prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Anslagsbehovet förinredning beräknarjag avrundat lill 1,5 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilagall 92 Anslagsberäkning avseende inredning (1000-tal kr.) Medelsreservation1983-07-01 (avrundat) 6035 1983/84 6400 Anslag /84 500 1984/85 1600 Anslag /85(förslag) 1465 De kostnader som tas upp i följandeutrustningsplan bör godtas. Utrustningsplan (1 000-tal kr.) 06-30 1983/84 1984/85 Projekt färdigställda men ännu ej slutredovisade Centrala servicefunktioner m. m. Röbäcksdalen Maskin- och lagerutrymmen Ersättningsanskaffningar m. in. m. m. /83 5 250 m.m. budgelårel 1983/84 5 850 m.m. /85 6080 1983/84:100 Bilaga 11 93 06-30 1983/84 1984/85 Ersättningsanskaffningar m. m. /83 Ersäuningsanskaffningar m. m. /84 Ersättningsanskaffningar m.m. /85 118 81046 32257 20800 ' Art av kostnadsram förresp. I. Avstatsmakterna tidigare godtagen kostnadsram. Ändrad kostnadsram(tidigare fastställd som definitiv). Ändrad kostnadsram(tidigare fastställd som delram). Anslagsbehovet för nästabudgetår för utrustning beräknarjag till 16,8 milj. kr. Anslagsberäkning avseende utrustning (1 000-talkr.) Medelsreservalion1983-06-30 Anslagför 1983/84 Anslag /85 (förslag) fär för varje i inrednings-resp. ulrustningsplanen upplagetobjekt lägga ut beställningar intill högst det belopp, som angetts somkostnadsram för objektet, med avdrag för de medel som förbrukats vid tidpunktenför beställningen. För nästa budgetår innebär detta att medgivande får lämnasatt beställa inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m. dels för ett sammanlagtbelopp av (76 188 000 - 65 891000=). avrundat 10,2 milj.kr., dels förutrustningsnämnden till ett sammanlagt belopp av (150350000-134103000=)avrundat 16,2 milj.kr., allt att betalas tidigast under /86. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenalt 1. bemyndiga regeringen allbesluta om anskaffning av inredning och utrustning för lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i detföregående, 2. till Inredning ochutrustning av lokaler vid m.m. för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 11 94 Skogs- och jordbrukets forskningsråd Med hänvisning tillvad jag har anfört under punkterna G 1 och G 2 hemställer jagatt regeringen, i avvaktan på särskild proposifion om forskning m. m., föreslår att till Skogs- ochjordbrukets forskningsråd för /85 beräkna ett reservationsanslag av 47852000kr. Stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskning 982/83 Utgift 983/84 Anslag 984/85 Förslag Statens nuvarandestöd till kollektivjordbruksteknisk forskning regleras i ett mellan staten och Stiftelsen forskning träffat avtalom gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä det jordbrukstekniska området. Avtalet avserliden den Ijuli 1981-den 30 juni 1984. Enligt avtalet medverkar staten ifinansieringen av verksamheten genomett årligt bidrag av 2,3 milj. kr., eller sammanlagt 6,9 milj. kr. Stiftelsen åtar sig att under avtalsperiodentillskjuta lägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minst 3,6 milj.kr. i form av direkt bidrag. Ansvaret förgenomförandet av det avtalade programmet åvilar . Med slöd avregeringens bemyndigande tillkallade jag enförhandlingsgrupp med uppdrag att för statens räkning förhandla och träffa nyttavtal med Stiftelsen jordbruksteknisk forskning om den fortsattagemensamma finansieringen av forsknings- och utvecklingsarbetet på det jordbrukstekniska området. Förhandlingsgruppenhar överlämnat en promemoria (DsJo 1983:12) angående stöd lillkollekliv jordbruksteknisk forskning. Tillpromemorian har som bilaga fogats ett under förbehåll av regeringensgodkännande ingånget avtal mellan staten och Stiftelsen jordbrukstekniskforskning. Enligt avtalet som avser liden den Ijuli 1984-den 30juni 1987 åtar sig staten att medverka ifinansieringen av verksamheten genomatl tillskjuta 7,5 milj. kr., varav 2,5 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1984/85-1986/87. Stiftelsen åtar sigatt tillskjutalägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minst 4,8 milj. kr. i form avdirekt bidrag. Ansvaret för programmets genomförande avses liksom åvila . Prop.1983/84:100 Bilagall 95 Jag biträderförhandlingsgruppens förslag lill avtal mellan slaten och Stiftelsen forskning om att för perioden den Ijuli 1984-30 juni 1987öka stödet lill kollektivjordbruksteknisk forskning. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen att ikläda sig de ekonomiska förpliktelser som följer av detavtal angående slöd till kollektiv jordbruksteknisk forskning som jag har nämnt i det föregående, 2. tillStöd till kollektiv jordbruksteknisk forskning för /85 anvisaett reservationsanslag av . Den gemensammafinansieringen av växtförädlingen regleras i avtal mellan slalen ochjordbrukets föreningsrörelse. Avtalet avser tiden 31 december 1989. Inför av avtalsperioden förutsätts enligl avtalet att förhandlingar tasupp mellan staten och föreningsrörelsen beträffande storleken av de totala bidragen. Jag kommer senare att lägga fram förslag med anledninghärav. Jag hemställer altregeringen, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, föreslår alt till Bidragtill växtförädling för /85 beräkna ett reservationsanslag av . Stöd till kollektiv forskning rörandeskogsträdsförädling och skogsgödslingm.m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Statens nuvarandestöd till kollektiv forskning rörande skogsträdsförädlingoch skogsgödsling m. m. regleras i eft mellan staten och Stiftelsen träffat avtal om gemensamfinansiering av forsknings-och utvecklingsverksamhet rörandeskogsträdsförädling och skogsgödsling m.m. Avtalet avser tiden den Ijuli1982-den 30 juni 1985. Enligt avtalet medverkar slaten i finansieringenav verksamheten genom all tillskjuta 15,1milj. kr., varav 5 milj. kr. under vart och eU av budgetåren 1982/83 och 1983/84 samt 5,1 milj. kr. Stiftelsen ålarsig atl tillskjuta sammanlagt lägst 15,1 milj. kr.. Prop.1983/84:100 Bilagall 96 varav minst 14 milj. kr. som direkt, kontant bidrag.Staten åtar sig dessutom att tillskjuta ytterligaresammanlagt 3 milj. kr. Medlen skall bl.a. användas till ökal klonurval,intensivare skötsel av de anlagda avkommeförsöken saml bättre utvärdering av dettamaterial. Ansvaret för den avtalade verksamhetens bedrivande åvilar . Anslaget bör i enlighet med avtalet mellan staten ochStiftelsen upp med 6,1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m.för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Stöd till kollektiv skogsteknisk forskning 1982/83 Utgift 10000000 Reservation 1983/84 Anslag 10800000 1984/85 Förslag 11300000 Statens nuvarandestöd till kollektiv skogsteknisk forskning regleras i ett mellan staten ochStiftelsen träffat avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på del skogstekniska området.Avtalet avser tiden den Ijuli 1982-den 30juni 1985. Enligt avtalet åtar sig staten att medverka ifinansieringen av verksamheten genom atl tillskjuta 28,5 milj. kr., varav 8,8milj. under budgelårel 1982/83,9,6milj. under /84 och 10,1 milj. kr. under /85. Stiftelsen åtar sig att underavtalssperioden tillskjuta sammanlagt lägst 28,5 milj. kr., varav minst25,5 milj. kr. som direkt, kontant bidrag.Staten åtar sig dessutom att tillskjuta ytterligare sammanlagt 3,6 milj. kr. I detkortare perspektivet behövs dessa medel för en snabbare anpassning av dagensmaskiner och metoder i såväl storskaligsom småskalig drift till ett ökatuttag av biomassa under 1980-lalel.För att tillgodose utvecklingsbehoven i det längre perspektivet behövs enväsentligt ökad satsning på s. k. perspektivstudier samt pä analyser av framtidasystem för skogsvärd. Utvecklingen av syslem för avverkning och transport, anpassade till virkets vidarehantering och användning, behöver intensifieras. Ansvaret för verksamhetensgenomförande avses liksom hittillsåvila . Prop.1983/84:100 Bilagall 97 Anslaget bör i enlighet med avtalet mellanstaten och Stiftelsen föras upp med 11,3 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslär att till Stöd tillkollektiv skogsteknisk forskning för /85 anvisa ettreservationsanslag av 11 300000kr. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Skogs- ochlantbruksakademien har till uppgift alt med stöd av vetenskap och praktiskerfarenhet verka för det svenska jordbrukels och skogsbrukels samt angränsandenäringars utveckling och förkovran. Från anslaget bestrids kostnader förakademiens ordinarie tjänstemän, ersättning ål skoglig expertis, bidrag lillbibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländskaforskarkontakter. Indragningen avtjänslebrevsrätten har medfört en minskning av statliga resurser tillakademien i betydande omfattning. Tillämpning av huvudförslaget innebärytterligare försämring av arbetsmöjligheter. Medel begärs för entjänst som skoglig sekreterare (+ . Medel begärs för ökadebidrag till bibliotek m. m. (+93 000kr. För nästa budgetår bör medel till Skogs- ochlantbruksakademien beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag hemställeratt regeringen föreslär alt till Bidrag tillSkogs- och lantbruksakademien för /85 anvisa ett förslagsanslagav . 7 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 11 98 1982/83 Utgift 95628381 1983/84 Anslag 95 861000 1984/85 Förslag 98081000 är central förvaltningsmyndighet för ärenden om naturvärd, däriinbegripet vattenvård, luftvård och renhållning utomhus, samt om rörligtfriluftsliv, jakt och viltvård, allt i den mån sådana ärenden ej ankommer på annan myndighet. förvaltningsområde hör även ärendenenligl miljöskyddslagen (1969: 387, ändrad senast 1983:656) i den mån dessa ej ankommer pä koncessionsnämndenför miljöskydd eller annan myndighet. Verket har tillsyn överefterlevnaden av lagen (1973: 329) omhälso- och miljöfariiga varor (ändrad senast 1982:822) och i anslutning därfill meddelade föreskrifter, i denmän Ullsynen ej ankommer på annan myndighet. Verket har vidare till uppgift attleda och främja företrädesvismålinriktad naturvårdsforskning och undersökningsverksamhet inomnaturvårdsområdet. Till verket är produktkontrollnämnden knuten. Nämndenprövar frågor som avses i lagen om hälso- och miljöfarliga varor, i den mänprövningen ej ankommer päannan myndighet. leds av en styrelse. Chef för verket ären generaldirektör. finns en administrativ avdelning, en naturtesursavdel-ning, en teknisk avdelning samt en forsknings-och utvecklingsavdelning. Inom administrativa avdelningen finns enproduktkontrollbyrå. Hos verket finnsi övrigt de laboratorier och enheter som verket bestämmer. Vidare finns inom verket en forskningsnämnd och endelegation för anläggningsstödtill idrotten. Prop.1983/84:100 Bilagall 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Särskilda undersökningar Engångsanvisning (+ 4141000) ( + 2083 000) Inkomster Ersättning för särskilda undersökningar Pris- och löneomräkning . Huvudförslaget skulleinnebära att medel motsvarande ytterligare ca tio tjänster fråntogs verket.Stora personalbehov föreligger för att kunna klara en rad såväl gamla som nyauppgifter som pålagts verket och för vilka verket aldrig erhållit någratjänster. Inom en åtminstone oförändrad real resursram ser verket möjligheteratt åstadkomma konsolideringar och därmed fortsätta omprioriieringsarbeletfrän . (kr.) Medel motsvarande sextjänster för produktregistret och kadmiumfrågor har tillfälligtanvisats verket bl.a. genom medgivande till överskridande. Med hänsyn tillifrågavarande arbetsuppgifters karaktär bör medlen nu permanent tillförasverket. (+899000 kr.) Posten Reseersättningarbehöver öka både för inrikes resor för det intensifierade tillsynsarbetet ochför utomnordiska resor till följd av verkets ökade internationella engagemanginom såväl del tekniska miljöskyddet som produktkontrollen. (+375000 kr. Kostnaderna föruppbyggnaden och driften av ADB-baserade informationssystem kommer atl ökaväsentligt. Ökningen avser främst MI- 01, produktregistrel samt en ökadanvändning av ADB