prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Statskapitalet kan något förenklat beskrivas somackumulerade investeringsanslag minskal med avskrivningarna över åren. Denräntesals som används motsvarar ell treårs- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 54 genomsnitt av statens upplåningskostnader för långaobligationslån. Denna räntesats benämns staiens avkaslningsränta. De avskrivningar som affärsverken skall inleverera tillstatsbudgeten beräknas i regel på anläggningstillgångarnasåleranskaffningsvärden. För vissa invesleringar svarar affärsverken själva förfinasieringen, t. ex. kräver luftfartsverket normalt en kommunalmedfinansiering för alt en investering skall komma till stånd. Televerkels investeringar finansieras fr. o. m. budgetårei1984/85 genom lån på den allmänna kredilmarknaden istället för genom anslag påstatsbudgeten. Detta får till följd att avskrivningarmot statsbudgeten upphör och ersätts med ränteinbetalningar i förhållande tillstatslånet. Affärsverkens överskoll ulöver fastställt förränlningskravkan i vissa fall avsättas till resultaluljämningsfonder eller liknande. Vidsvårigheter att uppnå tillräcklig förräntning kan medel i fonderna las ianspråk. För vissa affärsverk kan förräntningskravet inle uppfyllas över enlängre period eller för elt specifikt år. I dessa fall levereras ell lägrebelopp eller inget alls in till statsbudgeten. Även om affärsverken arbetarunder mälsällningen om full kostnadstäckning kan det för viss verksamhet uppslåförluster. I poslen övrigt ingår utgifter för den del av affärsverkensverksamhet som ej är strikt affärsmässigt motiverad men som statsmakterna avandra orsaker funnit angelägen. Som synes i tabellen svarar i stort settinvesteringsutgifterna mol inkomsterna från affärsverksamheten. Inkomster ochutgifter återspeglar emellertid två skilda perspektiv. Inkomsterna emanerar frånhistoriska invesleringar där räntabilitelskraven kunnal uppnås. Utgifterna ärdäremot avsedda för pågående eller kommande investeringar. Del är således avstörsta vikt att studera affärsverksamhetens samlade resullal över en längretidshorisont. Stora utgiftsposter för räntabla investeringar ett enskiltbudgetår behöver därför inle ses som en belastning för statsbudgeten på sikt.Den kassamässiga belastningen på statsbudgeten bör i stället vägas mol deförräntningar på investeringens räntabilitet som kan kalkyleras in. I tabellen redovisas vidare det samlade resultatet frånstaiens låneverksamhel. Till skillnad från förra årets långtidsbudgetredovisas under denna mbrik även statens ränteinkomster och aktieutdelning.Delta ger en mer rättvisande bild av låneverksamhetens totala inkomsler ochutgifter än om ränteinkomsterna redovisas som inkomster under rubrikenfinansnetto. Staiens engagemang i utlåningsverksamhelen kan i mångafail förklaras dels av elt intresse all ge incitament till samhällsekonomiskt lönsammainvesteringar utan att staten direkt är involverad, dels av sociala ellerfördelningspoliliska skäl. Ett exempel av förstnämnt slag kanenergispar-långivning sägas utgöra, medan studielånen kan utgöra exempel på enutlåning som är betingad av studiesociala skäl. Inkomsterna från utlåningsverksamheten utgörs avamorteringar och ränteinkomster på det utlånade kapitalel, samtaktieutdelningen på statens aktier. På samma sålt som tidigare anförtsbelräffande affärsverksamheten Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget beror storieken av dessa inkomster på vad som undertidigare period lånals ul. Inom gruppen amorteringar redovisas för studielånenförutom amortering även den del som svarar mol den årliga uppriikningen avsludieskul-den. Den i delta sammanhang föriindrade redovisningen avstatens ränteinkomster medför atl den tidigare använda mbriken finansneltoutgår och ersätts med rubriken statsskuidräntor. I denna ingår förutom räntorpå statsskulden även valulaförliister på utlandslånen. I redovisningen ingårinte utgifter för SEK-syslemet och räniesuhvenlioner inombosladsdepar-lementets verksamhetsområde. Särredovisningen