prop · G703189 · 1983-12-31 00:00:00 — Idet närmaste samtUga övriga remissinstanser har bestämt avstyrkt ettgenomförande av förslaget. Dessa har pekat på att negativa effekter uppstår iform av en kraftigt ökad statlig administration och ökade kostnader hosutgivarna och på avsaknaden av positiva effekter. Företrädare för tryckeriernahar bestämt förnekat att det nuvarande undantaget inneburit tillämpningssvårigheter. Remissutfalletvisar enligt min mening att det nuvarande undantaget, som gällt sedanmervärdeskatten infördes , numera inte torde orsaka några särskildatillämpningssvårigheter. Jag har därför inte funnit anledning att föreslå någonändring av det nu gällande systemet för stöd till aktuella tidskrifter. I betänkandet har utredningentagit upp en annan fråga som rör omfattningen av det gällande undantaget förvissa tidskrifter. i (LO) har i skrivelse tillutredningen pekat på att vissa kringtjänster som görs på de skattefriatidskrifterna anses vara skattepliktiga. Enligt anvisningar(RSV 1970:68.4) ingår i det skattefria tillhandahållandet av aktuellatidskrifter också tryckeriets distribution till utgivaren. Däremot skaU andra isamband med leveransen tillhandahållna varor och tjänster såsomtidskriftspåsar, hållande av adressregister, utsändning till prenumeranter m.fl.,enligt anvisningarna anses som särskilda åtaganden för vilka mervärdeskattskall erläggas. LO har menat att utvecklingen gått därhän att många kringtjänsternumera görs integrerat vid tryckningen och att dessa tjänster också skall fåingå i det skattefria tillhandahållandet. Mervärdeskatteutredningenhar accepterat LO:s argumentering och ansett att också skattetekniska fördelarkan uppnås om samtliga moment som ingår i ett tryckeris åtagande gentemotutgivaren, t.ex. kuvertering, adressering, sortering och transport tillpostanstalt, skulle omfattas av kompensationen, eller om detta förslag integenomförs, av skattefriheten. Prop.1983/84:189 13 Samtligaremissinstanser som behandlat denna fråga har tillstyrkt utredningens förslag.Några remissinstanser har framhållit att dessa kringtjänster bör varaskattefria oavsett om de utförs av tryckeriet eller ej. Dentekniska utvecklingen har såsom framhålUts inneburit att fler och fler momentgörs integrerat eller i omedelbar anslutning till tryckningen. Den av utredningenförordade utvidgningen bör såsom framhållits av utredningen också underlättatillämpningen. Däremot torde det uppstå avsevärda tillämpningsproblem om man iML generellt undantog dessa tjänster oavsett vem som utför dem. Några sådanaproblem uppkommer däremot inte om skattefriheten begränsas till att omfattatryckeriets hela åtagande med tidskriften. Någon ändring av att mervärdeskattskall utgå på postverkets distribution av tidningen bör inte heller göras.Detta skulle innebära ett kraftigt utvidgat stöd. Det skulle också leda tillproblem för postverket med att särskilja skattefri och skattebelagddistribution av tidskrifter. Nuförordad ändring av ML bör göras genom en ändring av 11 § som reglerar vilkatjänster som är undantagna från skattepUkt. Även 2 § första stycket 2 ML börändras så att nu aktuella tjänster blir kvalificerat undantagna frånskatteplikt. Detta innebär att tryckeriet får full avdragsrätt för ingåendeskatt som hänförs till sådana tjänster. Enligt10 § första stycket 2 ML är tjänst skattepliktig när den avser mark ochinnefattar bl.a. jordförbättring. Vidare föreligger också skatteplikt för tjänstsom avser växande skog, odling eller annan växtUghet. De nu gällande bestämmelsernahar lett till en generell skatteplikt för tjänster som utförs i jordbruk,skogsbruk och därmed jämförlig verksamhet. Vidare har också t.ex. muddring ochbekämpning av växtlighet i sjöar ansetts som skattepliktiga tjänster. Däremothar andra vattenvårdande åtgärder i sjöar och vattendrag som t.ex. kalkninginte ansetts som skattepliktiga. Detta har lett till oklarheter och avsevärdatillämpningsproblem genom att företag som sysslar