prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Här framstod i slälletkonkurrensen från andra industriländer såsom och som elldelvis nytl inslag. Problemen under mitten av 1970-lalel skall ses i ellhistoriskt perspektiv. För såväl de nya krisbranscherna som för övriga delar avinduslrin hade utvecklingen varil posiliv och förlöpt utan större problem under1950- och 1960-lalen. Krisberedskapen inom företagen och i samhällel var låg.Kraven på förnyelse hade rests med måttlig styrka. I efterhand kan konslaleras all någon anpassning till nyayttre omständigheter knappast hade skett. Medvetenheten var begränsad om svenska ekonomin varil "onormalt" gynnad av tre temporäraförhållanden på världsmarknaderna: Del kan också konstateras, att tillfälliga förändringartenderar att få ett alltför slort inflytande till förfång för den långsikligautvecklingen av industrins konkurrenskraft. Om produktivitetsökningar av kortsiktigvaraktighet såsom vid ett ökal kapacitetsutnyttjande eller till följd av kostnadssänkanderationaliseringsinvesteringar leder till löneökningar, höjda utdelningar eller"tas ut" i form av avgifisökningar, kan grunden för mer långsikligaexpansionsinriktade invesleringar ryckas undan. Speciellt gäller dettaeftersom förändringar i lönenivåer m. m. sällan justerats nedåt i moisvarandefall då kapaciletsutnyttjandet sjunker. Resultatet blir då en försämradlönsamhet vilket, om den blir bestående, kan leda lill en långsiktigtförsvagad förmåga atl ta risker. Prop.1983/84:135 239 Omman därtill lägger att del nu krävs större resurser för all utveckla nyaprodukter och processer än tidigare, blir slutsatser som baseras på jämförelsermellan dagens bruttovinstmarginaler och marginalerna klartmissvisande som ledning för hur slora vinster som behövs för långsiktigt högtillväxt av induslriproduklionen; den erforderliga vinstmarginalenunderskattas. Det finns också andra faktorer som inverkat och medfört altincitamenten till att bygga upp en långsiktigt stark industristruktur harvarit för svaga, bl.a. skattesystemet och statens industripolifiska roll. Enfråga som reses utifrån denna genomgång är på vilka områden svensk industri harlångsiktiga konkurrensfördelar gentemot andra länder. Del är tydligt allutvecklingen under 1970-talel överraskade också induslrins företrädare.Tidigare diskuterades långtidsp/o/ier; nu övergick man till alt diskuteraaffärsområden och företagsstrategier. Någon långsiklig slrate-giulveckling hadeinte varil nödvändig under lidigare stabila decennier. Förändringarna blev ensignal till all kritiskt analysera svensk industris konkurtensfördelar påföretagsnivå. Enslutsats är därvid att den svenska industrins komparativa fördelar ligger påområden, som kräver myckel av tekniskt kunnande i kombination medorganisationsförmåga, ibland lillsammans med hög realkapilalinlensi-tet. Somledning för överväganden vart resurser skall styras för alt uppnå så slor utvecklingseffektsom möjligt är emellertid sådana konstateranden helt otillräckliga. Silualionenär nämligen ungefär densamma i alla utvecklade industriländer. Alla i-länderhar ungefär samma teoretiska fördelar i form av utbildningsnivå, arbetskrafts-och kapitalkostnad m. m. Resonemangetom traditionella komparativa fördelar måsle dätför kompletteras med andrafaktorer. En slor del av det unika kapilal som landel förfogar över ligger i enlång lids utveckling av materialkännedom, leknisk kunskap, organisationsförmåga,marknadskännedom m. m. i anslulning till de industriprodukter som man sedanlänge tillverkat. Utvecklingsmöjligheterna ligger i att på dessa traditionellaområden applicera ny teknik för att ta fram nya produkler, mer högförädlade,nya processer som är effektivare än de gamla osv. Påsamma sätt som finsk industri har byggt upp en kompetens på skogs varuområdet,dansk på livsmedelsområdet, västtysk och brittisk på kemiområdet har svenskindustri ett grundläggande kunnande kopplat lill utvecklingsblock inomverkstadsindustrin, basindustrin (malm och stål resp. skog) saml olika lyper avsamhällsinvesteringar. Det finns också omfattande och välutveckladeunderleverantörssystem länkade till framför alll bilindustrin. En fortsattförnyelse av svensk industri kräver nya produkter och nyförelagande i andrariktningar, men en väsenllig del av förnyelsen måste ske inom dessautvecklingsblock. Det är endasl därigenom svensk industri kan hålla denomfaUning som krävs för ekonomisk . Prop.1983/84:135 240 Möjligheternaalt börja från början och komma in på helt nya områden-torde vara mycket små.Det finns knappast något exempel, varken i eller ulomlands, där man påmarknadsmässiga grunder lyckats bygga upp ett helt nytt kompetensområde ochkonkurrerat ut befintlig industri i andra länder utan mycket storaresursinsatser . 6 Svensk industri och framtiden Svenskinduslri har gått igenom en djup kris under senare hälften av 1970-lalet. Undernågra år ifrågasattes allmänt att de svenska basnäringarna malm, slål och skoghade någon framtid. Varvsnäringen betraktades som helt dödsdömd. I den s. k.Bostonrapporten påpekades, att ett relativt litet antal företag medförhållandevis smala produktområden svarade för huvuddelen av export.Man drog därför slutsatsen att "Fortsatta ökningar i landetslevnadsstandard i stor ulslräckning beror på hur dessa företag lyckas." Deföretag som åsyftades var framför allt de stora internationellt verksammaverksladskoncernerna. Även om betydelsen av de mindre och medelstora företagen,de högteknologiska tillväxtföretagen eller basindustrin inte skallunderskattas, finns anledning alt understryka de stora verkstadskoncernernasbetydelse för samhällsekonomin såväl på kort, medellång som lång sikl. Genomgångenav svensk industris utveckling under 1970-talel och analyserna av nuläget geren ljusare bild av svensk industris utvecklingsmöjligheter än den som varallmän under slutet av 1970-talel. Många problem har kunnal hanleras, även omkostnaderna för denna nödvändiga strukturomvandling har varil höga. Andraproblem av mera grundläggande karaktär kvarstår all lösa. Utsikterna för detnärmaste året är goda under förutsättning atl pris- och kostnadsökningarna kanhållas nere. Enbedömning av utvecklingen i på vilar på en rad antagandenoch prognoser för hela världsekonomins utveckling. Professor presenterat en bedömning av den svenska ekonomins utveckling tillår 2010. I denna ekonometriska studie dras slutsatsen, att vi kan förutse enmåttlig ekonomisk tillväxt (). Inom industrisektorn är det framförallt inom verkstads- och kemiindustrin som en viss expansion kommer att ske(produktionstillväxt -t-2,5 ), medan basindustrierna utvecklas i takt medden allmänna BNP-ökningen. Prop.1983/84:135 241 Tillväxten kommer att vara exportledd; exporten växer med-1-2,. Av den totala exporten växer tjänsteexporten fortast (-1-5 perår). Denna prognos ligger väl i linje med en tämligen allmänlomfattad bedömning alt tyngdpunkten i den svenska ekonomin förskjuls bort frånprimärnäringarna jord- och skogsbruk saml tillverkningsindustri mol ell alltmer tjänsteproducerande samhälle. Det är viktigt all notera, atl tjänsteproduktioninle i sig behöver innebära en hell ny typ av produktion. En stor del avijänsterna produceras inom bl.a. verkstadsindustrin. En konsekvenshärav bör därför vara, atl innehållet i verkstadsindustrins produktion undergåren gradvis förändring; atl tjänsteinnehållet i produktion och produkter ökar,att vissa tjänster inom existerande företag bryts ut och säljs separat påmarknaden samt alt helt nya typer av tjänsteproduktion uppkommer. Denna bild av ulvecklingen av den svenska ekonomin i ettknappt 30-årigt perspektiv stämmer också väl med de prognoser och scenarieröver världsekonomins ulveckling som har presenterats. Flertalet akluellabedömningar pekar på en lägre global tillväxttakt fram än under1950- och 1960-lalen, men högre än under 1970-lalet, vilkel skulle innebära entillväxt på , där växer snabbare än i-länder. Världsbankenhar i sin senaste 