prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreskrifter och allmänna råd,annat utvecklingsarbete och rådgivning rörande fasiighelsregisterverksamhetenhar beräknats kosta ca 3 milj. kr. Omläggningen till nytt fastighetsregister beräknaskosta 5,4 milj. kr. Sammanlagt beräknas alltså lantmäteriverkets kostnader till8,4 milj. kr. för fastighetsdata förändras i takt med att allt flerfastigheter ingår i det nya fastighetsregistret. För drift av registretberäknas 5,3 milj. kr. /85, för omläggning lill nyttfastighetsregister 7,8 milj. kr. och för koordinatregistret 3,6 milj. kr., dvs.sammanlagt 16,7 milj. kr. Lantmälerienheterna vidlänsstyrelserna bedriver även annan verksamhel än faslighelsregislrering.Lantmäteriverket har uppskattat att av lanlmäterienheternas koslnaderhänförs till faslighelsregistreringen. Kostnaderna under /85beräknas med denna utgångspunkt till 21,3 milj. kr. för registerföring, 7,1milj. för att upprätta nya registerkartor, 7,1 milj. kr. för arkivhållning,4,7 milj. kr. för upplysningsverksamhet, 4,7 milj. kr. för registrering avplaner och bestämmelser och för koordinatregistrering, 2,3 milj. kr. för annanfastighetsregisterverksamhet samt 1,7 milj. kr. för omläggning lill nyttfastighetsregister. Tillsammans blir delta 48,9 milj. kr. För all ge en överblicköver beräkningarna sammanfattar jag dessa i följande tabell. LMV CFD SFRM Summa Centrala myndighets funktioner 3,0 3,0 Registerföringinkl. av nytt faslighelsregisler 5,3 21.3 26,6 Nyupprällande av register kartor 7,1 7,1 Arkivhållning 7,1 7,1 Upplysningarlill allmän heten m.fl. 4,7 4,7 Registrering av planer och bestämmelser, koordinal- Omläggning till nytl faslig helsregisler 5,4 7,8 1,7 14,9 3,6 3,6 Sumniii kostmidcr 8,4 16,7 48,9 74,0 Ki).sin;ider (milj. lör den statliga fastighetsregislerverksamhelenbudgetåret I984/S5,(l.;uumåteriverkel = LMV, centralnämnden lör fastighetsdata = CFD och siiiiligii r;iMighelsrL-gislermyiidigheler =SFRM). Prop.1983/84:100 Bilaga 13 99 Lantmäteriverkels förslag att öka resurserna har isill förslag till avgiftsfinansiering bedömt atl registerverksamheten tillförsotillräckliga resurser. Sedan den nuvarande organisationen bildades harregistermyndigheterna ålagts nya uppgifter. Myndigheterna har dessutom redanfrån början haft otillräckliga resurser för att på ell hell tillfredsställandesätt kunna bedriva verksamhelen. Resursbristen har lett till atl arbetet iökande utsträckning har släpat efler främsl när del gäller atl kompletteraregislren med uppgifter, atl rusta upp registerkartorna och atl laga slitna arkivakier. I anslulning lillikraftträdandet av faslighelsbildningslagen (1970:988) ochanläggningslagen (1973:1149) år 1974infördes regler om alt nybildade samfalligheler, serviiul ochgemensamhetsanläggningar skall redovisas i regislrel. I princip skall ävenäldre sådana samfalligheler m. m. las upp i regislrel. Del senare har hitfillskunnal ske bara i myckel begränsad omfattning. Också i vissa andra avseendenfinns behov av att komplet-lera redovisningen i faslighelsregislrel. Sådanregislerkompleilering som är hell nödvändig för faslighelsdalareformen ulförssom ell led i denna. gäller dock bara vissa begränsade ålgärder. Störstadelen av kom-plelieringsbehovel har inle denna karakiär och har därför måslslällas pä framliden. För all avhjälpa de akula bristerna om10-15 är bedömer lanlmäleriverkel au del behövs 3,5 milj. kr. Till registret hörregisterkarta och arkiv. Regislerkarians belydelse har ökal. Genom atlekonomiska kartan blev färdig har slörre delen av riket kunnal få enregislerkaria. Regislerkarlan komplelleras vanligtvis med beslämmelsekarla ochspecialblad och , om skala 1: 10000 används, även med etträtlighelsoriginal. Kartorna utgör ell betydelsefullt underlag församhällsplanering, byggnadslovgivning och fastighelsbildning. Behovet av enregisterkarta som är ändamålsenlig både för själva registerföringen och sommedium för fortlöpande information lill kommuner och andra om fastighetsindelningm.m. medför