prop · G70342 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:42 Regeringens proposition om trygghetsfrågor i statlig anställning m.m.; Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I anslutning till årets avtalsrörelse har statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer slutit ettpreliminärt trygghetsavtal som omfattar dels statsanställda, dels skolledareoch lärare inom det statligt reglerade området. I propositionen lämnas en redogörelse för det huvudsakligainnehållet i avtalet. Förslag läggs också fram rörande vissa anslagsfrågor förinnevarande budgetår med anledning av avtalet. 1 1982/83. 1982/83:42 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , , , , R. , ,, Thunborg Proposition om trygghetsfrågor i statlig anställning m.m. I anslutning till årets avtalsrörelse har statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer slutit ettpreliminärt trygghetsavtal. Det omfattar dels statsanställda, dels skolledareoch lärare inom det statligt reglerade området. En redogörelse för bakgrunden m.m.bör fogas som bilaga till detta protokoll. Avtalet, som har godkänts avriksdagens lönedelegation och regeringen, öppnar nya möjligheter att stimuleraen önskad personalrörlighet. Omplacering lill annan statlig, ellerenskild sysselsättning i samband med övertalighet är ett av de viktigasteinslagen. Fortsatta förhandlingar pågår nu mellan parterna om deslutliga avtalsbestämmelserna med inriktningen att de skall kunna träda ikraft . Förhandlingarna förs under fredsplikt. En del avde nya avtalsbestämmelserna avses fä formen av ändringar i redan nu existerandeavtal, l.ex. medbestämmandeavtalet för del statliga arbetstagaromrädet (MBA-S),medbestämmandeavtalet för det icke-slatliga lärarområdet (MBA-L), inkomstlrygghelsavtaletoch del allmänna avlö-ningsavtalet för statliga och vissa andra tjänstemän (AST).En del av det materiella innehållet i det preliminära avtalet avses dock bildaett eget, nytt trygghetsavtal för det statliga området (TrA-S). På det statligtreglerade kommunala skolområdet avses ell molsvarande, nytt trygghetsavtal (TrA-L)träffas. Det preliminära avtalet förutsätter vidare atl vissa författningsändringarskall göras. Prop.1982/83:42 3 De begränsningar i slalsulgifterna som har påkallats de senasleåren med anledning av det statsfinansiella läget har lett fram till ell behovav att i avtalsform reglera statens åtaganden m.m. beträffandeanställningstryggheten i statlig och viss statligt reglerad anställning. Detnu träffade, preliminära trygghetsavtalet bygger pä förutsättningen attverksamheten, inklusive personalstyrkan, skall anpassas till vad som ryms inomde medel som anvisas genom statsmakternas beslut. Enligt min mening är detdärför nödvändigt att myndigheterna planerar sin personaladministrationmålmedvetet och långsiktigt. Utgångspunkterna härför är bl.a. ochregeringens uttalanden i skilda sammanhang om verksamhetens mål, inriktning,ekonomiska och organisatoriska omfattning och kvalitet. för myndigheternas planering och budgetering i bl.a. de s.k.årliga anvisningarna är därvid också styrande för planeringsarbetet. Myndigheterna måste dra konsekvenserna av de olikaplaneringsförutsättningarna så att omställningsålgärder kan börja vidtas i godlid om sådana visar sig behövas. Inriktningen skall självfallet vara atl överlalighetssiluatio-nerså långt möjligt skall lösas genom effektiv omplaceringsverksamhet och naturligavgång inom den allmänna ram som avtalet ger. I de fall där omplacering inte kan ske i enlighet medåtgärderna i trygghetsavtalet måste en eventuell personalavveckling genomförasi sådan takt och omfallning all anslagsramarna för angivet budgetår inleöverskrids. Reglerna i lagstiftningen om anställningsskydd - lagen (1982:80) omanställningsskydd och lagen (1976:600) om offentlig anställning (omtryckt1982:100, ändrad senast 1983:340) - med anslutande bestämmelser skall även ifortsättningen vara styrande för när uppsägning kan ske m.m. Det