prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — som är den till antalet största, kommer däremotall kunna delas upp på ett lämpligt antal kapitalsparfonder, vars fondbolag ägsav olika sparbanker. 1 detta avseende kan förslaget inte anses vara konkurrensneutralt.En möjlighet vore att, i enlighel med vad som sägs i betänkandet omrikstäckande organisationer, tillåta att de rikstäckande bankernas regionalaorgan blir huvudmän för var sin kapilalsparfond. Risken för centralstyrningtorde liksom för organisationerna vara i del närmaste obefintlig. Enligt den nuvarande lagstiftningen skall andelsägarnautse representanter i fondbolagets styrelse. Delta sker så gott somuteslutande på en andelsägarstämma. Endast i undantagsfall har det hänt att andelsägarrepresentanterutsetts av en intressesammanslutning. Det är regel att förslag på sädanarepresentanter lämnas av en valberedning. Når nu expertgruppen vill göra dessainstitutioner obligatoriska kommer detta alltså inte att innebära nägon ändringav nuvarande förhållanden. Representanter för bankinspektionen har liksomtidigare år besökt sä gott som samtliga av de stora aktiesparfondernas andelsägarstämmor.Dessa har varit synnerligen välbesökta och har därför i några fall intekunnat innbära någon verklig dialog mellan fondbolag och andelsägare. Ettfondbolag har såsom en konsekvens av del slora intresset frän andelsägarnassida hållit älta regionala stämmor på olika platser i landet. Vid dessa stämmorhar nominering av andelsägarrepresentanter ägt rum. Bankinspektionen har även varilrepresenterad vid en sådan stämma och har därvid kunnat konstatera en stortillfredsställelse hos andelsägarna över att fondbolaget förlagt någonverksamhet till deras hemort. Sammanfattningsvis konstaterar inspektionen att andelsägarstämmornanumera fungerar på ett tillfredsställande sätt, såtillvida att andelsägarnadeltar i betydligt större grad . Elt tidigare problem har varit att andelsägarstämmornabesökts av ett fätal andelsägare, varvid risk förelegal för atl andelsägarstämmornainte kunde anses representativa för majoriteten av andelsägarna. För att stärka andelsägarnas position föreslårexpertgruppen alt dessa erhåller majoritet i fondbolagets styrelse. Avstyrelsen på minst sju personer skall regeringen utse tvä ledamöter ochbolagsstämman i fondbolaget en ledamot. De övriga ledamöterna bland demstyrelsens ordförande skall utses av andelsägarna på fondandelsägarstämma.Denna ändring skall även gälla retroaktivt i fräga om nuvarande aktiespaifonder.Bankinspektionen är i och för sig positiv till att andelsägarnas ställning ifondbolaget stärks. Inspektionen befarar dock all den mycket kraftigaförsämringen av bolagsstämmans inflytande på styrelsevalet kan fä negativaeffekter. Huvudmannen som även framgent skall äga hela fondbolaget har ett moraliskt Prop.1983/84:30 123 ansvar för fonden. Denne lånar ofta sitt namn till fondenoch står vanligen för marknadsföringen av denna. Pä grund av atl huvudmannenbara förfogar över en av minst sju platser i styrelsen blir det svårt för attinte säga omöjligt atl vid marknadsföring av fonden lämna några bindandeuppgifter om fondens placeringsinriktning eller dess övriga mer långsiktiga policy.Risken är också större än med nuvarande regler att fonden kommer att drivas merkortsiktigt, då styrelsens majoritet endast har ansvar elt år i taget. Detlasenare skulle kunna motverkas om mandattiden gjordes längre än ett är.Eventuella presumtiva huvudmän för kapitalsparfonder kan med vetskap om sinframtida ställning i fondbolaget bedöma om de vill starta ett fondbolag. Denuvarande ägarna till fondbolagen för aktiesparfonderna har inte dennamöjlighet. Enligt inspektionens uppfattning motiverar inte huvudmännenstidigare agerande att lagstiftningen i detta avseende görs retroaktivt. Frågan om aktiesparfondernasutövande av rösträtt för aktier i fonden har väckt visstintresse. Inspektionen har diskuterat frågan med verkställande direktörerna förde sju största aktiesparfondernas