inom verkets administration och inom forsknings- ochundersökningsverksamheten. (+1072000 kr.) Kostnadsökningarna förvissa laboratorieutensilier, kemikalier m. m. har varit . Kostnaderna för dellöpande tillsynsarbetet på central nivå i form av kvalificerade provtagningar,drift av kontrollutrustning etc. har ökat och kommer att öka än mer under denärmaste åren (+1 005000 kr. Lokalkostnaderna beräknasuppgå lill . Medel för en telefonväxelmed direktval föreslås (+4000000kr. Prop.1983/84:100 Bilagall har beslutat omen särskild avgift för prövning och tillsyn enliglmiljöskyddslagen (prop. 1983/84:40 bil. 7, JoU 15, rskr 93). Avgifien skallinföras den Ijuli 1984. Vid min anmälan av denna fråga anförde jag atl det varangelägel alt resurserna för miljöskyddsarbetet förstärktes. Jagberäknar därför ökade medel dels under punkten H2 för att handläggningslidernavid koncessionsnämnden skall kunna förkortas, dels under anslaget Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. Chefen för civildepartementetkommer vidare vid sin behandling av anslagen till länsstyrelserna atl föreslåen förstärkning av länsstyrelsernas resurser inom miljöskyddet med sammanlagt4 milj. kr. För nästa budgetår börmedel för beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget.Jag räknar med alt delta skall kunna utan alt övertalighelsproblem inomorganisationen uppstår. Jag har vidare beräknat medel för en speciellengångsinsats avseende arkivbildningen inom miljövårdsområdet ( + 30000kr.). Översynen skall ske i samverkan medriksarkivet. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Jag hemställer att regeringen föreslår all till för /85 anvisa ett förslagsanslag av 98081 000kr. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag handläggerärenden rörande tillstånd lill eller förbud mot miljöfarlig verksamhet.Nämnden består av ordförande och tre andra ledamöter. I nämnden finns fyraavdelningar. Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Reseersättningar Lokalkostnader (5 179000) ( + 274000) (+473 000) Prop.1983/84:100 Bilagall 101 Pris- och löneomräkning436000 kr. Huvudförslaget innebär enminskning av resurserna med . En tillämpning av huvudförslaget kan fäej önskvärda konsekvenser, såsom förlängd handläggningstid för ärenden vidnämnden. Det är angeläget atthandläggningstiderna vid koncessionsnämnden kan förkortas. Anslaget bör därförtas upp med ett högre belopp än vad nämnden begärt. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Anslaget används förinformation inom miljövårdsområdet. Från anslaget utgår också av regeringenbestämda bidrag lill vissa organisationer. För att miljövårdsinformationenssamlade resurser skall kunna användas effektivt och rationellt är t.ex. utgivning av allmänna råd för miljövårdsarbetetoch utbildningsinsatser i samband därmed oundgängligen nödvändiga. Informationoch utbildning är alltså ett viktigt led i strävan atl rationaliseramiljövårdsarbetet. En viktig målgrupp förverkets information är allmänheten. Informationen till allmänheten består istor utsträckning av broschyrer, foldrar och faktablad. I viss utsträckningproduceras också filmer och utställningar. Ett antal besökscentraler, s. k.naturum, har byggts upp. Vidare är tidningen som verket ger ulav slor betydelse. Ett område som kräverökade insatser framöver är skolan. Det är uppenbart atl miljövärdsutbildningär en viktig angelägenhet också för de miljövärdande organen. Genom utbildningkan en attitydförändring åstadkommas. De ideella naturvårdsorganisalionerna har storbetydelse för opinionsbildningen på miljövårdsområdet. Dessa verksamheter bördärför få ett fortsatt statligt stöd. Naturvärds verket föreslår en uppräkningav tidigare bidrag med hänsyn lill pris- och löneutveckling. för budgetåret1984/85. Prop.1983/84:100 Bilagall För nästa budgetär bör anslaget höjas med 500000kr. Jag hemställer attregeringen föreslär att tillMiljövårdsinformation för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 19846048 Reservation 