prop · G70339 · 1983-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar; Regeringen föreslår att anta det förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I proposifionen föreslås attstadshypoteksföreningarna får möjlighel atl bevilja lån mol inteckningssäkerheläven när säkerheten ligger av egendomens uppskattnings värde.Vidare föreslås föreningarna kunna lämna lån för förvärv av bostadsrätt motsäkerhet i bostadsrätten. 1983/84:39 2 Lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar' dels all 30a § skall upphöra att gälla, dels all rubriken närmast före 34 § skall ulgå, dels att nuvarande 34 § skall betecknas 33 §, ddsatt 15, 17, 19, 28, 30, 31,nya33, 36 och 37 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas nyabeslämmelser, 16 a §, 35 a § och en ny 34 § samt närmast före 33 § en ny rubrikav nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kassans behållna årsvinst skallavsättas till en reservfond om ej annal följer av tredje eller fjärde stycket. Reservfonden skall uppgå fill lägstelt belopp som svarar mot en procent av kassans skulder. Uppgår reservfonden till belopp Uppgår reservfonden till belopp som anges i andra slyckel, får för- som anges i andraslyckel, får för ening av kassans årsvinst beviljas ening av kassans årsvinst beviljas bidrag ulan återbetalningsskyl- bidrag utan aterbetalningsskyl dighet. får också avsättning göras lUl en kapitaltäckningsfond. Uppgår reservfonden till tvåprocent av kassans skulder, får vinstmedel användas för syfte som hänger sammanmed kassans ändamål. 16a § Medel som har avsatts tillkassans kapitaltäckningsfond får användas endast för överföring till reservfonden.Överföring skall göras när det behövs på grund av 16 § tredje stycket, och fåri övrigt ske i den mån inte kapitalläckningskravet enligt 34 § eftersattsdärigenom. Om kapitaltäckningsfonden harblivit otillräcklig med hänsyn till 34 §, skall den ökas i erforderligmån. 17 § Förening skall eriägga förvalt- Förening skall eriägga förvalt- nings- och fondbidrag till kassan nings- ochfondbidrag till kassan Lagen omtryckt 1983: 578. enligt kassans närmare föreskrifter. Bidraget utgår medbelopp som fordras för kassans förvaltningskostnader och för avsättning tillreservfonden. enligt kassans närmare föreskrifter. Bidraget utgår medbelopp som fordras för kassans förvaltningskostnader och för avsättning tillreservfonden eller kapitaltäckningsfonden. har iill ändamål att inom sittverksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende fast egendom eller medtomträtl upplåten fastighet som bebyggs för atl användas huvudsakligen tillbosläder eller affärslokaler. Långivningen får avse även annan bebyggelse, omden finansieras med slöd av statligt bostadslån eller statligt lån föranordnande av allmän samlingslokal. Förening får även driva annan verksamhetsom har samband med långivningen. har tilländamål all inom silt verksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende fast egendom eller med tomträttupplåten faslighet som bebyggs för att användas huvudsakligen till bostädereller affärslokaler, 2. annanbebyggelse, om denna finansieras med stöd av statligt bostadslån ellerstatligt lån för anordnande av allmän samlingslokal, och 3. bostadsrätti bebyggelse som avses under I eller 2. Förening får även driva annanverksamhet som har samband med långivningen. Förening får, om ej annat följer av denna lag, lämna lån endaslmot betryggande säkerhet i form av panträtt i fastighet eller tomträtt(inteckningssäkerhet). För de ändamål som anges i 19 § I och 2 får förening, omej annat följer av denna lag, lämna lån endast mot betryggande säkerhet i formav panträtt i fastighet eller tomträtt (inteckningssäkerhet). För att täcka kostnader under lidenför uppförande av byggnad på fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighetfår förening lämna lån i form av byggnadskreditiv. Byggnadskreditiv får docklämnas endast om låntagaren ulöver säkerhet, som föreskrivs i