med kalkning av mark, kalkningav sjöar och försäljning av kalk, får en blandad verksamhet med åtföljandeproblem, inte minst då det gäller avdrag för ingående skatt. Bestämmelsen har iviss mån också snedvridit konkurrensförhållandena. Mervärdeskatteutredningenhar funnit att nämnda problem i allt väsentligt undanröjs om kalkning av sjöaroch vattendrag inryms under skattepUkten för tjänster. En alternativ lösningsom skulle innebära en fullständig skattefrihet för sjökalkning har avvisats avutredningen eftersom detta skulle kräva ett generellt undantag för kalk om inteen konkurrenssnedvridande effekt skall uppstå. Utredningen har ansett att ensådan lösning inte är motiverad vare sig av materiella eller skattetekniskaskäl. För tjänster som avser mark och innefattar exempelvis jordförbättringutgör beskattningsvärdet av vederlaget. Prop.1983/84:189 14 gällersåledes redan nu 60-procentsregeln. Utredningen har, mot bakgrund av en ipromemorian redovisad kostnadskalkyl som gjorts av , funnit attsamma reduceringsregel ger en rimlig skatteeffekt i fråga om sjökalkningsuppdragen.Detta kan enligt utredningen åstadkommas genom att man i anvisningarna till 10§ ML tar in bestämmelser om att till skattepliktig tjänst under 2 hänförs ävensådana tjänster som utförs för förbättring av vatten i hav, sjö eller annatvattendrag. Med denna utformning kommer 60-procentsregeln automatiskt att gällaför aktuella tjänster. Mervärdeskatteutredningenhar hört , som vitsordat att problemen i allt väsentligtförsvinner om utredningens förslag genomförs. Jag delar denna uppfattning ochförordar därför att utredningens förslag genomförs genom en ändring avanvisningarna till 10 § ML. Riksskatteverkethar i en rapport föreslagit att ML kompletteras med en motsvarighet till det s.k.taxeringsbesöket som regleras i 31 § taxeringslagen (1956:623). Den somgranskar en deklaration får enligt den angivna bestämmelsen efteröverenskommelse med den som lämnat uppgift i deklarationen företa besök hosdenne för att stämma av lämnade uppgifter. Avstämning får göras mot räkenskapereUer andra handlingar eller genom besiktning av fastighet eller andratillgångar. Institutet taxeringsbesök har använts års taxering.Enligt fungerar ordningen med taxeringsbesök väl. Detmotsvarande mervärdeskattebesöket bör enligt rapporten utnyttjas i första handi samband med registreringskontroll men även användas i samband med kontrollav uppgifter som lämnats i deklaration avseende fördelningsfrågor vid blandadverksamhet, nedskrivning av kundfordringar m.m. Ett mervärdeskattebesök börkunna bli ett smidigare instrument än skatterevision. I likhet med vad somgäller för taxeringsbesöket bör mervärdeskattebesöket grundas på lämnadeuppgifter i registreringsanmälan, deklaration eller på annat sätt. Vidarebör den skattskyldige och tjänstemannan vara överens om besöket. Genom attanvända institutet mervärdeskattebesök etableras personliga kontakter mellanden skattskyldige och representanter för myndigheten redan vid registreringen.Sådana kontakter underlättas också framgent genom mervärdeskattebesök. De vidbesöket gjorda iakttagelserna skall dokumenteras och muntligt lämnade uppgifternedtecknas. Vidare bör enligt RSV besöket registreras i det nya ADB-systemet.Verket har föreslagit ändringar i ML och i skatteregisterlagen (1980:343). Förslagethar vid remissbehandlingen mottagits positivt. Ingen remissinstans haruttryckligen avvisat förslaget. Några har dock ifrågasatt värdet av instituteteftersom överenskommelse om besöket skall föreligga mellan uppgiftsskyldig ochgranskaren. De remissinstanser som företräder de skattskyldiga har emellertidgenomgående tillstyrkt förslaget. 