prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Härtill kommer inkomsterna från andra lotterier, som under föregåendebudgetår uppgick till 11.1 milj. kr. Skattepliktsgränsen förvaruvinster höjdes fr.o.m. den Ijanuari 1983 frän . Dettaåterverkar obetydligt på skatteuppbörden. RSV beräknarinkomsterna av lotterivinstskatt under /84 till 885 milj. kr.och under /85 till I 055 milj. kr. RRV ansluter sigtill beräkning. Inkomsterna på titeln lotterivinstskattberäknas till . för /84 och till1 . för /85. Under dennainkomsthuvudgrupp redovisas alla avgifter som beräknas som procent avutbetald lön och som eriäggs av arbetsgivare. Egna företagares socialavgifterav rörelse och av jordbruksfastighet debiteras på skattsedeln och uppbärs isamband med skatteuppbörden. De omförs frän inkomsttiteln 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse först sedan den slutliga avgiften kanfastställas, dvs. andra året efter inkomståret. En förteckning överalla lagstadgade socialavgifter (arbetsgivaravgifter) och deras storlek redovisas i tabell 17. uellt uttag för avgiftsåret 9,40' 10,00' 3,00'- helsförsäkring och kontant arbets- ' Ändrade regler för fastställande av avgiftsunderiaget Tillfälligt höjd från till 3,underperioden 1983 ' Inkl. 0,till löntagarfonderna " Exkl. avgift till sjöfolkspensionering Den sammanlagdaavgiftssatsen för de lagstadgade socialavgifterna kommer att öka med 0,4procentenheter mellan kalenderåren 1983 och 1984. Avgiftssatsen för år 1984kommer att bli 36,. En höjning av ATP-avgiften med 0,2procentenheter var tidigare beslutad i samband med omprövningen av ATP-avgiften(SFS 1981: 700). 1983/84:50 om löntagarfonder föreslås en ytterligarehöjning för att tillföra medel till de fem föreslagna löntagarfonderna. Avgiftsuttaget till ATPkommer därvid att uppgå till 10,. I syfte alt finansiera den s.k.skatteuppgörelsen för beslutade (SFS 1983:581) atttillfälligt höja den allmänna löneavgiften till 3,Ijuli - 31december . De lagstadgade socialavgifterna kan med hänsyntill debiteringsförfarandet delas in i: - direktdebiteradeavgifter frän företag och kommuner - avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk m. fl. - egenavgifterfrän egna företagare. De direktdebiteradearbetsgivaravgifterna uppbärs av . De avgifter som betalasin under ett visst är är preliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar avpreliminära avgifter och kvarstående avgifter. Avgifterna utgår med vissprocent av avgiftsunderlaget, som är summan av utbetald lön (medsmärre variationer). De preliminära avgifterna fastställs genom uppräkning avavgiftsunderlaget tvä är tillbaka. Den kvarstående avgiften, som debiteras meden eftersläpning på tvä är, fastställs i och med att ett definitivtavgiftsunderlag föreligger. Den Ijanuari 1981 höjdes den särskilda avgiftsom tas ut vid uppbörd av kvarstående socialavgifter. Avgiften utgår numera med10% om den kvarstående avgiften uppgår till högst , om denkvarstående avgiften uppgår till högst . och för kvarståendeavgifter utöver . För att slippa denna avgift kan arbetsgivare görafyllnadsinbetalningar året efter avgiftsäret. Den höjda avgiften frän Ijanuari1981 innebär att kostnaden för avgiften vid kvarstående avgifter höjts till ensådan nivå att ingen tjänar på att istället för fyllnadsinbetalning låna utpengarna. Med de tidigare avgifterna kunde i vissa fall inläningsräntanöverstiga avgiftens storlek. De statliga affärsverken har fr.o.m. den Ijuli1983 övergått till ett uppbördsförfarande som innebär löpande uppbörd avpreliminära avgifter under avgiftsåret. Slutreglering av de lagstadgadesocialavgifterna sker för affärsverken under det första kalenderhalvåret efteravgiftsärets utgång. Statliga myndigheters, exkl. affärsverk,arbetsgivaravgifter omförs från inkomsttiteln statliga pensionsavgifter, nettotill inkomsthuvudgruppen lagstadgade socialavgifter. Staten betalar sammaavgifter som de direktdebiterade arbetsgivarna med undantag för avgifternatill arbetsskadeförsäkringen och sjöfolkspensioneringen. Riksförsäkringsverketbestämmer avgiftsunderlaget för avgifter, som staten skall erlägga enligtlagen om allmän försäkring m.fl. lagar. 