prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — anser allföreslagen miniminivå är fulll tillräcklig inom områdena värmepumpar ochdirekt solvärme. Vadbeträffar delprogrammet Solvärmeteknik anför naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) alt rådel delar BFR:s uppfallning alt i samband med solvärmeforskningenden kunskapsuppehållande funktionen bör finnas i en samlad grupp vid någonhögskola. STU drar slutsatsen av BFR:s 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 160 förslagalt nu samla intressenter inkluderande tillverkande industrier i solvärmeprojektkan väntas möta en del svårigheter, särskilt om man kräver alt industrin skallmedfinansiera projekten. Dessutom krävs enligt STU:s uppfattning en kraftigkostnadssänkning på solvårmesystemen och då främst på solfångaren vilket tordekräva idéer med stor innovationshöjd för att nå ett konkurtenskraftigtenergipris. betonar att, i enlighet med dess allmänna syn påenergiforskningsprogrammets fortsatta utveckling, insatserna när det gällersolvärme bör inriktas på stöd till induslrins ulvecklingsarbete och på slödtill prototyp- och demonslrationsanläggningar. anför att anslagentill de delar som BFR nu ansvarar för liksom till övriga delar avenergiforskningsprogrammel kan skäras ned. ansluter sig istort till BFR:s planeringsalternativ 2, men förordar dessutom en nedtrappningav stödet till den mångfald likartade solvärmesystem som f. n. utvecklas inomområdet. anser dock atl solvärmeanläggningar i direkt anslutningtill lågtempererade fjärtvärmesystem förtjänar stöd för utförande ochutvärdering. anser alt de delar avsolvärmeområdet, där man redan nu kan konstatera all energibidragel blir litet,bör kunna ytterligare beskäras eller helt utgå. Angående delprogrammetVärmepumpar anser att värmepumpar representeraren delteknik som kan få stor betydelse inom jordbruk och trädgårdsnäring.Universitetet påpekar att inom dessa näringar kan värmepumpar ingå iuppvärmningssystem där de svarar för baslasten, varvid de utnyttjas på mestekonomiska sätt. instämmer i vikten avatl omgivningspåverkan studeras i samband med värmepumpstekniken. STUpåtalar en ökande överlappning mellan de olika programorganens ansvarsområdenoch exemplifierar detta avseende kontaktytorna mot BFR. STU framhåller att ensådan överlappning, utgående från BFR:s förslag vad beträffar delprogrammetVärmepumpar, föreligger rörande systemorienlerade komponentstudier innefattandeförångarkonstruklioner, avfroslningsleknik, prestandaökning hos kompressorer,andra drivkällor än el och höjning av värmefaktor saml rörandeabsorplionsvärmepumpar innefaUande framtagning av nya mediapar föruppvärmningsändamål och grundforskningsinsatser beträffande teorier förabsorbatorprocesser. STU framhåller alt dessa insatser inryms hell istyrelsens förslag avseende slöd till insatser på värmepumpområdet som innebärförbättring av dagens leknik och dess lillämpningar. STU framhåller vidare attall uppvärmning i industriella processer ligger inom styrelsens ansvarsområde. menar atl ansvaret för den del av BFR:s experiment-byggnadsprogramsom avser omläggningar för central värmeproduktion och distribution, t. ex.slora värmepumpar, bör ses över. Verkel menar att insatserna när del gällervärmepumpar bör inriklas på stöd till induslrins Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 161 utvecklingsarbete och på slöd till prololyp- ochdemonslrationsanläggningar saml all forskningsanslagen i samband därmed kanskäras ned. Stolens planverk anser all det statliga slödel tillforskning och utveckling inom områdel värmepumpar med nalurvärme och spillvärmesuccessivt bör trappas ned i takt med den ökade kommersialiseringen och deldärigenom ökade industriella ulvecklingsarbelel. Verkel anför även attmöjligheler dock måsle beredas för forskning med målsättningen atl förbättradagens teknik, vilkel kan ge nya och effektivare typer av värmepumpar.Vad beträffar värmepumpar med säsongslagrad solvärme menar planverkel all enavvaktande hållning bör inläs till