prop · G70327 · 1983-12-31 00:00:00 — Ilikhet med vad som sagts belräffande de båda resurscentrumen för synskadade,bör en av de vikfigasle uppgifterna för regioninstitutionerna vara all spridainformation om sill specialkunnande och om sina erfarenheter av vad svårtrörelsehindrade barn har för förutsättningar i olika hänseenden. Rikscentralenför pedagogiska hjälpmedel för rörelsehindrade, som ligger i samma byggnad som re.gioninstitutionenBräcke Östergärd bör medverka vid fortbildning och i läromedelsfrågor förenskilda elever som är inne på . Rutiner för sådanmedverkan bör utvecklas. 2.4.3Den centrala och regionala stödverksamheten för döva och hörselskadade Utredningenhar diskuterat om del vore motiverat att föreslå alt del på varje länsskolnämndinrättades en särskild tjänst som hörsdvårdskonsu-lenl. En annan möjlighet,framhåller utredningen, vore att "köpa" tjänster från landstingen. Länsskolnämndernaskulle kunna betala för den pedagogiska hjälp hörselvårdskonsulenterna ger dehörselskadade skolbarnen. Utredningenhar stannat för alt föreslå det sist nämnda alternativet. Avgörande förställningstagandet har varit att utredningen inte velat ändra en stödverksamhetsom enligt samstämmiga uppgifter fungerat myckel bra. Utredningen förordar all läosskolnämndernai framtiden får elt särskilt expertanslag ur vilket tjänster kan köpas frånlandstingets hörsel-vårdsteam. Utredningen anser attspecialskolan för döva och gravt hörselskadade kan fylla en viktig funktion somregional resurs. Av föräldrar till döva och gravt hörselskadade barn, av lärarefill elever med svårare hörselskador, uv hörselvårdskonsulenter ochförskolepersonal skulle den kunna nyttjas Prop.1983/84:27 51 sominformations- och konferenscentral. Under ferietid kunde på specialskolanbedrivas kursverksamhet för föräldrar och olika personalkategorier. Deltainnebär för specialskolans del även en dialog med det kommunala skolväsendel.Enligt utredningens mening har planeringskonferenserna en viktig uppgift iplaneringen också av denna verksamhet. I betänkandet (DsU 1982:6)Specialskolans bibliotek föreslås alt specialskolans bibliotek i framtidenförstärks väsentligt. Utredningen räknar med all SÖ i sina årligaanslagsframställningar prioriterar denna fråga högt. Utredningen anser altmålet för döva, liksom för andra grupper av personer med funktionsnedsättningar,är atl få förutsättningar och möjligheter för delaktighet och gemenskap medövriga i samhället. Det som företas för att nå detta mål bör emellertid ske pådövas viUkor. Det innebär att hänsyn tas tiU dövas behov av grupptillhörighetoch behov av visuell/ gestuell kommunikation. Kan dessa krav tUlgodoses, serutredningen inget hinder i en lokalmässig anknytning av specialskola tiUgrundskola. Utredningen förutsätter dock att planeringskonferenserna såväl somdövas egna organisafioner och föräldraorganisationer får medverka idiskussionerna kring en eventuell sådan samordning. Utredningen förordar att Äsbackaskolani likhet med får ökade resurser för en utåtriktad verksamhet. Många utvecklingsstördabarn och ungdomar har allvarliga hörselskador. Arbetet med dem och sättet atlstimulera dem avviker dock i hög grad från del gängse inom hörsel- ochdövundervisningen. För atl sprida kunskap om undervisningen avutvecklingsstörda med hörselhandikapp anser utredningen att reselärarorganisationenvid bör förstärkas och föreslår alt de fem tjänster som DU-lärare() som f. n. finns ute i de landslingskommunalaomsorgerna för psykiskt utvecklingsstörda och till vilka statsbidrag utgår,förs över till Äsbackaskolan. Dessa bör inrikta sig på att ge pedagogiskaimpulser, kontinuerlig fortbildning m.m. till de landstingskommunala lärare somsköter den mer vardagliga undervisningen av ifrågavarande elever. Därutöverbör Äsbackaskolan ha personal till sitt förfogande för atl ge förskolebarnpedagogisk hjälp och stöd. Ulred-ningeri anser också att Äsbackaskolan måsle fåväsentligt ökade resurser på läromedelssidan. Utredningen föreslår eltfortsalt kommunalt huvudmannaskap för den gymnasiala utbildningen för döva ochgravt hörselskadade i . Utredningen anser att alla de problem somsammanhänger med alt Birgitta-skolan i har ett statligt huvudmannaskapoch gymnasieskolan ett kommunalt går alt lösa utan genomgripande förändringar.Utredningen anser att det borde inrättas fasta tjänster för undervisningen avde döva och gravt hörselskadade eleverna vid gymnasiet i . Prop.1983/84: 27 52 Förslageni slutbetänkandet lorde enligt utredningens beräkningar leda tiliföljande kostnadsiikningar för slaten. 