krav på att öka resurserna för all framställa registerkartor.Särskill gäller della områden där registerkarta behövs i slörre skala än denekonomiska kartans. Från kommunall håll har framförts kritik mol de otillräckliga slatligaresurserna i detia avseende. har medstöd av genomförda undersökningar kunnal konstalera alt en slor del av denuvarande registerkartorna behöver bytas ut. Detta beror på atl kanorna ärgamla och upprättade från ell brisifälligi underlag.Karlorna har också till en del hållitsaktuella med otillräcklig geometrisknoggrannhet. De behövliga uppruslningsåtgärderna kan enligt verkel komma lillslånd för en genomsnilllig koslnad av ca 8.8 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 13 100 Som en del avfaslighelsregislrel finns hos regislermyndighelerna ell omfallande arkiv. Iarkivet förvaras originalakterna rörande fastighelsbildning m. m. Arkivethålls tillgängligt för allmänheten och för fastighets-utredningar i anslulningtill den löpande verksamhelen hos fastighetsbildnings- ochfastigheisregistermyndigheterna m. fl. För alt klara behoven av alt lagaakterna erfordras enligt verket 5,2 milj. kr. under överskådlig lid. har isina utredningar diskuterat olika metoder alt utformaregisleravgifterna. I båda utredningarna diskuteras registeravgifter som lasul från fastighetsägarna i samband med skätteuppbörden, i samband meddebitering av avgifter för faslighelsbild-ningsförrättningar och i samband medatt expeditionsavgifter las ut vid inskrivningsmyndigheterna. I 1981 årsulredning övervägs dessutom möjligheten att la ut en avgift från allafastighetsägare som finns registrerade i det nya ADB-baseradefaslighelsregislrel och all finansiera överföringen av jord- och sladsregistertill del nya ADB-regislrel med en särskild om-läggningsavgift på fastighetersom förs över i registret. När jag föregående åranmälde anslagsberäkningarna för lanlmäleriel behandlade jag frågan om allinrälla en cenlral för konservering av karlor (prop. 1982/83: 100 bil. Jag kunde dä inle förorda atl medel skulle beräknas för en sådan cenlral.Riksdagen uttalade med anledning härav (CU 1982/83:20, rskr 220) atl regeringenså snart som möjligl borde skapa förulsällningar för all inrälla enkarlkonserveringscenlral. I sammanhanget borde också en lämplig lokaliseringsorlför verksamhelen bedömas. Lanlmäleriverkel harföreslagil alt centralen av regionalpolitiska skäl bör lokaliseras lill Ange.Någon alternativ lokaliseringsorl har inte diskuterats. Med utgångspunkt fråndenna lokalisering har koslnaderna beräknats för en cenlral som byggs upp undertre är. Takten i uppbyggnaden är anpassad lill inöjlighelerna all ulbildapersonal för verksamhelen. Varje är ulbildas sex personer. Den fulll uibyggdacentralen kommer inle all ha en sådan kapacilel all hela del behov avkvalificerad karlkonservering som finns hos fastighelsregistermyndigheternakommer all tillgodoses. Centralen kommer dock all vara en god basresurs. Lanlmäleriverkel anseratl centralen bör inordnas i verkel. Medel för verksamhelen bör anvisas underanslaget Plangenomförande och redovisas under delprogram 2 d Rådgivning. Centralen bör enligt lantmäteriverket på siktkunna utföra konservering Prop.1983/84:100 Bilaga 13 101 åt även andra än fastighelsregislermyndigheterna. Konserveringenförutsätts i så fallutföras som uppdrag mot full betalning. Utrustning böranskaffas för . första årel och för . vari och ell av de tvååterstående uppbyggnadsåren. Lokalhyran uppskattas lill . I föregående årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 13, sid 116) angav jag atl denulredning (Bo 1980:03) som har haft lill uppgift att se över lantmäteritaxannyligen hade avlämnat sill belänkande (Ds Bo 1982:4)Ny lantmäleritaxa. Jag bedömde att eventuella förslag med anledning avbetänkandet kunde påverka lanlmäleriel lidigasl budgelårel 1984/85. Därvid har följande slalliga myndigheter yttrat sig,nämligen lanlbruksstyrelsen, skogsslyrelsen, statens pris-och kartellnämnd, lantmäteriverket,statskontoret, , åttalantbruksnämnder, sex