ärangelägel atl myndigheterna ges goda förutsättningar alt vidta olikaomställningsåtgärder så att övertalighet som skulle kunna medförauppsägning så långt möjligt kan undvikas. I trygghetsavtalet har för delstatliga området därför en s.k. garantiregel införts, som innebär att deåtgärder som omfattas av avtalet alltid skall kunna tillämpas under nio månaderföre den tidpunkt då uppsägning på grund av arbetsbrist sker. Därefter löper iförekommande fall uppsägningstiden på sedvanligt sätt varunder avtaletsåtgärder också kan tillämpas. Härigenom kan omsläll-ningsålgärderna ges reella förulsällningaratl verka. En generellt fastlagd ram för åtgärderna har också etl värde som enplaneringsförutsättning vid beslut som kan leda till personalminskningar. Garanliregelnutgör inget hinder för staten atl i särskilda fall besluta om vidare ramar för omställningsålgärder.Del kan l.ex. ske genom atl en viss längsta tid för omplaceringsålaganden angesutöver vad som följer av garantiregeln. Beslut med sådan innebörd har fattatsav staten vid flera tidigare större förändringar. I den mån dessa åtaganden ienskilda fall sträcker sig längre än åtagandena i trygghetsavtalet, gällersjälvfallet den tidigare utfästelsen. 1982/83:42 4 Jag förutsätter att staten även i framliden kommer attbesluta om ramar för omställningsålgärderna som ger myndigheterna godaförutsättningar att klara omställningarna sä alt berörda arbetstagare kan få nysysselsättning. Vid större omställningar, I ex nedläggningar som berör ett stortantal arbetstagare, bör därför statens beslut om förändringarna också ange dentid och de resurser som anvisas för omställningarna. För att på motsvarande sätt åstadkomma bättreförutsättningar atl genom personaladministrativa åtgärder lösa övertalighetsprobleminom skolområdet bör systemet med reservlärare enligt min mening kunnautnyttjas också för omställningsålgärder som behövs för övergång lill annananställning än lärar- eller skolledaranställning. Härigenom kan bredare ålgärdersättas in inle bara före och utan också under den tidsom läraren efter uppsägningstidens utgång är förordnad som reservlärare. Jagåterkommer i det följande till denna fråga. avtalsuppgörelse (1981-82, bilaga XV) angavs bl.a. ett s.k. trygghetsmålsom grundval för de fortsatta förhandlingarna om trygghetsavtal.Trygghetsmålet innebär bl.a. att förändringar skall ske så atl en övergång ny verksamhet underlättas för berörda arbetstagare. Med beaktande avverksamhetens krav skall största möjliga hänsyn tas lill de anställdas krav ochintressen vid förändringarna (jfr prop. 1982/83:100, bil. Enligt minmening ger den ordning som jag har beskrivit myndigheterna förutsättningar attmed en omsorgsfull planering och akfiva omställningsåtgärder uppfylla Irygghetsmålet. En avlalsreglering av anställningstryggheten aktualiserarfrågor om de politiska organens beslut som rör verksamheten. Som haruttalat (prop. 1975/76:105, bil. 2, s. 151, InU 45, rskr 404) skall frågor omden offentliga verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet beredasoch avgöras genom beslut i offenlligrältslig ordning av de politiskt ansvarigaorganen eller på deras uppdrag av myndigheterna. Det nu träffade, preliminäratrygghetsavtalet, innebär givetvis inte någon begränsning i ,regeringens eller myndigheternas rätt att besluta om tidpunkten för en vissverksamhetsförändring, l.ex. en förändring av verksamheten i förhållande tillallmänheten eller - inom skolans område - en ändring av timplanerna. Förändringarna av statsförvaltningen måste ses i ett stalsfinansielltperspektiv och genomföras så att de sä långt möjligt tillgodosersåväl statsmakternas effektivitetskrav och ekonomiska krav som de anställdaskrav på anställningstrygghet. Möjligheterna till omplacering enligt delpreliminära trygghetsavtalet påverkas av det aktuella läget på arbetsmarknadensom i sin tur hänger samman med bl.a. det statsfinansiella läget. Viduppkommande problem med sysselsättningen skall