1983 presenterat en något meroptimistisk syn än andra bedömare. Enligl Väridsbanken kommer tillväxten ii-länderna att bli 3,och i . Enligl de bedömningar som gjorts kommer utvecklingen iSverige att vara någol långsammare än omvärldens. Det kan emellertid i delta sammanhang konslaleras - atlträffsäkerheten i de långsiktiga bedömningar som lidigare gjorts överlag variltämligen dåliga, - altträffsäkerheten varit sämre för de medelfristiga prognoser som gjorts och förprognoser avseende delsektorer än för långfristiga nationella prognoser, - all den senastetidens ulveckling starkt påverkar långtidsbedömningar (prognoser gjorda ibörjan av 1950-ialei underskattade och prognoser gjorda i böijan av 1970-talelöverskattade utfallet). Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras, alt prognoser översvensk industris utveckling fram är mycket osäkra. Det finnsen tendens atl överskatta problemen och underskatta möjligheterna efler deaktuella erfarenheterna . Det finns ingentingsom styrker all vi i ett längre perspektiv () kommer atl ha en extremtlåg tillväxt i världsekonomin. Del är fullt tänkbart atl svensk induslri kanutvecklas i betydligt mer positiv riklning än prognoserna anger. Delvis kandella påverkas inom landet; delvis har vi atl acceptera ulvecklingen i andraländer. 16 1983/84. 1983/84:135 242 Prognosernaom världsekonomin bygger på ett antal centrala förutsättningar. I fleraavseenden är dessa förutsättningar tämligen allmänt accepterade. I korthet bören ram för svensk industripolifik utgå från följande övergripande drag i denglobala ulvecklingen: Kraftig befolkningstillväxt iu-länder (en ökning från 3,3 till 4,8 miljarder människor ).Befolkningstillväxten i sig kommer att medföra slora svårigheler atl tillgodosede mest elementära behov i flertalel . Tillväxten kommer alt varakoncentrerad lill ett litet antal . Råvarupriserna ökar något merän priserna på färdigvaror. Råvarurika länder kommer att befinna sig i en mergynnsam situation än andra. Den nuvarande höga skuldbördan kommer inle generellt sett altminska, vilket medför atl skuldkonsolideringssamlal blir vanliga företeelser. Överavverkning och brist påskog framför allt i länder som har endasl en liten skogsindustri. Skogen kommerall vara en bristvara i så motto att den dels kommer att användas somenergiråvara, dels för alt skogsvård och återplantering redan nu är eftersatta. God mineraltillgång; men riskför "oljechocker" på vissa mineralområden föreligger. I lakl medutvecklingen av nya material med speciella egenskaper kommer handeln med vissalegeringsmetaller att vara viktig. Globalt ökat energibehov kommeratl vara en källa till industriell förnyelse. Kärnkraften kommer alt fortsättaalt spela en globalt viklig roll, men framför allt kommerenergibesparingsansträngningarna att ställa krav på ny processteknik,förbällrade distributionssystem m. m. ett överskott och ökad beredskap bedöms riskerna för nya oljechocker haminskat. Iovannämnda bild av utvecklingen fram spelar utvecklingen iu-länderna en viktig roll och då framför allt vissa ekonomiskl stabila länder iSydostasien. beror på atl det är bland dessa länder vi kan vänta ossfinna den snabbaste tillväxten, men också att investeringsaktiviteten vad avserindustriinvesteringar generellt sett bedöms bli högre i flertalet än ii-länderna. Försvensk industri kommer avsättningsmarknaderna i andra industriländer alt varade helt dominerande fram . U-landsmarknaderna spelaremellertid en mycket vikfig roll för våra stora Verkstadskoncerner, sombaserar sin verksamhel på investeringsvaror. Av de stora verkstadskoncernernaär del i slorl sett enbart och personbilsdivisionerna inomSaab-Scania och som inte producerar investeringsvaror. I många fall hartillträdet till andra industriländer visal sig synneriigen begränsat, trots storföretagensinternafionella konkurrenskraft. Vanligen rör del sig i sådana fall om ländermed en egen konkurte- 1983/84:135 243 rande produklion av samma varor och