överiantmälarmyndigheter, fem fastighetsbildningsmyndigheter, fem länsstyrelser ochglesbygdsdelegationen. Vidare har 34kommuner yttrat sig, varav 19 har egen fastighetsbildningsmyndighet och sexutför mätningsverksamhet i lantmäleriförrältningar som i övrigl utförs avstatlig fastighelsbildningsmyndighel. Yttrandena från de övriga nio kommunerna, vilka allabefolkningsmässigt är små, har bifogats i yttrandena från två av länsstyrelserna. Skogsindustriernas samarbetsulskotl ochde berörda centrala arbetstagarorganisationerna yttrat sig. Utredningens förslag utgår från direktiven attlantmäteritaxan så långt möjligt skall anknytas till kostnaderna i déenskilda ärendena. Detta leder till enomfattande övergång lilllidersättning kompletterad med särskild ersättning för speciellt kostnadskrävande åtgärder m.m. Sakersällning föreslås användas endast för förrättningar avenhetlig natur. Utredningen konstateraratt förslaget leder till ökadeavgifter för förrättningar i glesbygd och på platser långt fränlantmäterikonlor. Utredningen anser inte atl taxanär ett lämpligt instrument för regionalpolitisk eller annan kostnadsutjämning.Därmed måste också de ökade avgifterna i glesbygd m. m. accepteras. Utredningenföreslår att taxan skall bestämmas av lantmäteriverket för de statligafastighetsbildningsmyndigheterna och av berörd kommun för de kommunala.Grundläggande principer för utformningen av taxan skall beslutas avregeringen i en särskild förordning. Ålerbäringstaxan mellan det kommunala ochdet statliga lantmäteriet föreslås bli upphävd. Genom denna taxaomfördelas f. n. ca 5 milj. kr. huvudsakligen från lantmäleriförrältningar i tätort tilllandsbygdsförrättningar. 1983/84:100 Bilaga 13 102 Flera remissinstanseranser att förslagets regionalpolitiska effekter är olillfredsslällande. Delgäller särskill lantbruksnämnden i , länsslyrelserna i Göleborgsoch samt , glesbygdsdelegationen, Tanums, och Bräckekommuner samt lanimälerieis personalorganisationer. I övrigt varierarinställningen till förslagel från alt man tillstyrker del helt till alt mananser all endast små ändringar i nuvarande taxa är befogade. De kommuner somhar egen fastighelsbildningsmyndighel är, med ell undantag, positiva lillförslagel all ge kommunerna ökad frihel atl faslslälla taxan och de vill imånga fall ha ännu slörre frihel än vad utredningen har föreslagit. Utredningen behandlarockså statens subventioner till lanlmäleriförrätl-ningarna. Med utgångspunkt idirektiven föreslås all de nedsätlningar av avgifterna som görs enligtlantmäteritaxan kan finansieras genom en allmän ökning av taxans nivå ellergenom eventuella avgifter för fasiighetsre-gislreringen. Ulredningen föreslårall nedsällningsändamålen ulökas och all nedsällningarna i några fall kan varahögre än f. n. Ulredningen har vidareövervägt behovet av de s. k. statsbidrag som kan lämnas till belalningssvagasakägare enligt kungörelsen (1971: 1105) om statsbidrag lill koslnader förfaslighelsbildningsförrätiningar m.m. Därvid konstalerar ulredningen atl ettlitet anlal enskilda sakägare skulle drabbas kraftigl om möjligheten atl fåstatsbidrag togs bort. Om lantmäteriverket använder sina möjligheter alt lämnaanstånd med betalning och -om det behövs - upprättar avbetalningsplaner kandock de väsentligaste olägenheterna motverkas. Utredningen föreslår altstatsbidragsgivningen upphör, främst mol bakgrund av de låga belopp som belalasul i de enskilda ärendena och de i förhällande därtill höga koslnaderna för allutreda och administrera ansökningarna. För förräUningar som redan har påböljatsanser ulredningen all slalsbidrag skall lämnas även efler del attstaisbidragskungörelsen har upphävts. Förslagel lillslyrks av de 15remiss-insianser som har behandlal del. i anmäleratl det behov av statsbidrag som finns i samband med äganderättsutredningar ilänet snart kommer atl upphöra. Med lämpliga övergångsbestämmelser bör därförenligl statsbidragskungörelsen kunna upphävas. En mer utförlig sammanslällningav