1983/84:189 15 Föregen del får jag anföra följande. Det är viktigt att alla möjUgheter utnyttjasför att tillgodose att skattesystemet fungerar på ett sätt som har avsetts. Detnu föreslagna institutet mervärdeskattebesök bör inte enbart ses som enutökning av kontrollverksamheten utan fastmer som en möjlighet för skatteförvaltningenatt genom personliga sammanträffanden med skattskyldiga informera om de reglersom gäller. Detta är som också tidigare påpekats viktigt inte minst då det gäUernystartade verksamheter. Genom råd och bistånd kan man på ett tidigt stadium avverksamheten rätta tiU felaktigheter. När det gäller kontroll av uppgifter somlämnats i deklarationen kan det, som också påpekats i rapporten, vara lättareatt reda ut oklarheterna vid ett personligt sammanträffande som inte har revisionskaraktär.Som tidigare framhållits fungerar institutet taxeringsbesök väl på den direktaskattens område. har godtagit ett förslag varimotsvarande besöksinstitut införs på punktskatteområdet (prop. 1983/84:71, SkU22, rskr 145). Det är en stor fördel om regleringar i fråga om förfarandet med avseendepå direkta och indirekta skatter i görligaste mån överensstämmer med varandra.Med hänvisning till vad jag nu har anfört bör institutet också införas förmervärdeskatten. Bestämmelser härom bör införas i en ny 26 a § i ML.Bestämmelsen har utformats efter förebild av den av lagrådet granskade bestämmelsenom besök hos skattskyldiga som avses omfattas av de nya förfarandereglerna förpunktskatter och prisregleringsavgifter. Vidare bör gjorda och planerademervärdeskattebesök registreras i det nya ADB-systemet. 7 § 2 och 14skatteregisterlagen bör ändras i enlighet härmed. skrivelse har allmänna ombudet för mervärdeskatt iMalmöhus län föreslagit viss ändring av det processuella förfarandet förmervärdeskatten. Förslaget, som innebär att skattedomstolarna ges en utvidgadrätt att vidta ändringar i beskattningen även för redovisningsperioder som inteär föremål för aktuell prövning, har emellertid kritiserats av hördaremissinstanser, däribland . Jag är inte nu beredd att förordaatt alla de av ombudet föreslagna ändringarna genomförs. För att underlättatillämpningen vid skatteprocess bör dock 56 § ML ändras något. I dennabestämmelse finns en hänvisning till 105 § 1 mom. taxeringslagen. Densistnämnda bestämmelsen innebär att en kammarrätt eller regeringsrätten bl.a.kan hänföra taxerad inkomst tUl rätt beskattningsår. EnUgt 105 § 2 mom.taxeringslagen kan även en länsrätt vidta en sådan åtgärd. I fråga ommervärdeskatten gäller att en kammarrätt och regeringsrätten men inte enlänsrätt kan flytta över beskattningen från en redovisningsperiod till enannan. För att också länsrätterna skall kunna göra en sådan rättelse förordarjag att i 56 § ML tas in en hänvisning också till 105 § 2 mom. taxeringslagen. Genomett riksdagsbeslut (SkU 1983/84:19, rskr 108, SFS 1983/84:189 16 1983:1052)infördes ett nytt andra stycke i 17 § ML. Av förbiseende ändrades intesamtidigt de hänvisningar till Olika stycken i denna paragraf som finns påandra ställen i ML. Hänvisningarna i 18 och,49 §§ samt i anvisningarna till 16 och17 §§ ML, som därför nu är felaktiga, bör ändras. Genomen ändring i ML, som trädde i kraft , ersattes beskattningenav byggnader med en beskattning av tjänst på fast egendom. Bestämmelserna ombyggnad i 62 och 76 a §§ ML saknar numera helt betydelse och bör därför utgå. I63 § ML hänvisas till förordningen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor.Rubriken till denna författning har emellertid ändrats. 63 § ML bör därförändras i konsekvens härmed. Genomen hänvisning i 69 § ML görs 123 och 124 §§ taxeringslagen tillämpliga också påvite på mervärdeskatteområdet. Detta innebär bl.a. att anmälan om uttagande avvite skall göras av skattechefen. Underhand har framhållits att denna ordningför mervärdeskatten är mindre lämplig. Det bör i stället vara, som för övrigamervärdeskattefrågor, som skall besluta om åtgärden. 69 § ML börändras i enlighet härmed. Deförslag som behandlats under avsnitt 2 är av begränsad omfattning och syftarfrämst till att förenkla reglerna och underlätta tillämpningen. Ett genomförandeav förslagen leder därför inte till några märkbara finansiella effekter. Medhänsyn till den enkla beskaffenheten av de lagstiftningsåtgärder jag föreslåranser jag att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande frånlagrådet bör därför inte inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 2. lag om ändring i skatteregistedagen(1980:343). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1983/84:189 17 sammanfattning av betänkandet (Ds Fi Översynav mervärdeskatten på tidskrifter Mervärdeskatten infördes med i princip sammaundantag från skatteplikt som för dess föregångare, den allmänna varuskatten.Undantagen var bl. a. vissa s. k. organisationstidskrifter och andraperiodiska publikationer. beslöt om ett statligt kontant stödtill utgivare av organisationstidskrifter. Detta stöd har sedan behandlats avriksdagen och därvid har även förts fram tanken på attutnyttja stödet för att slopa undantaget från mervärdeskatt för dessapublikationer. uttalade sig för en prövning av denna fråga och genomregeringsbeslut har vi fått detta uppdrag. Den omläggning som vi har haft att pröva kan sägas beståav två komponenter som är helt artskilda. Den ena är rent skatteteknisk ochgäller en ändrad utformning av mervärdeskatten på det aktuella området. Denandra gäller en utvidgning av ett statligt direkt stöd som i sin nuvarande formär helt fristående och skilt från mervärdeskatten. I fråga om mervärdeskatten angår den ifrågasattaomläggningen det undantag från mervärdeskatt som gäller enligt 8 § lagen(1968:430) om mervärdeskatt, ML: Detta undantag omfattar periodiska medlemsbladeller personaltidningar när varan tillhandahålls utan vederlag eller tillutgivaren, medlem eller anställd eller införs till landet under motsvarandeförutsättningar. Undantaget omfattar vidare annan periodisk publikation somväsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte attverka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligteller försvarsfrämjande ändamål eller för att företräda handikappade eller arbetshindrademedlemmar. Från skatteplikt undantas också utländsk periodisk publikation avannat slag när prenumeration förmedlas mellan prenumerant och utländsk utgivareeller när sådan publikation inkommer direkt till prenumerant. Enligt 17 § första stycket ML föreligger rätt till avdragför ingående skatt som hänför sig till framställning för utgivares räkning avtryckt upplaga av sådan publikation som är undantagen från skatteplikt enligt 8§ 6. Undantaget enligt 8 § 6 ML är kompletterat med undantagfrån skatteplikt Prop.1983/84:189 18 förinföring eller ackvisition av annonser i de från skatteplikt undantagna pubUkationerna. Stödettill organisationstidskrifter utgör ett av flera olika former av direkt statligtpresstöd. Det omfattar i princip samma slag av tidskrifter som är undantagnafrån mervärdeskatt, men genom särskilda begränsningar har det inte sammagenerella omfattning som skattefriheten. Stödet utgår med en fast del pertidskrift och år jämte en till upplagan relaterad rörlig del och med en maximeringav . per tidskrift och år. Fråga om stöd prövas av presstödsnämndenpå ansökan och medgivet stödbelopp utbetalas i efterskott för helt kalenderår.Under vissa förutsättningar kan utbetalning ske tidigare till viss tidskrift. /83 beviljade presstödsnämnden 455 tidskrifter stöd med drygt 38 milj. kr. Någon uppgift om vad undantaget frånmervärdeskatt representerar i värde har vi inte fått fram. Vihar bedömt utredningsuppdraget så att vi har haft att pröva frågan om att slopagällande undantag från skatteplikt för tidskrifter och kompensera utgivarna förhärigenom uppkommande kostnadsökning genom en utvidgning av det StatUgadirekta tidskriftsstödet. Vidare har vi utgått från att det skall vara fråga omen omläggning som skall vara i princip neutral till sina verkningar förutgivarna. Detundantag som enligt 8 § ML gäller för utländska prenumerationsexemplar hartillkommit av praktiska skäl och helt oberoende av undantaget i övrigt. Vianser att ett bestående undantag för de utländska