prop · G70328 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreningenanser atl statens naturvårdsverks förslag till miljömässig differentiering tillviss del har eliminerats av kommittén genom en halvering av miljörabatten.Föreningen vänder sig mot det resonemang som legat till gmnd för reduktionenoch hävdar atl naturgasen genom import från närbelägna länder via faströrledning inte innebär en minskad försörjningstrygghet. Man hävdar vidare attnaturgasen måste tillskrivas sitt fuUa miljövärde och därför helt befrias frånstyrskatt. Omimporterad energi måste beläggas med särskild skatt vill man närdet gällernaturgas skilja mellan rörimporterad gas och fartygsimporterad gas. Föreningenförutsätter att kommitténs förslag om mervärdeskatt för fjärrvärme ochstadsgas även skall gälla naturgas. Föreningen anser all de dispenser frånenergiskatt som gäller för vissa industrier även skall gälla skall på naturgas. och Swedegas ABframför liknande synpunkter. påpekar även att naturgas föresläs få enlägre miljöbetingad skatterabatt än lågsvavlig tjockolja, vilkel av Sydgasanses som ologiskl då miljöbelastningen är betydligt lägre för gas än för olja.Sydgas anger också att det i Sydgasprojeklet inte uppstår någon konkurrensmellan naturgas och inhemska bränslen. SwedegasAB föreslår en skatteiedukfion för naturgas liknande den som tillämpas för avkopplingsbarelkraft. särskild komplettering till sitt yttrande har tillsammans medSydgas genomfört beräkningar av total skattebelastning för naturgasabonnenterom kommitténs förslag mervärdeskatt genomförs. Resultatet visar enskattehöjning med 5 till per kWh. Resultatet blir att flerfamiljshusmed naturgas får en större skattehöjning än motsvarande hus med oljeledning. RiksförbundetEldistributörerna finner inga särskilda skäl ur energipolitisk eller försörjningspolilisksynvinkel att ge naturgasen en skattereduktion jämfört med nordsjöoljan. Vadgäller sladsgasen anser förbundet alt 1983/84:28 53 denföreslagna mervärdeskattereduklionen innebär en diskriminering av elenergin,som i många applikationer direkt konkurrerar med siadsgas. frågasälter logiken i kommitténs resonemang för enhårdare beskattning av olja än av naturgas. Insfitutel påpekar att Sverigeunder senare år har importerat allt mer olja från oljefälten i . Sammaområden svarar för produktion av den naturgas som skall importeras. Risken föravspärrningar bör därför inte vara större för oljan än för naturgasen ochenergilikformig beskattning bör därför tillämpas. anser att stadsgas bör betraktas som en oljeersättning, trotsalt den är oljebaserad. Skälet är att stadsgas i många delar av landet bibehållesendasl för att kvarhålla marknad och nät i väntan på en naturgasinlroduktion.Föreningen påpekar också en oklarhet i kommitténs förslag vad gällerbeskattning av stadsgasens råvara. Kommittén anför att man ej har för avsikt atländra nuvarande energibeskattning. påförs gasolen en skatl på 100 kr.per m' medan lätlbensin belastas med . per m' vid användning förgasframställning. konstaterar att tillvaratagandet av biogasenergi i form avelkraft genom kommitténs förslag kan effektiviseras. Föreningen finner detlasynnerligen tillfredsställande. Gasol bör enligt föreningen miljömässigtbehandlas som naturgas. Remissyttrandenaöver förslaget till beskattning av kol visar två aspekter. Ungefär hälften avremissinstanserna anser den föreslagna kolskatten för låg från miljösynpunktoch önskar en höjning och differentiering. Övriga anser att kolskatlen ej börhöjas då detta inle ger några nämnvärda styreffekter. , och anser attenergilikformig beskattning borde ha införts för såväl kol som olja.Naturvårdsverket anser vidare att miljöraballer bör införas för renadebränslen, t. ex. kol-vätskeblandningar och