prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bör vara FRN:s och forskningsrådens uppgift attsvara för en samlad dokumentation och information om kommunalforskningen.Rådet är positivt till kommilténs förslag all ge ut informafionsblad och/elleren kommunalvetenskaplig fidskrift. Frågan om huvudman bör dock diskuterasytterligare. Rådet avstyrker därför förslaget i nuvarande form. Statskontoret: Kommittén menar att kommunalforskningenkännetecknas av en utpräglad fragmentarisering, dvs. atl man inom olikavetenskapliga discipliner har olika syn på den studerade verkligheten. Dettaanförs som ett motiv för en samordnande delegafion. Mol detta kan invändas atlen sådan fragmentarisering lika väl kan ses som en sund pluralism, som ärangelägen atl vidmakthålla i forskningsvärlden. Självklart finns dock ett värdei alt olika synsätt konfronteras och berikar varandra. Också della kan uppnås utan samordnandedepartemenlsinitialiv. Kon-taklkonferenser mellan forskare, avnämare ochfinansiärer kan och bör arrangeras av de berörda parterna:förvaltningshögskolorna, kommunförbunden, forskningsrådsnämnden (eller annanfinansiär). Genom atl inrätta ett särskilt organ för delta slags kontakterfråntas till viss del dessa parter ansvaret för att själva få sitt eget samspelatt fungera. Samma resonemang kan föras beträffande spridning avskriftlig information i form av en vetenskaplig journal eller en"bulletin" om nyll på forskningsfronten. Det kan f. ö. nämnas all delfinns en tidskrift lämpad för publicering av forskningsmaterial i artikelform,nämligen Nordisk Administrativt , som knappast alls harutnyttjats av svenska förvallningsforskare. Expertgruppenför forskning om regional ulveckling: ERU anser all ett ä jourhållande av deninventering av forskning i som gjorts av KDK kan vara givandeför intressenterna för atl informera sig om Prop.1983/84:107 Bilaga 10 33 pågåendeoch avslutad forskning. Översikten bör också kunna ulvidgas lill atl innehållarelevant utländsk forskning. ERU,ställer sig däremoi tveksam till en utgivning av nya lidskrifter på dettaområde. Ett användande av befintliga tidskrifter med en inarbetad spridning börvara mer värdefull. ERUanser att ett samarbete med befintliga organ inom forskningen kan vara givandemot bakgrund av de ambitioner som finns atl stimulera lill en utbyggnad avantalet regionala forskningsstiftelser. Universitetens konlaktsekretarial harpermanentats och avses utökas under / 83. Sekretariat skall nufinnas på alla högskoleorter med fast forskningsorganisation och bör kunnabidra med information. Västerbottensläns landstingskommun: De beskrivningar av det tilltänkta"forskningsorganets" uppgifter som gjorts av KDK kan förvaltningsutskoltetinstämma i. F. n. anses att del är en fördel om även.anslags-fördelningen sålångl som möjligt kan samordnas av ett organ. Detta får naturligtvis inleutesluta att frislående organ/organisationer ska kunna ge bidrag tillkommunforskning. Upplands-Väsbykommun: Delegationen bör stimulera till s.k. aktionsforskning som förenklatuttryckt innebär att forskare aktivi deltar i del skeende han önskar studera.Denna lyp av forskning skulle ge-en bättre kontakt mellan forskare och avnämareoch därmed troligen öka forskningsresultatens relevans för den kommunalaverksamhelen. Vidare skulle en ökad forskning av detta slag ge möjlighettillelt ökal utnyttjande av den kunskapsresurs som kommunens personal utgör. Vidarebör delegationen stimulera projekt som bedrivs av enskilda kommuner. Det ärviktigt att det aktiva förändringsarbetei som bedrivs i många kommunersystematiskt dokumenteras och studeras. För detta dokumentationsarbete behövermånga kommuner stöd med resurser av olika slag. Karlstadskommun: Bland de uppgifter som delegationen föreslås fä ansvaret för kantveksamhet uttryckas vad beträffar behovet av en ny tidskrift. för de olika velenskapliga disciplinerna finns redan i dagtidskrifter med en mera allmän inriktning varför uppsalser m. m. som rör kommunernainte bör undandras dessa. Däremoi bör en viktig