första stycket,ställer annan betryggande säkerhet för lånet. För det ändamål som anges i 19 § 3får förening lämna lån mot pantsäkerhet i bostadsrätten. Om det krävs för atlbetryggande säkerhet för lånet skall anses föreligga skall låntagaren ävenställa annan säkerhet. Pantbrev i fast egendom eller tomträtt skall lyda på minstdet belopp, till vilket lån beviljas, och lig- Pantbrev i fast egendom eller tomträtt skall lyda på minstdet belopp, till vilket lån beviljas, och lig- ga inom trefiärdeddar av uppskatt-ningsvärdel av den fasla egendomen eller av byggnad, som hör till tomträtten. ga inom av uppskatlningsvär-det av den faslaegendomen eller av byggnad, som hör till tomträtten, eller, om detkapitaltäckningskrav som anges i 34 § är uppfyllt, inom ) av uppskattningsvärdet. Pantbrev, som utgör säkerhet förbyggnadskreditiv, skall lyda på minst det belopp med vilket kredilivel tages ianspråk. Uppskatlningsvärdel bestämmes av den långivande föreningenpå grundval av särskild värdering. Har enligt gällande bestämmelser om lån avstatsmedel fill främjande av bostadsbyggandet sådanl lån beviljats tilluppförande av viss byggnad, bör till grund för bedömandet i stället föruppskatlningsvärdel läggas det enligt nämnda bestämmelser fastställdapantvärdet för byggnaden eller den fastighet, där denna uppföres, om ejsärskilda skäl föranleder annat. , som förvaltargemensamhetsanläggning, förmånsrätt för fordran i länesökandens fasta egendomeller tomträtt, skall vid beviljande av lån mot inteckningssäkerhel anses somom lånesökanden till belopp, motsvarande den del av kostnaden för utförande avanläggningen som belöper på hans fasta egendom eller tomträtt, erhållit lånmot säkerhet i form av panträtt på grund av inteckning med bästa förmänsrätt. Till kommun, landstingskommun och sådan församling ellersamfällighet som avses i lagen (1961:436) om församllngsstyrelse får stadshypoteksföreninglämna lån ulan inteckningssäkerhet. Sådant lån får dock lämnas endast 1. förbebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lånför anordnande av allmän samlingslokal eller 2. föromsättning av lån som tidigare lämnats mot inteckningssäkerhet. Lån enligt första stycket 1 får ej beviljas till högre beloppän som hade kunnat utgå om lånet hade lämnats mot inteckningssäkerhet medföreträde framför del statUga lånet. Lån får lämnas även i form av byggnadsdirektiv. Ävendärvid skall första och andra styckena tilllämpas. Utan pantsäkerhet får en förening lämna lån för vilketnågon av följande svarar som låntagare eller på grund av borgen: slaten, kommun,landstingskommun, sådan församling som avses i lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter, , ,bankaktiebolag, sparbank eller centralkassa för jordbrukskredit. Prop.1983/84:39 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 § 33 § Förenings behållna årsvinst skall Förenings behållna årsvinst skall avsättas till en säkerhetsfond. avsättas till en säkerhetsfond /den mån inle annat följer av fiärde stycket. Säkerhetsfonden skall uppgå tilllägst ett bdopp som svarar mot en procent av föreningens skulder. Om förening ej kan uppfylla i andrastycket angivet krav, skall säkerhetsfonden sammanlagd med övriga föreningarssäkerhetsfonder och kassans reservfond uppgå till lägst ett belopp som svararmot två procenl av kassans skulder. Kassan meddelar anvisningar omtillämpningen av denna bestämmelse. Om det i andra stycket angivnakravet är uppfyUt, får ur årsvinsten avsättning göras till enkapUaltäck-ningsfond. I den mån förenings medel ej behövsi rörelsen får de göras räntebärande på betryggande sätt. 34 § Kassans och föreningarnaskapi-taltäckningsfonder skaU tiUsammans uppgå till lägst ett belopp sommotsvarar sammanlagt 1. fyraprocent av föreningarnas fordringar med inteckningssäkerhet som ligger mellan75 och av egendomens uppskattningsvärde och 2. åttaprocenl av föreningarnas fordringar med pantsäkerhet i bostadsrätt. Kassan meddelar anvisningar omtillämpningen av denna bestämmelse. 