prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — - en tvärsnitlsbeskrivning av antalet förvärvsarbetandeav hela befolk ningen ~ förvärvsarbetande dagbefolkning fördelad efterarbetsplatsens näringsgren och samhällssektor (stat, kommun, landsting,företagssektor etc) - förvärvsarbetande nattbefolkning fördelad eflerdemografiska uppgifter (kön, ålder, samboendeförhällande, antal barn. medborgarskap) samt samhällssektor och arbetsplatsens näringsgren Prop.1983/84:85 46 - sysselsättningensomfaltning i antal arbetstimmar/vecka - om möjligt ävende förvärvsarbetandes lön/inkomst . Uppgifter om pendling mellan bostadoch arbetsplats används i planeringen av samhällets trafikförsörjning men ävenför planering av lokaliseringen av sysselsättning och bebyggelse på regionaloch lokal nivå. 1kommunala trafikplaner för störte tätorter används pendlingsdata pådelområdesnivå för att planera l.ex. trafikleder eller kollektivtrafikenslinjenät. I glesbygdskommuner utnyttjas pendlingsdata i detrafikförsöij-ningsplaner som utgör bl.a. underlag för beslut om statsbidrag.Man har därvid framfört önskemål om möjlighet att redovisa pendlingsdata ävenefter tätort/glesbygd. Påregional nivå används pendlingsstatislik främst av länsstyrelserna i denregionala trafikplaneringen och sysselsättningsplaneringen. TransportrådetUtnylQar pendlingsdata för prognosändamål och på riksnivå används ävenpendlingsuppgifler i första hand som underlag för beslut i olika regional-,trafik- och energipolitiska frågor. Statistiköver arbetspendling skall kunna redovisas för riket, län,kommuner och även delar av kommun. Redovisningen skall omfatta minst - antal pendlaremellan delar av kommun (företrädesvis för den kommunala användningen) - antal pendlaremellan olika kommuner - i båda fallenfördelade efter sysselsättningens omfattning och näringsgren. Det finnsett starkt ökande behov av tillgång till aktuella pendlingsdata på låg regionalnivå och delar av kommun. Kraven på innehåll varierar dock mellan olikaregioner och kommuner samt är beroende av när planeringsunderlag behövs föratt förbättra trafikplanering och kollektiv trafikförsörjning. Användarna villdärför ofta ha tillgäng till etl aktuellt pend-lingsregisler för uttag av deninformation som behövs snarare än en regelbunden ärligredovisning på låg regional nivå som omfattar hela landel. Man kanmed hjälp av ett sådant register avsevärt bättre ulforma de särskildaundersökningar (l.ex. resvaneundersökningar) som behövs för trafikplaneringenoch samla in de ytterligare uppgifter som inte kan hämtas frånregisterinformationen. Exempel på sådana uppgifter är arbetstidens förläggningoch färdsätt till arbetet. 3.2 Hushålls- och lägenhetsstatisfik Vi kan slå fast behoven av en heltäckande statistik överbostadshushåll och lägenheter för en rad samhällsområden, I kommunerna bedrivs ett omfattande arbete med fysiskplanering. Den är översiktlig för hela kommunen och dess delområden - t. ex.elt bostads- 1983/84:85 47 område - samt mer detaljerad på kvarters- ochfastighelsnivå. Underlag för denna planering är bl.a. uppgifter om hushållenssammansättning, lägenhetsbestånd och olika hushållstypers boendeförhållanden. En central del i den kommunala bostadsplaneringen utgörbostadsförsörjningsprogrammet. För att kunna bedöma behovet av sanering, ombyggnad,komplettering eller andra åtgärder behövs uppgifter om hushållsstruktur,lägenhetsfördelning, bostadsbeståndels ålder och modernitet etc i kommunensolika områden. Befolkningsprognoser (folkmängds- och/ellerhushållsprognoser) är för de flesta planeringsområden i samhället engrundläggande utgångspunkt. Som underlag i arbetet med befolknings- ochhushållsprognoser används statistik över hushållens antal och sammansättningsamt lägenhelsstatistik. Hushålls-och lägenhetsstatistik används även i planeringen av äldreomsorg ochbarnomsorg. I det senare fallet behövs hushållsstatislik, som kan redovisasamboendet (oavsett civilstånd) och gruppen ensamstående föräldrar med barn. Man haräven