tjänster. Dentilllagande protektionismen och nationalismen i upphandlingsfrågor ulgör enallvariig begränsning för de slora verkstadskoncernernasexpansionsmöjligheter. Ett sätt att visuellt sammanfatta de yttrerambetingelserna för svensk industri omkring är i formen av enekonomisk världskarta. En sådan illustrerar tydligt begränsade slorieki väridsekonomin. Vidare ger den en uppfattning om all intressantafillväxlområden kommer att finnas på myckel långa avstånd från (figur19). Som alltid knyts flera reservationer fill Väridsbankensoch andra prognoser. Framför allt kan reservationer på tre områden nämnas.Utvecklingen kan helt eller delvis stoppas på grund av: - bytesbalansunderskotteti ett flertal i- och - statsbudgetunderskotteti så gott som samfiiga i-länder - ökadprotektionism i väridshandeln med en tendens lill blockbildningar. De förstatvå av dessa reservationer har ofta diskuterats. den nuvarande situationen med stora bytesbalansunderskoltoch budgetunderskott fortsätter att råda i i-länderna, kommer det att finnasen press uppål på ränlor och inflation, vilket släller höga lönsamhelskrav påproduktionsinvesteringar. En förutsättning för en ekonomisk expansion ärdärför atl dessa underskott gradvis bringas ned. För all investeringsaktiviteteni såväl i- som skall kunna hållas uppe krävs på moisvarande sätt atlskuldsättningsfrågorna i speciellt kan hanteras och altkreditulrymme kan reserveras för invesleringar i produktionskapital. Det ärinte minst genom en ökad handel mellan i- och , som ytteriigarevälfärdsvinster i båda lyper av länder är möjlig. Det är mot denna bakgrund ytterst oroande all starkaprolekfionisliska krafter gjort sig gällande. För svensk delfinns all anledning atl som ett litet och frihandelsberoende land ta allvariigtpå de inskränkningar i frihandeln som redan införts eller som planeras. har klara tendenser mot ökadeprotektionistiska ålgärder kunnal iakttas. Del har sällan varil fråga om öppenprotektionism ulan vanligare är åtgärder, som brukar betecknas somgråzonsåtgärder. Med gräzonsåtgärder avses förfaranden där GATT-reglerna ärofullständiga eller oklara, t. ex. inierna stafiiga stödåtgärder, elleröverenskommelser av formellt slag mellan stater om begränsning av import/export(') resp. informella frivilliga exporlbegränsningar (VER'). (Procentav global BNP) (0,9) (10,2) d) := (12,5) : (5,3) ii- ,1,1 Ml 111.1.1,11 fl: (11,5) S (1,8) (19,6) '4Ostasien (1,6) ''''****'*-'- (1,6) (1,2) I l.l 1,11 . (2,6)|::::;; giji (3,4) ZON MED STARK TILLVÄXT , , och industridepartementet Blandde frivilliga uppdelningarna, som förekommit av marknader där överkapacitetråder, kan särskilt nämnas begränsning av bilexporten till ! Japanskbilexport är även föremål för reslriklioner i , ,, , och . I millen av slötsden första exportbegränsningsöverenskom-melsen mellan och EG som helhel.Förutom redan existerande begränsningar för personbilar och numeriskt styrdaverktygsmaskiner avser överenskommelsen lätta lastfordon, gaffeltruckar, lättamotorcyklar, klockor (kvartsur), hi-fi-ulruslning, TV-rör, TV-apparater ochvideobandspelare. Överenskommelsenär 1982 mellan och EG, som reglerar exporten av handelsstäl lill , är ocksåen myckel uppmärksammad gråzonsåtgärd. Delfrämsta exemplet på en är det s. k. multifiberavtalet (MFA), som innebär eni legaliserad avvikelse från parternas rättigheter och skyldigheter enliglden s. k. skyddsklausulen. I praktiken innebär MFA alt bilaleralabegränsingsavlal kan slutas med de länder (f. n. enbari ), vars ökandetekoexporl stör eller hotar motsvarande produktion i i-länderna. 