bränslen med naturligt låg svavelhalt.Verket finner det angeläget att reducera svavelhalten under nu gällande normerför såväl kol som olja. En skatterabatt bör sättas så alt marginalkostnaden perton avskilt svavel blir lika stor oavsett bränsle. SINDanser all en ytterligare höjning av kolskatten inte skulle medföra någraförbättringar av konkurrenskraften för inhemska bränslen. Som skäl för dennauppfattning anför verket alt kol och inhemska bränslen inte konkurrerar påsamma områden. Verket förutsätter atl kolets introduktion kommer att bero avställda miljökrav. Man anser alt miljöbeskattning är en Prop.1983/84:28 54 olämplig väg för styrning av användningen av olikabränslen, då miljöeffekterna till stor del sammanhänger med användförbränningsteknik. Oljeersäitningsdetegationenmenar liksom industriverket atl styrmedelsskatten på kol i praktiken kommer atlförsvåra ersättandet av olja med kol, eftersom torv och skogsbränslen inte ärreella alternativ i värme- och kraftvärmeverk i stora tätorter. Kraftsamoch menar att den höga styrmedelsskatten på kolinnebär all olja får alltför stor konkurrenskraft för energianvändare med rätttill mervärdeskatleavdrag. Kraftsam anser del därför nödvändigt att under enövergångstid inte ta ut någon styrmedelsskatt på kol. anför att för atl underiätta introduktionen av kol synes detriktigt att åtminstone till en början favorisera kolet. bör dock koletenligt verket jämställas med andra importerade bränslen. Jernkontoretanser att slyrmedelsskalten inle är något lämpligt instrument för att skapa ensäkrare energiförsörjning. En global bränslekris torde leda till knapphelsprisslegringpå såväl kol som olja. Det saknas därför enligt vägande skäl attinföra föreslagen styrmedelsskatt. För alt uppnå direktivens krav på statsfinansiellneutralitet föreslår atl mervärdeskatleprocenlen för olja och kolökas i erforderlig omfattning. anser att inhemska bränslen inle får tillräckligt stöd genomdet föreslagna skattesystemet. Genom den föreslagna mervärdeskatten blir kolett billigare alternativ vilket förbundet anser felaktigt. Att kol inte kommit till större användning iSverige beror enligt Svenska inte på atl priset varit förhögt utan på den osäkerhet som råder om miljökraven och prisutvecklingen påsikt. En styrmedelsskatl föriorar därmed funktionen av styrmedel och framstårsom en fiskal avgift. Institutet drar därav slutsatsen aU slyrmedelsskalten börutgå energilikformigt på all importerad fossil energi. menar all någon allvariigkonkurrenssituation mellan kol och inhemska bränslen inte föreligger. Tillgångenpå inhemska bränslen är koncentrerad till skogsområden, främst i Norrland.Genom sitt relativt låga värmeinnehåll tål dessa bränslen endast kortatransporter. Deras lämplighet är vidare mest framträdande i mindre ochmedelstora anläggningar medan kol på grund av höga anläggningskostnaderfordrar betydligt större enheter. Kolels geografiska användningsområde kommerfrämst att vara i anslutning till hamnar. Föreningen avstyrker mol ovan angivenbakgmnd en höjning av beskattningen på kol. Remissinslansemas synpunkter beträffande kol och koks somanvänds för metallurgisk produktion har redovisats i avsnitt 5. 1983/84:28 55 Enligt är det angelägel frånmiljösynpunkt att inhemska bränslen som träbränslen och torv blir av,betydande storiek.Verket önskar en utredning om vilken skatleskillnad som krävs mellan olja ochinhemska bränslen för att åstadkomma detta. Liknande synpunkter framförs av energiforskningsnämndenoch menar att förslaget inuvarande utformning verkar till inhemska bränslens nackdel. och menar all styrmedelsskatlär en olämplig form av styrning för att gynna inhemska bränslen. Dessa främjasbäst genom direkt utvecklingsstöd och förmånliga investeringsvillkor, på