remissvaren över lanlmäteritaxeut-redningens förslag har upprättats inombostadsdeparlemenlel (Dnr F 2163/82). Kostnaderna förfastighetsbildningsförrättningarna finansieras i del närmaste helt genomavgifter enligt lantmäteritaxan. Nästa steg i eU fastighetsbildningsärende äratt förrättningen registreras vid fastighetsregister- 1983/84:100 Bilaga 13 103 myndigheten.Denna verksamhet finansieras med anslagsmedel. Detsamma gäller all den övriga verksamhet med anknylning till faslighelsregistreringen som bedrivs hos lantmäteriverket och . Det är ett väsentligt inslag iregeringens ekonomiska politik atlinom alla områden pröva möjligheten att minska underskottet på statsbudgeten.Genom alt avgifisbelägga fastighelsregislreringen kan statsbudgetens saldo förbättras med mer än 70 milj. kr.per år. Jag förordar därför en sådan avgiftsbeläggning. Av vad jag tidigarehar anfört framgår att lanlmäteritaxeulredningen har berört möjlighetenatt från en eventuell avgift på faslighelsregistreringen finansiera denedsättningar som kan lämnas enligt lantmäteritaxan. Jag anser att en sådanlösning är lämplig och förordar att den genomförs. Härigenom kanstatsbudgetens saldo förbättras med ytterligare ca 10 milj. kr. haräven anfört att det behövs ökade resurser för fastighetsregistreringen. För min egendel anser jag att del i första hand är angeläget att förbättraregisterkartorna. Medel för detta bör räknas in i den föreslagna avgiften.Jag instämmer i lantmäteriverkets bedömning alt det i första hand är destorskaliga registerkartorna som behöver förbättras. En del av de medel somräknas in i avgiften bör dock kunna användas för att framställa de småskaligaregisterkartor som upprättas inom ramen för den ekonomiska kartläggningen. Ävende kostnader för att rusta upp registerkartor som följer av besluti våras om satsningar i bör räknas in i avgiftsunderlaget. Jagåterkommer till registerkartorna när jag behandlar anslaget D3 Landskapsinformation. Frågan om lagning avarkivakter återkommer jag strax till. Avgiften bör sålångt möjligt utformas på ett sådant sätt att den inte blir alltför kännbar fördem som skall belala den. bör den tas ut av dem som har mest nytta avfastighetsregistret. En avgift som eriäggs i samband med avgifien förlantmäleriförrältningar blir allmänt sett för hög. Jag förordar därföratt avgiften tas ut genom att vissa expeditionsavgifter vid inskrivningsmyndigheterna höjs. Utgångspunkten för mitt förslag är helt statsfinansiell.Jag anser därför att kostnaderna för den kommunala fastighetsregistreringeninte bör räknas in i avgiftsunderlaget. Härigenom kan man undvika att införa en ny administrativ rutinför att beräkna och betala ut medel från staten till de 32 berörda kommunerna.Kommunerna har självfallet frihet att välja om de vill fortsätta attutföra fastighetsregistreringen under de villkor som redan nu gäller, ochalltså själva svara för kostnaderna för verksamheten, eller att överlåta verksamheten på staten. Gällande regler omavgifter vid inskrivningsmyndigheterna finns i expeditionskungörelsen(1964:618) och förordningen (1975: 1125) om expeditionsavgift . I princip har regeringen fått riksdagensbemyndigande att själv besluta om dessa avgifter (se prop. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 104 1974:171, SkU 61, rskr 361). beslutadedock vid 1981/om vissa riktlinjer för avgiftsuttaget vidinskrivningsmyndigheterna (prop. 1981/82:31, SkU 15, rskr 62). Beslutetinnebär bl.a. aU i expeditionsavgifterna - utöver kostnader vidinskrivningsmyndigheterna - också skall räknas in kostnadema för överföringentill och driften av fastighetsdatasystemet lill den del det berörinskrivningsväsendet. Med hänsyn till att avgiftsfrågan den gångenunderställdes anser jag att frågan om att finansiera även kostnaderför fastighetsregistreringen genom inskrivningsmyndighetemasexpeditionsavgifter bör prövas av . En utgångspunkt föravgiftsuttaget bör vara alt expeditionsavgifterna bestäms på ett sådanl säU allde är skäliga med hänsyn