1983/84:135 245 Undersenasle tid har ylleriigare en rad restriktiva handelsåigärder vidlagils. Vissaav dessa påverkar svenska företags försäljning direkl. Andra kan anses medverkalill en uppluckring av frihandelssystemet och därigenom indirekt och på siktpåverka svensk export. Denåtgärd som anses ulgöra del allvariigasle ingreppet i frihandelnär åtgärder åtgärder mot specialstålimporien, som trädde i kraft ijuli1983. Åtgärderna innebär höjda tullar på tunnplåt, band-och grovplåt samtkvantitativa begränsningar för ytterligare tre kategorier specialstål. För sistnämndakategorier (rostfri stång, rostfri valslråd och verktygsstål) harkonsultationer hållits med den amerikanska adminisirationen. Resultatet avöverläggningarna är ell amerikanskt beslut, som innebär en minskning av densvenska exporten till av de kvoterade produkterna med . USAhar också vidlagil skyddsåtgärder mot importen av lunga motorcyklar (kraftigthöjda tullar). Åtgärden träffar i första hand japanska och västtyskaleverantörer. Frankrikeinförde en beslämmelse (nu upphävd) om att alla videobandspelaresom importeras skulle förlullas i . har man i slällel infört krav påförhandsdeklaralion. Ulövervad som nämnts ovan, föreligger det risk för atl ytteriigare handelshämmandeålgärder vidtages. Detta gäller särskilt förslag till ny handelslagstiftning iUSA omfattande köp-inhemskt-bestämmelser och re-ciprocitelsavial. Dennuvarande utvecklingen av världshandeln innehåller också andraprotektionistiska inslag. För alltfler enskilda affärstransaktioner gäller kompliceradevillkor i form av både krediter och krav på motköp. Vidett motköpsarrangemang sker en viss exporiförsåljning kombinerad med meralångsiktiga och mindre preciserade åtaganden om köp i den andra riktningen.Finansieringsfrågan aktualiseras då det inte är frågan om direkt bytesaffär. Ensärskild form av motköpsaffärer är s. k. buy-back-transaktioner, vilka omfattaråterbetalning med varor som producerats med den utrustning som levererats. Ävenom del föreligger osäkerhet och olika uppgifter om omfattningen avmotköpsaffärerna, är dock tendensen mot ett ökat inslag av sådana affärer oömtvistad. En uppfaUning gör gällande atl motköp i alla sina former skulle uppgåtill av världshandeln, inkl. handeln mellan öst och väst. Enligtexempelvis uppgift från utrikeshandelsminislerium undertecknadesunder 40 slörre avtal om kompensalionsaffärer med utländskafirmor, främst inom de energiproducerande, kemiska och metallurgiskabranscherna. kan av totala utrikeshandelhänföras till kompensalionsaffärer. Denlolala andelen av världshandeln, som omfallas av någon form av motköp (klassiskbyteshandel, motköpsarrangemang, buy-back-avtal) har av G ATT-sekret ariatetuppskattats till . Prop.1983/84:135 246 kan motköp i vid bemärkelse uppgå till så mycket som10-15% av den svenska utrikeshandeln. För alltfier företag vållar dettaproblem. har t. ex. samman medJohnson-gruppen och bildat ett nytt förelag - Mercator - för att hanlera deökade molköpskra-ven. 6.4 Förnyelse av svenskt näringsliv en framtidsbild iflera dimensioner För all klara konkurrensen från förelag i andra länderkrävs atl svensk induslri förnyar sig. Till en del är denna förnyelseresultatet av en fortgående process, där små gradvisa förändringar under mångaår kommer atl i grunden förändra näringslivsstrukturen. Även om företagen finnskvar kommer de produkter som tillverkas, det sätt varpå de tillverkas, del kravpå ulbiidning som föreligger osv., alt förändras kraftigt över en20-årspe-riod. Den ekonomiska världskartan kommer att förändras fram . Den geografiska förskjutning mol nya länder som allmänlförutspås, ger en intressant förutsättning för industrins ulveckling. Men dengeografiska bilden är bara en av flera parallella förändringar. Redovisningen i del följande bygger på den förutsättningenatl fortsätter all basera sin industripolitik på internationellöppenhet. Mol bakgrund av den höga arbetslösheten i i-länderna, de fortsallhöga strukturella obalanserna i världsekonomin i form av budgetunderskott ochskuld-sätlningsproblem saml inle minst ökad protektionism finns anledning althysa oro för atl den internationella öppenheten kan komma alt begränsas. När industrins hisioriska utveckling analyseras, utgår manofta från en branschindelning. Del är dock tveksamt om branschbegreppel ger enbra grund för att diskutera den framtida utvecklingen. Exempelvis lar