del sätlsom f. n. äger rum. Liknande synpunkter framförs av oljeersättningsdetegationensom bedömer att effekterna av kommitténs förslag för ersättning av olja medinhemska bränslen inte kommer all vara nämnvärt slora. Delegationen anservidare att slyrmedelsskalten på kol, som av kommittén ansetts ge inhemskabränslen en skallefavör, snarare innebär en reducerad oljeersättning med kol. anför angående skogsenergi inom stålindustrinatt en styrmedelsskatl som favoriserar inhemska bränslen där inte har någonpositiv effekt. Stålindustrins processer kräver så höga temperaturer, 600-1 ,att andra energislag än el, kol, olja och högvärdig gas är uteslutna. Jernkontoretanser inte att betänkandet ger belägg för att skatteförslaget innebär enlämplig avvägning mellan minskal importberoende för energi inom industrin ochgenerellt höjda kostnader med följande konkurrensnackdelar. LRF ärstarkt kritiskt till kommitténs förslag. Förbundet anser inle att förslaget gertillräcklig stimulans till övergång från oljatill inhemska bränslen. Denövergång till elenergi som pågår gör det särskilt angeläget alt beskattningenutformas så atl en kraftig övergång till inhemska bränslen kommer till stånd.De skattetekniska förändringar förbundet vill göra är en total befrielse från skatlför inhemska bränslen. En mervärdeskaltebe-läggning av inhemska bränslen verkarinte konkurrensneutralt utan gynnar mervärdeskatlepliktiga köpare. Det finnsenligt förbundet en risk för att detta kan leda till dålig resursanvändning.Förbundet anför också sysselsättnings- och handelsbalansskäl för ett systemsom gynnar inhemska bränslen. framför liknande synpunktersamt begär att en utredning skyndsamt lillsätts för att utvärdera desamhällsekonomiska effekterna av en kraftigt utökad biobränsleanvändning iSverige. SCPF behandlar i silt yttrande bl. a. den snedvridning avvirkesmarknaden som blir följden av utredningens förslag. En höjning avskatterna för all energi relativt inhemskt bränsle innebär en ökadbetalningsförmåga för bl.a. virke. Frågan härav kommittén behandlats alltförlättvindigt genom 1983/84:28 56 hänvisningtill administrativa styrmedel. Skogsindustrin kan om kommitténs förslaggenomförs få svårt att hävda sig på virkesmarknaden då man knappast kankompensera sig genom höjda priser på exportmarknaden. instämmer i kommitténs bedömning att skärpt energibeskattningär otillräcklig som styrmedel för introduktion av inhemska bränslen i den taktsom förutsatts. Enligt förbundet föreligger behov av särskilt stöd för sådananvändning i andra byggnader än bostadshus. anser att det ärnödvändigt aU statsmakterna långsiktigt garanterar lönsamheten för fastbränsleeldningom oljeberoendet skall minska i fillräcklig grad. Man finner del ävenangelägel att mervärdeskaUebefrielse av inhemska bränslen noga prövas. De skatleadministrativaproblem som kommittén anför bör enligt kommunförbundet kunna lösas. anser atl skatt på inhemska bränslen bör kunna reduceraseller helt tas bort för aU öka landets försörjningstrygghei genom en minskadanvändning av importerad energi. Länsstyrelseni tillstyrker kommitténs förslag avseende inhemska bränslen. Trcinsportrådetavvisar kommitténs förslag och anser att vissa av kommitténs slutsatser byggerpå en sammanblandning av den nuvarande drivmedelsbeskattningens olika syften.Man nämner som exempel att beskattningen av bensin till övervägande del ulgörsav röriig trafikavgift som skall avspegla kortsiktiga samhällsekonomiskamarginalkostnader för fordons-utnyttjande. Enligt rådet har den särskildabensinskatten och kilometerskatten inte följt med allmän kostnadsutvecklingoch kan därför antas vara lägre än vad som är motiverat. Kommitténsförslag alt differentiera slyrmedelsskalten olika för bensin och