prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen delsföreslår att med ändring av vad som föreslås i prop. 1983/84:100 bil.15 lill Kommittéer m. m. under trettonde huvudtiteln för budgelårel 1984/85anvisa ett reservationsanslag av , dels bereder tillfälleatl la del av vad jag har anfört om forskning om den offentliga sektorn och omforskarutbildningens meritvärde. 1983/84:107 Bilaga 10 14 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:15) Kommunalforskningi Riksdagenanslog 1979 medel för en velenskaplig utvärdering av kommunindelningsreformen.Uppgiften anförtroddes en särskild forskningsgrupp, kommunaldemokratiskaforskningsgruppen. fick det adminislrauvaansvaret för projektet. Forskningsprogrammet har genomförts och resultatenredovisas i en särskild rapportserie. gavs kommillén iuppdrag av dåvarande kommunministern all la upp frågan om den fortsattakommunalforskningen mol bakgrund av de erfarenheler som vunnits avforskningsgruppens verksamhet. Den nye civilministern, som tillträdde eftervalet , har också ullalat att den framtida kommunala forskningensorganisation och inriktning närmare bör övervägas. I föreliggande belänkandeframläggs förslag om atl inrätta en delegation för forskning. I kapitel 1 beskrivskommunaldemokratiska forskningsgruppens verksamhet, kommitténs uppdrag, hurarbetet lagts upp, vad betänkandet syftar till och slutligen hur del ärdisponeral. Syflel med belänkandel är enligl kommittén att beskrivaforskningsområdet och dess belingelser, att översiktligt beskriva de allmännavillkoren för forsknings- och utvecklingsarbete i samt att motbakgrund av de nämnda förhållandena dels beskriva och analysera svenskkommunalforskning , dels föreslå åtgärder för all främja forskningensslällning, öka effektiviteten och skapa bällre betingelser för kontakternamellan forskare och avnämare. Ikapitel 2 beskrivs inledningsvis samhällsutvecklingen under efterkrigstidenmed särskild hänsyn lill den kommunala och landstingskommunala utvecklingen.Kommittén konstaterar all den redovisade ulvecklingen leder till ökade krav påden offentliga förvallningen, bl. a. beträffande kvaliteten på beslutsunderlagen.Kommitlén finner även att resultaten frän den samhällsvetenskapliga forskningenkommil att spela en alll större roll i såväl förberedelserna för somutvärderingarna av slörre samhällsreformer. I kapitel 3 behandlassektorsforskningen och existerande seklorsforskningsorgan. Medscklorsforskning menas enligl en definition av en forskning som motiverasutifrån en viss samhällssektors behov av kunskap för aU främja dess ulvecklingoch som finansieras av denna seklor. Det finns f.n. ett femtiotalseklorsforskningsorgan i . Den undersökning kommitlén företagit av ellurval sektorsforskningsorgan visar pä belydande skillnader i fråga omorganisation och resurser. Samtliga sektorsforskningsorgan initierar ochinformerar om forskning samt knyter kontakter inom sektorn. En annan allmänuppgift för dessa organ är atl förmedla ny kunskap mellan dem som bedriverforskning och dem som använder resultaten. I forskningspolitiska beslut undersenare är har riks- Prop.1983/84:107 Bilaga 10 15 dagenfastslagit atl högskolan skall svara för en väsentlig del av den sektoriellaforskningen. Huvuddelen av kapitel 4ägnas åt en beskrivning och analys av en invenlering avkommunalforskningsprojekt . 127 projekl har identifierats.Undersökningar om planering eller samhällsplanering dominerarämnesmässigl. 