till i vilken mån faslighelsregislrel bidrar medunderiag till de olika slag av expeditioner som förekommer hosinskrivningsmyndigheterna. Utformningen av avgifterna bör liksom f. n. ankommapå regeringen. Jag avser senare återkomma till regeringen med förslag all ge närmaslberörda myndigheter uppdrag all föreslå hur de nya expeditionsavgifterna skallutformas. I de frågor somjag nu har behandlal har jag samråll särskill medcheferna för justitie- och civildepartementen. Centraiför konservering av kartor Förslag om atl inrätta encentral för kartkonservering i Ange fördes fram av lantmäteriverket . har somjagredan nämnt uttalat alt en central för kartkonservering börinrättas. Jag förordar nu all centralen inräUas med utgångspunkt i den plan fören treårig uppbyggnadsperiod somjag har redovisat. Det ankommer påregeringen alt beslula om inrällande av centralen. Mol bakgrund av delunderlag som jag har redovisat beräknar jag kostnaderna för den nämndacentralen lill . /85, 24850(W kr. budgetåret1985/86, . /87 och . per är i fortlöpandedrifl. Jag har inhämlal all verksamheten kan förberedas redan under våren1984. Jag har tidigaresammanfattat förslagen års lanlmäterilaxeut-redning ochremissyttrandena över dessa. För egen del anser jag atl särskild vikt börfästas vid den kritik som riktats mot förslagel från regionalpolitiskautgångspunkter. Jag konstalerar också att fastighetsbildnings-verksamhetenunder har gått ihop ekonomiskt utan atl anmärkningsvärtstora laxehöjningar har behövts. Jag ser inte heller några andra skäl attnämnvärt ändra taxan. I huvudsak bör sålunda deprinciper för lantmäteritaxan som beslulade (prop. 1971: 170,CU 32, rskr 322) gälla även i fortsättningen. Avgifterna bör alltså vara meranknutna till nyllan med förrällning- 1983/84:100 Bilaga 13 105 en än vad som gällde . Härigenomjämnas laxeavgifterna ul mellan olika förrättningar som avser samma typ avåtgärd, oberoende av hur slor arbelsinsals förrätlningen kräver. Denkostnadsutjämning som därigenom åstadkoms anser jag vara en fördel. Deltahindrar dock inte all del kan finnas behov av all genomföra justeringar avtaxan inom ramen för de gällande laxeprinciperna. Del ankommer på regeringenall beslula sädana justeringar. I ell avseende bedömer jag dock all delaxeprinciper som beslulade inle har varil hell lämpliga. Jagavser den prissällning som gäller för avslyckningsförrältningar. I dessaförrättningar uppslår alltid koslnader som inle nämnvärt påverkas av hur mångalotter som avstyckas i den enskilda förrättningen. Sådana grundkoslnader i enförrättning kan alllid hänföras lill den försl avstyckade . Enligt deprinciper för taxan som lade fast skall taxan per avstyckadloll inle differenlieras så myckel som man gjorde före riksdagsbe-slulel. Taxan sälls lill följd avdel nämnda riksdagsbeslutet numera enbart som en saklaxa för avslyckningar. 1förhållande lill lanimälerieis koslnader sälls den lägre för den förslavsiyckade lollen i en förrällning och högre för de följande lollerna. har, främsllill följd av del minskade bosladsbyggandel, del genomsnittliga antaletavslyckningslotler i förrällningarna sladigl minskal år från är. Härigenomminskar inkomslerna från de tilläggsbelopp i avslyckningsförrällningarna somlas ul för avslyckningslolier ulöver den första. minskar inlelanimälerieis koslnader i samma män genom att grundkostnaderna iförrättningarna finns kvar. Lantmäteritaxan har därför behövt höjas mer än vadsom motsvarar normal pris- och löneutveckling för all kompensera delinkomslborlfall som uppslår som en följd av uljämningen då anlalel lolterminskar i förrällningarna. Del är över huvud lägel olyckligt all laxanskonstruktion skall behöva beaktas i laxekalkylen i en sådan omfallning som delnämnda förhållandel medför. Jag föreslär mot dennabakgrund alt taxan för avslyckningar mer anpassas lill de faktiska kostnadernaför förrättningarna. Delta kan åstadkommas genom alt avgiften för den förslavstyckade lollen i en förrällning sålts högre än f. n. i förhållande lill