1) Fem tjänster som regionala samordnarepå länsskolnämnderna, studierektorslön . Resekostnader, expenser m.m. . 2) Fem tjänster som rh-konsulenlvid länsskolnämnderna . Resekostnader, expenser m.m. 175000kr. 3) Resekostnader, expenser m.m.för fem BU-lärare vid Ekeskolanoch fem DU-lärare vid . 4) Enförskolekonsulent vid . Resekostnader, expenser m. m. Belräffandeden fortsatta utbyggnaden av reselärar- och förskolekonsu-lentorganisalionenför synskadade och den regionala konsulentorganisationen för rörelsehindradebör SÖ i sina årliga anslagsframställningar prioritera dessa högt. Vidare börde i;re resurscentrumen vid , och Äsbackaskolansuccessivt tillföras ökade resurser i olika hänseenden. Detsamma gällerspecialskolans bibliotek. Vid länsskolnämnderna bör det vidare finnasexpertmedel för att nämnderna skall kunna köpa tjänster från landstingenshörselvård. I övrigt kan förslagenfinansieras genom omdisponeringar. Den största omdisponeringen som därvid föreslagitsär att en del av den s. k. SÄS-resursen hålls inne av SÖ för att användas förskilda regionala åtgärder för svårt handikappade ungdomar. Till den resursenkommer också de statsbidrag som utgår till gymnasium och tillstyrelsen för vårdartjänst. Om det skulle visa sig alldet framöver inte går att omdisponera en tillfredsställande del av de s. k. S,\S-medlenför planeringskonferensernas arbete, förutsätter utredningen att statsmakternai stället ställer särskilda medel till förfogande. BengtWiklund har avgetl eU särskilt yttrande vari han framhåller att de förslagutredningen lagt fram inte kan förverkligas inom ramen för SÅS-anslaget ulankräver särskilda bidrag. 1983/84:27 53 Sammanställning av remissyttranden över integrationsutredningensslutbetänkande (SOU 1982:19) Handikappade elever i det allmänna skolväsendet Inlegrationsulredningensslutbetänkande innehåller en utförlig sammanfattning av de fysiskthandikappades situation i skolan. Utredningen föreslår att man håller fast vidett decentraliserat ansvar för handikappade och atl kommunerna utan särskildastatliga direktiv - skall ansvara för del handikappade barnets skolplanering. Remissinstanserna ansergenomgående all utredningen på ett föredömligt sätt beskriver situationen förde handikappade barnen i skolväsendet. Utredningens roll av kunskapsförmedlareframhålls av bl. a. SRF. Skolstyrelsen i framhåller särskiltterminologiavsnitten som fyller en viktig funktion inte minst för dehandikappade själva i deras försök att skapa sig en egen identitet. Principen alt kommunernaskall ha huvudansvaret för att utforma stödet till de handikappade barnen delasav sä gott som alla remissinstanser. Atl detta kommunala ansvar bör kopplassamman med ett ökat regionalt samarbete framhålls också från många håll. Dehandikappades behov av att få ökade valmöjligheter inom utbildningsutbudetefter och större möjligheter att etablera sig på arbetsmarknadenframhålls även. Flera remissinstanserefterlyser förslag för medicinskt handikappade. nämner bl.a.elever med tal- och språksvårigheter. TCO påpekar alt syn-, hörsel- ochrörelsehandikapp har fått en allsidig belysning i utredningen, medan barn medlättare handikapp och vissa funktions-nedsättande sjukdomar, t. ex. muskeldystrofioch cystisk fibros, ej belysts. Delta är enligt TCO en brist i utredningen. TCOkonstaterar vidare att skolhälsovården inte nämns i utredningens i m.fl. anser alt en arbetsgrupp bör få iuppdrag alt ge förslag till åtgärder som kan underlätta skolgången förmedicinskt