av statsskuldräntorna är naturlig då deär en följd av de samlade underskollen inom statens totala vcrksamhei. Redovisningen av inkomsler och utgifter på statsbudgetenär i många fall komplicerad. Grupperingen i verksamhetsområden har som syftealt för en verksamhet föra samman inkomster och utgifter, för atl på så sättmer överblickbart kunna avläsa ncttoresultatel för en särskild verksamhet. Värdefulla synpunkter på förra årels redovisning avbudgeten i verksamhetstermer från RRV och har legal till grund förförändringarna i årels långtidsbudget. Statsbudgetens inkomster och utgifter fördeladepå verksamhetsgrenar Milj. kr,, löpande pris Netto traditionell .staOig verk- 1.1 Pensioner och social omsojji Utgifter: Bidrag m. m. Utgifter: Utlåning och Inkl, I miljard kronor som beaktats under postentillkommande utgiftsbehov, nello. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 57 Ilångtidsbudgeten behandlas i första hand statsinkomsternas, statsutgifternasoch budgelsaldols utveckling. Någon analys som beaktar den ekonomiskautvecklingen och de samband som råder mellan statsbudgeten och ekonomin iövrigt utförs inte inom långtidsbudgetens ram. Utvecklingen av samhällsekonomini dess helhet analyseras i ställel i nalionalbudge-tar och ilångtidsutredningar. 1 årliga nalionalbudgetar behandlas den aktuellakonjunktursituationen och utsikterna för det framföriiggande året.Långtidsutredningar, vilka utarbetas med ell par års mellanrum, analyserar densamhällsekonomiska utvecklingen på . Både i nalionalbudgetar och ilångtidsutredningar ingär statsfinanserna som en integrerad del av ekonomin. I dess huvudrapport, (SOU1984:4) redovisas utvecklingstendenser ochbalansproblem i svensk ekonomi som denna långtidsbudgetläcker. Elt omfattande underlagsmaterial till utredningen redovisas i trebilagevolymer (SOU 1984:5-7). Nedansammanfattas långtidsutredningens huvudresullat. Som framgår av det följandeställs i långtidsutredningen vissa krav på den ekonomiska politiken och påekonomins funktionssätt för atl olika ekonomisk-politiska mål skall kunnauppnås. Långtidsbudgeten utgår däremot från en oförändrad politik. Bl.a.härigenom ger dessa två material olika bilder av den statsfinansiellautvecklingen. Dessa differenser kommenteras också nedan. Långtidsutredningen1984 behandlar i första hand tiden fram . Utredningen skall intebetraktas som en prognos över utvecklingen under resten av 1980-talel. Syftetär i stället atl med utgångspunkt från vissa ekonomisk-politiska mål beskrivavilka krav som ställs på den ekonomiska politiken och ekonomins funktionssättför atl målen skall uppnås. Vidare beskrivs de problem och möjligheter somframtiden innefattar och vilka allokeringsmöjligheter som finns. De mål ochrestriktioner som enligt utredningen skall vara uppfyllda för alt Sverigesekonomi skall befinna sig i långsiktig balans är följande. (1) Full sysselsättning, vilkenpreciseras som arbetslöshet . (2) Stabilt penningvärde, vilketmed hänsyn till den förutsedda internationella inflationen och till dennödvändiga sänkningen av relativpriser angetts till inflationstakterrunt 4 procentnivån under resten av 1980-talet. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 58 (3) Balans i utrikesbetalningarna.Detta mål har preciserats till alt bytesbalansen skall ha elt överskott istorleksordningen I % av BNP (ca i löpande priser). (4) Jämn fördelning avlevnadsstandarden. (5) Regional balans. Målen (4) och (5)preciseras inle siffermässigt. 1 ställel behandlas dessa frågor i särskildaavsnitt. (6) God lönsamhel i näringslivet,vilket angivils innebära atl avkastningen på materiellt kapital före skalt iindustrin skall översliga avkastningen på statsobligationer med 2procentenheter . (7) Balans i statsbudgeten. Denna harbestämls med utgångspunkt i den målsalta bytesbalansen och prognoser rörandeinvesteringar och sparande i resten av ekonomin. Enligt långtidsutredningenbehöver statens budget-underskoll med nämnda utgångspunkt reduceras till 40-50miljarder kronor 1990 (i löpande priser). (8) Hög ekonomisk tillväxt, vilkenförutsätts vara den tillväxt som kan uppnås vid fullt utnyttjande avproduktionsresurserna . Utredningen understryker att ovan angivna preciseringarnaturiiglvis i viss män är godtyckliga och inte har kunnal baseras påuttalanden från regering och riksdag. 