35a § Medel som har avsatts tUl enförenings kapitaltäckningsfond får användas endast för överföring till säkerhetsfonden.Överföring skall göras när det behövs på grund av 33 § andra stycket, och fåri övrigt ske i den mån inte kapitalläckningskravet enligt 34 § eftersattsdärigenom. Isamband med beslut, varigenom del av förenings verksamhetsområde överförestill annan förenings område, kan regeringen efter hörande av kassan och deberörda föreningarna bestämma om överförande av medel som tillhörsäkerhetsfonden. Isamband med beslut, varigenom del av förenings verksamhetsområde överförestill annan förenings område, kan regeringen efter hörande av kassan och deberörda föreningarna bestämma om överförande av medel som lillhörsäkerhetsfonden eUer kapitaltäckningsfonden. Låntagareskall erlägga förvaltnings- och fondbidrag till sin förening. Bidraget utgårmed belopp som fordras för föreningens förvaltningskostnader och föravsättning till säkerhetsfonden. Låntagareskall erlägga förvaltnings- och fondbidrag till sin förening. Bidraget utgårmed belopp som fordras för föreningens förvaltningskostnader och föravsättning till säkerhetsfonden eller kapUal-täckningsfonden. Dennalag träder i kraft . Avsättning till kapitaltäckningsfonder får görasförsta gången vid bokslutet för . Kassastyrelsen får medgeatl föreningarna lämnar lån mol inteckningssäkerhet, som ligger mellan 75 och85% av egendomens uppskattningsvärde, eller mot pantsäkerhet i bostadsrätt innanbokslutet fastställts, om det är uppenbart att kapitalläckningskravet enligt 34§ kommer att kunna uppfyllas genom avsättning ur kassans årsvinst för . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, ,. , , , , , ,, , , , , , R. Carisson, ,, Thunborg. Propositionom ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar Stadshypoteksinstitutionen består av en centralkassa - stadshypotekskassa - och tjugo regionallverksamma stadshypoteksföreningar. Genom föreningarna lämnar institutionen lånavseende bostads- eller affärsfastigheter. Långivningen kan också avse annan bebyggelse,om den finansieras med stöd av statligt bostadslån eller liknande. Föreningarnalämnar huvudsakligen lån mol inteckningssäkerhel. Sladshypotekskassansstyrelse har i en skrivelse till regeringen hemställt atlbestämmelserna för stadshypoteksinstitutio-nens långivning mätte ändras i vissaavseenden i anledning av de förslag om finansiering av underhåll m. m. somarbetsgruppen för stadsförnyelsefrågor lagt fram i silt betänkande (Ds Bo1983:2) Bättre bostäder. Vidare har kassastyrelsen hemställt att föreningarnaäven måtte få lämna län avseende bostadsrätter. Skrivelsen jämte förslaget tilländringar i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar samt en promemoria om de ifrågasatta ändringarna börfogas till protokollet i defta ärende som bUaga 1-3. Yttrandenöver sladshypotekskassans framställning har avgetts av bankinspektionen ochfullmäkfige i riksbank. Fullmäktiges yttrande innehåller enbart enförklaring aU fullmäktige inle har något aft erinra mol bifall tillframställningen. Ej heller bankinspektionen har haft någon erinran mot att förslagengenomförs. Inspektionen har dock framfört vissa synpunkter på några punkter.Bankinspektionens yllrande bör fogas till protokollet som bUaga 4. 1983/84:39 8 Bestämmelser för sladshypoteksinslilutionensverksamhet finns i lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar (omtryckt 1983:578). Enligt 19 § har stadshypoteksföreningarna tillhuvudsakligt ändamål atl utöva läneverksamhet avseende fast egendom eller medtomträtt upplåten fastighet som bebyggs för atl användas huvudsakligen tillbostäder eller affärslokaler. Långivningen får avse även annan bebyggelse, omden finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lån föranordnande av allmän samlingslokal. En förening får lämna län endast molbetryggande säkerhet i form av panträtt i fast egendom eller tomträtt (28 §första stycket) eller, i särskilda fall