80 procenl av projekten är inriktade på kommunerna och en mycketliten del riktar sig mol landstingskommunerna. av projekten harulförts vid universitets- och högskoleinstitutioner. Bland dessa intarstatsvetenskapliga och företagsekonomiska institutioner den mest framträdandeställningen. Nära hälften av alla projekt har finansierals av statens råd förbyggnadsforskning. Den totala anslagssumman uppgårtill cirka 52 miljonerkronor. Avslutningsvisredovisas i kapitlet några exempel på sådant forsknings-och utvecklingsarbetemed relevans för kommuner och landstingskommuner som bedrivs utanförhögskolan, bl.a. inom vissa regionala organ för forskning medlandslingskommuner som initiativtagare och/eller huvudmän. Ikapitel 5 redovisas inriktningen och de olika organisatoriska lösningarna förkommunalforskningen i , och . Vid en jämförelse i dettahänseende mellan och de övriga nordiska länderna finner kommittén bådelikheter och skillnader. Inget land har något samordningsorgan förkommunalforskning. I och finns särskilda organ förkommunalforskning. I , och finansieras forskningen tillstörsta delen av forskningsråd och deparlemenl.I finansierasforskningen genom den kommunala momsfonden. Endast i och finnsorgan som förmedlar forskningsresultat. I samtliga länder ärkommunalforskningen förhållandevis begränsad och har i ganska slor ulslräckningkarakiär av utredningsarbete/uppdragsforskning. Ikapitel 6 redovisar kommittén sina överväganden och förslag. Densvenska kommunalforskningen kännetecknas av en utpräglad organisatoriskdecentralisering, vilket kommillén i och för sig anser önskvärt. Avsaknaden avell samordningsorgan medför dock enligl kommittén en splittrad syn på denverklighet som sluderas. De resurser som ställs lill kommunalforskningensförfogande är mycket begränsade med hänsyn till den kommunala ochlandslingskommunala verksamhelens omfallning. Resursflödet är också ojämnlfördelat över liden. Klart eftersatta områden inom kommunalforskningen ärenligt kommitténs mening forskning inriktad på landstingskommunerna ochkommunal ekonomi. Den framtida kommunalforskningen måste ges en bredareämnesmässig inriktning än . Del inlresse som visats inle minst från debåda kommunförbundens sida för den fortsatta kommunalforskningen pekar enligtkommitténs mening på att det finns ett behov av ett forum för fortsattakonlakter mellan akliva kommunalforskare och representanter för seklornsverksamhet. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 16 Kommitténföreslår atl en särskild delegation. Delegationen för forskning, inräUassom en kommitté inom område. I delegationen bör ingårepresentanter för , civildepartemenlet, demeddsbeviljande organen samt de aktiva kommunalforskarna. Delegationen bör fåansvaret för att dokumentera och informera om pågående forskning på området ochatt i anslutning härtill svara för utgivningen av en informationsskriftoch/eller en kommunalvetenskaplig tidskrift, atl initiera forskning omkommunala frågor samt artangera seminarier med främsta syfle att tillskapa ettforskningsprogram på kommunalforskningsområdet samt att föreslå hur en merpermanent organisation av ett samordningsorgan bör se ut. Delegationens arbetebör enligt kommitténs mening pågå i en första etapp. Delegationen börha tillgång till kansliresurser och en budgel som ger möjlighet atl arrangerasammanträden, konferenser etc. samt att bygga upp en dokumentafions-ochinformationsverksamhet. Delegationen bör emellertid inte ha lillgång till medelför forskning. Kostnaderna beräknas uppgå fill . 1983/84:107 Bilaga 10 17 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1983:15) Kommunalforskning i samt skrivelse från Svenska kommunförbundetom inrättande av ett särskilt forskningsråd för forskning Efterremiss har yttranden över betänkandet avgells avtransportforsk-ningsdelegationen (TFD), delegationen för social forskning(DSF), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), forskningsrådsnämnden (FRN),hu-manislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet (), institutet försocial forskning, , statens råd för byggnadsforskning, statskontoret,styrelsen för teknisk utveckling (STU), expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU), arbetslivscentrum, , , ochVästerbottens läns landstingskommuner, , , ,, och kommuner. , i (LO), (), Centralorganisationen /SR, Föreningen och . UHÄhar i sin tur inhämtat yttranden frän universiteten i , ,, , och , tekniska högskolan i och Chalmerslekniska högskola saml från högskolorna i , , och Luleå.