avgiftenför de följande lotterna. Taxeulredningen har,somjag fidigare nämnt, föreslagil all slalsbidrags-givningen lill sakägare medsvag ekonomi skall upphöra. Jag delar ulred-ningens uppfallning på denna punktoch kan ansluta mig fill förslagel. Jag förulsäller därvid all lanlmäleriverkellar hänsyn lill atl det kan finnas behov hos mindre bemedlade sakägare atl fäanstånd med alt belala för-rällningsavgiften. Verkel har redan möjligheter altmedge anstånd med betalning här det finns särskilda skäl till det. 1983/84:100 Bilaga 13 106 För nästa budgetår börmedel för program 2 beräknas med utgångspunkt i huvudförslagel. När del gällermedel för lanimälerieis arbele med omläggningen av faslighelsregislrel till ADB räknar jag dock med ett realtoförändrat belopp. Jag beräknar däruiöver all anslagei kan minska med 475000kr. till följd av all den särskilda skiflesverksamhelen i länupphör. För ell ökal behov av nedsäliningsmedel beräknar jag 2 300000 kr.Samtidigt minskar jag medlen lill slalsbidrag med till följd avförslagel alt statsbidragskungörelsen upphävs. Jag beräknar vidare I 245000 kr.för en cenlral för konservering av karlor i Ange. Jag förulsäller härvid all deylleriigare medel som behövs för sislnåmnda ändamål skall tillgodoses genomomfördelning inom anslaget. Mol bakgrund av vad jagnu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslår alt 1. godkännaföreslagna riktlinjer för atl avgiflsfinansiera den slalligafaslighelsregistreringen, 2. godkännaden ändring i riktlinjerna för lantmäteritaxan som jag har föreslagit, 3. godkännaatt kungörelsen (1971: 1105) om statsbidrag lill kostnader förfastighelsbildningsförrällningar m. m. upphävs, 4. lillPlangenomförande för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 92289712 Reservation 1734956 1983/84 Anslag 99731000 1984/85 Förslag 121340000 Under anslaget redovisaskoslnader för program 3 Landskapsinformation. Programmet består av åtta delprogram: 3 a. Geodelisk verksamhet 3 c. Topografiska m.fl. kartor Försäljning av allmänna kartor 3 f. Medgivanden till följdproduklion ' Ny anslagsbenämning(tidigare Lantmäteriet: Landskapsinformation) 1983/84:100 Bilaga 13 107 Programmet omfatlarframställning av grundläggande landskapsinformalion som skall läcka behov inomolika samhällsseklorer. Huvudprodukterna utgörs av de allmänna karlorna ochgrundmalerial lill dessa. Verksamhelen inom programmel omspänner helakarlläggningsproceduren, dvs. geodeliska, fologrammelriska och karlografiskaarbeien saml utvecklings- och rådgivningsverksamhel. I verksamhelen ingårflygfolografering och bildframslällning såväl för den allmänna kartläggningensbehov som för all fillgodose en bred efterfrågan på flygbilder i samhället.Vidare ingår s.k. geodeliska riksnälsarbelen och särskilda geodeliska projekl.bl.a. Inom ramen för de geodeliska arbetena utförs en översynav riksgräns. Vidare ingår i programmel försäljning av de allmännakarlorna och den verksamhel som hänger samman med atl lanlmäleriverkel skalllämna medgivanden lillföljdproduklion från del allmänna kartmalerialel. Verksamhelen med allmänkarlläggning och geodeliska riksnäl har fram slyrts av lioårigaplaner. Någon sådan plan har därefter inle faslslällls. hänger bl.a.samman med alt förslagångsulgivningen av de vikligaste allmänna karlorna - deekonomiska och topografiska kartserierna - avslutades åren 1978 resp. 1979 ochall omfallande ulredningar och överväganden föranleddes av bl. a. denna nyakarlsiluation. har i sinaanslagsframställningar lagt fram förslag om den framtidakartproduktionen. tillkallades en särskild ulredning,landskapsinformalionsutredningen, med uppgift alt studera vilka ätgärder somkunde behövas för all effektivisera arbetsformer och organisation för all samlain och bearbeta landskapsinformalion. I direktiven angavs atl utredningensförslag skulle kunna rymmas inom ramen för oförändrade statsanslag. Förslagenredovisades i belänkandet (SOU 1981:73) Landskapsinformalion under 1980-talet.Betänkandet har remissbehandlats.