uppgift vara att samlainformalion om pågående forskning och att föra denna vidare t.ex. via ettinformationsblad. Denna uppgifts omfattning rimmar också någorlunda väl med deresurser som föreslås bli slällda lill delegationens förfogande. : Styrelsen vill framhålla att delegationen bör bedriva sittarbete i samarbete och samråd med kommunförbunden vilket kan garanteras genomatt förbunden blir representerade i delegalionen. är ocksåberett att t.ex. gå in som medarrangör för seminarier och symposier omkring förkommunerna viktiga frågor. Beträffande delegationens sammansättning anserstyrelsen atl en mindre delegation som till sig knyler en eller flera brettsammansatta referensgrupper lorde arbeta effektivare än en stor delegation. 3 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 34 CentralorganisationenSACO/SR: Tre av de fyra arbetsuppgifter som delegationen föreslås få handlar omolika lyper av forskningsinformation. /SR tycker att det är hell rikligtatt kommittén har fäst så stor vikl vid informationsfrågorna. : Vad belräffar dokumentationen vill förbundel framhålla atl deknappa personella och ekonomiska resurser som kommer alt slällas lilldelegationens förfogande gör del nödvändigt alt prioritera denna verksamhellägre än övriga funktioner. I fråga om delegationens tredje uppgift, atlinitiera forskning, råder en viss tveksamhet inom förbundet. Artangerande avseminarier och andra sammankomster torde bara i ringa ulslräckning kunna bidralill aktiva forskningsinsatser. Över huvud tagel bör man vara återhållsam medall inrätta tlera forskningsadmi-nislrativa organ. De ekonomiska medel som stårtill förfogande gör sannolikt mera nytla om de satsas direkt på forskning, t.ex. genom inrättande av forskartjänster eller som projektanslag. Kommunförbundetsförslag om inrättande av ett särskilt forskningsråd för forskning Transportforskningsdelegationen:TFD stöder ej del - framförda förslagel atl medel till ett kommunaltforskningsråd skulle kunna utgöras av de medel som är anvisade andraforskningsorgan för olika forskningsprogram om samhällsplanering. Ettsådant förslag skulle i realiteten innebära att man skapade flera sektorsorganmed överlappande uppgifter. Behovet av samordning ifråga om kommunalforskning med anknylning lill transport- och trafikområdet börkunna tillgodoses genom utveckling av de etablerade samarbets-och informationsrutiner som finns. mellan TFD, , planverket,kommunförbundet och kommunerna. Statensråd för byggnadsforskning: Rådet anser atl en samordnad, effektivarekommunalforskning bör kunna komma i gång ulan ytteriigare utredning. Den avrådel föreslagna organisationsmodellen ger den önskade ämnesmässiga bredden. Detillskoll som behövs för atl de nuvarande forskningsråden skall kunna vidgasina kompelensgränser blir en betydligt mindre ulgift än koslnaderna för attinrätta ett nytt organ. Rådet avstyrker därför Kommunförbundels förslag altinrätta ett särskill forskningsråd för kommunalforskning. Forskningsrådsnämnden:Även om, som framhållits, den kommunala verksamhetens omfattning och belydelse merän väl motiverar "sekloriellt" definierade FoU-insatser inom delkommunala området, visar det föreliggande förslaget om inrällande av ettkommunalt forskningsråd självi på, enligl nämndens uppfattning, fundamentalaforskningspoliiiska problem med en sådan lösning. . Spännvidden i dekommunala problemen gör alt de griper in i en hdrad 1983/84:107 Bilaga 10 35 existerande sektoriella och andra FoU-organs ansvarsområdeoch en rad insalser görs redan av och med slöd av dessa organ. Atl skapa ettstatligl forskningsråd för forskning skulle kunna medföra fortsattfragmentarisering av det svenska FoU-systemet och ökade gränsdragningsproblem.Att låta ett kommunall forskningsråds resurser vara beroende av storleken på demedel som de existerande slatliga organen tillförs vid ett givet tillfällerelevanta program och åstadkommas genom överföring av dessa medel kan inte vararimligt. Nämnden tillslyrker inte ett statligt forskningsråd förkommunal forskning. Styrelsen