1983/84:100 56 Fr.o.m. budgetåret1980/81 ändrades uppbördsförfarandet vad gäller statliga myndigheters avgifter,vilket innebär att avgifterna överförs löpande med ett preliminärt belopp.Slutregleringen för kalenderåret ifråga sker senast året efteravgiftsåret (se närmare härom under inkomsttiteln statliga pensionsavgifter,netto). Egenavgifter och skattedebiteradeavgifter debiteras på skattsedeln och uppbärs av . En närmareredogörelse för dessa avgifter återfinns på sid 25. Som tidigare nämntsfastställs de preliminära direktdebiterade avgifterna för ett visst år genomen uppräkning av avgiftsunderiaget två är tillbaka. I tablån nedan redovisasuppräkningsfaktorer för åren 1978 t. o. m. 1984 tillsammans med den faktiskalönesummeutvecklingen . Siffrorna inom parentes ärprognoserade värden. (+\) ( + V) Av tablån framgårattlönesummeutvecklingen fram t.o. m. är 1980 har överstigit uppräkningsfaktornmed mellan . beräknas den faktiskalönesummeutvecklingen överstiga uppräkningsfaktorn med . Depreliminära avgifter som debiterats pä grundval av uppräkningsfaktorn blirsåledes mindre än de slutligt fastställda avgifterna som beräknas med hjälp avdet faktiska lönesummeunderlaget. Denna differens betalas in av företagen iform av dels fyllnadsinbetalningar året efter avgiftsåret, dels kvarståendeavgifter efter avgiftsäret. I tabell 18 redovisasutfall och prognos över de kassamässiga inkomsterna under inkomsthuvudgrupp1200 som genereras av de lagstadgade socialavgifterna. På statsbudgetensinkomstsida kommer emellertid ett betydligt lägre belopp statsbudgeten tillgodo till följd av nettoredovisning. Inkomster avarbetsgivaravgifter (milj. 1982/83 1983/84 1984/85 Preliminära avgifter 82429 92 248 98 380 Under /84beräknas 157 milj. kr. att regleras i form av kvarstående avgifter för är 1982.Dessa relativt låga kvarstående avgifter förklaras till stor del av attlönesummeutvecklingen i stort sett kom attsammanfalla med uppräkningsfaktorns storlek. De preliminärt debiteradeavgifternas andel av de slutliga avgifterna för beräknas bli lägre änför är 1982. Den lägre uppräkningsfaktorn i relation till lönesummeutvecklingenför medför att av det totala avgiftsbeloppet beräknas inflyta iform av preliminära avgifter. För kalenderåret 1984beräknas de preliminärt debiterade avgifternas andel av de slutliga avgifternaatt i stort sett vara oförändrade jämfört med är 1983. Förklaringen till dettaligger i att samma relation antas mellan den prognoserade lönesummeutvecklingenoch uppräkningsfaktorn. Av tabell 18 framgår attde statliga affärsverkens avgifter ökar kraftigt under /84.Orsaken till detta ligger i att. somtidigare nämnts, uppbördsförfarandet för de lagstadgade socialavgifternaändrades för affärsverken fr.o.m den Ijuli 1983. För /84 innebärdetta att affärsverkens socialavgifter för såväl är 1983 som de prelimäraavgifterna för inbetalas pä statsbudgeten. Således kommertre halvärsdebiteringar att inbetalas under /84 ochengångseffekten motsvaras av ett halvårs uppbörd av socialavgifter (exkl. ATP)för de statliga affärsverken. Engångseffekten motsvarar ca 1 900 milj. kr. De lagstadgadesocialavgifterna har i det följande delats in i olika grupper med avseende påolikheter i den kassamässiga redovisningen över inkomsthuvudgruppen.Beräkningarna har baserats pä tidigare nämnda antagande om den ekonomiskautvecklingen samt uppgifter som erhållits frånriksförsäkringsverket. Prop.1983/84:100 58 I samband medupphävandet av beslutet om olika försämringar av sjukförsäkringen (SFS1982:1235) höjdes folkpensionsavgiften fr.o.m. den Ijanuari 1983 med1,. sänktes avgiften till sjukförsäkringen med motsvarande procentsats i syfteatt åstadkomma bättre kostnadsanpassning inom sjukförsäkringen. 