Örebro läns landstingskommun har avgett sitt yttrande gemensaml med Örebrokommun och högskolan i . Utanföregående remiss har ett gemensaml yttrande avgetts av professor ,doceni och professor . . Deflesla remissinstanserna har uttryckt sin tillfredsställelse med atlforskningen kring kommunerna och deras verksamhet, liksom kommunalforskningensorganisation, las upp lill behandling. De flesla remissinstanserna är ocksåense med kommunaldemokratiska kommittén i bedömningen av var bristerna ikommunalforskningen finns, även om några instanser vill vidga begreppetkommunalforskning lill all omfatta även seklorsslu-dier. Dåman kommer in på kommitténs förslag om att en forskningsdelegation skallinrällas under civildepartemenlet saml om delegationenssammansättning och uppgifter, blir uppfattningarna bland remissinstanserna merblandade. Flertalet remissinstanser är dock positiva till 2 1983184. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 18 Några remissinstanser lämnar egnaförslag till hur kommunalforskningen bättre skulle kunna organiseras. Bland de remissinstanser som är negativa till förslaget omen forskningsdelegation märks UHÄ. Behovet bör enligt ämbetet kunna tillgodosesav de nu existerande forskningsråden och seklorsorganen. Svaren från universitetenoch högskolorna visar dock inle någon enad ståndpunkt i frågan. De flesta svarsom UHÄ fogat till sitt remissvar uttrycker sitt gillande till kommitténsförslag. Således är det endasl företagsekonomiska, kulturgeografiska ochnationalekonomiska institutionerna vid i , temarådetvid i , universitelet i , tekniska högskolan iStockholm och som är negativa till förslaget. Kommuner och landslingskommuner säger med ett par undanlagja lill kommitténs förslag. De som har en annan uppfattning stödjer i ställetkommunförbundets förslag om ett särskill forskningsråd för forskning. De fackliga remissinstanserna lillslyrker kommilténsförslag men anser all det måste ingå representanter förlöntagarorganisationerna i delegationen. tillstyrker kommitléns förslag medmotiveringen atl delegationen i slorl sett skulle få samma uppgifter som dekommunförbundet föreslagil. Förbundet framhåller alt man bör bedriva arbelel idelegationen i nära samarbele med kommunförbunden. Förbundet är också berettatl gå in som medartangör för seminarier och symposier. lillslyrker också kommitténs förslag. J del följande återges lill all börja medremissinstansernas allmänna synpunkler på betänkandet. Därefter återgesremissinstansernas kommentarer lill kommitténs förslag om all inrätta enforskningsdelegation, dess sammansättning och arbetsuppgifter. Slutligenåterges remissinstansernas kommentarer lill Svenska kommunförbundets skrivelseangående inrättande av ell särskilt forskningsråd för forskning. De flesla remissinstanserna har uttryckt sinlillfredsslällelse med alt forskningen kring kommunerna och deras verksamhetlas upp lill behandling. Delegationen för social jörskning: DSF delar uppfattningenatl forskning är ett viktigl forskningsområde med slor belydelse församhällsutvecklingen. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 19 spelaren nyckelroll när det gäller all praktiskt omsätta den politik som formulerasav regering och riksdag och praktiseras av verk och andra myndigheter.Forskning om kommunerna är exempelvis central för förståelse av orsakerna tillatt vissa poliliska beslut framgångsrikt kan förverkligas medan andramisslyckas. Forskningsrådsnämnden:Del är enligl nämndens uppfattning positivt atl frågorna om del kommunalaengagemanget i FoU-frågorna nu tas upp till systematisk prövning. Det bordefrån nämndens utgångspunkt närmast vara självklart att primärkommuner ochlandsting skall engagera sig i och ta ansvar för FoU av intresse för dem. Detfaktum atl FoU-arbelets resultat kan vara av intresse för fler än en kommun börinte utgöra hinder för ett sådant akfivt och ansvarstagande engagemang. Detkommunala ansvarsområdets utveckling och verksamhetens omfattning gör delnaluriigl all både statligt och kommunall slöd ges för FoU med inriktning påkommunernas problem. Statensråd för byggnadsforskning: Rådet ser med slor tillfredsställelse pä regeringens initiativ att utreda frågan om den kommunala forskningens organisation. Kommunernas växande roll i samhällsekonomin och väl färdsutvecklingen efter kommunindelningsreformen har successivt ökal behovel av forskning och utveckling. Det gäller dels kommunerna som samhälls- och beslutsorganisation, dels också omfallningen och kvaliteten på de verksamheter som organiseras och bedrivs av kommunerna. Behov av ökad forskning följer också med de vidgade uppgifter som statsmak terna ger kommunerna. Minskad statlig reglering ger ej sä standardiserade lösningar och därmed behov av atl med forskningens hjälp ulveckla nya idéer och handlingsalternativ. Rådet delar utredningens uppfatt ning vad gäller angelägenheten av att förslärka den svenska forsknings- och utvecklingsverksamheten med avseende pä kommunernas behov. Statskontoret:Statskontoret anförde i remissvaret lill statskonUollkom-mitténs slutbetänkande(SOU 1980:10): "Eftersom kommunerna numera svarar för merparten av denoffentliga sekiorn framslår det som alllmer angelägel atl ulveckla kunskap omkommunall arbete, organisation, ekonomi, ralionalisering m.m.... forskningenom ekonomi och organisation är relativt outvecklad i ." Ävenom en hel del kommunalforskning har utförts sedan delta skrevs kan det ändåhävdas atl ytterligare forskning inom området är angelägen. Vi tillslyrkersåledes KDK:s förslag om ökade forskningsinsatser på della område. Örebroläns landstingskommun (kommun, högskolan i ): Allmänt villkommunen, landstingel och högskolan tillstyrka förslagen till förstärkande avforskningen kring kommuner och landsfing, med understrykande av behovet avforskning kring landstingen. Västerbottensläns landstingskommun: Med tanke på den kommunala sektorns storlek ochbetydelse i samhällel finner förvaltningsutskottet det 1983/84:107 Bilaga 10 20 rimligtatl åtgärder vidlas för en samordnad styrning av kommunforskning.Problemområden som i hög grad bör vara aktuella för en samlad forskningsinsatsär bl. a. den omställningsprocess från expansion till stagnation som mångakommuner och landsting befinner sig i och de konsekvenser detta för med sig påolika sätt. Det måste vara ett klart intresse från såväl den kommunala sektornsom staten att ett så väsenfiigt forskningsområde tas upp i en samordnad forskningsinsats. Stockholmskommun: delar i stor utsträckning synpunkten alt forskningen omkommunerna i landet behöver förslärkas och alt detta måsle ske genom engagemangfrån statsmakternas sida. Oberoende av kommunaldemokratiska kommitténs arbetehar genom beslut i fullmäktige iskrivelse till lagil initiativ till en framställningtill statsmakterna om inrättandet av ett särskilt forskningsråd för delkommunala verksamhetsområdet. ställde sig den 25 mars1983 bakom framställning och har tillställt regeringen dettaförslag, också denna framställning ingår i remissen. Idén om ökadeforskningsinsatser inom det kommunala verksamhetsområdet kan därför tillstyrkas. Upplands-Väsbykommun: vill framhålla viklen av en akliv kommunalforskning ochdess betydelse för den kommunala ulvecklingen. Malmökommun: Det är väsentligt med insalser för kommunalforskning i landet, där bl.a. områden avseende ekonomi samt sysselsättning och näringslivsärskilt bör uppmärksammas. CentralorganisationenSACO/SR: Det är /SR:s bestämda uppfallning all forsknings- ochulvecklingsarbete skall belraklas som en naturlig del i arbetet med atlulveckla ell bättre samhälle. Dessvärte är forskningen vid våra högskolordåligt utnyttjad i flera av samhällssektorerna. Exempelvis är den kommunalaoch landstingskommunala sektorn allvarligt underförsörjd vad gällerFoU-arbele. En av orsakerna till detta är att det inte funniis någonstörre efterfrågan pä sådana FoU-insalser. Mot denna bakgrund ser /SR detsom mycket positivt att KDK fick i uppdrag atl bl. a. kartläggaforskningsområdet forskning. Avgränsningav "kommunalforskning" m.m. Kommitténhar definierat ämnet forskning som forskning om den kommunalasjälvstyrelsen