fondbolag. Diskussionen har resulterat i enpromemoria som tillställts fondbolagen. I denna pekas till en början på denställning som andelsägarrepresentanlerna i styrelsen f n. har. Vidareunderstryks atl noggranna anvisningar för röstningen skall utfärdas avstyrelsen i varje särskilt fall. Slutligen anges möjligheten att. utöversärskilda instruktioner, hänvisa till en generell instruktion. Den generellainstruktionen pekar pä tre huvudregler, nämligen dels att fondbolaget i förstahand skall företrädas av andelsägar-representant, dels alt företrädaren vidosäkerhet skall avslå från att rösta och dels atl han, om han bedömer atl hanbör rösta trots att han saknar särskild anvisning för röstningen i det aktuellafallet, skall göra detta på ett sätt som bäst gagnar andelsägarnas intressen pålängre sikt. Den ibetänkandet föreslagna ordningen där endast andelsägarnas ledamöter istyrelsen deltar i beslut om rösträtt tillstyrks-av inspektionen. Inspektionenvill emellertid peka pä att det i praktiken tillhör undantagen all fondbolagelsstyrelse vid beslut om deltagande vid bolagsstämma känner till vilka frågor,utöver de författningsenliga, som kommer att bli föremål för beslut påbolagsstämman. Någon form av instruktion kommer därför även i fortsättningen atlbli erforderiig. Öveiföring av sparande från en fond till en annan Möjlighel att byta aktiespartond föreligger bara vidhel- och halvårsskifte. Bytet avser dä bara det nya sparandet. Expertgruppenhar för att stärka spararnas ställning föreslagit alt byte skall kunna ske närsom helst och även avse gammalt sparande. Delta kan sägas vara en konsekvens avatt sparandet inle gjorts bundet. Härvid uppkommer emellertid vissa problem.Enligt skallereglerna, som ej föreslås ändrade, har fonden skattefrihet förrealisationsvinst pä aktier som fonden innehaft längre lid än . Prop.1983/84:30 124 För nyare papper betalar fonden full skatt. Om ett störreantal andelsägare flyttar sitt sparande frän en fond eller tar ut sina pengarkan fonden tvingas till försäljning av aktier. Särskilt om fonden bedriver enkortsiktig placeringspolitik kan det bli nödvändigt att sälja papper som äryngre än tvä år. Fonden drabbas då av realisationsvinstskatt. Denna drabbardock bara de andelsägare som stannar kvar i fonden. På grund av skatien kommerandelsvärdet att sjunka, vilket i sin lur kan leda till atl fler byter fråndenna fond osv. En multiplikaloreffekt kan alltså bli följden. Detla kansärskilt komma atl drabba de nya, mindre insiktsfulla andelsägarna. Förhoppningsviskommer dock inte andelsägarna alt byta fond i sådan utsträckning att dennasituation behöver inträffa. Bestämmelsen har elt psykologiskt värde somsannolikt väger tyngre än den ovan skisserade risken. Elt sätl att undvikarisken är naturligtvis alt helt befria kapitalsparfonderna frånrealisationsvinstskatt. Statskontoret anser all den föreslagna begränsningen avantalet andelsägare (50000) i kapitalsparfonderna både kan bli praktiskt svår atltillämpa och också möjligen ge oönskade effekter genom att utestänga spararefrän tillträde till de önskade (bästa) kapitalsparfonderna. 5.4 Hovrätten för övre 1 avsnitt 5.2.3 i betänkandet utvecklas närmare vilka kravsom skall ställas på en organisation för alt den skall vara lämplig som ägaretill ett fondbolag som förvaltar en kapilalsparfond. Enligt specialmotiveringenbör prövningen ankomma på bankinspektionen. Hovrätten anser atl villkoren föralt en organisation skall fä tillstånd att förvalta en kapitalspar-fond bör fåen fylligare utformning i lagtexten än vad expertgruppen har ansett varanödvändigt. 1 betänkandet föresläs regler som syftar till alt motverkamakt- och ägarkoncentration i kapitalsparfonder. Bland annal skallandelsägarnas antal i en kapilalsparfond inte få översliga 50000. Det är naturiigtatl spararen vill spara i den fond som han bedömer som skickligast på altförvalta sparmedlen. Spararen har i det nya systemet också fått rätt atl byta kapilalsparfond.En begränsning av antalet andelsägare i fonderna medför risk för atl denna rätti praktiken kommer att framstå som illusorisk, eftersom tänkbara alternativaFonder redan kan vara Fulltecknade. Det torde också medföra olägenheter förbankerna all behöva avvisa ell storl antal - i några fall merparten - av degamla fondkunderna. Prop.1983/84:30 125 som utredningsmännen vill tillgodose med den föreslagnaregeln får anses bli tillräckligt beaktade av systemet ändå. Sålunda torde denya reglerna om styrelsens sammansättning och fondandelsägarstämma ge det ökadeinflytande för fondandelsägarna som åsyftas. 5.6 Reservation av ledamöter i ,, , , , och Enligt förslaget får varje kapilalspariond ha högst 50000andelsägare, och varje huvudman får endast ha ett fondbolag och därmed baraförvalla en fond. De större bankerna har fondbolag med andelsägareöverstigande denna gräns. Bildas inte nya fonder i tillräcklig utsträckningkommer platserna i de bankanknulna fonderna inte att räcka till. finns ca540OOÖ konton i de sju existerande aktiesparfonderna. Skulle begränsningen gåigenom skulle endast 350000 konton få plats om inga nya fonder bildades. Denförestagna begränsningen till 50000 andelsägare bör enligt länsstyrelsensuppfattning ulgå. Begränsningen minskar också del meningsfyllda i förstaget atlen andelsägare skall ha räll att byta fond om han så önskar. Expertgruppen har som en utgångspunkt för det egnaförstaget att det skall motverka makt- och ägarkoncentration inom näringslivet.1 ett avseende tillgodoses detla krav. Andelsägarna föreslås tillsättastyrelsemajoriteten i de fondbolag som äger och förvaltar en kapilalsparfond. Kretsen av huvudmän föresläs vidgad till att bl.a. omfattaorganisationer av en viss storlek. Det torde vara tveksamt om t.ex. denfackliga rörelsen kommer att utnyttja denna möjlighet. 5.8 Allmänna pensionsfonden, första, andra uchtredje fondstyrelserna Utredningens förslag om vidgat inflytande för andelsägarnai de nya fonderna tillstyrkes. Likaså kan styrelserna instämma i utredningensönskemål om en ökad pluralism i systemet och om engagemang av nya huvudmän.Styrelserna kan ej se alt denna inställning nödvändiggör den föreslagnamaximeringen av antalel andelsägare i en kapilalspariond. Det finns tvärtomprincipiella invändningar mot en sådan lösning. Enligt förslaget skallandelsägarna kunna fritt välja fond och därmed även byta fond. Denna valfrihetkan med maximeringen bli illusorisk. Den skulle också föranleda omedelbarapraktiska problem för vissa huvudmän som redan i de nuvarande fondernaöverskrider maximitalel. Styrelserna avstyrker därför den föreslagnamaximeringen. Prop.1983/84:30 126 5.9 Allmänna pensionsfonden, 4:e fondstyrelsen Expertgruppen föreslår att antalet andelsägare i en kapilalsparfondinle får överstiga 50000. Även om man önskar en spridning av det nya fondsystemetpå elt större anlal huvudmän kan lämpligheten av en sådan maxi-meringsregelifrågasättas. Rent principiellt är det tveksamt om spridningen bör åstadkommasgenom att man hindrar institutioner med elt etablerat kontaktnät medhushållsspararna, lekniska resurser och sakkunskap i fråga omkapitalförvaltning från alt utvidga sin verksamhet. Fondstyrelsen vill i dettasammanhang erinra om att expertgruppen i fiera avseenden föreslär enförstärkning av fondandelsägarnas ställning i förhållande till fondförvaltaren.Vidare får den föreslagna antalsgränsen mindre lyckliga konsekvenser frånkonkurrenssynpunkt genom alt vissa bankinslilut har ett landsomfattandekundunderlag medan andra bedriver verksamhet lokalt eller regionall. Slutligenskulle regeln förhindra önskade överflyttningar av sparande till enframgångsrik kapilalsparfond som redan uppnått maximiantalet andelsägare.Fondstyrelsen är dock medveten om att avsaknaden av någon form avbegränsningsregel kan leda till en koncentration av fondförvaltningen som kanvara störande från marknadssynpunkl. Fondstyrelsen föreslår därför atl dennafråga övervägs ytterligare. Möjlighetenatt flytla över sparande i en kapilalsparfond till en annan bör vara