1982/83 Ulfall 1983/84 Prognos 1984/85 Prognos Direktdebiterade avgifter Egenavgifter och övriga skattedebiterade avgifter Avgifter från ställiga Folkpensionsavgiftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringenredovisas via anslag pä statsbudgetens utgiftssida. Inkomsterna från folkpensionsavgiften beräknasuppgå till 31113 milj.kr. /85 beräknas inkomsterna öka med 3,eller 1 058 milj. kr. Den måttliga ökningen av inkomsterna frän folkpensionsavgiften förklaras av att tre halvårutav affärsverkens avgift till folkpensioneringenfaller på /84 tillföljd av ändringen av affärsverkensuppbördssystem och förorsakar därmed en engängseffekt pä budgetåret1983/84 på ca 700 milj. kr. RRV beräknar inkomsterna pä titeln folkpensionsavgift till . för /84 och till . för /85. 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Försäkringstagarnasegna avgifter till sjukförsäkringen slopades är 1975. I stället höjdes desocialförsäkringsavgifter som arbetsgivarna erlade från 3,8 till 7%. ärsjukförsäkringsavgiften som arbetsgivarna betalar 9,. Arbetsgivaravgiften är avsedd att bidra till täckandet av de utgifter som omfattas av lagen om allmän försäkring (SFS1982: 120). Statsbudgetensutgiftssida skall via anslag bidra av ovannämnda utgifter. Förutomsjukförsäkringsavgiften tillförs titeln den ersättning frän den allmänna pensionsfonden som de allmännaförsäkringskassorna erhåller för kostnaderför administrationen av den allmänna tilläggspensioneringen. Från titelnutbetalas till de allmänna försäkringskassorna inkomsttitelns andel avkostnaderna för dels sjukförsäkringen, dels försäkringskassornas Vidare utbetalas tillsjukvårdshuvudmännen och apoteksbolaget olika typer av sjukvårdsförmåner. Den allmännasjukförsäkringsfonden har till syfte att utgöra en reserv vid tillfälligapåfrestningar på försäkringens finanser. beräknar,enligt särskilda regler, om återföring eller avsättning bör komma ifråga.Grunderna för denna återföring eller avsättning till fonden fastställs avregeringen. Den årliga avstämningen av inkomsterna och utgifterna försjukförsäkringen har sedan är 1978 visat ett positivt saldo. Överskottet föråren 1978 och 1979 har använts till att återbetala fondens skuld tillstatsbudgeten. I och med regleringen av 1980 ärs överskott gentemotstatsbudgeten fick fonden ett ackumulerat saldo pä 1675,3 milj. kr. Efter regleringen av 1981ärs överskott skall tills vidare inte ytterligare överföringar till fonden ske(prop. 1982/83: 100). Fondbehållningen är efter regleringen av 1981 årsöverskott 4912,7 milj. kr. För åren 1982 och 1983beräknas den årliga avstämningen visa på betydande överskott. Av följandetablå framgår att överskotten beräknas till 2703 milj.kr. resp. 830 milj. kr. -1-4912,7 Orsaken tillsjukförsäkringsfondens överskott är den minskadesjukfrånvaron. beskriver sjukfrånvarons omfattning bl.a.genom s.k. sjuktal. Sjuktalet definieras som antal ersattasjukpenningdagar per sjukpenningförsäkrad. Till följd av rutinerna förinrapportering av sjukpenningdagar med arbetsgivarinträde bestäms sjuktalet förett visst är ca . För att snabbare fä enuppfattning om förändringar i sjukfrånvaron beräknas också ett preliminärtsjuktal av . Preliminärt sjuktal, dagar ( 4,7) (18,2) 1983/84:100 60 För kalenderåret 1983beräknas sjukfrånvaron minska till en nivå som motsvarar 18.2 dagar i sjuktal.Detta skulle innebära den lägsta sjukfrånvaron . Kostnaden försjukpenningen beräknas till 13 911 milj. kr. för /84 och till14638 milj. kr. för /85. Utgifterna för sjukvårdsförmåner inkl.läkemedelsersättning har endast uppräknats med en volymkomponent för åren 1984och 1985. Uppräkning av utgifterna till följd av nya avtal medsjukvårdshuvudmännen har således ej gjorts. Beräkning avsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens ko.stna-der (milj. 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder innebär bl.a. att utgifterna för sjuk- ochföräldraförsäkringen minskar i förhällande till tidigare beräkningar. RRV anslutersig i stort till de i propositionen beräknade helårseffekterna av de olikaförslagen. För /84 beräknas en utgiftsminskning pä 85 milj. kr.och för /85 beräknas motsvarande minskning till 545 milj. kr.Inkomsttiteln reduceras dock endast av av ovannämnda kostnadsminskningar.Resterande reducerar statsbudgetens utgiftssida. Av tabell 20 framgårsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader. Efter avdragför det 15-procentiga statsbidraget beräknas utgifterna till 29563 milj. kr.för /84 och till 30677 milj. kr. för /85. Avtabellen framgår såväl inkomster som utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkringsavgift, netto. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 61 Inkomster och utgifter underinkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto (milj. 1982/83 Ulfall 1983/84 Prognos 1984/85 Prognos Direktdebiterade avgifter Egenavgifter Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk Övriga inkomster 25 850 1 177 27 175 1 127 Inkomsltilelns andel av sjukförsäkringens koslnader 27 281 3 237 För budgetåret1983/84 beräknas ett överskott pä inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift,netto. Överskottet beräknas lill 1 894 milj. kr. 1 förhållande till föregåendebudgetär ökar saldot på titeln med 2536 milj. kr. Ökningen av saldot mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84beror främst på den uteblivna avsättningen till sjukförsäkringsfonden. Åven för budgetåret1984/85 beräknas ett överskott pä titeln. Detta överskott beräknas till1604 milj. kr. Engångseffekten till följd av ändrat uppbördsförfarande för affärsverken budgetåret1983/84 medför att överskottet påtiteln för /85 i stort sett blir oförändrat. RRV beräknar inkomsterna på titeln sjukförsäkringsavgift, netto till . för /84 och till . för /85. För att ökautbyggnaden av barnomsorgen ändrades statsbidragssystemet den Ijanuari 1977.För att finansiera det nya statsbidragssystemet infördes den Ijanuari 1977 ensocialavgift till barnomsorgen. Storieken pä avgiften var av avgiftsunderlaget.Barnomsorgsavgiften har sedan successivt höjts och uppgår fr. o. m. år1981 till 2,. Fr."o. m. 1980skall även egna företagare betala barnomsorgsavgift. Dessa egenavgifterinflyter i form av preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsinbetalningar.Egenavgifterna utbetalas från inkomsttiteln lill Fysiska personers skatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse tillinkomsttiteln barnomsorgsavgift förstagängen under /82. 1 likhet medfolkpensionsavgiften redovisas inkomsterna av barnomsorgsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida medan motsvarande utgifter redovisas över anslag på statsbudgetensutgiftssida. Prop.1983/84:100 62 Tabell 22.Bamomsorgsavgift (milj. 1982/83 1983/84 1984/85 Direktdebiterade avgifter Egenavgifter Avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknar inkomsternapå titeln barnomsorgsavgift till7257000000 kr. för /84 och . för budgetåret1984/85. Den utvidgadevuxenutbildningen finansieras med en lagstadgad socialavgift till vuxenutbildning.Avgiftens storiek är sedan är 1978 0,av avgiftsunderlaget. /81 skallvuxenutbildningsavgiften redovisas brutto över statsbudgeten på samma sätt somfolkpensionsavgiften och barnomsorgsavgiften. För /80 ochtidigare redovisades vuxenutbildningsavgiften under övriga socialavgifter. Direkldebilerade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknar inkomsternapä titeln vuxenutbildningsavgift till791000000 kr. för /84 och . för /85. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under inkomsttiteln 1251redovisas de socialavgifter som överför erhållna medel till särskilda fonderutanför statsbudgeten. Arbetsmarknadsavgiftenkan sägas vara en sammanslagning av de tidigare gällande avgifterna förarbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadsutbildning. Den nyaarbetsgivaravgiften gäller frän den Ijuli 1981. Avgiftens storlek är fr. o. m.den Ijanuari 1983 1,av avgiftsunderlaget. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 63 Såväl arbetslöshetsfondensom arbetsmarknadsutbildningsfonden upplöstes den Ijuli 1981. Behållningentillfördes ett konto hos . Inkomsterna frånarbetsmarknadsavgiften överförs löpande till samma konto på riksgäldskontoret.Riksförsäkringsverket disponerar ifrågavarande konto hos föröverföring till och de allmänna försäkringskassorna.Riksförsäkringsverket har dessutom en rörlig kredit om 100 milj. kr. hosriksgäldskontoret för att kunna klara tillfälliga svängningar för berördakonto. Arbetsmarknadsavgiften skall användas för att täcka av kostnadernaför följande bidrag: - grundbidragoch progressivbidrag till erkändaarbetslöshetskassor - förvaltningsbidragtill arbetslöshetskassorna samt den del av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnadersom avser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet - utbildningsbidragtill elever i arbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidrag till deltagare iyrkesinriktade rehabilitering. skall vid varje överföring frän kontot hos riks gäldskontoret göra motsvarande utbetalning från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag av de belopp som behövs för att täcka de ovan angivna kostnaderna. Kontot hos riks gäldskontoret hade vid ingången av /84 en behållning på 419 milj. kr. Inkomster av arbetsmarknadsavgiften (milj. Direktdebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk 1982/83 Utfall 1983/84 Prognos 1984/85 Prognos Arbetsmarknadsstyrelsenberäknar totalutgifterna för ovan angivna bidrag till 8038 milj. kr. /84 och till 7643 milj. kr. för /85. Arbetsmarknadsfonden (milj.kr.) 1983/84:100 64 Som framgår av tablånkommer inte den ingående balansen ocharbetsgivaravgifterna att täcka ' av totalutgifterna förarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för budgetåren 1983/84 och1984/85. Enligt underhandskontakter med kommerunderskottet alt finansieras över statsbudgetens inkomstsida och genomutnyttjande av den rörliga krediten hos . För /84beräknas underskottet på inkomsttiteln till 586 milj. kr. För budgetåret1984/85 försämras behållningen pä fonden med ytterligare 729 milj. kr.Underskottet för /85 belastar inkomsttiteln under samma år.Fondens ackumulerade underskott beräknas till I 415 milj. kr. vid utgången /85, varvid I 315 milj. kr. utgör en skuld till statsbudgetenoch 100 milj. kr. Delpensionsförsäkringenför arbetstagare trädde i kraft den Ijuli 1976. Fr.o.m. den Ijanuari 1980 harmöjligheten att fä delpension utsträckts till att omfatta i princip allaförvärvsarbetande, dvs. även egna företagare och uppdragstagare. Deförvärvsarbetande i åldrarna har genom denna pensionsformekonomisk möjlighet att minska sin arbetsinsats genom att övergå tilldeltidsarbete i kombination med delpension. För att delpension skall utgå krävsenligt huvudregeln att den försäkrade har haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt minst tio är fr. o. m. Vidare krävs att den försäkradeförvärvsarbetat under fem av före övergängen tilldelpension. Delpensionen till anställda motsvarar fr. o. m. är 1981 avinkomstbortfallet, dock högst av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter arbetstidsminskningen. För bl.a. egna företagare utgör det s.k.pensionsunderlaget hälften av den genomsnittliga förvärvsinkomsten för de trenärmaste åren före arbetstidsminskningen, till den del inkomsten ligger under7,5 basbelopp. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift, som uppgår till av detavgiftsunderlag som gäller för socialförsäkringsavgifterna tillsjukförsäkringen m. m. Avgiften tillförs en särskild fond. De egna företagarnasdelpensionsförsäkring bekostas av en egenavgift, vilkenmotsvarar den arbetsgivaravgift som eriäggs för anställda. Delpensionsfondensutveckling 19821985 (milj. Influtna avgifterhar fram t. o. m. inte förmått täcka de löpande utbetalningarna av delpensioner.Underskottet har finansierats genom att medel från statsbudgetens inkomstsida tillfäljigt överförts tillfonden för delpensionsförsäkring.Delpensionsfondens ackumulerade underskott uppgick vid utgången av till 651 milj. kr. Sänkningen avkompensationsnivån fr.o.m. Ijanuari 1981 har medfört en förändradutvecklingstakt av utgifterna för delpension. RRV beräknar med ledning härav att delpensionsfondenfr.o.m. kommer att generera ettärligt överskott, vilket innebär en förstärkning till statsbudgetens inkomstsida sä länge delpensionsfonden