dock myndigheterna somarbetsgivare aktivt verka för att ingen arbetstagare mol sin vilja blir utan Prop.1982/83:42 5 Strävan att skaffa övertaliga arbetstagarefortsatt arbete bör också - nu liksom tidigare - betraktas som en uppföljande,obligatorisk del av ett rationaliseringsprojekt. För de statsanställda är reglerna om omplaceringtyngdpunkten i det preliminära trygghetsavtalet. Arbetsgivarens/statensmedverkan vid omplacering skall inriktas i första hand på atl finna arbele påden ort där den anställde arbetar eller i dess närhet. Staten skall dockmedverka med omplacering också fill andra orter om anställningsmyndigheten harverksamhet på flera håll i landet eller - i vissa fall - om det finns enmyndighet med likartad verksamhet på en annan ort. Omplacering avstatsanställda skall kunna ske till statliga, kommunala eller privata arbeten.För all underlätta omplaceringar skall myndigheterna enligt avtalet informeraom lediga platser. Myndigheterna skall också samverka på orter där någon avmyndigheterna har övertalighet. () förutsätts kunna inifiera sådan lokal samverkanmellan myndigheterna i syfte atl slussa övertalig personal till myndigheter medvakanser. Denna lokala samverkan - i vilken också företrädare förarbetsmarknadsverket och de fackliga organisationerna kan delta - blir ettkomplement till SAMN:s huvudinstrument för omplacerings-verksamheten, nämligenomplaceringsförordningen (1974:1006, omtryckt 1980:1093, ändrad senast1982:1269). Deanställningsvillkor som har betydelse för alt underlätta organisatoriskaförändringar för de statsanställda har också setts över, liksom villkoren för avgångsförmåner.Ändringar sker i reglerna om bl.a. flyltningsersätlning samt inkomstirygghetvid övergång till ett lägre avlönat arbete. De nya reglerna utformas särskiltför att stimulera frivillig rörlighet som löser övertalighelsfall. Planeringsbestämmelserna i ändras för att bättrepassa också i situationer som innebär alt övertalighet kan uppkomma. Bl.a.införs regler om att myndigheternas planering skall innehålla ett översiktligtförslag fill de personaladministrativa åtgärder som behövs för alt genomföraförändringen. Medbestämmanderegler införs som ersätter lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet (MBL, ändrad senast 1980:238) och MBA-S ochsom syftar fill atl få ett sakinriklat, obyräkratiskt medbestämmande vid organisatoriskaförändringar. Det sker genom att omställningsfrågorna behandlas lokalt i en partssammansatlomställningsgrupp innan arbetsgivaren beslutar. själv inte kan medverka fill fortsatt sysselsättning förutsätts attSAMN med stöd av omplaceringsförordningen skall försöka anvisa arbetstagare filllämplig tjänst på en annan myndighet. I vissa fall kan en omplacering varaförenad med omställningsutbildning (omskolning eller inskolning) som då sker itjänsten. Prop.1982/83:42 6 Det statligt reglerade skolområdet Del preliminära trygghetsavtalet innehåller förskolområdet huvudsakligen förmänsregler för tillsvidareanställda lärare somberäknas få otillräckligt tjänsleunderlag på sina tjänster (övertaliga lärare).Samma regler avses gälla för lärare som för statsanställda när del gäller bl.a.inkomsltrygghet, tjänstledighet och avgångsförmåner. Avtalet innehåller däremotinte några bestämmelser om omplacering. Nuvarande bestämmelser om omplaceringtill annan lärartjänst fortsätter således atl gälla. De kommer även ifortsättningen att ha författningsform. De allmänna reglerna i lagstiftningen om anställningsskyddoch anslutande bestämmelser skall - liksom inom del statliga området - även ifortsättningen vara styrande för när uppsägning kan ske m.m. Författningsbestämmelsernaom omplaceringsåtgärder i samband med övertalighet gör emellertid depersonaladministrativa åtgärderna tillämpliga inte bara före uppsägningen ochunder uppsägningstiden utan också som läraren efter uppsägningsfidensutgång är förordnad som reservlärare. En lärare, som inte har fått nyanställning kan dessulom under