framfört andra behov av registeruppgifter om hushåll och lägenheter än derent statisfiska. Lägenhetsnummer och folkbokföring på viss lägenhet skulleexempelvis kunna vara av elt visst men begränsat värde för kontrollen av rättfolkbokföring och även för kontroll av rätten till bostadsbidrag och förbostadsförmedlingsorganen. Om etlnylt separat lägenhetsregister inrättas så torde del vara naturligt alt hämtainformation som behövs för fastighetstaxeringen från delta register. Lägenhetsnummerpå postförsändelser skulle underlätta och säkerställa postutdelningen ifastigheter med många avlämningsställen per adressenhet (uppgång). Etllägenhetsnummer skulle också vara av intresse för och då särskiltför de lokala enheterna. Ingen avde här anförda användningarna har dock den tyngden att respektive huvudmänhävdar att en registrering av lägenhelsnummer är tillräckligt motiverad enbartför den egna användningen. Från mänga användare framförs starka krav pä data förenergiplanering. Behoven gäller bl.a. uppgifter om byggnader, ytor ochanvändning av olika energislag. I samband härmed framförs behov av registeröver bostäder och andra lokaler. - att det finns behov av att få grunddata var försig om hushållens storlek och sammansättning resp om lägenheternas storlek, ålder och hustyp för enskilda kommuner och delar inom dessa, - att vissa användare har behov av att kunna lafram dessa grunddata , - alt dala där hushållet kan kopplas till denlägenhet man bor i behövs för enskilda kommuner och delar inom dessa, samt - att del finns behov av byggnads- och bostadsdataför fysisk planering och energiplanering. Prop.1983/84:85 48 Yrkesdalaom befolkningen behövs minst för utbildnings-ochsysselsättningsplanering, yrkesepidemiologiska studier, yrkesskadestatistik,försvarsplanering och samhällsvetenskaplig forskning. Vidplaneringen av den icke-obligatoriska utbildningen skall inom befintligaresursramar hänsyn tas till individernas efterfrågan på utbildning ocharbetsmarknadens efterfrågan på personal med utbildning av olika slag.Beräkningar av arbetsmarknadens rekryteringsbehov av personer med olikautbildning kräver inte bara att man studerar del totala arbetskraftsbehovetoch hur många som lämnar arbetskraften ulan också att man karlläggeryrkesrörligheten, dvs hur många som byter yrke och mellan vilka yrken manbyter. Detta kan inle göras med mindre än att man har tillgång lillindividanknutna uppgifter om yrke för alla förvärvsarbetande eller åtminstoneför ett mycket stort urval. Prognosverksamhelen måsteutvecklas för att tillgodose de regionala behoven bättre. Vissförsöksverksamhet med regionala yrkesprognoser har därför bedrivits. Inriktningenav industri- och sysselsättningspolitiken och den pågående trenden motregionalisering och decentralisering av samhällsplaneringen kommer också bl.a.att ställa krav på näringsgrensfördelad yrkesstatistik som finns redovisad påkommunnivå. Denepidemiologiska forskningen arbetar med olika modeller för atl beskriva ochanalysera samband mellan miljöfaktorer och sjuklighet. Som exempel kan nämnasdet s k cancer-miljöregistret (CMR), som erhållits genom en sambearbetning påindividnivå av cancerregister och uppgifter årsfolkräkning om bl. a. näringsgren och yrke. En sambearbetning har också gjortsmellan SCBs dödsorsaksregister och folkräkningsdata. Inomdel arbetsmedicinska området föreligger elt mycket stort behov avindividrelaterade uppgifter om yrke. Yrkesstatistiken från FoB utnylQas t. ex.i arbetarskyddsstyrelsens statistik om arbelskador som bas för beräkning avrisker för olycksfall och arbetssjukdomar i olika yrken. Vidden planering av hur landets arbetskraft skall utnyttjas vid krig ellerkrigsfara som () ansvarar för behöver AMS för varjelän ha tillgång till uppgifter om de förvärvsarbetande fördelade efter yrke ochnäringsgren. Denökade regionaliseringen av utbildningsplaneringen, som inrättandet avregionstyrelser på högskoleområdet och det ökade ansvaret för länsskolnämndernaatt besluta om gymnasieskolans organisation är uttryck för, ställer krav påregionala analyser och prognoser om arbetsmarknadens behov att rekryterapersonal med olika utbildning. Detta förutsätter utbildningsdata för så storandel av befolkningen att totalundersökningar blir nödvändiga. 