som sådan samt om kommunernas och landstingskommunernas roll församhällsutvecklingen och samhällsekonomin mera allmänt. Den sammanslällningsom gjorts av kommunala forskningsprojekt de visar atlområdet ekonomi är eftersatt. Vidare har landstingskommunerna varilföremål för forskarnas intresse i mycket ringa utsträckning. Deflesta remissinstanserna samtycker lill den avgränsning som gjorts ochinstämmer i bedömningen av forskningens brister på nämnda områ- 1983/84:107 Bilaga 10 21 den.Några svar visar dock på ytterligare områden som vederbörande organ bedömt börutforskas. Delegationen för socialforskning: DSF finner att den innehållsliga avgränsningen som gjorts avforskningsfältet är väl balanserad och har en så klar gräns som det är möjligtoch meningsfullt att dra gentemot den sociala sektorsforskningen. Den företagnainventeringen av kommunalforskningsprojekt ger en god översiktlig beskrivningav forskningens allmänna inriklning, omfattning och finansiering. Enligt DSFhade det dock varit värdefulll om kommitlén inle stannat vid detta ulan gålldjupare in i forskningsmaterialet och gjort kunskapsöversikter på de olikadelområdena. En allmän synpunkt påbetänkandet är att del innehåller värdefulla beskrivande avsnitt men alltförsällan analyser och diskussioner av alternativa lösningar. Kommittén verkar havarit myckel bunden vid att föreslå ett sektorsorgan. Någon analys har hellericke gjorts av vilka förutsättningar och hinder som finns för atl utvecklakommunalforskningen vid universitet och högskolor. Statensråd för byggnad,fforskning: Kommitlén har ansett det nödvän digl att göra en snäv definition av forskning för alt göra området tydligt och hanlerbart. Den avgränsas till självstyrelse samt kommunernas roll för samhällsutveckling och samhällsekonomi. Kommit téns översikt i forskningskalalogen ger en bra bild av den nuvarande kommunalforskningen. Det innehåll som definitionen getts i katalogen stämmer i stort sett med rådets uppfattning om vad som är kärnområdet i den kommunala forskningen. Rådel tillslyrker därför alt avgränsningen läggs till grund för beslut om kommunalforskningens fortsatta organisa fion.---- Rådelinstämmer i behovet av ekonomisk forskning och forskning om denlandstingskommunala demokratin men anser atl del finns fler områden med sammabetydelse. Dit hör den sociala delen av kommunernas verksamhel som gällersambanden mellan organisation och kommunala beslut omvälfärdsuivecklingen. Samma prioritet bör ges åt forskning om kommunerna ochnäringslivel. CentralorganisationenSACO/SR: /SR instämmer i kommitténs beskrivning av forskning omman gör den innehållsliga begränsning som gällde för kartläggningsarbelel. Detär helt klart att sådan forskning förekommer i alllför liten omfattning.SACO/SR har i andra sammanhang pekat på behovel av en professur i bl. Organisationeninstämmer i kommitténs uppfattning atl det nu kan behövas särskilda åtgärderför att forskning inom dessa specifika områden skall komma i gång. /SRmenar dock atl kommitlén varit alllför snäv i sin bedömning av vilkadiscipliner som är berörda av forskning. Det finns bl.a. inom dejuridiska fakultelerna discipliner som direkl berör olika delar av denkommunala verksamhelen. Som exempel kan nämnas socialrätl, civilrätt (kommunensom mark- och fastighetsägare), arbetsrätt 1983/84:107 Bilaga 10 22 (kommunensom arbetsgivare), miljörätt (kommunen som ansvarig för naturvårds- ochhälsovårdsfrågor). Vidareär natur- och kulturgeografisk forskning av inlresse för kommu nal forskning. De rättsliga och poliliska förutsättningarna för kommuner nas ställning är i stort sett lika. Däremot råder som bekant slora skillnader mellan kommunerna i fråga om läge, areal, typografi, klimat, befolknings struktur. Sådana skillnader ger olika förutsättningar för de enskilda kom munernas näringsliv och ekonomi. /SRanser att den innebörd kommittén givit forskning också är en bradefinition pä de områden som är eftersatta, dvs. där speciella ålgärdermåste sällas in. Däremot anser /SR all