181476 1983/84 Anslag 20000000 1984/85 Förslag 20000000 Från anslaget bestrids koslnader förförvärv för statens räkning av värdefullanaturområden. De nalurvårdsobjekt som förvärvas med anlitande av medelfrån anslaget och vissa andra naturvärdsobjekt i statens ägo redovisas pä naturvårdsfonden, som förvaltasav . Från anslaget bestrids vidareersättningar enligt naturvårdslagen (1964:822,omtryckt 1974: 1025), 86 eller 122 § byggnadslagen (1947:385) i dess lydelse intill samt lagen(1974:434) om bevarande av bokskog. Från anslaget kan utgå statsbidrag till kommun eller stiftelse förskydd av mark för nalurvårdsändamål. Dessutom får anslaget disponeras förutrednings-, förhandlings- och värderingskostnaderi samband med säkerställande av mark för nalurvårdsändamål. Syftet med anslagetär atl skydda representativa områden och unika förekomster av svensk natur somär av betydelse säväl för den vetenskapliga naturvärden som för friluftslivet.Detta sker dels genom förvärv som främst inriktas pä områden av velenskapligt-kullurelltintresse, dels genom intrångsersältningar och dels genom bidrag till kommunerför skydd av friluftsområden. Omfattningen av detsäkerställandebehov som föranleds av urskogsin-venleringen är betydande. Igengäld är värdbehoven inom dessa områden små och innebär oftast bara uppskyltning. Däersältningskostnaderna är stora bör ett nytt finansieringssätt övervägas.Verket har föreslagit att skogsbruketskall bidra med medel för säkerställande av urskogar med 5 milj. kr. under fem är genom ianspråktagande avskogsvårdsavgifter. Det totalamedelsbehovet beräknas uppgå till ca 50 milj. kr. åven om del avskogsvårdsavgiften fär ianspräktas för säkerställande av urskogar. Verketanser all en höjning av detta anslag är angelägen och yrkar alt anslaget uppräknas med 20 milj. kr. till 40 milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 11 103 Jag vill i dettasammanhang ta upp framställningar från om avsättande avett område vid Stenshuvud till nationalpark och om utvidgning av Muddus nationalpark. Jag tar först upp frågan om Stenshuvudområdet. Inom området, som är beläget vid ca enhalvmil sydost om , finns f. n. ett naturteservat som omfattar ca 108 ha.Reservatsområdet ägs av staten genom domänverket. Därutöver äger staten genom naturvårdsfonden ca 117 ha av angränsandemarker. I skrivelser den 30september och har hemställt atl den av staten ägdamarken inom och utom det befintliga reservatet samt vissa ytterligare områden, som börförvärvas, avsätts tillnationalpark. Stenshuvud reser sig 97 m överhavet och utgör den yttersta utposten i sydost av urbergsmassiv. Till området hör också ettvästligt höjdparti, skilt från det egentliga Stenshuvud av en markeraddalgång. Efter tidigare århundradens nyttjande som betesmark är området i stort sett lövskogsbevuxet. Särskilt avenbokskog med klättrande murgrönapräglar Stenshuvudområdet. Södra delen upptas av sandhedar. Här finns en rik floraoch många väl differentierade växtsamhällen. Skiftande natur och gynnsamt klimat ärförutsättningar för del rika och varierande djurlivet. I norra delen av områdetligger Hälleviks arboretum med exotiska träd och buskar från olika delar av världen. Stenshuvudomrädet är av riksintresse för naturvärd ochfriluftsliv. Del ärliga besöksanlalet är växande och närmar sig 150000. Naturvårdsverketharsedan år 1967 förvärvat ett tiotal fastigheter och faslighetsdelar i avsikt att kunna tillskapaen nationalpark som är större än nuvarande reservat. är såledesca 225 ha mark i statens ägo inkl. det befintliga reservatet vilket fortfarandeär bokfört på domänfonden. Några ytterligare förvärv är önskvärda, mendet har inte varit möjligt att på frivillig väg genomföra dessa.Länsstyrelsen har förberett ett nytt naturreservatsbeslut förStenshuvudområdet genom att låta utföra inventeringar och upprätta förslagtill föreskrifter och skötselplan. Detta material överlämnade länsstyrelsentill och förklarade attområdet bör avsättas lillnationalpark. Naturvårdsverketföreslär