dess all ulvärderingen av solvärmeområdethar genomförls. Rörande delprogrammet Naturvärme framhåller NFR allgeotermin särskilt kan nämnas där rådet anser atl behovel av grundläggandeforskning med rätta framhålls i planeringsunderiagel. BFR anser att Efn börvara programansvarigt organ för programelemenlel Geolermi men alt BFR ansvararför verksamheten med sedimenlärt berg inom delprogrammen Värmepumpar och Naturvärme.Slatens planverk framför uppfattningen atl inom området geotermisk energi börinsalserna även vid en miniminivå få en omfattning som motsvarar Efn:splaneringsalternaliv medelnivå. anser att man bör studera hur tillgängligheten ochpotentialen för t.ex. sjövärme och ulelufl är fördelade över landel somunderlag lill kommunernas framtida val av energiförsörjning. finner dennasynpunkt delvis tillgodosedd inom delprogrammel Nalurvärme. stöder vidarede lämnade förslagen där verksamheten till slor del inriktas mot utvärdering avstora anläggningar för all fä erfarenheler av drift, ekonomiskt ulfall ochmiljökonsekvenser. Stålens geotekniska instilul anför all insatserna inomdelprogrammet Nalurvärme bör läggas på minsl oförändrad insatsnivå enligtBFR:s program. Vad beträffar delprogrammel Värmelagring anför NFR all BFRinom termokemisk energilagring kompletterar STU:s ökade satsning. Nalurvärmesom energikälla kommer alt ställa krav på ganska omfattande insalser inomt.ex. 57(7 har för termokemisk energilagring föreslagit attinsatserna i första hand sker inom programmel Energirelaterad grundforskning.STU påtalar vidare all BFR:s förslag lill verksamhetsplan medför enöverlappning mellan de olika programorganens ansvarsområden inomprogramelemenlel latent värmelagring innefattande begränsadegrundforskningsinsalser, främst beträffande meloder för värmetransport samtinom lermoteknisk energilagring innefattande begränsade grundforskningsinsatsersyftande främst till leknisk bedömning av nya beaktade möjligheter.Slatens energiverk anför all insatserna när det gäller värmelagring börinriklas på stöd lill induslrins utvecklingsarbete och på slöd till prototyp-och demonslrationsanläggningar. Verkel anser vidare all, liksom för övrigadelar av energiforskningsprogrammet, anslagen lill de delar som BFR ansvararför kan skäras ned. 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 162 institut anser att anslaget inom delprogrammelVärmelagring bör läggas på minsl oförändrad nivå. geologiskaundersökning (SGU) framhåller den slora polenUal som värmelagring ochnalurvärme har och den kraftiga utbyggnad som utnyttjandet av denna potentialkommer atl medföra och erinrar om den betydelse SGU:s kartmaterial har i deltasammanhang. Angående delprogrammel Värmedistribution bedömer STU denindustriella potentialen för områdel nalurgas vara liten och STU har inteexplicit tagit upp några insalser på nalurgasområdet. STU påtalar vidare atl, ien pågående ulredning hos SIND, utpekas bl.a. förbränningsleknik och metodikför ledningsdragning som områden med behov av teknisk ulveckling. STU anförslutligen atl de i STU:s planeringsunderiag upptagna medlen för delområdenavärmeöverföring och förbränning bedöms räcka lill även för nalurgasprojekt. ser del nödvändigl atl reagera molEfn:s ståndpunkt, där nämnden säger sig vara tveksam lill om nalurgas förbyggnadsuppvärmning bör ingå i programmel på det sätt som BFR föreslår. a. atl gasens betydelse i den globala energiförsörjningen ärmycket slor och anser atl forsknings- och ulvecklingsprogram för nalurgas redannu måsle läggas in i energiforskningsprogrammel. framhåller atl insalserna när detgäller värmedislribulion bör inriktas på stöd till industrinsutvecklingsarbete och på stöd lill prototyp- och demonstrationsanläggningar.Anslagen kan därmed enligt verkel skäras ned. framhåller attfrågan om avvägning mellan storskalig fjärrvärme och lokala energikällor börägnas ökad uppmärksamhet, varvid även förlusterna i distributionsnäten börbeaktas. påtalar alt inom t.ex. fjärrvärmeområdel kan man försvensk del ifrågasätta behovel av ell