för teknisk utveckling: Vad gällerkommuninriklad forskning ser STU det som naturligt att befintliga forsknings-och utredningsresurser utnyttjas. De inifiativ och förslag till kommuninriklad forskning somtas av ansvariga organisationer bör dock, enligt STU:s mening, göras på en adhoc-mässig grund. Den existerande strukturen av stödorgan är tillräcklig föralt tillfredsställa kraven på vetenskaplig prövning. STU vill därför avstyrka förslaget om atl inrätta ettkommunalt forskningsråd. STU är självfallet beredd att tillsammans medKommunförbundet verka för att angelägen forskning som knyler an till STU:sansvarsområde kommer till stånd. läns landstingskommun: Förvaltningsutskottetfinner Kommunförbundets förslag mer intressant (än kommunaldemokraliskakommitténs) eftersom störte effekfivitet borde kunna uppnås genom att samordnafinansieringen av kommunalforskningen. läns landstingskommun: Förvaltningsutskottetanser del en fördel om även anslagsfördelningen så långt möjligt kansamordnas av ett organ. Centralorganisationen /SR: /SR anser inte atl detskall inrättas ell särskilt sektorsorgan för forskning och kan därförinle tillstyrka Svenska kommunförbundets förslag. /SR kan inte hellertillstyrka den föreslagna finansieringen av ett sådant råd. Den samordning somKommunförbundet eftersträvar med sitt förslag bör kunna tillgodoses genom attett forskningsprogram för forskning utarbetas. Föreningen har inte direkt berörtKommunförbundets förslag till meddsbeviljande forskningsråd men indirekttillstyrkt tanken på ett sådant i och med alt man anser att delegationen ikommitténs förslag borde getts vidare uppgifter, "i synnerhet ansvaret förfördelning av anslag till forskning". Prop,1983/84:107 Bilaga 10 36 Sammanfattning av betänkandet (Ds C 1983:16) Meritvärderingenvid statliga tjänstetillsättningar m. m. i vad betänkandet avserforskarutbildningens meritvärde Merilutredningenhar haft till uppgift att se över en del av de principer som gällermeritvärderingen vid lillsätlningen av statligt reglerade tjänster. Huvudsyftetär alt skapa bättre möjligheter att tillgodose de växande kraven på kunskaper,erfarenhet och skicklighet som ställs för att statsförvaltningen skall kunnafullgöra sina uppgifter effektivt och därvid ge god service tilf allmänhelen. Enviklig målsättning är att skapa bättre förutsättningar för en bredarerekrytering och en ökad personalrörlighet. Väsentligtär också aU underiätta en mer ändamålsenlig bedömning av vissameritvärderingsfrågor och en rationell handläggning av dem. I direktiven harsärskilt framhållits värderingen av deltidsarbete, vård av barn m.m.,forskarutbildning, studieledighetstid, språkkunskaper och ufiands-anställning. Bestämmelsenom att endasl förtjänst och skicklighet skulle beaklas vid en statligtjänstetillsättning tillkom genom regeringsform. I samband medregeringsformen tillfördes att även s.k. arbetsmarknads-ochlokaliseringspolitiska skäl skall få vägas in vid en tjänstetillsättning. Detsvenska samhällel har genomgått och genomgårfortfarande stora förändringar. I avsnittet "i förändring"och "Sammanfattande synpunkter" beskrivs i breda och översiktligapenseldrag de vikfigaste förändringarna och utvecklingstendenserna av belydelseför den stafiiga verksamheten och dess villkor. Med denna bakgrund blirkopplingen mellan, å ena sidan, målen för myndigheternas verksamhet, kravenfrån statsmakterna om bl. a. effektivitet, service, rättssäkerhet m. m. ochbehoven av framförhällning och flexibilitet samt, å andra sidan,myndigheternas bemanning och bemanningsplanering en allt viktigare fråga. Denbehandlas i avsnittet "Rekryteringen i en helhetssyn" där även denförändrade synen på människan i arbetslivet berörs. Fören statlig IjänstetillsäUning finns eU omfattande regelverk. Bestämmelser av särskillintresse för meritvärderingen las upp i avsnillet "Tjäns-lefillsältningensrättsliga utgångspunkter". En viktig förutsäUning föratt få räu person på rätt plats är att myndigheten fastställer arbetsanalysoch sökprofil. Arbetsanalysen innebär att arbetsuppgifternas art ochomfattning anges och att detta görs mot bakgrund av målen för verksamheten,statsmakternas krav på myndighetens verksamhet och med hänsyn fill förutsebaraförändringar och förutsätttingar för verksamhelen. I sökprofilen besläms dekrav som ställs på tjänstens innehavare. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 37 Arbetsanalysoch sökprofil blir viktiga hjälpmedel vid ett ställningslagande om en tjänstskall återbesättas eller inrättas. Om ett tillsättningsförfarande skallinledas, påverkar innehållet i arbetsanalysen och sökprofilen valet av rekryleringsväg,urvalsförfarandet och meritvärderingen. Främst sökprofilenbestämmer vilka meriter som är relevanta och hur de skall värderas. Generelltinnebär det en förskjulning mol att sökandenas skicklighet och förmåga attulföra arbetsuppgifterna blir avgörande vid tjänstetillsättningen. För attmyndigheten skall få en så god uppfattning som möjligt om dem som närmast kankomma i fråga för tjänsten bör intervju och referenstagning genomföras. Delgäller inte minsl för att utröna sökandenas personliga egenskaper ochlämplighet i övrigl för tjänsten. Avseende urvalskriterietskicklighet anges atl endast meriter av betydelse för tjänsten i fråga skallbeaktas. Sökprofilen bestämmer vilka dessa är och utgör den måttstock medvilken de skall mätas och värderas. Iskicklighetsbedömningen beaktas bl.a. relevant yrkeserfarenhet oberoende av omden utförts i offenllig eller prival anställning. Därvid sammanvägsanställningstid, arbetsuppgifternas art, omfattning och kvalitet i enhelhetsbedömning. Erfarenhet som vård av barn m.m., forskarutbildning,utlandstjänst, språkkunskaper, facklig verksamhet m.fl. meriter beaktas i denmån och omfattning som sökprofilen anger. Iskicklighelskriteriel skall de personliga egenskaperna särskill uppmärksammas.Del gäller t.ex. kreativitet, mognad, analysförmäga, ordningssinne ellersjälvständighet. Hänsyn måste därvid las lill de övriga i arbelsgruppen. Denskall erhålla ett riktigt komplement i kompetens m. m. och dessulom ges godaförutsättningar alt samarbeta effektivt. - anställningstid i slalligtreglerad tjänst inrättad för minst 40 procenl av hellidstjänstgöring, - vård av barn vid hel ledighetfrån slallig eller annan anställning eller utan samband med anslällning, dvs.främst de fall vården av barn utförts före inträde på arbetsmarknaden. Högsttvä år får tillgodoräknas, - fullgjord forskarutbildning . Forskningen behandlas iett särskilt avsnitt och där ges en beskrivning av framtida inriktning ochvissa incitament som - ulöver meritvärderingen av forskarutbildning - kan varaav betydelse i delta sammanhang. Förslag till förordning omforskarutbildningens meritvärde läggs fram. Dessulom föreslås att myndighelernavart tredje år i sina anslagsframslällningar redovisar vilka formellabehörighetsvillkor om viss utbildning som bör tas upp resp. införas. 1983/84:107 Bilaga 10 38 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds C1983:16) Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar m. m. i vadbetänkandet avser forskarutbildningens meritvärde Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avdomstolsverket (DV), (),notarienämnden (NON), , datainspektionen, försvarels malerielverk(FMV), , , statens bakteriologiska laboralorium(SBL), försäkringsrätten för norta , försäkringskasseförbundel, poslverket,, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), lantbruksstyrelsen,(), statens veterinärmedicinska anstalt (SVA),arbetarskyddsstyrelsen, patent- och regislreringsverkel, statensarbetsgivarverk (SAV), () och Fredrika-Bremer-Förbundel. () och tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet (TFN): Båda remissinstanserna hänvisar lill sina respektiveyttranden över betänkandet (SOU 1981:31) Forskarutbildningens meritvärde därbåda ansåg bl. a. atl skäl ej förelåg atl ulforma del formella meritvärdet på annalsäll än att den faktiska utbildningstiden, dock maximall , såsommotsvarande normalstudietiden, skulle få tillgodoräknas. De fann