1983/84:85 49 Ett kärvare stalsfinansiellt läge kommer atl ställa ökadekrav på anpassning av antalet utbildningsplatser på olika utbildningslinjertill arbetsmarknadens behov av utbildad personal. Kraven på prognoser över arbetsmarknadensrekryteringsbehov av utbildad personal kommer därför att skärpas. Flera av de senaste decenniernas utbildningsreformer harsyftat lill all underlätta växling mellan utbildning och yrkesverksamhet ochatt överbrygga utbildningsklyftorna mellan generationerna och könen. För altkunna avgöra om reformernas effekter har blivit de avsedda behövs uppgifter omhela befolkningens utbildningsstruktur att Jämföra med statistik omutbildningsbakgrund hos dem som dragit nytta av reformerna. Ett register överbefolkningens utbildning skulle dessutom kunna Qäna som ram förurvalsundersökningar. Vi har funnit att tyngdpunkten i behoven ligger inom deolika delområdena. Därutöver finns dock etl uttalat behov av en samladInformation av i princip samma slag som i de hittillsvarandeFoBarna. Framför allt från forskningens sida är dessa krav myckel starka. Manpekar på atl det är väsentligt atl kunna ge en helhetsbild för enskildaindivider och att kunna bearbeta olika variabler mot varandra vid en gemensammätperiod. Ett sådant material har ett unikt historiskt värde för forskningen,särskilt på grund av dess kontinuitet. Uppgifter från FoB används i forskningsverksamhet framförallt som bakgrundsinformation och som utgångspunkt för alt välja forskningsområdenoch forskningsobjekt. Forskningen använder ibland FoB-material för fördjupadestudier. Det har också framhållits alt det är viktigt att det finnstillgång till allmän offentlig statistik som underlag för debatten 1 samhället. 4 Registermetoden som alternativ 4.1 Register itidigare räkningar Det är inte någon nyhet att administrativa registerutnytQas i statistikproduktionen. Den löpande befolkningsslatistiken grundassedan början av 1970-talel helt på uppgifter från folkbokföringsregistren genomdet vid SCB förda registret över totalbefolkningen (RTB). Vidare erhållerrättsstatistiken sill underiag från rättsväsendets informationssystem (RI). Även i de senaste folk- och bostadsräkningarna har enbetydande del av informationen hämtats från olika register och där förts sammanmed uppgifter som inhämtats direki från allmänheten. Man har härvid strävat efter alt utnytQa tillgängligregisterinformalion 4 1983/84. Prop.1983/84:85 50 med hög täckning och godtagbar kvalitet. Detta har letttill att man i samband med planeringen av de senaste FoBarna stegvis bedömtsåväl behovet av registerdata som möjligheten att använda dem. I FoBarna1970, 1975 och 1980 har således följande uppgifter hämtats från befinlligaregister. WÖ i'975 1980 Demografiska data frän SCBs regisler över totalbefolkningen (RTB) x x x Näringsgrenskodfrån SCBs centrala förelags- regisler(CFR) (x)' (x)' x Personbilsinnehavfrån centrala bilregislrel x x Inkomstfrån SCBs inkomslregisler x x Byggnads-och lägenhelsdata från allmänna fasiighelsiaxeringen (AFT) x ' Utnyltjades manuellt i samband med kodningen. Del är en naturiig utveckling att man även framgent sålångt möjligt utnyttjar befintlig eller nytillkommande registerinformalion. Antalet register med den täckning och det variabelinnehållsom krävs för att kunna ersätta direktinsamling från allmänheten är dockbegränsat. Vi har därför i vissa fall måst undersöka möjligheterna attvidareutveckla befintliga regisler eller rentav bygga upp nya ADB-register påområden, där ingen registerinformation alls finns tillgänglig, eller därendast register finns. På vissa områden är det nödvändigl atttillgripa en sådan ansats för att över huvud få fram statistik, som tillgodoseranvändarnas behov. 