prenumerationsexemplaren ärmotiverat, även om skattefriheten för andra tidskrifter slopas eller begränsas.Detta innebär att det är undantaget från skatteplikt för personaltidningar,medlemsblad och organisationstidskrifter enligt 8 § 6 ML som omfattas av vårprövning av omläggningsfrågan samt dessutom undantaget enligt 11 § 5 ML förannonser i dessa publikationer. Beträffandeden del av omläggningen som gäller mervärdeskatten konstaterar vi att ettslopande av undantaget i ML underlättar såväl redovisningen som kontrollen avskatten. Den största fördelen med en sådan ordning ligger däri att tryckeriernabefrias från skyldigheten att pröva skattepliktsfrågan vid tillhandahållande avden tryckta upplagan av berörda tidskrifter. Enligt vad vi erfarit har vidföretagna skatterevisioner framkommit att felbedömningar gjorts med betydandekonsekvenser för tryckeriet som inte kunnat ta ut kostnadstäckning i efterhandav utgivaren. Denifrågasatta omläggningen bör därför i första hand gå ut på att undantaget frånskatteplikt för ifrågavarande publikationer slopas i vad gällertillhandahållande till utgivaren av den tryckta upplagan. De i 17 § förstastycket ML intagna bestämmelserna om rätt till avdrag för ingående skatt sombelöper på förvärv för framställning för utgivares räkning av den 1983/84:189 19 tryckta upplagan blir då överflödiga och kan utgå. I fråga om utgivarnas disposition av upplagan gäller attundantaget för organisationstidskrifterna omfattar all spridning avpublikationen, dvs. såväl av utgivaren som genom återförsäljare. och medlemsblad däremot är begränsat till utgivarensdistribution gratis eUer till personal resp. medlemmar. Annan distributionavser därför en skattepliktig vara. Beaktas bör dock att åtskilligamedlemsblad också utgör skattefri organisationstidskrift och därvidomfattas av den vidsträcktare skattefrihet som gäller för dessa. Ett generelltslopande av undantaget får därför olika konsekvenser. Personaltidningar torde endast undantagsvistillhandahållas på annat sätt än som gratisexemplar till anställda hosutgivaren eller som information till utomstående. Utgivningskostnaderna tordeså gott som undantagslöst vara att anse som personalomkostnader ellerreklamkostnader i den egentliga verksamheten. Skatt som hänför sig till förvärvför utgivningen av en personaltidning torde därför vara avdragsgill enUgt deallmänna grunderna för ML om utgivaren är skattskyldig för den egentligaverksamhet han bedriver. Det finns dock företag, myndigheter och organisationervars verksamhet inte medför skattskyldighet enligt ML och som därför skullesakna rätt till avdrag för skatt som belöper på förvärv av den trycktaupplagan. Den kostnadsökning som en sådan ej skattskyldig utgivare avpersonaltidning skulle åsamkas genom ett slopande av skattefria förvärv avupplagan anser vi så försumbar, både totalt och relativt sett i förhållandetill andra kostnader i utgivarens verksamhet, att nuvarande undantag frånskatteplikt för personaltidningar kan slopas. Ett generellt slopande av undantaget för medlemsbladen ochorganisationstidskrifterna skulle vad gäller skattskyldigheten tillmervärdeskatt få betydelse endast för en begränsad grupp utgivare, nämligen desom omsätter publikationen i verksamhet som räknas som yrkesmässig i ML:smening eller som för in annonser i pubUkationen. Om den skattepliktigaomsättningen därav skulle överstiga , räknat för helt beskattningsår,uppkommer hos utgivaren skyldighet att redovisa utgående skatt men medobeskuren rätt till avdrag för ingående skatt som belöper på förvärv förverksamheten. I vad mån utgivaren i sin prissättning skulle kunna fåkostnadstäckning för skatt undandrar sig vårt bedömande. Vill man bibehålla deekonomiska förutsättningarna för utgivningen och återförsäljningen av de häravsedda publikationerna kan vi inte finna att tillämpningen av nu gällandebestämmelser om undantag från skatteplikt vållar sådana komplikationer att dengällande ordningen bör ersättas med