ägnad allbefrämja en effektiv kapitalförvaltning. Fondstyrelsen vill emellertid påpeka,att en sådan möjlighel också kan medföra vissa nackdelar. Inte minst på grundav kvartalsredovisningen beträffande fondernas verksamhet kommeruppmärksamheten atl i hög grad inriktas på det kortsiktiga utfallet avfondförvaltningen, som till sin natur är en verksamhet på . Det kandäiför befaras att ett stort antal överföringar mellan kapitalsparfonder kankomma atl ske pä tveksamma premisser. Viktigare är emellertid den effekt somambitionen hos fondförvallarna att på kort sikt hävda sig gentemotkonkurrenterna kan få på placeringspolitiken. Det är ingalunda säkert atl enhögre avkastning pä kort sikt också innebär en långsiktigt effektivarekapitalförvaltning - och de praktiska möjligheterna till upprepadeöverflyttningar av sparandel är begränsade. Utredningen föreslår atl antalet delägare i en kapilalsparfondinle skall få överstiga 50000. En sådan regel skulle få orimliga konsekvenser.Den kan leda till att en bank tvingas avvisa kunder som vill bli delägare idess kapilalsparfond. Regeln innebär en inskränkning i medborgarnas fria valnär del gäller användningen av disponibel inkomst. Den som vill spara i kapilalsparfondkan inte fritt välja i vilken fond han vill placera sina medel. Den föreslagnaregeln kan också leda till att den som redan är delägare i nägon av de skattesparfondersom har mer än 50000 medlemmar, dvs. Prop.1983/84:30 127 närvarande de till SE-Banken, Sparbankerna, och Handelsbankenanknutna fonderna, i samband med övergången till sparande i kapitalsparfondertvingas byta bank. Detförefaller över huvud tagel orimligt att diskriminera de banker som varitsärskilt framgångsrika när det gällt att ackvirera skattefondsparande. Det ärnormalt en uppgift för banker att värda sig om hushållssparandet. Därf"örvore del mera naturligt att söka vidareutveckla den kapacitet för all la handom sparande som bankerna har och alt de därvid fritt fär tävla inbördes och medandra organisationer som vill sätta upp fonder för aktiesparande. Denföreslagna begränsningen som till synes godtyckligt salts till högst 50000medlemmar är i själva verket en statligt organiserad konkurrensbegränsning. Styrelsenanser, liksom utredningen, atl del är önskvärt att fonddelägarnasrepresentanter i fondbolagsstyrelse får exklusiv räll alt utöva rösträtt påbolagsstämma för de aktier som fonden förvallar. Redan nu har de vetorätt isådana frågor. Däremot är del inle rimligt med sådana regler belräffandesammansättningen av styielsen i fondbolag att ägaren av bolaget kan hamna iminoritet när det gäller sådana frågor som bolagets adminislration, kostnadernaför verksamheten och dispositionen av eventuella överskott. Utredningenföreslår alt den som flyttar sina medel frän en fond till en annan måsle flyttahela sin behållning i den gamla fonden. Det bör enligt styrelsens mening varamöjligt alt flytta endasl en del av medlen eller att avsluta ett sparande i enfond och utnyttja återstående skattegynnade sparmöjligheler i en annan fond.Särskilt angelaget kan detla vara när en sparare flyttar från ett företag därhan deltar i en företagsanknuten fond eller i en vanlig kapilalspariond. Densom deltar i ett företagsanknutet sparande kan också flnna alt han vid ettvisst läge inte önskar placera mera medel i sitt eget företag, utan vill spridasina resurser. Den andra delen av allemanssparandet utgörs av riskvilligtkapital till näringslivet och skall organiseras via nybildade kapitalsparfonder.Utredningen har därvid haft som mäl alt förhindra bankernas dominans beträffandeaktiesparandet och att sparandel i riskvilligt kapital skall motverka makt- ochförmögenhetskoncenlralionen i näringslivet. Kapitalsparfonder skall få bildasav banker, fondkommissionsbolag och organisationer. Beträffandeorganisationers möjlighel all skapa kapitalspart"onder finns ingapreciserade regler men de bör normalt ha minst I 000 medlemmar och vara"en organisation som främjar medlemmarnas intressen inom arbetsliv