ej hellerrimligt att den som innehaft och utövat domartjänsl för forskarutbildningborde få tillgodoräkna även den som tjänstetid. (): Under den lid NON handhafttillsättningen av notarieljänsler har hillills inte förekommit sökande med fullgjordforskarutbildning. NON har emellertid i sitt remissyttrande över Forskarutbildningensmeritvärde bedömt del som hell osannolikt att sökande till nola-rieljänst somkan åberopa fullgjord forskarutbildning vid juridisk fakultet inle skulleerhålla sådan tjänst. NON har alltjämt samma uppfattning. Därest sökande till nolarieljänslskulle åberopa fullgjord forskarutbildning inom annat område får meritvärdethärav bedömas enligt den meritvärderingspraxis som sedan lång lid gäller vidtillsättning av nolarieljänsl. : vill medanledning av remissen anföra all slyrelsen intet har att erinra mot deöverväganden och förslag som betänkandet omfatlar i dessa delar. Datainspektionen: Dalainspektionen anser ocksä all skicklighelsbedöm-ningenhos en sökande skall tillmätas särskild belydelse. 1983/84:107 Bilaga 10 39 (): Det är ,att även pä lägre tjänster inom en myndighel med föränderlig verksamhel är det viktiglall skickligheten ger utslag i de lägre lönegraderna. Även anställda i lägrelönegrader bör ha möjlighet att utvecklas mer till följd av skicklighet änförtjänst. Det är FMV:s mening att det nu lagda förslaget som helhet på siktkan leda till ökad effektivitet och kvalitet inom myndigheten. Socialstyrelsen:Socialstyrelsen delar uppfattningen atl meritvärdet av forskarutbildning iförsta hand skall beaktas inom ramen för en skicklighetsbedömning. Meritvärdetav forskarutbildning skall främst bestämmas av om det för tjänsten uppställtsett behörighetsvillkor för sådan utbildning. anser att denmetodskolning och iräning i problemanalys som forskarutbildningen ger givelvisbör las lillvara när myndigheten tillsätter tjänster med sådana krav. Deltorde närmast vara självklarl alt en myndighet anger om forskarutbildningerfordras när man fastställer arbetsanalys och sökprofil. Forskarutbildning kangivetvis också vara en merit vid tillsättning av vanliga handläggartjänster.Socialstyrelsen har inte något att erinra mot detta förslag om alt räknaforskarutbildning i förljänslhänseende, men vill erinra om alt utredaren självvelat tona ner förtjänstens betydelse vid en Ijänslefillsätlning. Alt fä räknafullgjord forskarutbildning som merit i förtjänsthänseende kommer sannoliktatt kunna slärka forskarens möjligheter atl få arbele inom det statligaområdet. släller sig tveksam till alt i författning regleraforskarutbildningens meritvärde. De i förslaget fill författning framfördaintentionerna tillämpas . har lagit del av ifrågavarande avsnitt och får härmedmeddela, all verket inle har några särskilda synpunkter att lägga fram i dettaavseende. Slatensbakteriologiska laboratorium (SBL): SBL vill kraftigt underslryka betydelsenav atl underlätta forskarutbyte över gränserna och finner del angelägel attstatsmakterna på alll sätt, vad gäller meritvärdering av utlandstjänst,skatte- och inkomstpolitik m. m. underlättar sådanl samarbele. SBL finner förslagelalt ge forskarutbildningen meritvärde i förtjänst-hänseende motsvarande fyraårs heltidsarbete vara väl avvägt och tillslyrker såväl detta som principenatt gällande formella behörighetsvillkor om utbildning omprövas regelbundet ochatt förslag om sådana villkor vid behov skall framställas av myndigheten. Äventjänstgöring som forskare fullgjort utomlands bör få tillgodoräknas somförtjänst vid tjänstetillsättning och för placering i tjänstetidsklass. Vadslutligen gäller lönenivån för personer med forskarutbildning inommikrobiologi, biokemi och jämförbara naturvetenskapliga ämnen vill SBLframhålla all konkurtenssituationen genlemol industrin är utomordentligtbesvärande. Försäkringsrätten för norra : Försäkringsrätten fårmeddela alt rätten inte har något att erinra mot utredningens förslag i dettaavsnitt. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 40 Försäkringskasseförbundet:V våra synpunkter på utredningsdirektiven uttalade vi bl. a. vår stora oro överden långtgående förändring av innebörden i RF:s begrepp saklig grund, somblivit följden av bl.a. regeringens handlande . För alttillsättningen skall kunna ske efler objektiva grunder borde, enligl våruppfattning, sådana kriterier som påverkar innebörden av begreppet saklig grundkräva riksdagsbehandling. Som lagstiftningen är konstruerad kan regeringengenom en förordning föra in andra kriierier under begreppet saklig grund. Viär alltså ytterligt tveksamma lill della sätt att hantera dessa frågor. Altmeritvärdet av en forskarutbildning i första hand skall beaktas inom ramen fören skicklighetsbedömning är enligt vår uppfattning helt klart. Har den sökandeen för tjänsten adekvat ulbiidning t.ex. en forskarutbildning, är det heltnaturligt atl denna skall räknas vid bedömningen av den sökandes kompelens förbefattningen dvs. Viser härvid med stor tillfredsställelse att utredningens lotala förslag innebären förskjutning mot att sökandens skicklighet och förmåga att utföraarbetsuppgifterna på befattningen i fråga, blir avgörande vid tjänste-fillsättningen. Närdel gäller meritvärdet av fullgjord forskarutbildning som merit i förtjänslhänseende,anser vi rent principiellt, och trots att meritvärdet -enligt utredarensförslag - i förtjänsthänseende givits en mer underordnad betydelse, atl det ärfelaktigt atl utbildningstid generellt jämställs med statligt regleradanställning. Om man ändå väljer att göra så har vi svårt att förstå varförforskarutbildning skall prioriteras. Enligt vår mening bör exempelvis vissvärnpliktsutbildning och annan militär utbildning lika väl kunna framhållas idetta avseende. Postverket:Att forskning bedrivs inom olika seklorer är otvivelaktigt av vikt församhällets tillväxt och framåtskridande. Forskningsutbildning bör därför ges ellmeritvärde i tillsättningssammanhang som svarar upp lill dess betydelse.Exempelvis kan den alll snabbare ulvecklingen inom datakommunikationens områdemedföra ell ökal behov av forkarulbildad personal för vidkommande. Detär dock ur synpunkt tveksamt om meritvärdet skall regleras i en särskillförordning (bilaga 2:3). Atl avgöra en sökandes kompetens och lämplighet äralltid en bedömningsfråga där det sammanlagda värdet av ett flertal faktorer(utbildning, erfarenhet, personliga egenskaper, behov av kompetenslillskottetc.) All reglera en av dessa faktorer kan därför inte anses lämpliglenligl vår mening. föreslagna ändringen i Lagen om offenllig anställning 4 kap. 3 § (bilaga2:1) sägs alt främst skickligheten skall beaktas vid tjänsietillsält-ning, ettsynsätt som vi från sida hell ansluter oss till. Vid de Ijänstelillsätlningardär krav på forskarutbildning ställs kommer förtjänstfaktorn att få en heltunderordnad betydelse för utvalet. Vi ser därför ingen anledning atl i enförordning (bilaga 2:2) reglera ell tillgodoräknande av forskarutbildning iförtjänsthänseende. 1983/84:107 Bilaga 10 41 instämmer i utredningens konstateranden belräffande den storabetydelsen av en högtstående forsknings- och utvecklingsverksamhel och att detdärför finns anledning atl stimulera forskningen bl. a. genom en höjning avforskarutbildningens meritvärde. När det gäller formerna härför ställer sigemellertid tveksamt till de förslag som lagls fram. mening kan det inte anses motiverat atl reglera grunderna förskicklighetsbedömningen med avseende på forskarutbildning i en särskildförordning. Det föreliggande förslageltill förordning om forskarutbildningens meritvärde synes kunna medföra riskerför en formalistisk värdering av velenskaplig kompetens, en effekt som skullekunna motverka syftet med regleringen i fråga. Det är enligl televerketsmening av slor belydelse atl del, vid bedömning av en forskarutbildad sökandesmeriter, från fall till fall kan tas hänsyn till t.ex. avhandlingens kvalitetoch relevans för de aktuella arbetsuppgifterna. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ): UHÄ vill slarkl underslryka viklen av en högre värderingav vetenskaplig utbildning.