någon svårbedömd form för kompensation iannan ordning. Vi föreslår därför att undantagen från skatteplikt enligt8 § 6 inskränks till att gälla periodiskt medlemsblad, när varan tillhandahållsutan vederlag eller till medlem samt vad gäller organisationstidskrifterna, närpublikationen Prop.1983/84:189 20 tillhandahållsav utgivaren eller av återförsäljare. Gällande undantag för andra utländska publikationerbör lämnas utan ändring. Gällandebestämmelser ill § 6 om undantag för införing eller ackvisition av annons itryckalster av sådant slag som anges i 8 § 6 föreslår vi lämnas utan ändring. Enlösning av skattefrågan enligt det anförda skulle innebära att behovet avkompensation för utgivare av medlemsblad och organisationstidskrifter skullegälla den skatt som kommer att utgå vid förvärv från anlitat utomståendetryckeri av upplagan till den del skatten inte är avdragsgill som ingåendeskatt hos skattskyldig utgivare. Något kompensationsbehov uppkommer inte förutgivare som i egen regi framställer upplagan. Vadgäller kompensationsfrågan omfattar stödet till organisationstidskrifterenligt SFS 1977:607 i princip samma slags publikationer som omfattas av undantagfrån skatteplikt enligt 8 § 6 ML. Flera begränsningar gäller dock i fråga omstödet. Stöd utgår sålunda inte för tidskrift som ges ut av lokalt eller regionaltverksam organisation. En förutsättning för stöd är vidare bl. a. att årsupplaganär minst 10 000 ex. Några sådana begränsningar gäller inte för undantaget frånskatteplikt. Samtligade tidskrifter som åtnjuter tidskriftsstöd torde vid ett genomförande avföreslagna ändringar i ML komma att drabbas av sådana kostnadsökningar somskulle kräva kompensation. Kompensationsbehovet är direkt relaterat tilltryckkostnaderna, medan presstödet inte är anknutet till utgivarens kostnader.Inte ens för de nu stödberättigade publikationerna kan kompensationsfråganlösas genom en enkel uppräkning av det nu utgående tidskriftsstödet. Flertaletpublikationer för vilka särskild kompensation skulle behöva lämnas åtnjuter f.n. inget särskilt tidskriftsstöd. Kompensationbör i stället enligt vår mening utgå i form av restitution av skatt somutgivaren får erlägga vid förvärv från anlitat tryckeri av den tryckta upplagantill den del skatten inte kan dras av som ingående skatt hos denne. Ioch för sig skulle restitutionerna kunna handläggas av länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter.Å andra sidan anser vi att det inte är fråga om bör ses som en komplettering isärskild ordning av redan utgående statUgt tidskriftsstöd. Restitution kommermed vårt förslag att lämnas tiU samtliga utgivare som åtnjutertidskriftsstöd genom presstödsnämnden. Vi anser det därför naturUgt att nämndenfår handlägga även det här diskuterade tillkommande stödet. Därmed kommer ettenda organ att engageras i presstödet vilket bör skapa garantier för en riktigoch enhetlig tillämpning. Ioch för sig borde det innebära en fördel om det föreslagna tillkommande stödettill medlemsblad och organisationstidskrifter samordnas i tiden med nu utgåendestöd enligt stödförordningen. Detta skulle emellertid enligt vår uppfattning ivissa fall kunna leda till betydande likviditetspåfrestningar. Vi anser därföratt stöd i form av kompensation för erlagd mervärdeskatt skall 1983/84:189 21 efteransökan kunna utgå kvartalsvis i efterskott om kompensationsbeloppet kan antaskomma att överstiga . för helt kalenderår. Vi anser också att avpraktiska skäl kompensationsförfarandet inte bör gälla sådan utgivning förvilken den kompensationsgrundande skatten inte överstiger . räknat förhelt år. Kompensationsförfarandetbör regleras i en ny förordning om kompensation för mervärdeskatt förorganisationstidskrifter. I detta sammanhang tar viockså upp en av () väckt fråga om räckvidden av den nugällande skattefriheten vid tryckeriernas tillhandahållande åt utgivare av dentryckta upplagan av de från skattepUkt undantagna publikationerna. Prop.1983/84:189 22