bör utnytQa kontrolluppgifterna på angivet sätt måsle emellertidbedömas försl och främst med hänsyn lill de effekter som kan uppkomma iskattesystemet. Betydelsen av alt skattesystemet fungerar väl - sammantagetmed den komplexitet som systemet är behäftat med gör att man måste varamycket restriktiv med att belasta detta med uppgifter som inte behövs förskatleändamål. Detta gäller inte minst i fråga om kontrolluppgiftssyslemet,eftersom det har en så viktig funktion inom beskattningsområdel och dessulom ärutsatt för kraftig tidspress. De fördelar ochbesparingsmöjligheter som uppkommer genom användningen av kontrolluppgifternasom insamlingshjälpmedel är emellertid som Jag beskrivit stora. Vidare ärdet bara ett mindre anlal arbetsgivare, ca 15000, som kommer alt beröras avuppgiflslämnandet. Del är dessutom möjligt att hålla skattemyndigheternasmerarbete med kontrolluppgifterna' på en ganska låg nivå. Bl.a. skall ingakontrollåtgärder behöva vidtas av dem. Detta arbete åläggs i stället SCB. Jaganser mot denna bakgrund efter samråd med chefen för attdel i det här fallet är motiverat alt för en gångs skull göra ett undantag fränprincipen att skatteadministrationen inte skall besväras med uppgifter som intetillhör beskattningen. Delpraktiska genomförandet av denna rutin bör kunna ske på följande sätt. Föreinkomståret sänder SCB ut uppgifter om arbelsslällenummer lill arbetsgivare medflera arbetsställen. Dessa arbetsgivare kan då komplettera sinapersonaluppgifter med numren. Når kontrolluppgiften skall lämnas, finns dånumret för arbetstagaren i fråga tillgängligt bland de övriga uppgifter somskall lämnas. Många arbetsgivare redovisar sina uppgifter på kontrolluppgiftengenom att lämna över databand lill skaltemyndigheten. För dessa arbetsgivarekan merarbetel bedömas bli marginellt. Företagen kommer dessutom meddelta förslag att slippa ange syssdsålt-ning.suppgifter i den särskilda enkätdär denna uppgift tidigare ingått. Jaganser det rimligt att SCB svarar för att påminna de arbetsgivare som inte harlämnat arbetsställenummer. Skattemyndigheterna år så lidspressade vid tidenför kontrolluppgifternas avlämnande atl de inte bör belastas med dennakontrollfunktion. Ett liknande system finns i och erfarenheternadärifrån visar att kontrollfunktionen hos statistikbyrån har fungerat på elttillfredsställande sätt. 1983/84:85 14 Skyldighetenatt ange arbetsställenummer bör regleras i en lag. Av lagstiftningen bör detockså framgå att arbetsställeuppgiften skall samköras med övrigauppgifter som behövs för del ärliga sysselsättnings-registret. Uppgifterom arbetad tid är av värde såväl för analyserna av omfattningen avsysselsättningen som för barnomsorgsplaneringen och pendlingsslu-dierna. Dettaär väsentliga uppgifter för att på elt allsidigt sätt kunna görasysselsättningsprognoser på regional och lokal nivå. Även om analyser somgrundar sig pä uppgifter om arbetad tid är mycket värdefulla, anser Jagemellertid att uppgifterna inte bör inhämlas via kontrolluppgiften. Ettförverkligande av förslaget i FOBALT skulle i denna del kraftigt belasta delokala skattemyndigheternas arbetsrutiner och förorsaka företagen ell stortmerarbete.