är behäftad med en skuld tillstatsbudgeten. För budgetåret1983/84 kommer överskottet på 339 milj. kr. att tillföra inkomsttiteln motsvarande belopp. är beräknas fondens skuld till statsbudgeten vara återbetald.Fondens överskott på 323 milj. kr. för /85 kommer därför endasttillföras inkomsttiteln med det belopp som motsvaras av den återstående skulden, dvs. Övriga arbetsgivaravgiftersom redovisas under titeln övriga socialavgifter, netto påverkar intestatsbudgetens saldo utan omförs i sin helhet till fonder utanförstatsbudgeten. För den intresserade läsaren hänvisas till RRVspublikation Inkomstliggaren 1983/84. Sammanfattningsvisredovisas inkomsterna och utgifterna under titeln 1251 Övriga socialavgifter, netto itabell 24. Övriga socialavgifter, netto (milj. Summa 1 -6 enligt ovan arbelslöshelsförsäkring m. m. 5 1983/84. 1983/84:100 66 RRV beräknar ettunderskott på titeln övriga socialavgifter, netto för såväl /84som 1984/85. RRV beräknar underskottet för /84 till 347000000kr. och för /85 till . För att finansieraskattereformens första steg infördes en allmän löneavgift. o. m. den Ijanuari 1983 (SFS 1982:423). Avgiftsuttaget sattes till 2,0%.På ersättningar som betalas ut utgår en allmänlöneavgift enligt lag om tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften(SFS 1983: 581). 1982/83 1983/84 1984/85 Direktdebiterade avgifter 2430 6 704 5 767 Avgifterfrån slatliga myn digheter och affärsverk 219 1086 807 Egenavgifter O O 376 Summa inkomsler 2649 7790 6950 Även egna företagareskall betala allmän löneavgift. Dessa egenavgifter inflyter i form av preliminärskatter,kvarstående skatter eller fyllnadsinbetalningar. Egenavgifterna omförs fräninkomsttitel lill Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse till lagstadgade socialavgifter första gången under budgetåret1984/85. För /83uppnåddes endast en knapp halvårseffekt av den nya avgiften. Inte heller /84 uppnäs en helårseffekt av den nya avgiften eftersom dekvarstående avgifterna för regleras först . Inkomsterna tillföljd av den tillfälliga höjningen av den allmänna löneavgiften under år 1983inbetalas i huvudsak i form av fyllnadsinbetalningar . RRV beräknar inkomsternapå titeln allmän löneavgift lill . för /84 och till6950000000 kr. för /85. 1300 Skatt på egendom Under huvudgruppen 1300Skatt pä egendom redovisas alla skatter på användningen och/eller ägandet avegendom och förmögenhet. Likaså inkluderas skatt på förbättringar, utvidgningaretc. Här redovisas även skatt pä gåvor och skatt på arv. Skatt päavkastningen av förmögenhet och fastigheter redovisas emellertid under 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse. Skogsvärdsavgift skallmed vissa undantag erläggas för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxeringåsatts särskilda värden för skogsmark och växande skog. är 1981 höjdesavgiften från 3"/oo till 6"/oo med verkan fr.o.m den 1 juli 1981.Därefter har skogsvårdsavgiften sänkts från 6till 5/00 fr. o. m. den Ijuli 1982. Skogsvårdsavgiften används huvudsakligenför sådana ändamål som är till nytta för skogsbruket. Fr.o.m. den Ijuli är 1984föreslås avgiften bli 8\o enligt prop. 1983/84:40. Detta innebär att avgiftenvid taxering beräknas uppgå till i genomsnitt 6,5 "/oa eftersomavgiften är 5 "/qu vid 1984års taxering. De beräknade och redovisade inkomsterna pä titeln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning(milj. Budgetår 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Stalsbudgel 18,1 18,1 55,2 348,0 274,0 Redovisat 16,4 16,2 55.0 228,4 Enligt preliminärdebiteringsstatistik uppgår skogsvårdsavgiften till 313 milj. kr. vid 1983 ärstaxering. Enligt RRVs bedömning beräknas den uppgå till 315 milj. kr. vid 1984års taxering. RRV beräknar såledesinkomsterna på titelnskogsvårdsavgifter till . för /84 och till 315000000kr. för /85. Hyreshusavgiften somgäller är i princip avsedd att träffa de delar av hyreshusbeståndet somär äldre än . Undantagna är de bostadshus som omfattas avräntesubventionssyslemet samt hus som byggts 1957 med stöd avstatliga bostadslän.