handikappade. Synpunkter finns från endel remissinstanser också på specialskolans verksamhet.' LO och vill ha en utredning om hur specialskolans elever skall kunnaintegreras när det gäller boendet och fritiden. kommun framhåller altäven om samhällets insatser för barn med handikapp på kort sikt kan innebäraökade kostnader utgör de en investering för framtiden. En god integrering iskolan bör kunna leda till integrering också i arbetslivet i slället för förtidspensioneringsom annars ofta blir alternativet. Prop.1983/84:27 54 Utredningenföreslår att ökade resurser avsätts för handikappforskning. Forskningensinriktning måste delvis ändras och inriktas på longitudinella undersökningarfrämst avseende , övergången förskola - skola,uppföljningar avseende skoltiden och inträdet på arbetsmarknaden.Kartläggningar av organisatoriska och administrativa förhållanden bör däremotbli SÖ:s uppgift. Samfiigaremissinstanser som behandlat handikappforskningen och dess inriktning ställersig positiva till utredningens förslag. ochLandstingsförbundet erinrar därvid särskilt om den särskilda handikappforskningsgmppsom bildats inom forskningsrådsnämnden. I gruppens uppgifter kommer bl.a, altingå prioritering av angelägen forskning. krävs i många fall samverkan mellan flera län för alt ta fram olikautbildningsalternativ för de handikappade barnen, framför allt på detgymnasiala stadiet. finns planeringskonferenser för döva ochhörselskadade med samma regionstruktur som för specialskolorna. Utredningen föreslår nuatt landet indelas i fem planeringsregioner som är gemensamma för alla handikappgmpper.Inom dessa skall finnas en planeringskonferens beslående av representanter förde olika länsskolnämnder som ingår i regionen samt av den övriga pedagogiskapersonal nämnderna prövar lämpligt. Konlferensens arbete föreslås hållas ihopav en särskild samordnare placerad på den länsskolnämnd som ligger på regionenshuvudort. Huvudorterna föreslås bli , , , ochMalmö, Den regionindelning som föreslås är densamma som gäller förplaneringskonferenserna för döva och hörselskadade. Flertaletremissinstanser är positiva till utredningens förslag om regioner ochkonferenser, bl.a. SÖ, flertalet länsskolnämnder, SIL, TCO, HCK, SRF och SDR.Vissa alternativa mdelningsgmnder redovisas dock. Social-styrdsen är tveksam tillregionindelningen och anser i likhet med ,och att regionerna bör sammanfalla medsjukvårdsregionerna. Även kommun anser all en regionindelning enligtsjukvårdsregioner bör studeras närmare. DHR avstyrker förslaget omplaneringskonferenser. DHR anser att om de nuvarande specialskolorna omvandlas tillresurscentmm kan dessa utgöra det stöd till kommunerna, som utredningen anser atlplaneringskonferenserna skall vara. 1983/84:27 55 Länsskolnämnderna i och samlRiksförbundet och Skola föreslår samma regionindelning som gäller för desex högskoleregionerna. i anser alt förslagettill regionindelning bör utredas vidare. Några remissinstanser önskar justeringar i den föreslagnaregiontillhörigheten. i anser l.ex. attregionindelningen för länet bör prövas ytterligare. Även länsskolnämnden iNorrbottens län anser att den föreslagna norra regionen bör ändras och endastomfatta , , och , dvs. Tomtebodaskolan anser alt bör ingå i östraregionen samt att bör ingå i södra regionen. Synpunkter finns även på huvudorterna. Kristinaskolan och anser atl Härnösandbör vara huvudort i norra planeringsregionen i stället för . anser alt och bör vara huvudorter i norra resp.västra regionen. Manillaskolan anser att specialskoleorterna bör vara huvudorterför regionerna. RBU anser all , , , ', Göieborgoch bör vara huvudorter, i föreslår enhandikappkonsulent på varje länsskolnämnd saml att samverkan över länsgränsernabör få växa fram av sig själv utan regionplan, Äsbackaskolan, Vänerskolan, LR:s lokalavdelning vid ,. Svenska sällskapet för hörsel- ochdövundervisning samt förordar en samordnare förresp. Manillaskolan föreslår att en speciell samordnartjänstinrättas inom vatje specialskoleregion för samordning av