för bebyggelse som finansieras medstafliga bostadslän, mot säkerhet i form av borgen (30a §). Till kommuneroch vissa andra kommunala rättssubjekt får en förening lämna lån utaninteckningssäkerhel för bebyggelse som finansieras med slöd av statliga lån (31§). För all läcka kostnader under liden som en byggnad uppförs får en föreninglämna lån i form av byggnadskreditiv. En förutsättning härför är dock atllåntagaren ulöver inteckningssäkerhet ställer annan betryggande säkerhet förlänet. Del pantbrev som lämnas som säkerhet för elt länskall lyda minst på det belopp till vilket län beviljas och ligga inom trefjärdedelar av faslighetens uppskaltningsvärde (30 §). Medel till föreningarnas kreditgivning anskaffarkassan genom upplåning mot obligationer eller genom annan upplåning. Somsäkerhet för de utgivna obligationerna finns de reverser låntagarna utfärdarfill föreningarna och de pantbrev som låntagaren tillhandahåller. Föreningarnaär solidariskt ansvariga för kassans förbindelser i förhållande till deobetalda kapitalbeloppen av deras lån från kassan (12 §). I övrigt gällerföljande säkerhetssystem inom institutionen. Föreningarna skall sätta av sinbehållna årsvinst till en säkerhetsfond (34 §). På motsvarande sätt görsavsättningar till en reservfond hos hypotekskassan (15 §). Kassans reservfondskall uppgå till lägst ett belopp som svarar mol en procenl av kassans skulder,och pä samma sätt skall varje förenings säkerhetsfond uppgå till lägst ettbelopp som svarar mot en procent av föreningens skulder. Kan en förening inteuppfylla detta krav, skall samtliga föreningars säkerhetsfonder jämte kassansreservfond uppgå till lägst ell belopp som svarar mot av kassansskulder. 1 sista rummet ulgör den grundfond, som staten ställer till kassansförfogande, säkerhet för de uldöpande obligationerna. Del sammanlagda beloppetav kassans låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger grundfonden (7 §).Denna uppgår f. n. till . (13 §). 1983/84:39 9 I en anmälan till proposition om vissa ekonomiskaåtgärder m. m. kommer statsrådet och chefen för senaredenna dag att föreslå ett program för förbättring av bostadsbeståndet. Därvidkommer han bl.a. alt förorda all underhåll, reparationer och energisparande ibostäder i ökad omfattning skall kunna finansieras genom lån för vilka statligaräntebidrag utgår. Avsikten är all dessa lån skall lämnas av bo-stadsinslitutenoch att de skall finansieras på den oprioriterade kreditmarknaden. har i skrivelse tillregeringen, med hänvisning fill del förväntade förslaget, hemställt atlsladshypoteksföreningar-nas nuvarande räll atl som lånesäkerhet godta pantbrevliggande inom av den intecknade egendomens uppskaltningsvärde skall utökasäven till pantbrev inom av värdet. Vidare föreslås föreningarna få möjlighetatl belåna bostadsrätter. Enligt förslaget- skall kapitaltäckningsfonderinrättas såväl hos kassan som föreningarna. Särskilda till dessa fonder relateradekapitaltäckningskrav skall gälla i fråga om den nu nämnda nya kreditgivningen.Möjligheterna för föreningarna att ge lån utan inteckningssäkerhet när staten,kommuner m.fl. är gäldenärer eller har ställt borgen, föreslås också utökade.Remissinstanserna har inte haft något atl erinra mot all hypotekskassansförslag genomförs. Föregen del får jag anföra följande. Låntill underhåll m. m. på den opriorilerade kreditmarknaden i enlighel med vadbostadsminislern senare kommer att anföra lorde ibland förutsättainteckningssäkerheler utöver av egendomens uppskattnings värde. För atlsladshypoteksinstitutionen skall kunna medverka effektivt i programmet krävsdet därför att hypoteksföreningarnas möjligheter att godtainteckningssäkerheler utvidgas. De bostadsfinansierande kreditaktiebolagen harredan enligt sina bolagsordningar rätt alt godta även inteckningssäkerhelersom ligger av fastighetens uppskattningsvärde. Långivningmot sådan säkerhet innebär emellertid större risker. Därför ställs också kravpå högre eget kapital för