dieselavstyrker transportrådet. ifrågasätter om det inte är attföredra alt avvakta med en miljöpolifisk skatledifferenfiering till dess detfinns mer entydigt underlag för introduktion av nya drivmedelsvarianter. Kommitténs förslag om en energipolitiskdifferentiering för motoralkoholer är enligt transportrådei inte välavvägl.Importerad metapol ökar försörjningstryggheten i begränsad omfattning. Rådetanser alt samtliga alternativa drivmedel bör beskaUas neutralt frånenergiinnehållssynpunkt till dess pågående forskningsprojekt för framställningav alternativa drivmedel har avslutats. anför starka miljöskäl för åtgärder som premierar användningenav blyfri bensin och stöder därmed kommitténs förslag i detta avseende. Verketmenar att den föreslagna skatterabatten på 30 Prop.1983/84:28 57 öreper liter är högre än den merkostnad som uppstår vid framställning och distribution,men anser att detta är lämpligt för att snabbi åstadkomma en ökad användning avblyfri bensin. Dieseldriflmedför, enligt verket, betydande miljöolägenheter. Framför allt är den enväsentlig källa till kväveoxidutsläpp, främst genom den tunga trafiken.Kväveoxiderna medför direkta hälsorisker samt bidrar med avförsurningen i . Vid oförändrade åtgärder väntas andelen öka tiU år2000. Även sotulsläpp med nedsmutsning och misstänkt cancerogena effekteruppstår vid dieseldrifl. Verket anser att en sänkt beskattning relativt nulägetär direkt olämplig. Från miljösynpunkt kan verket finna del befogat alt skärpabeskattningen. Sedan naturvårdsverketlämnade till kommittén sitt förslag till miljöan-passad energiskatt harundersökningsresultat framkommit som enligt verket visar all ökade kväveoxiduisläppkan uppstå vid drift med motorgas i jämförelse med bensindrift. Då kväveoxideri dag betraktas som dimensionerande förorening innebär detta en icke önskvärdprioritering. Bensindrivna bilar utrustade för blyfri bensin och avanceradavgasrening ger betydligt lägre föroreningar än gasdrivna bilar och till lägre koslnad.Naturvårdsverket anser därför att motorgas inte bör premieras i större utsträckningfrån miljösynpunkt än vad som föreslagits för blyfri bensin. Kommitténsförslag avseende motoralkoholer fillstyrks av verket endast under förutsättningatt en gradvis introduktion kan ske i en bilpark som speciellt oplimerals fördrivmedlet och försetts med fullgod avgasrening. För att uppnå önskvärdmiljöeffekt krävs även komplettering av fordonstekniska bestämmelser. Oljeersällningsdelegationenanser atl drivmedelsbeskattningen bör baseras på energilikformig beskattning. Nämndenför energiproduktionsforskning anser atl förslagels princip om fördelar förmotoralkoholer relativt oljebaserade drivmedel är riktig. Vägtrafikskatteutredningenmenar att nuvarande princip om lika skattebelastning av personbilar oavsettdrivmedel bör bestå. En mervärdeskatle-beläggning innebär en förändring avdetta förhåUande för vissa ägarkate-gorier som då måste kompenseras. En effekikommer annars att vara kostnadsökningar för bl.a. persontransportverksamhet,typ laxirörelser och bussar. LRFhävdar att skatien på etanol bör reduceras med mer än de som kommitténföreslår. Motivet härför är försörjningstrygghetsskäl och atl de kostnader somuppstår i ett introduktionsskede kräver en kraftigare reducering. anser att en miljörabattering efter drivmedlets innehållav enskilda komponenter blir godtycklig då bedömning av miljöpåverkan vid ochefter förbränning är synnerligen komplex. Insfitutel föreslår i ställel enhaltbegränsning genom administrativa beslut. vänder sig mot den förändrade beskatt- Prop.1983/84:28 58 ningssynen på dieselfordon. harskattefördelarna med att utnyttja diesel försämrats så atl dieselskattenöverstiger bensinskatten. Med hänsyn till de olyckliga effekterna