etl år efter det att den föregåendeanställningen upphörde (i förekommande fall som reservlärare) begära att länsskolnämndenhjälper fill med omplacering. Systemet med reservlärare bör också kunna användas försådana omställningsålgärder som för den berörde läraren krävs för en övergångtill annan anställning än läraranslällning. I denna fråga har jag samrått medstatsrådet som i annat sammanhang kommer att föreslå regeringen attgöra de ändringar som behövs i gällande författningar. finns det inga särskilda regler omomplacering till följd av arbetsbrist av skolledare och lärare till annananställning än statligt reglerad skolledar- eller läraranslällning. Enligt minmening bör staten kunna medverka till övergång också till rent statligaanställningar. Jag avser därför att föreslå regeringen vissa ändringar i bl.a.anställningsförordningen för atl underlätta för övertaliga skolledare ochlärare alt söka statliga tjänster som enligt beslut av SAMN får utannonseras ivanlig ordning, dvs. tjänster som inte är föremål för rekryteringsbegränsning.Även i denna fråga har jag samrått med statsrådet . Enligt nuvarande regler kan SAMN med tillämpning avomplaceringsförordningen rekryteringsbegränsa alla statligt reglerade tjänsterför omplacering av övertaliga eller arbetshandikappade statsanställda, alltsåäven lediga lärartjänster. Reglerna bör enligt min mening ändras så att SAMN ifortsättningen bara skall kunna rekryteringsbegränsa tjänster inom det statligaområdet. Det står givetvis staten fritt att även inom skolområdet isärskilda fall besluta om vidare ramar för omställningsåtgärder, l.ex.särskilda utbildningsinsatser i samband med större förändringar. Sådana besluthar fatlats vid några tidigare siörre förändringar inom skolans område. Prop.1982/83:42 7 Staten kan självklart även vid störreorganisatoriska förändringar komma att besluta om ramar för andraomställningsåtgärder än de som anges i de nu berörda reglerna. Det får dockprövas mol bakgrund av de omständigheter som utlöser behovet avpersonalreduktioner och av den statsfinansiella situafionen. Nya uppgifter för trygghelsnämnden inrättades som myndighet på parternasbegäran i samband med atl dåvarande och de statsanställdashuvudorganisationer träffade avtal om vissa frågor rörande arbetsmiljönoch anställningstryggheten. Nämnden, som är partssammansatt, handlägger frågor omersättning på grund av avtal om personskadeersätlning, avgångsbidrag och årligersättning. Administrativt är nämnden knuten till SAMN, som också tillhandahållerde kansliresurser som behövs. Genom det preliminära trygghetsavtalet ändras reglerna omavgångsbidrag och åriig ersättning. skall också pröva andrafrågor till följd av trygghetsavtalet. För det statliga området gäller detexempelvis att besluta om inkomsttrygghetsavtalet skall gälla vidfrivilligt byte av anställning, att besluta om löneutfyllnad vid övergång fill enanställning som inte omfattas av inkomsltrygghetsavtalel, att besluta om avskrivning av omplaceringsärende hos SAMNoch att pröva besvär över en myndighels beslut attarbetstagare inte längre skall omfattas av trygghetsavtalet. För skolområdet gäller det bl.a att besluta om särskilda trygghetsåtgärder för lärare, att pröva besvär över arbetsgivarens beslut att enarbetstagare inte längre skall omfattas av trygghetsavtalet. Det ankommer påregeringen att närmare besluta om uppgifterna för trygghetsnämnden. Jag anser att behovet av kansliresurser till följd av denya uppgifterna för trygghelsnämnden åtminstone inledningsvis bör rymmas inomramen för de medel som har filldelats SAMN. Jag kommer emellerfid att noggrantfölja ärendeutvecklingen hos trygghetsnämnden och avser att - om utvecklingenenligt min bedömning ger anledning härtill - föreslå regeringen alt i någotannat sammanhang återkomma fill i denna fråga. Kostnaderna för årlig ersättning bör, liksom ,betalas av medel från , netto. Dekostnader som kan uppkomma för fillämpning av inkomsttrygghetsavtalet och