1 långtidsutredningen behandlas tre tidsperspektiv.Huvudperspektivet avser åren 1980 1990. Genom att kapacitetsutnyttjandei varrelativt högt och all förutsätts vara ell motsvarande år såstörs inte de tal som beskriver utvecklingen 1990 av skillnader ikonjunkluriäge mellan start- och slutar. Detla perspektiv beskriver såledesden strukturella utvecklingen av ekonomin. Del andra lidsperspeklivel avseråren 1983-1987 i vilkel de närmaste årens konjunklurförlopp analyseras. Genomdenna uppdelning av analysen för 1980-lalet söker utredningen särskilja denstrukturella utvecklingen från konjunkturålerhämtningen. Det tredjeperspektivet avser 1990-talel men eftersom det sträcker sig bortom långlidsbudgelperiodenbehandlas del inte i del följande. För utvecklingen 1980- 1990 presenteras ilångtidsutredningen två alternativa kalkyler. Båda ulgår från gemensammaanlaganden om den internationella utvecklingen. Enligt dessa antaganden väntasBNP-tillväxlen i OECD-området uppgå till i genomsnitt 1983-1990 ochden internationella inflationen till . En annan för alternativen gemensam förutsättning avservåra arbetskraftsresursers framtida utveckling. Den totala arbetsvolymen ilimmar beräknas vara praktiskt taget oförändrad , vilket ären mer förmånlig sysselsättningsutveckling än under 1970-talel då sysselsättningeni limmar minskade med i genomisnitl . Den i förhållande till 1980-lalet högre sysselsättningenmolvägs emellertid av atl produktiviteten beräknas öka någollångsam- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 59 mare under 1980-talel än under det föregående decenniet.Endast inom industrin förutses en snabbare produktivitetstillväxt. Dettabetingas av att realiserandet av balansmålen förutsätter atl den sedan mittenav 1970-talel stagnerande industriproduktionen åter tar fart. För detta måsteindustriinvesteringarna öka starkt vilket tillsammans med den högreaktivitetsnivån beräknas höja produktiviteten. Sammantagna ger bedömningarna av arbetskraftsresursernasoch produktivitetens framtida utvckling vid handen atl landels totalproduktionskulle kunna öka med 2 å under 1983-1990. Under 1980-1983 ökadeBNP med endasl 0,åriigen. Den snabbare ökningen framöver beror delvis på allekonomin i utgångsläget befinner sig i konjunktursvacka med outnyttjadkapacitet medan man för slutåret fömtsatt fullt kapacitetsutnytljande. Mot bakgrund av den ovan berörda utvecklingen av deninternationella ekonomin och den inhemska produktionskapaciteten harlångtidsutredningen utarbetat två reala altemativ för perioden fram till år1990. Dessa alternativ avser belysa de avvägningsfrågor som kan bli aktuellanär det gäller hur en framtida standardstegring kan tas ul. Båda alternativenär balanserade i den meningen att de ekonomisk-politiska målen fömtsätts varauppnådda . alternativ 1 innebär en något starkareinriktning på privat konsumtion och på näringslivet. I detla fall fömtsätts denprivata konsumtionen öka i volym med 1,1983-1990 och den offentligakonsumtionen med 0,. Den offentliga konsumtionens ökning har iberäkningarna fördelats så all den statliga konsumtionen minskar ochden kommunala konsumtionen ökar . I båda fallen överensstämmerde förutsatta ökningstakterna i stort sett med vad som beräknats i de s. k.baskalkylerna. För statens del bygger baskalkylen på långtidsbudgeltekniken,varvid reduceringen av myndighelsanslagen åriigen i överensstämmelse mednationalräkenskapernas beräknings-rätt betraktas som volymminskning. Förkommunernas del utgår baskalkylen frän befolkningsförändringar och redanfattade politiska beslut. Alternativ 2 innebär en någol starkare inriktning påoffentlig konsumtion och på den offentliga sektorn. Den statliga konsumtionenförutsätts vara oförändrad och den kommunala konsumtionen öka . Idelta fall kan den privata konsumtionen öka med 0,1983-1990 och denoffentliga . Det bör påpekas all långtidsutredningen inte tar ställningtill vilkel alternativ som är atl föredra. Båda fömtsätts leda till balans år1990 och denna resursallokering anses vara en politisk avvägningsfråga.Utredningen analyserar endast konsekvenserna av dessa alternativaallokeringar. I båda fallen måste strukturomvandlingen bli snabb underresten av 1990-lalel vilkel också förutsätter hög yrkesmässig och geografisk rörlighethos arbetskraften. Sålunda måsle industriproduktionen öka med 3-4, 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 60 Den industriella omvandlingen beräknas behöva bli omfattande. Fördetta behöver industriinvesteringarna i stort sett fördubblas mellan åren 1983och 1990. Föralt uppnå induslriexpansion av delta slag måsle konkurrenskraften vara god.Enligt långtidsutredningens analyser behöver relativpriserna på svenskaindustriprodukter sänkas med och lönsamheten i industriföretagenvara god under resten av 1980-talel. Kravet på relativprissänkning är någotstörre i alternativ I än i alternativ 2. Vid en sådan utveckling bedöms dentotala exporten av varor och tjänster kunna öka med 3,i alternativ 1och med 3,i alternativ 2. Motsvarande ökning av importen harberäknats till 1,9 resp. . 1 båda alternativen förutses dessaökningar leda till att bytesbalansmålet uppnås . Somnämnts har den internationella inflationen förutsatts vara i genomsnitt perår under resten av decenniet. Kraven på relalivprissänkning gör alt deninhemska inflationen i termer av konsumentpriser vid fasta växelkurser måstebegränsas till i genomsnitt 1983-1990. Delta ställer myckel bestämdakrav på lönebildningen. Den förutsedda högre tillväxten i ekonomin beräknasdock möjliggöra en höjning av reallönema med . Föratt den expansion och investeringsulveckling som leder till full sysselsättningår 1990 skall komma till stånd måste som redan nämnts lönsamheten inäringslivet vara god. Därvid räknar långtidsutredningen med atl detinternationella räntelägel gradvis sjunker mot 7 å och atl det svenskaränteläget bör kunna ligga på samma nivå. Avkastningen på materielltkapital före skall skulle därmed behöva uppgå till i industrin. Detmotsvarar en vinstandel på vilket är ungefär samma vinstnivåsom men innebär en ökning jämfört med senare delen av dåvinstnivån låg på . Räntabilitet och investeringar bestämmer tillsammansvilkel finansiellt sparande de icke finansiella företagen kommer atl svara förår 1990. Trotsden ökade lönsamheten beräknas de icke finansiella företagens finansiellasparande till följd av ökande investeringar slå om från ell mindre överskott år1983 till eU underskott på av BNP . Detta underskott balanserasemellertid av ett ungefär lika stort överskott i de finansiella företagen.Samtidigt beräknas hushållens finansiella sparande öka. Dessaprognoser ger tillsammans med bytesbalansmälet kravet på offentliga sektornsfinansiella sparande . För all bedöma möjligheterna att åstadkomma densom balansmål angivna förstärkningen av statsbudgeten har långtidsutredningengjort detaljerade beräkningar av hur den offentliga sektorns inkomsler ochutgifter väntas förändras under resten av 1980-talel. Avberäkningarna framgår all utgiflsexpansionen i den offentliga sektorn Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 61 kommer att dämpas i båda alternativen jämfört med1970-lalet. Vidare framgår det att tillväxten i ekonomin kommer att ha storbetydelse för inkomsternas utveckling. Statens finansieringsbehov för att delsbekosta utgiftsförändringarna, dels förslärka del finansiella sparandel har ialternativ I beräknats till ca (priser). Istort sett hela detta finansieringsbehov läcks av inkomstautomatiken. Endast ca5 miljarder kronor skulle återstå all finansiera genom skattehöjningar. 1alternativ 2 med en snabbare tillväxt av den offentliga konsumtionen och enlägre ökning av skatteinkomsterna blir finansieringsbehovet större. Del bör påpekas all i dessa kalkyler har förstärkningen avstatsbudgeten antagits genomföras via en höjning av inkomstskallen. 