kreditakliebolag som ägnar sig ål sådan långivning.En förulsältning för all stadshypoteksföreningarna skall få ge lån mot sådaninteckningssäkerhet, är att ett motsvarande krav på kapitaltäckning införs fördenna typ av lån. Enligt kassastyrelsens förslag skulle detta ske genom attnya fonder, kapitaltäckningsfonder, inrättas vid sidan om föreningarnassäkerhetsfonder och kassans reservfond. I första hand skall gälla att varjeförenings kapitaltäckningsfond måste motsvara av föreningens utlåningmol inteckningssäkerhel som ligger mellan och . Dettakapitaltäckningskrav motsvarar den näst högsta riskklassen krediter enligtbanklagstiftningen. Eftersom dessutom de grundläggande kraven på säkerhetsfondsamt reservfond skall vara uppfyllda, blir den totala kapitaltäckningen iverkligheten 11 1983/84. Prop.1983/84:39 10 Jag finner därför den kapitaltäckning som förslaget innebär fullttillfredsställande. Delbör påpekas att den valda konstruktionen med kapitaltäckningsfonder har vissakonsekvenser i skattehänseende. Sladshypotekskassan ochstadshypoteksföreningarna får enligt 29 § 3 mom. kommunalskatlelagen (1928:370) göra avdrag för belopp som avsatts till reservfond resp. säkerhetsfond, iden mån avsättningen är nödvändig för att öka fonden till ett beloppmolsvarande av kassans resp. av föreningens skulder. Visseriigen blirinle avsättningar till de nya fonderna avdragsgilla. Gällande regler innebäremellertid alt de nuvarande fonderna kan bestå av inte bara en obeskattad delav årsvinsten utan i förekommande fall också en beskattad del. Avsättningartill kapitaltäckningsfonder kan innebära att avdragsmöjlighelen i vissa lägenkan utnyttjas bättre än f. n. Ä andra sidan är det också tänkbart att enavsättning till kapitaltäckningsfonden bör göras i stället för en avdragsgillavsättning till reservfonden eller säkerhetsfonden, vilkel ökarskattebelastningen på institutionen. Vid en sammanvägning av samtligaomständigheter är jag i likhet med remissinstanserna beredd all godta delföreslagna systemet med kapitaltäckningsfonder. Jag förordar alltså attkapitaltäckningsfonder får inrättas i huvudsaklig överensstämmelse medkassastyrelsens förslag. Lån utan inteckningssäkerhel kan lämnas motkommunal borgen, endast om det är fråga om bebyggelse som finansieras medstafliga lån. Stadshy-poteksföreningarnas möjligheter att bevilja lån på den opriorilerademarknaden skulle underlättas, om detta krav slopades. Jag föreslår att säsker. bör beslämmelserna ändras så att lån utan inteckningssäkerhetöver lag kan lämnas, när staten, en kommun och vissa andra kommunalarättssubjekt, , riksgälds kontoret eller bank svarar som låntagareeller på grund av borgen. Även i detta avseende innebär ändringen en anpassningtill vad som redan gäller för de bostadsfinansierande kreditaktiebolagen. Närdet gäller frågan om förvärv av bostadsrätter bör kunna finansieras avstadshypoteksföreningarna innebär, som kassaslyrdsen har framhållit, en sådanmöjlighet elt principiellt avsteg från stadshypoleksinstitutionenstraditionella inriktning på lämnande av faslighelslån. Utvecklingen under senareår har emellertid visat att del finns ett reellt och legitimt behov avlångivning för förvärv av bostadsrätter. Vissa kreditakliebolag som ärkonkurrenter till stadshypoteksföreningarna har fält möjlighetalt via dotterbolag (finansbolag) belåna bostadsrätter. Som kassan påpekat kanman - om stadshypoteksföreningar medges belåna bostadsrätter - ulgå ifrån altdenna utlåning endasl kommer att vara en marginell del av föreningarnasverksamhet. Jag finner del dock vara rimligt att en möjlighet öppnas även förstadshypoteksföreningarna all belåna bostadsrätter. Jag förordar alltså atllagstiftningen om kassan och föreningarna 1983/84:39 11 ändrasi enlighet med detta. Därvid bör dock gälla ett krav på kapitaltäckning,vilket är del krav som gäller för finansbolagen och för den högsta riskklassenkrediter i banklagarna. För detla bör de nya kapitaltäcknings-fondernautnyttjas. Med hänsyn till de tidigare berörda kraven på avsättningar till denuvarande fonderna blir dock den totala kapitaltäckningen högre än . I det följande kommenteras de paragrafer som är nyaeller i vilka större sakliga ändringar föreslås. Dennaparagraf innehåller beslämmelser om kassans reservfond. Med vissa undantagskall kassans årsvinst enligt första slyckel avsättas till reservfonden. Enligtandra stycket skall reservfonden motsvara lägst en procenl av kassans skulder.