alllför omfallande internationelltsamarbele. Styrelsen har del intrycket all betydande svenska forskarre-sursersalsas på sådanl samarbete och efterlyser därför en speciell utvärdering avdel internationella samarbelel. Rörande delprogrammet Systemteknik anför NFR altsatsningen utmärkt kompletterar Efn:s program Allmänna energisyslemsludier.Statens institut för byggnadsforskning anger att systemfrågor, kommunernas rolloch möjligheter i samband med genomförandet av energisparplaner osv. behandlasmyckel summariskt i BFR:s förslag. STU erinrar om all BFR:s förslag alt bedrivaverksamhet med benämningen systeminriktat utvecklingsarbete har varit uppelill diskussion tidigare. STU anför att termen systeminriktat utvecklingsarbetei BFR:s förslag har fåll olika betydelse beroende på sammanhanget. I vissa fallanvänds termen för verksamhel som andra programorgan ansvarar för, t. ex.produklulveckling. tillstyrker BFR:s förslag vadavser principerna rörande systeminriktat utvecklingsarbete i samarbele medindustrin och nyttjare för alt etablera nya lekniska system på marknaden samtanser Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 163 atl del vore värdefulll för introduktionen avmarkenergisystem atl verksamhel av denna arl kom lill stånd. Institutet anförvidare all, genom alt bygga upp en tvärfacklig kompelens inom områdelgeovelenskap-energi-leknik-planering, del finns förutsättningar alt utvecklasyslem som ur leknisk och ekonomisk synpunkt är ell kraftfullt allernaliv tillfrämsl oljebaserade användningar. NE har i enlighel med regeringens uppdrag redovisal sittplaneringsunderlag för den kommande treårsperioden på fyra olika nivåer, därnivå 1 utgör den lägsta och nivå 4 den högsta. Dessa nivåer har definierats idet inledande avsnittet till föredragandes överväganden i bil. 9 om energiforskning. NE föreslår att det övergripande målet för planeringen pånivåerna 2-4 liksom lidigare bör vara alt utveckla leknik och klariäggaförutsättningarna för varaktiga, helst förnybara, energikällor som kan gebidrag på kort och medellång sikt. Flerlalel av remissinstanserna har inget all erinra motdet av föreslagna programmel Energilillförsel. Vad belräffar programmetsnivå anser atl det tidigare målet för energilillförsel bör kvarståoch förordar en insats på NE:s nivå 3. Verket anför vidare atl målel förprogrammel inle endasl bör avse teknikutveckling, utan i lika hög gradkunskapsutveckling. Särskilt angelägel är detta beträffande de ekologiskaeffekterna av skogsbränslefångsl. anser vidare det vara väsentligt med fortsallhöga ambitioner att både spara och all substituera olja. Domänverkel anserockså att det i programmel bör finnas en markering för atl vi inte ska göra ossalltför beroende av nya importerade bränslen såsom kol och eventuellt gas. Enprioritering bör därför ske av varaktiga, helst förnybara och inhemskaenergikällor. Vad gäller skogsbränslen, lorvbränslen och energiodlingsbränslenhar Domänverkel ingel alt invända mot avvägningen av insatser inom resp.planeringsnivå; ej heller mol relationer mellan nivåerna inbördes eller mellanden framförvarande perioden och den förflutna. Vad belräffar programmets nivä anser () alt NE:s alternativ 4 i princip bör följas, men medfrågetecken för artificiell avvatlning av torv som bl. a. belastas av högvattentransportkostnad per lon TS till avvaltningsanläggning. För atl minimerakostnaderna för lorvulnylljande förefaller del lämpligare all utveckla teknikför eldning med fuktiga bränslen. Belräffande avvägningen mellan olikaprogramområden förordar en kraftigare insats inomområdena skogsbränslen, torvbränslen, energiskog och energigrödor. vill all kollekniken skall haen störte plals i lillförselprogrammel. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 164 Vadavser oljeersätlning med andra bränslen anser () alt avvägningen mellan lillförselprogram-mets olikadelar i huvudsak är rimlig. VÄST anser dock aU kollekniken borde ha en störteplals och all i alla händelser andra stödåtgärder för inlroduklion av nyenergiteknik kommer all behövas för den fortsatta kolulvecklingen. Detta hardelvis redan beaktats i och med kolmiljöfondens tillkomst och bör beaklas viddimensioneringen av nya medel lill oljeersättningsfonden från den 1 januari1984. STUvill ha en satsning på några nalurgasprojekt. Eftersom naturgas nu är underintroduktion i genom Sydgasprojeklet anser STU del vara motiverat altäven denna energikälla och dess utnyttjande kommer med ienergiforskningsprogrammel. Till en början bedöms den industriella potentialenvara liten och STU har inte explicit lagit upp några insatser pånaturgasområdet. I en pågående utredning hos SIND utpekas bl.a. förbränningsteknikoch metoder för ledningsdragning som områden med behov av teknisk utveckling.De i STU:s planeringsunderlag upptagna medlen för delområdena värmeöverföringoch förbränning anser STU räcka lill även för några nalurgasprojekt. Naturvårdsverketefterlyser en klarare ansvarsfördelning mellan ochenergiforskningsorganen belräffande miljöeffeklforsk-ning. Ansvarsfördelningenmellan och energiforskningsorganen för miljöeffektforskningbör även i fortsätlningen i huvudsak kunna baseras på de principer som hittillsgällt. menar att det är väsentligt atl del tidigt sker en merdelaljerad uppdelning av ansvarel. I delta sammanhang bör framhållas att somhuvudprincip också bör gälla att anslag för forskning och ulveckling av nyteknik alllid bör täcka kostnaden för erforderliga mätningar och provtagning avbelydelse för miljön. Inom området förbränningsleknik och -anläggningar äransvaret splittrat på slatens energiverk, BFR och STU. Denna uppdelningförsvårar åstadkommandel av en effekliv miljöforskning på områdel. Naturvårdsverketvill ifrågasätta om del gagnar energiforskningen och förordar all ensamordning till en myndighet bör eftersträvas. Vadbelräffar delprogrammet Skogsbränslen anser bedömningar ochförslag på nivå 3 i NE:s rapport väl underbyggda och avvägda. Även SverigesLantbruksuniversitet (SLU) instämmer i de av föreslagna insalserna på nivå 3och anser all dessa är väl avvägda och angelägna, särskill som man nu genomskogsstyrelsen/SIND:s rapport eldning med skogsråvara har klargjort, attstora mängder skogsbränslen kan las ut utan att skogsindustrins råvarubehovpåverkas. Tvärtom skulle en skogsbränslemarknad vara en god draghjälp till allfå ul mera industrived som möjligheterna att bedriva en god skogsvårdskulle gynnas, säger . Domänverketanser att man kan tona ner den i debatten överbetonade risken förkonflikt mellan industri- och energianvändning av 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 165 Insikten om att en vidgad skogsbränslemarknadkommer att medverka till ett ökal ulbud av skogsråvara, inkl. induslrivirke. anser alt "restvolymen", ellerden största möjliga energimängd man kan ta ul, är ca i stället för denav uppgivna . tar även upp behovel av insalser för altutveckla en som man säger mer differentierad syn på var energiråvara kan tastill vara. mot bakgrund av de beräkningar som hillills gjorts avtillgångarna på skogsenergi och där vissa restriktioner lagts på möjligheternaatl la bort en störte del av biomassa än vad som sker vid konventionellsortimenlshugg-ning. anser atl en del av de arealer, som ärundantagna i de nu gjorda beräkningarna, troligen skulle kunna ge ell belydandetillskoll lill skogsenergiförsörjningen och anser del därför angelägel altresurser även i fortsätlningen tillförs de projekt som syftar till attklarlägga biologiska effektei" av uttag av bart och fina kvistar. Medelbör också avdelas för ulveckling av skördetekniker som medger att näringsrikadelar av biomassan lämnas kvar, väl spridda över avverkningsytan. Härvid böräven de närliggande problemen studeras som orsakas av strängläggning av avverkningsrestervid slutavverkning. När del gäller skörd av skogsenergi finner skogsstyrelsenall utvecklingen nu kommil in i det stadium där de kommersiella intressena ärsä starka atl del statliga finansiella slödel bör kunna minska betydligt iomfattning. Insalserna bör i första