beställar-kompelens ochforskningsinformation till berörda intressenter måste gälla all den forskningsom pä olika säll berör kommuner och landsting. Denna skillnad bör beaktas dååtgärder diskuteras. : Kommitténs grundläggande synsätl innebär att den kommunalaverksamheten betraktas som en seklor på samma sätt som verksamheter med ettnägoriunda klart avgränsat sakinnehåll, typ skolsektor, bostadssektor etc.Detta är inte någol lyckat grepp och rimmar f. ö. dåligt med den definitionkommittén ger kommunalforskning, vilken definition ju närmasl kan beskrivas somett makroperspektiv på den kommunala verksamheten. De kommunala ålgärdernaomfatlar numera merparten av de offentliga aktiviteterna, någol som ju bl.a.har som konsekvens all varje reform av någon räckvidd på del kommunala områdetmåsle bedömas och analyseras med hänsyn till sina konsekvenser församhällsorganisationen och samhällsekonomin i dess helhet. Påpekandetunderstryker atl en viktig del av kommunalforskningen måste avse kommunernasrelationer till omgivningen. Stockholmsläns landstingskommun: I tjänsteutlåtande från regionplane-konlorel anförs altkommillén har en för snäv definition av begreppet kommunalforskning. Enligtkontoret, bör begreppet innefatta forskning kring verksamhel i vidmening och inle bara forskning kring självstyrelse och organisation. -konstalerar regionplanekontorel alt forskningen kringlandslingen är otillräcklig. Som ett angeläget område för forskning i anslutningtill landslingen tar kontoret upp landslingens förutsättningar för att la päsig och sköta länsdemokratiska uppgifter. Somett iredje eflersaU område tas forskningen kring storstadsregionerna upp. Detär enligt kontoret angeläget all svensk kommunalforskning knyler an till deninternationella forskningen. I detta sammanhang spelar storstadsregionerna enviktig roll. Liknandepåpekande om storstadsregionerna har gjorts av . Stockholmskommun: Ulredningen har belyst kommunala forskningsfrågor och gjort eninvenlering av forskningsprojekt som haft anknytning till 1983/84:107 Bilaga 10 23 den kommunala självstyrelsen. Utredningen har härkoncentrerat sig på kommunaldemokratiska frågor. I sitt förslag till Delegationenför forskning (sid. 65) använder utredningen en vidare definition:"forskning med den kommunala självstyrelsen som föremål, dvs. om kommuneroch landslingskommuner som makrosystem med avseende på demokrati, planering ochekonomi". Om man utgår från den kommunala arenan som ettforskningsområde kan man använda begreppet kommunalforskning. Det inkluderar dåi vid bemärkelse kommunernas hela politiska ansvarsområde. I det förslag tillkommunalt forskningsråd som tillställt regeringen ärdel ett begrepp för all forskning om och för kommunerna som inkluderas. Ibegreppet kommunalforskning ingår forskning om demokrati,administration och planering, kommunalteknik och infrastruktur, omkommunalekonomi och samhällsekonomi samt forskning om kommunala verksamheler. Forskningsdelegationen och dess sammansättning Remissinstansernas inställning lill kommilténs förslag omen forsknings-delegation inom är till övervägande delenpositiv. Förslaget tillstyrks sålunda i huvudsak av forskningsrådsnämnden,humanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, , expertgruppenför forskning om regional utveckling, arbetslivscentrum, , ,och läns landstingskommuner, , ,, och kommuner, ,, i , . Centralorganisationen / SR, Föreningen och . Negativa lill förslagel är universitets- ochhögskoleämbetet, statskontoret, läns landstingskommun, Stockholmskommun och professorerna samt docent . Ylleriigare ell anlal remissinslanser kan sägas inta entveksam hållning till förslaget. Det gäller transportforskningsdelegationen,delegationen för social forskning, och statensråd för byggnadsforskning. Transportforskningsdelegationen: Den redovisning som görsi bilagan kommunalforskning i visar att forskningen täcker sloraämnesområden, bl.a. planering, demokrati, ekonomi,beslutsprocesser och medbestämmande samt kommunens relationer till stal ochnäringsliv.