utbildning för dövaoch hörselskadade i specialskolan och undervisning. SDR förordar ensärskild samordnare inom dövområdet som vid behov samarbetar med olikaspecialister inom andra handikappområden. i anser att deföreslagna planeringskonferensernas sammansättning är för ensidig. Ävenprimär- och landstingskommuner bör vara representerade. anseralt planeringskonferenserna bör utökas med personer med insikt i de medicinskthandikappade barnens problem. i anser altplaneringskonferensernas uppgifter bör preciseras mer än vad utredningen gjort. kommun anser atl omsorgskommitténs förslag omsamordnad habililering måste samordnas med förslagen om planeringskonferenser.De två ulredningamas förslag måsle sammanvägas innan slutlig ställning tas. 1983/84:27 56 3.2 Särskilda resurser för regionala åtgärder Enligt utredningen är del nöd\'ändigt attplaneringskonferenserna får särskilda medel till silt förfogande för regionalaåtgärder. Viss del av medlen under anslaget Särskilda iilgärder på skolområdet (SÅS-anslaget)bör därför enligt utredningens förslag hållas inne av SÖ för att efterframställning från den enskilda planeringskonferensen disponeras för regionalaåtgärder. Om del skulle visa sig att det framöver inte gär atlomdisponera en tillfredsställande del av SÅS-medlen förutsätter utredningen attstatsmakterna i slället ställer särskilda medel till förfogande. Flertalet remissinstanser ställer sig negativa tillutredningens förslag att övergripande planering och regionala åtgärder skallfinansieras ur SÅS-re-sursen. Enligt skulle det innebära eninle avsedd spe-cialdestinering av medlen samt elt avsteg från den beslutadedecentraliseringen i bidragsgivningen. Under inga omständigheter, framhållerverket, bör SÅS-medel få användas till själva planeringsarbetet, SÖ liksomflertalet länsskolnämnder anser också atl särskilda medel bör avsällas förregional samordning. Utredningen föreslår att det alltid skall vara den kommun,där det handikappade barnet bor tillsammans med sina föräldrar, som ekonomisktansvarar för barnels skolgång. Om en annan kommun - eller en statlig specialskola- sörjer för barnets undervisning får hemkommunen betala interkommunal ersättning.Om barnet å andra sidan får sin undervisning i hemkommunen får denna svara förde utbildningskostnader som kan uppkomma. Övriga kostnader vid ett regionaltsamarbete bör betalas med de statsbidrag som slår till de regionalaplaneringskonferensernas förfogande. i län anser atl staten skall ståför de handikappades skolgång. En del instanser, bl.a. , länsskolnämndernai , och samt specialskotorna ärnegativa till att kommunerna skall betala ersättning för specialskolans elever.Del framhålls att många familjer flyttat till specialskoleorterna, varfördessa kommuner får särskilt stora kostnader. har i sitt slutbetänkande föreslagit ettlandstingskommunall övergripande ansvar för de funktionshindrade ungdomarnasboende. Detla bör enligt utredningen gälla även när handikappade barn måstebosätta sig på studieorten. Förslaget har kommenterats endast av , som anser alt för döva/hörselskadade barn borde hemkommunen stå fördenna kostnad, inom ramen för den föreslagna interkommunalakostnadsersättningen. Enligt föreningens luening avses i omsorgskommiuénsförslag förståndshandikappade hörselskadade, där enligt omsorgslagcnär skyldig att sörja för elevens totala utbildningskostnad. Prop.1983/84:27 57 4 Den gymnasiala utbildningen Flera remissinstanser pekar på att den gymnasialautbildningen för de handikappade självfallet blir myckel beroende av detfortsatta beredningsarbetet avseende gymnasieutredningens förslag. Statenshandikappråd menar att utredningens förslag bör behandlas gemensamt vid detfortsatta beredningsarbetet. Flera remissinstanser konstaterar i likhet medutredningen att de handikappades val av studieväg bör ägnas särskild uppmärksamhet.Flera remissinstanser, bl.a. länsskolnämnden i län och kommunsaknar dock konkreta förslag i denna fråga. i Värmtands läninstämmer i utredningens uppfattning att befintliga studievägar skall ståöppna även för de handikappade och att lokaler och läromedel inte skall fåutgöra hinder för den handikappades studievägsval. När det gäller studier vidden icke obligatoriska skolan borde en försöksverksamhet vid några länsskolnämndermed en handikappanpassad gymnasieutbildning i samverkan mellan olika ulbildningsformerbli föremål för utredning. AMS, SRF, Unga synskadade, SDR, RBU och Ekhagaskolan iLinköping framhåller vikten av en aktiv syo-verksamhel. 