1långtidsutredningen redovisas dessutom finansiella alternativ i vilkabudgetförstärkningen sker genom en neddragning av transfereringarna tillhushållen. Vidare studeras i ett alternativ vilka skattehöjningar som krävs omtransfererings-utgifterna till hushållen ökar snabbare än vad som förutsatts ialternativ 2. För socialförsäkringsseklorn visar beräkningarna all denfömlsalla real-lönelillväxlen och den höga realräntan medför att AP-fondensinkomster växer realt med 2,i alternativ I och något svagare i alternativ 2.Samtidigt beräknas tilläggspensionernas reala ökningstakt dämpas avsevärt.Härigenom kan fondens realvärde bevaras efter 1984 utan ytteriigareavgiftshöjningar i båda alternativen. En stor del av ränteinkomsterna måstedock las i anspråk för pensionsutbelalningar. Om ränteinkomsterna inteutnyttjas för utbetalningar måste avgiften höjas. För den kommunala sektorn har förutsatts ell finansielltunderskott på 3 ä . I alternativ I kanutgiftsökningarna med i stort selt oförändrad utdebiteringmedan alternativ 2 förutsätter all utdebiteringen höjs med sammanlagt ca 2:50kr. En väg mot balans Den ovan redovisade strukturella analysen har ilångtidsutredningen kompletterats med en analys av konjunklurförioppet framtill . Avsikten med förloppsanalysen är att belysa kraven på denekonomiska politiken och på ekonomins funktionssätt för att enutveckling mot balans skall påbörjas. I böljanav kännetecknades den svenska ekonomin av djupgående balansbrister.Ekonomins expansionsmöjligheter begränsades av näringslivets dåligakonkurrenskraft och av de finansiella underskotten i statsbudget ochutrikeshandel. Till följd av främst den förstärkning av konkurrenskraften somdevalveringen givit och av den internationella konjunkturuppgången harvisseriigen situationen förbättrats på vissa områden och 1984 men ännu kvarstår svårlösta balansproblem. För atl en devalveringskall ha avsedd verkan även på något måsle pris- ochlönestegringarna dämpas kraftigt efter devalveringen. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 62 Ocksåomfattningen av statens budgetunderskott ulgör ett allvarligt balansproblem. av den nödvändiga budgetförstärkningen kommer alt uppnås automatiskt vid enexpansion i ekonomin. Resten måste emellertid uppnås genom olika åtgärder. Föratt studera denna fråga har långtidsutredningen analyserat två alternativ . Båda alternativen bygger på en gemensam internationellbedömning där konjunklurloppen nås varefter tillväxten blir mycketdämpad. Ireferensalternativet förutsätts dels att 1970-talels pris- och lönebildningblir rådande även 1985 och framåt, dels att finanspolitiken är passiv i denmeningen att slalens inkomsler och utgifter bara utvecklas i enlighel med redanfattade beslut och gjorda åtaganden. Analysenvisar att de historiska sambanden i pris- och lönebildning skulle leda till atttimlönerna ökar med varefter ökningstakten successivt dämpastill . Den inhemska inflationstakten skulle ligga kvar på en högnivå, . Relativpriserna skulle därmed stiga och företagen ånyo kommai en situation med pressad lönsamhet. Detta skulle leda till mycket negativakonsekvenser för den reala ekonomin. Bruiionalionalproduklen skulle stagneraår 1985 och börja falla därefter. Arbetslösheten skulle närma sig 300000personer . Idetla alternativ minskar utrymmet för den privata konsumtionens ökning från0,till 0,medan den offentliga konsumtionen under åren1985-1987 skulle minska med 0,. Statens budgetunderskott beräknasinitialt bli lägre men uppgår till . Bytesbalansenberäknas däremot bli ungefär oförändrad. Föriorade marknadsandelar molvägs idelta fall av ökade relativpriser och av den låga inhemska efterfrågan. Idetta alternativ förvärras våra balansproblem och den ekonomiska utvecklingenleder till en ohållbar situation. understryker dockatt trots de negativa konsekvenserna är referensalterna-tivel inte hellosannolikt. I slora delar liknar det utvecklingen under andra hälften av1970-lalel. Motdenna problemfyllda utveckling har