Är detta krav uppfyllt får kassan enligt tredje stycket av kassans årsvinstbevilja föreningar bidrag ulan återbetalningsskyldighet. 1 detta stycke hartillagts att avsättning under samma förutsättning också får göras till enkapitaltäckningsfond. Om kapitaltäckningsfon-dens uppgifi, se vid 34 §. Denna paragraf är ny. I första stycket reglerasanvändningen av de medel som avsatts till kassans kapitaltäckningsfond. Uppslårförlusl i rörelsen skall den i första hand täckas med hjälp av reservfonden.Går denna därigenom ned under en procenl av skulderna, skall medel överförasfrån kapitaltäckningsfonden. I övrigt får kapitaltäckningsfondens medel tas ianspråk endast i den mån återstående medel uppgår till ett belopp som motsvararkapitaltäckningskravet enligt 34 §. De överskjutande medlen får då överförastill reservfonden. Ommedel i kapitaltäckningsfonden måst överföras till reservfonden i samband medförlusttäckning eller om kapitaltäckningsfonden av annat skäl ärtillräcklig för alt uppfylla täckningskravet i 34 §, skall fonden enligt andrastycket i förevarande paragraf möjligt ökas så atl kravet uppfylls.Detla skall ske genom att del av årsvinsten avsätts kapitaltäckningsfonden.Skulle reservfonden undersliga en procenl av skulderna, måste dock förstavsättning från årsvinsten göras till reservfonden. I paragrafen anges i tre punkter ändamålet förstadshypoteksföreningar-nas verksamhet. I ändamålet ingär enligt den nyapunkten 3 att utöva 1983/84:39 12 Bostadsrätten skall upplåtas i sådan bebyggelse somföreningarnas nuvarande låneverksamhel kan omfatta, dvs. fastigheter sombebyggs för att användas huvudsakligen till bostäder eller affärslokaler ochannan bebyggelse som finansieras med stöd av statliga lån av angivna slag. Med nuvarande regler blir en person som får ett lånför förvärv av bostadsrätt inte medlem i föreningen. Som kassastyrelsen påpekatbör medlemsskapsfrågan prövas i annat sammanhang. I denna paragrafs första stycke anges huvudregelnför föreningarnas långivning, nämligen all lån skall lämnas mol betryggandeinteckningssäkerhel. I delta stycke har endast gjorts en redaktionell ändring. Enligt ett nytt tredje stycke får föreningarnafinansiera förvärv av bostadsrätt genom atl lämna lån mot panlsäkerhet ibostadsrätten. En försiktig värdering av bostadsrätten är därvid givetvispåkallad. En förutsättning för lån mot säkerhet i bostadsrätt bör också varaatt den bostadsrättsförening som upplåter bostadsrätten har erforderlig administrativstyrka och stadga. Att sä är fallet har betydelse för hurbostadsrättsföreningen fullgör den skyldighet atl rapportera bristandebetalning från bosladsrättshavares sida som åvilar föreningen. Normaltbör bostadsrättslån inte lämnas till högre belopp än som svarar motbostadsrättens värde som säkerhet. Bostadsrättens säkerhetsvärde bör alltså iprincip vara avgörande för om lån skall lämnas eller ej. Det är dock länkbartatt kompletterande säkerhet i vissa fall måste ställas, främst om det sedan lånlämnats visar sig att bostadsrättens värde som säkerhet är otillräckligt. om möjligheten alt ställa kompletterande säkerhet har tagits in itredje stycket. 1 denna paragraf föreskrivs att pantbrev för attgodtas som säkerhet skall ligga inom av den pantsatta egendomensuppskaltningsvärde. I första stycket har tillagts atl pantbrev som liggermellan 75 och också kan godtas, förutsatt atl del kapitaltäckningskrav somanges i 34 § är uppfyllt. Enligt denna paragraf får en förening lämna lånutan panlsäkerhet, dvs.