4.1 Gymnasial utbildning för döva och gravthörselskadade i Utredningen föreslär ett fortsatt kommunalt huvudmannaskapför den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade i samt atlfasta tjänster inrättas för denna undervisning vid gymnasiet i . Länsskolnämndernai och accepterar i likhet med bl.a. SDR ochKristinaskolan ett fortsaU kommunall huvudmannaskap för den gymnasialautbildningen i under förutsättning alt fasta tjänster förundervisningen kommer till stånd. Om detta ej sker förordas dock ell statligthuvudmannaskap. Även Manillaskolan,Birgittaskolan, DHB och för döva och hörselskadade elever ivästra regionen delar utredningens uppfattning att del bör finnas fasla speciallärarljänstervid Örebrogymnasiet. /SR och LR:s lokalavdelning vid förordar eltstatligt huvudmannaskap för den gymnasiala utbildningen i . Stockholmskommun menar att gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade börorganiseras i andra regioner än och efterlyser ett regionalt samarbete iinlegrationsulredningens anda. 4.2 Gymnasial utbildning för hörselskadade i aktualiserarskolstyrelsens i utredningsförslag om ett riksgymnasium förhörselskadade ungdomar med differentierat utbildningsutbud förlagt tillHärnösand. 1983/84:27 58 möjligtbör delta riksgymnasium lokalmässigl integreras med en gymnasieskola med brettutbud av utbildningslinjer. Man föreslår att de ekonomiska resurserna ochhuvudmannaskapet; blir likartade med dem för riksgymna-siel för döva och gravthörselskadade. Länsskolnämndeni anser att frågan om gymnasial utbildning för hörselskadadeelever bör lösas med det snaraste. Även DHB, ochHärnösands kommun lar upp frågan om ett riksgymnasium för hörselskadade. Regionkonferensenför döva och hörselskadade elever i västra regionen anser att det förhörselskadade bör finnas ett riksgymnasium () med filialgymnasium i vatjeregion. 4.3Gymnasial utbildning för svårt: rörelsehindrade m.fl vid gymnasium Utredningenföreslår att statsbidraget till den gymnasiala utbUdningen för svårtrörelsehindrade vid gymnasium och till styrelsen för vårdartjänstupphör och att medlen tillförs det nya anslaget till planeringskonferensernasdisposition. Förslagetom att avveckla statsbidraget till försöksverksamheten för rörelsehindrade iSkärholmens gymnasium tillstyrks av DHR. DHR framhåller dock att innanSkärholmens gymnasium avvecklas måste skollagen kompletteras med tvingandeanvisningar fill kommunerna att ansvara för handikappade eleversgymnasieutbildning. Styrelsen för vårdartjänst avstyrker förslaget. Styrelsenkommer atl ta fram material om utvärdering av verksamheten.Även befarar att förslaget kan innebära försämringar förgravt rörelsehindrade elever utanför . SÖ och länsskolnämnden iGöteborgs och län framhåller möjligheterna och även svårigheterna i enregionall samordnad gymnasieutbildning. Nämnden och DHR framhåller vikten avatt erfarenheterna från tas till vara genom omvandlingtill ett resurscentmm för rörelsehindrade integrerade elever. 