på valetmellan bensin och dieselbilar och på tilltron till skattepolitiken på längresikt bör man avstå från att införa moms på dieselolja. Om sådan ändå införsmåste dieselbilägare ulan mervärdeskalleplikt få full kompensation. Föreningenanser även alt skatien bör sänkas på vanlig bensin. Blyfri bensin kan inleintroduceras i och föreningen avstyrker därför en skatterabatt på 30öre per liter. Då etanol är dyrare att framställa än metanol ser föreningeninte heller någon anledning alt premiera elanol framför metanol. i anför att del störstaregionalpolitiska problemet för länen i norr är de stora avstånden. Det ärdärför angelägel all det slutligen valda skattesystemet inle missgynnar storadelar av landet, som beskattas hårdare än storstadsbefolkningen. framhåller vikten av att förutsättningarna beträffandeanvändning av alternativa drivmedel fastställes. För metanol instämmerman med kommitténs förslag, även om utvecklingen beträffande tillverkning avinhemska råvaror nått längre än vad kommittén anger. Då tekniken förutnyttjande av inhemska råvaror för metanolframställning innebär högretillverkningskostnad bör en större skatlenedsält-ning i likhet med för etanolske. Samma skillnad meUan "inhemsk" och importerad etanol bör ocksåfinnas. Utsläppen av kväveoxider från motorer drivna medmotoralkoholer är betydligt lägre än vid diesel- och bensindrift. Även i övrigtär utsläppen renare. Del finns därför'stora milj(jfördelar med alkoholdrifl. Deeventuella problem som kan uppslå sammanhänger med utsläpp av aldehyder, mendessa torde kunna reduceras med en enkel katalysator. Miljöpolitiskt börmotoralkoholer premieras framför alla andra alternativ. Motorgas bör inle gynnas särskilt då dess ursprung i högregrad än olja är och . Företagetanser alt ett grundläggande fel i kommitténs skatledifferenfiering är att deninte för energi- och miljöpolitiskt likvärdiga drivmedel utgår från enenergilikformig bas. Kommitténs förslag ger elanol den lägsta beskattningen,/GJ, följd av motorgas, /GJ, och metanol /GJ. Enligt företagets bedömning behövs egentligen ingendifferentiering utöver likställighet i total beskattning på energibas. Andrastyrmedel är lämpligare atl använda för att uppnå samhällets energi- ochmiljöpolitiska mål. Prop.1983/84:28 59 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ I Lagförslag......................................................... ... 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1957:262) om allmän energiskatt 2 Förslag till lagom ändring ilagen (1961:372) om bensinskall .... 5 Förslag fill lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt .. 7 Förslag fill lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) .... 9 Förslag till lag om ändring ilagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt II Uldragur protokoll vid regeringssammanträde 13 1 Inledning ........................................................ .. 13 2 Föredragandens överväganden ........................... .. 13 2.1 Riktlinjer för den framtida energiskaltepolitiken.... 13 2.2 Skatleändringar m.m...................................... 24 2.2.1 Inhemska bränslen.................................. 24 2.2.2 Kol ..................................................... 27 2.2.3 Alternativa drivmedel m.m........................ 28 2.2.4 Beskattning av elektrisk kraft .................. 31 2.2.5 Skattebefrielse inomtransportområdet ...... 33 3 Upprättade lagförslag ........................................ 35 4 Hemställan .................................................... .. 35 5 Beslut............................................................. .. 35 Bilaga1 Energiskattekommitténs sammanfattning ...... .. 36 Bilaga2 Remissammanställning .............................. .. 41