föravgångsbi- 1982/83:42 8 drag i form av ett engångsbelopp bör, likaledes enligt denordning som tillämpas, utgå av de medel som används för att betalatjänstemännens avlöning. Även övriga kostnader som kan tänkas uppstå hosmyndigheterna till följd av trygghetsavtalet bör belasta myndigheternasordinarie anslag för förvaltningskostnader. Jag vill i sammanhanget erinra om atlavtalsparterna inom det statliga området i årets avtalsrörelse har avräknat 10milj. frän löneökningsutrymmet för åtgärder till följd avtrygghetsavtalet. En åtgärd som kan komma i fråga är omslällningsutbildning.Av vad jag fidigare har anfört framgår att sådan utbildning sker i tjänsten ochalltså skall bekostas av myndigheten. I vissa fall bör emellertid SAMN - tillskillnad mol - kunna medverka till finansieringen avomställningsutbildning genom atl utnyttja medel från det under trettondehuvudtiteln uppförda anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering. Det bör kunna komma i fråga l.ex. om en myndighet upphör innan enarbetstagare hinner slutföra en omslällningsutbildning enligt trygghetsavtalet. Åtagandena i trygghetsavtalet bör således vad gälleråtgärder inom det statliga området normalt finansieras inom ramen för deresurser som ställs till myndighetens förfogande av och regeringen. Dettaställer krav på myndigheterna att planera för de nödvändigaåtgärderna så alt dessa kan rymmas inom de resurs- och tidsramar som beslutas.Myndigheterna bör därför i sina anslagsframställningar redovisa planer ochkostnader för omställningsålgärder enligt avtalet för att smidigt kunna lösa deövertalighetsproblem som kan följa av eller regeringens beslut. Jag räknar således med att eventuella kostnader till följdav trygghetsavtalet kommer atl behandlas inom ramen för den reguljärabudgetprocessen. För innevarande och nästkommande budgetår kan det emellertidinte uteslutas atl kostnader kan uppstå, för vilka medel inle hell kan inrymmasinom tilldelade anslagsramar. I några fall kan regeringen därför komma att behövamedge atl förslagsvis betecknade anslag får överskridas för de här avseddaändamålen. Ommotsvarande situafion undanlagsvis skulle uppslå beträffande verk samhet för vilken medel har beräknats på reservationsanslag eller obeteck nade anslag bör regeringen - efter prövning i varje enskilt fall - kunna anvisa de ytterligare medel som behövs till följd av trygghetsavtalet från del under trettonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Jag förordar således en viss utvidgning av användningsområdet för anslaget. Eventuella merkostnader för affärsdri vande verk och myndigheter med uppdragsverksamhet bör dock betalas på samma sätt som verkens övriga utgifter. Motsvarande kostnader som faller inom utgiftsramen för det militära försvaret eller civilförsvaret bör täckas av fjärde huvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Detta överensstäm mer med vad som gäller beträffande disposifionen av del nämnda anslaget. ' 1982/83:42 9 Kommunerna bör få ersättning för de merkostnader somföranleds av åtagandena för skolledare och lärare. Jag förordar, efter samrådmed chefen för utbildningsdepartmentet och statsrådet , attstatsbidragen härför skall lämnas ur driftsbidragsanslagen till respektiveskolform. Detta förutsätter vissa författningsändringar. Av mina överläggningarmed chefen för och statsrådet har framgåttatt de, under förutsättning att godkänner de av mig förordadegrunderna för finansieringen av trygghetsavtalet, avser alt återkomma tillregeringen med erforderliga förslag därvidlag. avtal om löner för statstjänstemän m.fl. (ALS1983) har parterna avräknat 4 milj. kr. (kalenderår) med början år 1983för särskilda trygghetsåtgärder - utöver åtgärderna inom ramen förtrygghetsavtalet - för lärare som inte har kunnat omplaceras lill annanlärartjänst. Medlen skall huvudsakligen användas till åtgärder som underlättarför uppsagda lärare alt få ny sysselsättning. I första hand skall medlenanvändas för ålgärder som