5 Det centrala och regionala ptdagogiska stödsystemet 5.1Regional stödpersonal för synskadade Utredningenhar tidigare föreslagit en utökning av antalet regionala förskolekonsulenteroch reselärare för synskadade fill 30 vardera. föreslås att dessa ocksåskall betjäna synskadade med lilläggshandikapp varför antalet bör utökas ulöverdessa 30 tjänster. SÖ bör enligt utredningen prioritera utbyggnaden i sina åriigaanslagsframställningar. Samtliga remissinstanser som yttrat sig i denna frågaställer sig bakom en förstärkning av antalet förskolekonsulenter ochreselärare. Prop.1983/84:27 59 Utredningens förslag om att förskolekonsulenterna ochreselärarna formellt bör knytas till länsskolnämnderna men reellt även i fortsäUningenarbeta för resurscentmm ställer flertalet remissinstanser sig bakom.Avvikande uppfattningar anförs dock. , , SRF och Ungasynskadade anser att förskolekonsulenterna skall ha och ej länsskolnämndensom huvudman. Tomtebodaskolan anser atl skolan även i fortsättningen bör varahuvudman för förskolekonsulenler och reselärare för synskadade. Utredningens uppfattning att förskolekonsulenterna skallha speciallärarutbildning med inriktning på synskadade barn delas av deremissinstanser som yttrat sig i frågan. 5.2 Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel försynskadade Utredningens förslag att rikscentralen för pedagogiskahjälpmedel för synskadade (RPH-Syn) skall inordnas i Tomiebodas resurscentmmtillstyrks av länsskolnämnden i , HCK, 5y?f samt Svenska kommunalarbetareförbundet.Däremot år , , , TCO samt RPH-Syn negativa tillförslaget. De menar bl.a. att de fyra rikscentralerna med sina omfattanderesurssamband ur såväl pedagogisk, teknisk som administrativ synvinkel utgör enhelhet som skulle slås sönder av förslaget. Tomtebodaskolan förordar ytterligare utredning. Talboks-och (TPB) pekar på det nära sambandet med RPH-Syn, vilkeltalar för en samordning mellan RPH-Syn och TPB. 5.3 Regional stödpersonal för rörelsehindrade Utredningen finner både antalet tjänster som konsulent förrörelsehindrade elever och deras regionala spridning mycket ofillfredsslällande.På sikt, anser utredningen, bör finnas åtminstone 25 rh-konsulenter vid länsskolnämnderna.Socialstyrelsen och länsskolnämnderna ställer sig positiva till utredningensförslag. 5.4 Regional stödpersonal för döva och hörselskadade För döva och hörselskadade svarar de landslingskommunala hörselvårdskonsulenternaför del regionala slödel. Utredningen har här vall all inte föreslå någrasärskilda tjänster som hörselvårdskonsulent vid länsskolnämnderna. I ställetföreslås länsskolnämnderna få ett särskilt expertanslag ur vilkeltjänster kan köpas från landsfingets hörsel-vårdsteam. De fiesta remissinstansema är positiva. Länsskolnämndernai , och samt kommun 1983/84:27 60 anser all även den pedagogiska hörselvärden bör knytastill länsskolnämnderna. i anser att hörselvårdskonsulenternabör ingå i handikappkonsulentorganisationen. Länsskolnämnderna i Jönköpingsoch samt anser att det börfinnas fasta tjänster som hörselvårdskonsulent vid länsskolnämnderna. vill att riktlinjer utarbetas som klart anger vilket elevantal somskall ligga till grund för att en hörselpedagogtjänsl skall inrättas. har ett flertal landsting behov av en hel tjänst för insalser iskolan. vill ha en kartläggning av i vilkenutsträckning landstingen är beredda ställa hörselpedagogisk expertis tillförfogande. 5.5 Resurser för flerhandikappade För gravt utvecklingsstörda synskadade resp.döva/hörselskadade finns fem regionala lärartjänster (BU- resp. DU-lärare) förvartdera kategorien inom de landstingskommunala omsorgerna för psykisktutvecklingsstörda, till vilka statsbidrag ulgår. Utredningen föreslår atl dessalärartjänster förs över till resp. Åsbackaskolans resurscentrum. Deflesta remissinstanser är positiva till överflyttningen, såsom fiertalet länsskolnämnder,SIL, , och kommuner. däremot seringa fördelar med en förändring till statligt huvudmannaskap. Även Ungasynskadade anser att BU-lärarna bör ha fortsatt landstingskommunallhuvudmannaskap, samt föräldraföreningen vid anser attom förskolekonsulenterna och reselärarna vid skall ha länsskolnämndernasom huvudman bör BU-lärarna inte föras över fill . SRF anser all BU-lärarna bör knytas till länsskolnämnderna.Vidare föreslår SRF atl en arbetsgmpp tillsätts under SÖ med uppgift attutarbeta konkreta förslag till samarbels- och samordningsformer mellan Tomtebodaskolansoch resurscentrum. Varje länsskolnämnd kommer enligt utredningens förslag atlutvecklas till elt pedagogiskt centrum för handikappade barn och ungdomar ilänet.