ellernäringsliv". Organisationen skall bestå av fysiska personer och inte varabildad för ändamålet att just skapa en kapilalsparfond. Utredningen föreslår vissa reformer vad gäller fondernasorganisation Prop.1983/84:30 128 som stärker andelsägarnas inflytande i fonden, samt derasplaceringsregler. Det är enligt LOs uppfattning si'årt att se att denFöreslagna utformningen kommer att uppfylla de målsättningar utredningen harpä systemet. Även om syftet anges som atl bryta bankernas inflytande överfonderna, innebär förslaget alt bankerna kan bilda kapitalsparfonder som, innande når upp i sin maximala storlek (högst 50000 andelsägare med 30000 krinsatt), är större än nägon av de nuvarande aktiesparfonderna knutna tillbankerna. .Även om andelsägarnas inflytande över fonderna förstärks är delsvårt all se atl kapitalsparfonderna. ens nämnvärt, kommer att bidra till enminskning av makt- och förmögenhetskoncenlralionen. Eftersom utredningen inte kan avgränsa de organisationersom kan vara tänkbara för att starta kapitalsparfonder lämnas elt visstgodtycke åt bankinspektionen att avgöra om en organisation kan anses lämpligeller ej. Klart torde vara att utredarna, utan att rakt ut säga det, tänker sigatt de fackliga organisationerna skall starta kapitalsparfonder. För LOs vidkommandeter det sig svårt att rekommendera medlemsorganisationerna att starta sådana.Det ingår inte i den fackliga organisationens uppdrag alt förvalta medlemmarnasprivata sparmedel med högsta möjliga avkastning som målsättning. Vad särskilt gäller aktiesparfonderna instämmer TCO i denkritik som riktas mot den starka bindningen till bankerna. Kritiken riktasockså mot spararnas bristande insyn och inflytande i fondernas förvaltning.Nuvarande regler innebär att de som har elt stort inflytande överkapitalmarknaden tilldelas ännu större resurser. 1 denna mening kan man sägaalt makten över kapitalmarknaden ytterligare koncentreras. Det kan ifrågasättasom del över huvud tagel är möjligt att utforma regler som ger smäspararna ettinflytande på kapitalmarknaden, men man kan åtminstone sträva efter en minskadkoncentration. Mot denna bakgrund anser TCO atl de föreslagna reglerna på dettaområde fått en bättre utformning än i nuvarande sparsystem. Denna inställning innebär inle all TCO tagit ställningtill huruvida organisationen är beredd att påta sig rollen som huvudman för eneller flera kapitalsparfonder. Ett sådant ställningstagande kräver längre tidän vad som slår till buds. 5.13 Centralorganisationen /SR /SR ser positivt på utredningens intentioner att uppnåökad flexibilitet och konkurrens i systemet genom möjligheten att flytlakapitalet mellan olika aktiefonder, liksoiri på förslaget att bredda kretsen avhuvudmän och öka aktiespararnas inflytande över verksamheten. Prop.1983/84:30 129 Detär positivt att utredningen vill bredda huvudmannakretsen när del gälleraktiefonderna. /SR anser emellertid all man kan gå längre än utredningenhar gjort och också tillåta andra enskilda fonder utöver de föreslagnaorganisationsfonderna. Löntagarna kan i vissa fall ha intresse av alt bilda kapitalsparfondersom är fristående från de fackliga organisa-fionerna för att undvika konfliktenmellan ägaransvar och de traditionellt fackliga intressena. /SR föreslåratt reglerna differenfieras för två olika grupper av huvudmän föraktiefonderna. Genomden av /SR föreslagna huvudmannastmkturen skulle antalet fonder blistörre. Därmed skulle utredningens strävan att motverka ökad makt- och ägarkoncentrationi näringslivet bli lättare att förverkliga. Isyfte all stimulera flera mindre kapitalsparfonder föreslår utredningen en övregräns på 50000 sparare per fond. /SR sympatiserar med intentionerna attbilda många små och konkurrerande fonder, men kan se motiv för attöppna en möjlighet att i vissa fall ge dispens från denna grundregel. 