4.2 Förutsättningar för genomförande Om vi enligt våra direktiv skall kunna realiseraregislerlösningar för de olika områdena måste vissa förutsättningar föreliggaeller vara möjliga att skapa. Det gäller dels vid uppbyggnaden av elt nytlsystem, dels i ett fortvarighetstillstånd. (a) De register som skall användas måste på ett rimligtsätt fylla de krav statistikens användning ställer på relevansi den statistiska beskrivningen, bKa. med avseende på variabelinnehåll,definitioner, mätperiod etc, täckning i den målpopulation som statistikenskall beskriva, kvalitet i statistiken. Självklart vore det bra om man kunde utnytQa regisler iden form de finns tillgängliga för den administrativa användningen. Därvidskulle problemen vara begränsade till det tekniska överf"örandet av dala,kvalitetskontroller, kompletteringar o d. Vår erfarenhet är dock, som nämnts,atl 1983/84:85 51 det endast sällan finns förutsättningar för en sådandirektanvändning av regisler om täcknings- och kvalitetskraven skall uppfyllas.I regel måste kompletteringar göras. I de fall ett register skall läggas tillgrund för statistikproduktion måste det alltså vara möjligt att i utgångslägetvidta nödvändiga ändringar i registren. (b) Registren måste kunna bedömas halång livslängd och elt över tiden stabilt innehåll om de skall fungera i ettstatistiksystem som planeras för . (c) De register som skall användasmåste till de delar de skall användas för statistik vara tillgängliga förstatistikproducenten utan begränsningar. Det måste vara helt klart vilkavariabler som får användas direkt eller som hjälpvariablerförstatistikproduktion. Överenskommelser måsle finnas om hur arbele med beredning,granskning och komplettering skall ske och vilka konsekvenser detta arbete harför tillgång lill data. (d) Enövergång från insamling av uppgifter direkt från allmänheten i en FoB till utnyttjande av registerinformation medför att vissa ändringar i populationsavgränsningar, definitioner etc kan bli nödvändiga. Detta mås te man räkna med oavsett hur stark strävan är att göra dessa ändringar sä få som möjligt. Krav kommer därför att ställas på alt förklara hur stor del av de förändringar som redovisas mellan FoB 80 och de första mätningarna enligt en ny metod som beror på själva metodbylel. (e) Det är realistiskt att räkna med att det kommer attta innan registerlösningar kommer att fungera fullt ut. En förutsättning bör således vara att uppläggningen, där så är möjligt, kan ske stegvis. I de delar där det är nödvändigt bör kontrollundersökningar genomföras. (f) Även sedan ett register tagits i anspråk förstatistikproduktion kan statislikprodukten behöva anpassas efter förändringar i den verklighet den skall beskriva. Det måste därför vara möjligt för statistikproducenten att påverka den framtida registerinformationen så atl en sådan anpassning blir möjlig. (g) VidutnytQande av administrativa register som underlag för statistik måste man räkna med möjligheten - trots att det inte kan förutses i starten - att det adminislraliva syslem som registret beQänar kan komma att läggas ner helt eller genomgå så stora förändringar att registerbasen för statistikproduktionen helt rycks undan. Förändringar kan även ske i uppgifternas definitioner,indelningar, avgränsningen av registrets omfattning, regler för beredning avuppgifter i registret etc. Förändringar av detta slag kan medföra attgrundläggande mål för statistiksystemet inte kan uppfyllas. Därigenom förlorarregistret intresse för statistikproduktionen. De kan emellertid också varasådana att en anpassning är möjlig. I statistiksystem som producenten helt håller i själv ärmöjligheterna Prop.1983/84:85 52 godaatl planera och genomföra här berörda anpassningar och förändringar. I ettsystem, där information skall hämtas från en administrativ rutin tillstatistisk användning, måste garantier skapas för atl framtida förändringar ide administrafiva registren sker i sådan form att statistikanvändningen kanutöva sitt berättigade inflytande på besluten. Omden situationen uppstår att ett