sätts in efler reservlärartidens utgång, men de börockså kunna användas under pågående anställning som ett komplement tilltrygghetsavtalet. förutsätts kunna pröva och besluta om mångaolika åtgärder som i detta syfte föreslås av den berörde läraren, hans fackligaorganisation eller av arbetsgivaren. Ett nytt reservationsanslag, benämnt Särskildatrygghetsåtgärder för lärare bör föras upp på statsbudgeten under trettondehuvudtiteln. För innevarande budgetår bör anslaget föras upp med 6 milj. kr.motsvarande det belopp som parterna har avräknat i 1983 för ochförsta . Den behållning som vid utgången av ett visst budgetårfinns på reservationsanslaget bör stå till parternas förfogande. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen 1. berederriksdagen tillfälle atl ta del av vad jag har anfört om anställningstryggheteni statlig tjänst m.m. 2. föreslår atl godkänna degrunder för finansiering av trygghetsavtalet som jag har förordat 3. föreslär att lillSärskilda trygghetåtgärder för lärare på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84 anvisa etl reservationsanslag av 6 milj. kr. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och det ändamål som föredraganden har hemställt om. 1982/83:42 10 Vissa förutsättningar för den vidgade avtalsregleringen avtrygghetsfrågor i statlig anställning m.m. Frågor om anställningstryggheten inom det slalligl löneregleradeområdet har behandlats av . Sambandet mellan rafiona-liseringoch anställningstrygghet behandlas budgetproposifion (prop.1969:1, bil. 2 s. 24, SU 15, rskr 58). Bl.a. konstateras där atl samma krav påeffektivitet måste gälla för stalsförvahningen som inom andraverksamhetsområden i samhället. Därför måste statsförvaltningen genomföraorganisationsförändringar m.m. som följer l.ex. av att nya och i vissa fall personalinbesparandearbetsmetoder tas i bruk. Till denna grundläggande princip kommer att staten isin roll som arbetsgivare måste i möjligaste mån verka för att enrationalisering inte påverkar anställningstryggheten. Strävan att skaffa friställdpersonal fortsatt arbele bör betraktas som en uppföljande, obligatorisk del avett rationaliseringsprojekt, heter del. träffade dåvarande och destatsanställdas huvudorganisationer etl principavlal om vissa frågor rörandearbetsmiljön och anställningstryggheten m.m. (trygghetsavtalet). Genom avtalet,som gäller fr.o.ni. , fick stalsljänstemännen - förutom rätttill ersättning vid olycksfall i arbetet - under vissa förutsättningar rätttill avgång med årlig ersättning eller avgångsbidrag i form av etlengångsbelopp vid överlalighet. En viktig förutsättning för rätten till avgångsförmånernavar att tjänstemannen entledigats utan att ha erbjudits annan offentliganställning som han eller hon skäligen bort kunna godta. Frågor om ersättningpå grund av trygghetsavtalen med senare verkställda ändringar handläggs av enparts-sammansatt myndighet, trygghetsnämnden, som regeringen inrättade påavtalsparternas begäran (jfr prop. 1973:1, bil.2, InU 4, rskr 52; förordningen1979:1100 med instruktion för trygghetsnämnden; ändrad senast 1983:64).Trygghetsnämndens beslut kan överklagas hos en särskild skiljenämnd. Principer om anställningstryggheten i offentlig tjänst harfastslagits av även i samband med den nya lagstiftningen omanställningsskydd är 1974 (prop. 1973:129, InU 36, rskr 351, prop. 1974:88, InU15, rskr 272 och prop. 1974:174, InU 33, rskr 401). Av riksdagsbesluten framgår bl.a. att omplaceringsansvaretinför en eventuell uppsägning av en statsanställd är begränsad lill all gällainom myndighetens verksamhetsområde. Den centrala omplaceringsverksamheten sombedrivs inom statsförvaltningen utan begränsning lill myndighetensverksamhetsområde går enligt utöver omplaceringsskyldigheten 1982/83:42 11 För den centrala omplaceringsverksamhelen inrättadesstatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) (prop. 1978/79:133, AU 30, rskr294). Andra myndigheter har tidigare haft liknande uppgifter.