det inlehänsyn lill förelagens marknadsinriktning. Ofta kan det vara mer avgörandevilken kundkrets föreiagei säljer lill än vilken produkt man tillverkar. Branschbegreppet är också alltför heterogent vad avsersenare förädlingsled än de första rävaruproducerande leden. Detta illustrerastydligt av ulvecklingen inom "tillväxtbranschen" verkstadsindustri.Som framgår av figur 20 består denna branschgrupp av många förelag ochdelbranscher med hell olikartad utveckling. På delbranschnivå öppnar sig problemet all Sverigeslitenhet gör all det inom många delbranscher endasl finns ett litet anlalförelag. Koncentrationen på arbelsställenivä är vidare mycket hög. Ett ellerell par arbetsställen svarar ofta för en mycket slor del av produkfionen inomvarje bransch. Hur "branschen" ulvecklas avgörs därför inte sällanför svenskl vidkommande av hur enskilda företag utvecklas. Det är mot denna bakgrund inle meningsfullt atl peka utnågra framtids- Figur20 Utvecklingen inom verkstadsindustrins olika delbranscher åren 19701982(Antal anställda) branscher, om man därmed vill avse någon homogen målgrupp.Del kommer all finnas framgångsrika företag i samtliga branscher. Ävenkrisdrabbade branscher rymmer framgångsförelag. Det är enbart genom enkon-kurtensanalys utifrån en samlad bild av produkt/produktion/marknad/organisation/ekonomiav enskilda företag som man kan skilja ut starka resp. svaga enheter och ävendå blir osäkerheten slor, särskill i ett längre perspektiv. Den mycket grova analys som kan göras pekar mot alt1970-talets krisbranscher (järnmalmsgruvor, teko, järn- och stålverk, massa ochpapper samt varv) kommer in i en lugnare fas av strukturomvandlingen. Tillföljd av bl.a. global överkapacitet och reglerande inslag på marknaden skallman dock inte förvänta sig att dessa branscher kommer att, annal än i speciellafall, utgöra lukrativa affärsmöjligheter. Under förutsättning att kostnadsläge,dollarkurs m. m. och andra generella ekonomiska betingelser utvecklaspositivt, kan emellertid produktionen i dessa branscher komma att ökas. Attsysselsättningen kommer att öka från nuvarande 165000 är dock inte troligt,utan tvärtom måste man räkna med en fortsatt minskning. Eftersom produktioneni dessa branscher redan nu är rationell, bör Prop.1983/84:135 248 dockrationaliseringsvinsterna av ylleriigare nedskärning av antalet sysselsattabli begränsade. Situationenär ungefär densamma för andra processindustrier såsom inom livsmedelsområdetoch inom den kemiska induslrin. Den senare rymmer även den också på längre siklexpansiva läkemedelsindustrin. Däremotär lägel väsentligt annorlunda inom verkstadsindustrin. Den bedömning som nukan göras är att denna bransch kommer atl bli föremål för mycket sloromstrukturering under den närmaste 15-20-årsperioden.Produktivitetsutvecklingen kommer atl vara en starkt pådrivande faktor lillförändringarna. Å ena sidan kommer många mindre produktiva förelag attslås ut och i övriga företag kommer rationaliseringar alt avsevärt höjaproduktionen lill bibehållen eller t. o. m. kraffigt minskad sysselsättning. Åandra sidan kommer denna utveckling alt skapa efterfrågan av ny typ avverkstadsindustri inom maskinområdel, inom del slyr- och reglertekniska områdetosv. Denya arbetstillfällena kommer endast i begränsad ulsträckning atl återfinnasinom traditionell tillverkningsindustri. Den tendens som kan skönjas, attnyetablerade företag inom t.ex. elektronikområdet är en branschmässigt mycketoklar blandning av konsull-, handels- och lillverkningsförelag, torde kommaatl förstärkas. I och för sig har tillverkningsindustrin alllid innefattat t.ex.försäljnings- (handels-)aktiviieler. Utvecklingen har dock under en lång följdav år gått i riktning mot en specialisering och en allt klarare separation avdessa olika aktiviteter på olika branscher. Det är bl. a. nödvändigheten avökade immateriella satsningar på utbildning, forskning och utveckling samtmarknadsföring som åter kan förutses förändra företagens branschprofil.