1belänkandet föreslås en begränsning av antalet delägare i var och en av kapitalsparfondernatill högst 50000. Flera av de nuvarande bankanslulna aktiesparfonderna har över50000 delägare. För bankfonderna uppstår besväriiga prioriteringsproblem om begränsningengenomförs. Många /SR-medlemmar som är anslutna till någon bankfond kanlänkas bli "hemlösa". CF föreslår därför all de som är delägare ien aktiesparfond skall ha möjlighet alt ansluta sig till en nybildad kapilalsparfondmed samma bank som huvudman. CF är den enda fackligaorganisation som administrerar en aktiesparfond. Delta faktumhar inle observerats av allemanssparutred-ningen, möjligen beroende på alt CF:sfond bildades så sent som . Om CF - vilkel är troligt - avseratt efter tiilhandahålla medlemmarna den service som en kapilalsparfondinnebär, uppslår besvärliga övergångsproblem. CF har ombildat elt helägldotterbolag, AB Ingenjörshuset, till att bli fondbolag för akliesparfonden. förslag skulle genomföras i ograverat skick måste ett nyttfondbolag bildas som bedriver sin verksamhet parallellt med AB Ingenjörshuset.Vi skulle behöva två styrelser och dubbel administration vilket är kostnadskrävande.För CF är det därför angeläget att sådana övergångsbestämmelser införs(alternativt dispensföri"arande) atl AB Ingenjörshuset fungerar somfondbolag även till den nyinrättade kapitalsparfonden. Vi är givetvis dåberedda alt låta den styrelse som bildas enligt reglerna för kapitalsparfondernai allemanssparandet få bestämma placeringen även för den gamla akliesparfonden.Utredningen anser det vara synnerligen angeläget att de fackligaorganisationerna bildar kapitalsparfonder. Den om-9 1983/84. 1983/84:30 130 sländigheien att CF varit föregångare i delta hänseendebör inte några olägenheter när det gäller allemanssparandel. Av lekniska skäl löresläs. att sparande i kapitalsparfonderskall kanaliseras till nya fonder. Vidare föreslås att en organisation skallkunna vara huvudman för en kapilalsparfond. Detta har i princip också varilmöjligt med nuvarande aktiesparfonder. För att begränsa storleken av de nyafonderna föreslås alt en kapilalsparfond skall få ha högst 50000 andelsägare. Av nuvarande bankanknutna aktiespart"onder har såväl SE-Bankens,Sparbankernas, som Svenska mer än 50000 konton den 31mars 1983. Ur spararnas synpunki måsle den Föreslagna begränsningen framstå sombetänklig. Det är inte rimligt att en fond skall behöva avvisa nya andelsägare,därför att antalet tidigare andelsägare nätt upp till 50000-gränsen. Fondernasstorlek måste fä avgöras av spararnas förtroende för resp. fond. Vissa förändringar föreslås också vad gällerfondstyrelsernas sammansättning, genom alt andelsägarstämmor görsobligatoriska samt genom obligatorisk valberedning som skall lägga fram förslagom vilka personer som skall representera andelsägarna i fondbolagets styrelse.Ändringarna föreslås gälla såväl aktiesparfonder som de nya kapitalsparfonderna. Det angivna syftet med de föreslagna ändringarna är attstärka andelsägarnas inflytande. 1 realiteten är det emellertid inte genomratten alt via andelsägarstämmor utse styrelseledamöter i fondbolaget somandelsägarnas inflytande kan manifesteras utan genom rätten att byta fond. 1det perspektivet framstår de föreslagna regeländringarna som onödiga. Vad somdäremot har reell betydelse är den föreslagna rätten att vid valfri tidpunktbyta kapilalsparfond. Denna räll skulle emellertid kunna bli kraf-tiglkringskuren om den ovannämnda 50000-gränsen sätter stopp för spararensmöjlighet atl byta till en framgångsrik och därför attraktiv kapilalsparfond. Förslaget att antalet andelsägare i en kapilalsparfond inlefär överstiga 50000 sirider enligt bankföreningens uppfattning mot delgrundläggande syftet att tillgodose spararnas intressen. Dei måste nämligenligga i deras intresse att fritt få placera sina medel i den fond de vill.Detta skulle förhindras om förslaget genomfördes. Expertgruppens målsättningatt ge spararen möjlighet att byta till fond han föredrar kommer inte heller atluppfyllas. Försliigel skulle dessutom Föranleda svårigheter förfonderna när det Prop.1983/84:30 131 gäller att avvisa personer som vill placera medel.