att i huvudsak den mark som ägs av staten inkl. det befintliga reservatet avsätts till nationalpark och atlprincipbeslut fattas om attden övriga mark som slalen i framfiden kan komma att förvärva också skall avsättas ull nationalpark. Naturvårdsverketanser dessutom att ett vattenområdeav en kilometers bredd bör ingå i . Efter remiss har yttranden överframställningen avgetts av överbefälhavaren, ,riksanlikvarieämbeiei, lanlbruksstyrelsen, , domänverket,i , Sverigeslantbruksuniversitet, i län, Prop.1983/84:100 Bilagall 104 kommun,och . har bifogat yttrande frän iKristianstads län. har bifogat yttrande från . Remissinstansernatillstyrker eller lämnar utan erinran atl Stenshuvudområdet avsätts till nationalpark. Överbefälhavarenförutsätter att det inte sker några inskränkningar eller förändringar avnuvarande nyttjanderättsförhållanden till den anläggning som försvaret utnyttjar i del aktuella området. anseratl gräns i vattnetbör bestämmas till fastighetsgränsen. Vidare förutsätter sjöfartsverketatt verket också i fortsättningen kan driva ochunderhålla fyren som ligger inom den blivande nationalparken.Riksantikvarieämbetet anser alt del ur kulturhistorisk synpunkt är myckel tillfredsställande att så stora arealer -som på Stenshuvud - av ell betydelsefulltmarkslag i den äldre jordbrukshushällningen säkerställs som nationalpark. Avgränsningen av området efter deförvärv som föreslårtillstyrks. Lantbruksstyrelsen har inget atl invända mot bildandet avStenshuvuds nationalpark enligl naturvårdsverkels förslag utom i den del delta berör delar av fastighetenEsperöd 1:91 i socken. Om även kommer attomfatta delar av denna fastighet kan dettapå ett besvärande sätt störa driften för lantbruksföretaget och Musteri AB.Skogsstyrelsen anser atl området har stora och unika naturvärden ochtillstyrker att Stenshuvudområdet avsätts som nationalpark. Domänverketframhåller atl Stens-huvudområdet är av riksintresse. är docktveksamt till att låta arboretet vid Hällevik saml fastigheten medkaférörelsen Svabesholm 1:52 ingå inationalparken. En bättre lösning synes vara om arboretet fär kvarstå som naturteservat i anslutning till . Lunds universitetframhåller att Stenshuvudomrädet är rikt på naturbetesmarker och därför är av myckel stor betydelse för kännedomenom vårt lands natur. anser alt Stenshuvudomrädetutan tvekan är ett av devärdefullaste naturområdena i och atl området myckel välförtjänar nalionalparksslatus. föreslår att omgivningargörs till naturreservat. Länsstyrelseni län tillstyrker atl Stenshuvudomrädet avsätts som nationalpark men anser att fastighetenSvabesholm 1:52 ej bör förvärvas så länge nuvarande välfungerande kaférörelsebedrivs där. harinte något att erinra mot alt Stenshuvudomrädet avsätts som nationalpark.Svenska framhåller att Slenshuvud är ett naturskönt och särpräglat område, som del är angelägelalt bevara. För att skapa bättre förutsättningar alt bevara hotade ochsällsynta växt- och djurarter, är det viktigt att parkens areal blir så stor som möjligt. Lantbrukarnas riksförbundkonstaterar atl ärintresserat av all förvärva ytterligare fastigheter i omedelbar anslutning Prop.1983/84:100 Bilagall 105 Förbundet anser attefter beslut om bildande av Stenshuvudsnationalpark bör inte ytteriigare markförvärv tillåtas. Vad gäller den till närboende lantbrukareutarrenderade betesmarken bör dennamark även fortsättningsvis arrenderas ut närboende men på arrendeperioderenligt bruklig praxis om . Jag lar härefter uppframställningen från om utvidgning av Muddus nationalpark. Muddus nationalpark avsattes år1942 (prop. 1942:48, JoU 6, rskr 96) i syfte att bevara ett skogs- ochmyrmarkslandskap i dess naturiiga tillstånd. omfattar en areal av ca 49200ha. I parkens norta del kom ett privatägt iriangelformat område söder om väg 97 att bilda en kilin i . Med syfte att införiiva detta område med nationalparkenkom det i statens ägo vid ett större markbyte mellan domänverket ochSvenska Cellulosa Aktiebolaget 1960-1961.