hand riktas mol förbrukarledet. Lantbruksstyrelsen efterfrågar i första hand rådgivning omteknik för utnyttjande av fastbränslen i liten och medelstor skala. Lantbruketoch trädgårdsnäringen efterlyser också information om värmepumpsteknik för småoch medelstora anläggningar. Eflerfrågan av rådgivning beträffande andraalternativa energikällor, t.ex. vindkraft och vattenkraft i lilen skala harvarit mycket begränsade. Kunskaperna om alternativa energikällor är i de fleslafall lillfredsslällande och leknik, om än mänga gånger bristfällig, för attomvandla energin lill t.ex. värme finns. Vad som däremot saknas ärkunskap, rådgivningsunderlag e.d. om länkarna mellan "källa" ochutnyttjande. Exempel pä vad som här avses kan vara utrustning förtillvaratagande, konservering, iransporl och lagring. Dessa problem blir ocksämyckel snabbt slora när den aktuella anläggningen växer. Ett exempel är härutnyttjande av halm för uppvärmning. Lantbruksstyrelsen vill därför all medelanslås som gör del möjligt all etablera ell delprogram - genomförandefrågor -gemensaml för biobränslen. Liknande tankegångar framförs av som anseratt del största hindret för ett mer omfattande utnyttjande av skogsråvara sombränsle är att mollagningsmöjligheterna är begränsade, dvs. förbrukningsställenaär för få. Därför anser skogsslyrelsen atl insalserna bör inriklas på ålgärder som leder till all dessa Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 166 Vissa av dessa åtgärder har merakarakiär av ulveckling, demonslralion och informationsspridning än forskning.Lanlbruksstyrelsen anser dessutom att del är myckel angelägel allslalsmakterna på ell tydligare sätt än hillills klargör alt de stöder enbalanserad utveckling av eldning med skogsråvara. har synpunkter beträffande de ekologiskaeffekterna av skogsråvara och anser alt denna fråga har många dimensioner. Denkräver såväl djupgående, långsiklig forskning belräffande produktions, mark-och miljökonsekvenser som kunskapsulveckling av mera kortsiktig natur, t.ex.anpassning av skogsskölselprogram, gödslingsätgärder etc. Hit hör ocksåulveckling av ändamålsenliga skördesystem, "grönddsavskiljare",frågor om återförande av aska m.m. Frågan har också ett samband med markernaskemiska status och med försurningstendenserna. Energiverkel föreslår atl insatserna inom ellskogsbränsle- och torvpro-gram förskjuls ytterligare till utvecklingsarbeteinom de företag som tillverkar maskiner för utvinning och produktion av torvoch skogsenergi. Beträffande delprogrammel Torvbränslen förordar bl.a.Domänverket en kraftig ökning av insalserna. Mol bakgrund av omedelbara behovav alt öka produktiviteten och lösa konstaterade problem inom ramen för konventionellleknik, dels för att få fram ny väderoberoende produktionsteknik, är insalserpå NE:s nivå 3 en absolut nödvändighet. Geologiska undersökning (SGU)förordar ökade insalser. i län förordar insatsnivå 4.Statsföretag ullalar sig inle om nivån som sådan, men förordar satsning påskogs- och lorvbränslen framför energiskog och energigrödor. () anser all slatensansvar för ulvecklingen pä lorvområdei är slorl ännu en lid på grund avbranschens relativa omognad. "Enligl IVA:s mening lorde inte omognadenvara större på detta område än i fråga om skogsbränslen." SLU vill understryka viklen av atl ökad introduktion avtorvbränslen i små och medelstora anläggningar t.ex. enskilda jord-ochskogsbruksföretag, kräver ulveckling av leknik anpassad för dessa förbrukare.Della område är försummat, då det saknar attraktionskraft på de storamaskin-tillverkarna, menar SLU. STU har ingel insatsområde inom torvutvinningsområdet, menkan komma atl stödja externa initiativ, menar man. Belräffande torvbehandlingbör samdiskussion ske med STU, eftersom pressnings- och lorkningstekni-kerna ärmyckel vikliga inom delta område, anför STU i sill yttrande. varnar för miljöriskerna och menar atl ell ökatutnyttjande av torvbränslen kan innebära ökad belastning på våra vattendrag iform av föroreningar i samband med utvinning. Vidare påverkas markensmagasi-neringsförmåga och därmed flödesförhållandena i ell vattendrag. Det ärSMHL.s uppfattning all sludier av de hydrologiska effeklerna av ökallorvulnylljande måste ligga före ell slorskaligt utnyttjande av torv. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 167 SGU anser del angeläget all medel för inventeringsarbetenbeviljas som ett stöd för torvindustrins planeringsunderlag förenergiforskningen och ett skydd för våra våtmarker mot exploatering avolönsamma objekt. understryker behovet av en målmedveten,långsiktig salsning på nya system, baserade på en rationell avvattningsteknik,samt behovel av grundläggande kunskapsuppbyggnad. markerar sin tveksamhet inför all inledningsvisavdela störte resurser för torvbrytning på små objekt. Däremoi har verket ingetatt invända mot atl resurser avdelas för inventering av potentialen ochegenskaperna hos torvmarker mindre än 50 ha. Del kommer all vara lättare atltekniskt/ekonomiskt klara av miljöskyddsåtgärder på stora objekt. Med hänsyntill den förhållandevis goda tillgången på från kvalitetssynpunkt lämpligatorvmossar, större än 50 ha, vill verket prioritera utvecklingsinsatser lilldetta område. Vad gäller "Avvattningsinsatserna" ser verket detsynnerligen positivt atl resurser avsätts för grundläggande forskning kringtorvens vatlenkemi. Under "Teknik- och maskinutveckling" bör enligtverkets mening en väsentlig del av maskintorvlekniken ägnas melodstudier. anser också alt resurser bör avsättas föranpassning och i utveckling av modern regler- och styrteknik i nuvarandemaskinsystem. Förutom kostnadssänkningar kommer detta all ge en radikalminskning av arbetskraftsbehovet under själva torkningssäsongen, vilkel skulleminska problemet med torvindustrins starkt varierande behov av arbetskraft överärel. Belräffande "fulldjupsulvinning" vill verkel underslryka viklenav att teknikutvecklingen sker synkront med ökade insikler om möjligheternatill artificiell avvatlning. Delprogrammet Energiodling är uppdelat i två huvuddelar:Energiskogsbruk och Energigrödebruk. SLU instämmer i NE:s bedömning atl energiskog ochenergigrödor kan få en viktig strategisk belydelse i det svenskaenergisystemet. SLU vill dessulom betona flexibiliteten i produkternasanvändningsområden. Förulom energiråvaror erhålls ett brett sortiment avsidoprodukler som kan utnyttjas lill foder eller kemikalieråvara. SLU anser att del av föreslagna insalsbehovel fördelprogrammet Energiodling är rikligl bedömt och all en rimlig fördelning hargjorts mellan Energiskog och Energigrödor. SLU understryker betydelsen avkraftfulla insalser på "kunskapsutveckling" som grund för planeradesatsningar på "storförsök" i ett forcerat utvecklingsalternativ. Iell forcerat allernaliv krävs även störte insatser pä"maskinutveckling". SLU anser vidare atl det inom oförändrade resursramarendast ges små möjligheter alt salsa på växtförädling, syftande lill ulvecklingav energiskogens och energigrödornas långsiktiga produktionspotential. Dellaär särskill beklagligt då snabb ökning av både energiskogens och andra energigrödorsavkastning är en huvudförutsältning för deras möjlighet att långsiktigtkonkurrera med andra energibärare. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 168 Icke heller ryms önskvärda satsningar på storförsök medenergigrödor inriktade på studier av hela system under realistiska befingelsereller på produki- och marknadsutveckling för sidoprodukter. Ökade salsningarbehövs här särskilt rörande organisation av decentraliserade leverantörs-systemoch eldningssystem för fastbränslen. Vad beträffar områdel encrgigrödor vill SLU väsentligtutöka forskningsinsatserna på fysokemiområdet. Detta mot bakgrund av denbetydelse denna forskning kan få på ekonomin i växtbaseradeenergiförsöijnings-system. Därigenom kan nya användningsområden för växtråvaroridentifieras och utvecklas. föreslår atl insatserna inomdelprogrammel Energiodling vid eU eventuellt posilivl ulfall av den planeradeutvärderingen av insalserna drivs på en i stort oförändrad nivå.