administrativt regisler måste läggas ner ellerdrastiskt förändras måste gälla atl statistikproducenten förvarnas,får möjligheter att lägga sina synpunkter och ytterst har en möjlighet attklarlägga konsekvenserna för statistikanvändarna och vidta nödvändiga åtgärder. (h)En övergång till ett registerbaserat produktionssystem kommer att kräva ettbeiydande engångsarbete i starten och därefter insatser för att vidmakthållasystemet. En förutsättning är att de resurser som är nödvändiga för dellaarbete finns tillgängliga. Bedömningarna av de olika metodernas kostnadermåste vara realistiska och så långt möjligt relatera till en angivenambitionsnivå. Sambandet mellan kostnader och ambitionsnivå gäller givetvis förhela produktionskedjan såväl för arbetsgivare och allmänhet i egenskap avuppgiftslämnare som för administrativa myndigheters medverkan och för SCBsverksamhet. Ändringari en sålunda beräknad kostnad kan inle i någol produktionsled ske utan att mansamtidigt klart anger vilken ändring i ambifionsnivån som skall vidtagas. (i)Det måste vara en ovillkorlig förulsällning att en beslutad statistiskanvändning av ett administrativt register är lika klart angiven som denadministrativa. Det är väsentligt att statsmakterna medverkar till atl skapa deförutsättningar som är nödvändiga för att denna Jämställdhet i användningenskall kunna uppnås. Om osäkerhet finns om möjligheterna att åstadkomma delta,bör registerinformalion inte användas. Enförutsättning för att man framgångsrikt skall kunna utnytQa registerinformationeni statistikproduktionen är således enligt vår mening att ett samutnylQanderegleras i en författning. Det finns dock skäl understryka att det därutöverkrävs alt etl nära praktiskt samarbete etableras och vidmaklhålles mellanberörda myndigheter så all förutsättningar skapas för en löpande bevakning avgemensamma problem. Möjligheternaatt tillgodose statistikbehoven med hjälp av redan tillgängliga ADB-baseraderegister är som nämnts myckel begränsade. Den statistiska informationen skullebli ofullständig och flera väsentliga behov skulle inte kunna tillgodoses.Förändringar och kompletteringar av regis- Prop.1983/84:85 53 terunderlagenär på olika sätt nödvändiga. I den följande behandlingen av de olikaregisteralternativen diskuteras alternaliv med olika långtgåendekompletteringar. Visammanfattar där vad vi kommit fram till i prövningen av olika alternativaregistermöjligheter. Den mer detaljerade beskrivningen av de olika alternativensamt redogörelserna för de olika prov vi genomfört återfinns i detaljrapporten. Enligldirektiven bör vi undersöka möjligheten att använda den skatteadministraliväkontrolluppgiften (KU) som underlag för regional och lokalsysselsättningsstafistik. Utgångspunkten bör vara en i princip oförändrad KU.I fråga om pendlingsstatislik bör vi då undersöka möjligheten att tillfredsställabehoven genom särskilda uppdragsfinansierade undersökningar för de län ochkommuner som särskill framför dessa behov. Iavsnitt 3.1 har vi angivit användarnas behov av grundläggande data i en årligsysselsättningsstafistik. Dessa behov innebär atl elt antal basdata måstefinnas registrerade på individnivå. Sådana basuppgifter är bl.a. uppgift somanger om en person är förvärvsarbetande eller inle ,demografiska uppgifter, uppgifter om bostadens belägenhet, förvärvsarbetetsseklortillhörighet och omfattning i antal limmar/vecka samt arbetsplatsensbelägenhet och näringsgren. Demografiskabasdata om individen och uppgifter om bostadens belägenhet samt uppgift omarbetsgivarens seklortillhörighet (t. ex. stat, landsting, kommun ellerföretag) och verksamhet kan hämtas från tillgängliga registervid SCB. Däremot kan inte från dessa regisler hämtas uppgifter om - den enskilde individen ärförvärvsarbetande under en besiämd mätperiod - vid vilken arbetsplats och därmedockså näringsgi"en personen arbetar - den enskilde personensarbetstid. Vihar därför undersökt hur olika allernativ med KU som huvudunderlag kantillgodose behoven. Etl alternativ bygger på en KU med oförändrat innehåll, ettannat på en KU som byggs ul med uppgifter om överenskommen veckoarbetstid ocharbetsställenummer. Dessutomhar vi övervägt varianter av elt mdlanallernativ, som innebär att uppgiften omarbetad tid hämtas in via sjukförsäkringssystemet och alt arbetsslälleuppgiftinhämtas från arbetsgivaren. Isamtliga alternativ förutsätts atl uppgifter om de personliga företagarna (dvspersoner som arbetar i eget företag eller som delägare i enkelt bolag ochhandelsbolag och som inte har ett anställningsförhållande i bolagel) ochsjälvständiga yrkesutövare hämtas från SCBs inkomst- och förmögenhetsregisteroch CFR. 1983/84:85 54 Behovet av ett arbetsställeregister. Vilken metod som änskall tillämpas för att ta fram statistik över sysselsättning/pendling är detnödvändigl att det finns ett fullständigt och heltäckande register överarbetsställen. Registret måste innehålla samtliga arbetsställen för allaarbetsgivare i hela samhällsekonomin och vara uppdaterat till den valdamätperioden. Registret skall förutom uppgifter om näringsgren och i vilkensamhällssektor arbetsstället ingår åven ge olika typer av belägenhetsdata(län, kommun etc) för detta. måste upprättas i så god tidatl det innehållsmässigt och regislertekniskt har en sådan kvalitet att detfungerar tillfredsställande redan vid starten för en löpande årligregisterbaserad sysselsättningsstafistik. Enligl regeringsbeslut bedriver statskontoret tillsammansmed RSV och SCB ett arbete som avser att samordna registerföringen av företagoch arbetsställen i samhället. I uppdraget ingår att utveckla rutiner för ettbasregister över företag och arbetsställen. SCB skall vara ansvarig förregisterhållningen av basuppgifterna och tidpunkten för inrättandet avregistret föreslås bli 1984, Samtliga arbetsställen hos företag och organisationerskall vara registrerade i detta basregister och hållas löpande aktualiseradeunder året. Vi har därvid förutsatt atl detta register kommer alt ge ettheltäckande arbelsställeregister och utgöra underlag för redovisning av deförvärvsarbetande efter arbetsplats . En sammanfattande Jämförande beskrivning av de alternalivvi behandlat återfinns i bilaga 3. 5.1.1 Allmänt om kontrolluppgiften (KU) som bas försysselsättnings- och pendlingsstatistik Enligt vår uppfattning behöveranvändarna en årlig redovisning av antalet förvärvsarbetande, där definitionenav förvärvsarbete så långt detta är möjligt anknyter till den som tillämpats isenaste FoBar. Med hänsyn till dessa önskemål och de förutsättningar sompresenterade tekniska alternativ medför anser vi att som förvärvsarbetandeskall räknas personer - som utförtinkomslgivande arbete under en bestämd mätmånad - som normaltskulle ha utfört inkomslgivande arbele men varil tillfälligt frånvarande underdenna månad. Denföreslagna definitionen stämmer i sina huvuddrag med de definitionsbegrepp somILO 1982 antagit som standard för atl beskriva "current-ly activepopulation" med den avvikelsen alt mätperioden bör vara kort -en veckaeller . Etl register baserat på KU kommer all omfatta allapersoner, som hos en arbetsgivare - varit anställdaoch erhållit lön - haftuppdrag/utfört tillfälligt arbete och erhållit kontant ersättning. De förvärvsarbetande som enligt den ovan angivnadefinitionen inle 1983/84:85 55 täcks av ett KU-register är framför allt personligaföretagare, sjömän och oavlönade medhjälpande familjemedlemmar. Uppgifter omföretagare får framställas med hjälp av data från SCBs inkomstregister ochcentrala företagsregister. Uppgifter om antalet ombordanslällda undermätmäna-den måste hämtas från det särskilda sjömansskatteregistret. Oavlönademedhjälpande familjemedlemmar kan inte beskrivas med hjälp av någol register,vilkel av användarna bedömts kunna accepteras. Mät tid punkt. av de grundläggande kraven som slällspå en regional redovisning av sysselsättning/pendling av FoBkaraktär är att uppgifternaom individen avser en besiämd avgränsad mätperiod (egentligen elt krav ombestämd tidpunkt).