ställts ett annal alternativ i vilkel denegativa tendenserna bryts och ekonomin utvecklas mol balans år 1990.1 detlabalansalternativ förutsätts dels en väsentligt lägre pris- ochlönebildningslakt än i referensalternativel, dels budgetförstärkningar på ca 6miljarder kronor 1985-1987. Demetoder som använts för att beräkna utvecklingen ibalansalternativet är desamma som i referensalternativel med två viktigaundantag: (1) priser och löner har angivits exogent, dvs. som utifrån givnaförutsättningar i ställel för att bestämmas med pris- och löneekvationer, (2)åtgärder för att förslärka statsbudgeten har förutsatts. Analysenvisar att för all uppnå en tillväxt som leder mot full sysselsättning ochövriga balansmål måsle samtliga delar av efterfrågan 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 63 utvecklaspå elt bättre sätt än enligt referensalternativel. Del leder till vissabestämda krav på pris- och löneförändringarna . bedömning måste nelloexporten öka avsevärt snabbare än ireferensalternativet för att uppnå dels en bättre produktionsökning som kanleda till förbättrat sysselsättningsläge och ökade invesleringar, dels ibalans i utrikeshandeln på . Denna ökning av nettoexporten beräknaskräva fortsatta relativprissänkningar . Inflationstakten börsåledes vara lägre i än den är i genomsnitt för OECD-länderna.Investeringsökningen kräver en god lönsamhet och rela-livl höga vinster även denärmaste åren. Kraven på ökade investeringar medför också attbudgetunderskottet inle får utvecklas så atl den inhemska räntenivån drivs uppöver den internationella. Ocksåden privata konsumtionen måste bidra till den reala eflerfrågeex-pansionen.Grunden för konsumtionsökningen måste komma från stigande reallöner eftersomden offentliga sekloms ansträngda finanser inte medger att konsumtionsökningbaseras på ökade transfereringar eller sänkta skatter. måsle bådepris- och löneökningarna hållas på en lägre nominell nivå. Härigenom kan ävenden offentliga konsumtionen bidra till den reala efterfrågeökningen ulan attförsämra budgetunderskottet. Avdessa skäl har långtidsutredningen i balansalternaiivet förutsatt attlimlöneökningarna stannar på och all infiationen dämpas till 3%.Därefter skulle något högre ökningstal vara möjliga (för timlöner och ca4% för konsumentpriser). Vidare har antagits atl budgetförstärkningar på ca 6miljarder kronor vidtas . Meddessa förulsältningar kan en betydligt bättre ekonomisk utveckling förutses.Bruiionalionalproduklen beräknas öka med 2 ä ochsysselsättningen med ca 40000 personer . vilket successivt dämpar arbetslöshetenner mot . 1detta alternativ kan den privata konsumtionen öka med och denoffentliga med . Den statliga konsumtionen har i likhet medreferensalternativel förutsatts minska med I % , vilket ger Ulrymme förall den kommunala konsumtionen skall kunna öka i samma takt. Ävenpå den finansiella sidan leder balansalternaiivet mot de uppsatta målen år1990. Bytesbalansen beräknas komma ungefär 1985 varefter elt visstunderskoll uppslår till följd av den stigande aktivitetsnivån.Underskottet är emellertid inte av någon större omfattning och del förbylsredan år 1987 i ell överskott. Statsbudgetens underskoll har för åren 1985 och1986 beräknats till ca varefter det sjunker till ca45 miljarder kronor, i löpande priser. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 64 3Jämförelse mellan långtidsutredningen och långtidsbudgeten Somframgått innehåller långtidsutredningen beräkningar av statsbudgetensutveckling under i stort sett som täcks av dennalångtidsbudget. Beräkningama skiljer sig emellertid i vissa hänseenden varförockså resultaten rörande l.ex. budgelsaldols utveckling visar förhållandevisstora skillnader. Dessa kommenteras i det följande. Somframgått arbetar långtidsutredningen med flera tidsperspektiv. Kalkyler harutförts för del första rörande den genomsnittliga utvecklingen fram till år1990. För det andra har årsvisa beräkningar ulförts för åren 1983-1987.Långtidsbudgeten behandlar däremoi utvecklingen under budgetåren1984/85-1988/89.