prop · G703127 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill här erinra om att denallmänna enligt studieslödslagen är skyldig att, vid sjukdomsperiodersom är längre än eller när särskilda skäl föreligger, vidtaerforderliga åtgärder för atl förkorta sjukdomstiden eller på annat sättåterställa studieförmågan. Jagvill också erinra om att de förbättringar jag nu förordar för studerande medstudiemedel redan är genomförda för studerande som uppbär särskiltvuxenstudiestöd efler förslag i prop. 1978/79: 162 om sjukförsäkringsförmånervid arbetsmarknadsutbildning och vissa vuxenstudier m. m. (SfU 21, rskr 299). Föratt man inte ska behöva finansiera en sjukdomsperiod med återbetalningspliktigastudiemedel avskrivs i efterhand de delar av medlen som kan hänföras tillsjukdomsperioden. Jag finner ingen anledning alt föreslå några ändringar i debestämmelser som reglerar avskrivningen av studiemedel vid sjukdom. Jaganser således också att den nuvarande karenstiden skall finnas kvardå det gäller avräkning av studieskulden för sjukdomsfid. Jag anser att denförhållandevis långa karensliden är motiverad, främst med hänsyn till aUstudier inte är riktigt jämförbara med förvärvsarbete. 1 rapporten(CSN 1978) redovisar centralastudiestödsnämnden (CSN) en undersökning av ett urval studerande som har gjortuppehåll i studierna på grund av sjukdom. Av undersökningen framgår att av destuderande som har varit sjuka mellan sju och hade det övervägandeflertalet lyckats läsa in det mesta av vad de förlorat under studieuppehållet.Sjukpenningen ersätter vidare endast en del av den förlorade arbetsinkomsten,medan de studerande får samma kontanta 1983/84:127 23 ersättninghela tiden och sedan avskrivning av skulden efter karensdagarna. Av dessa skälär jag således inte beredd atl biträda utredningens förslag . Rätten tillutbildningsbidrag för doktorander regleras i förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander. Jag avser alt senare föreslå regeringensådana ändringar i denna förordning all reglerna för rält tillutbildningsbidrag vid sjukdom i möjligaste mån kommer att överensstämma medmotsvarande regler för studiemedel. I princip skall således utbildningsbidragkunna utgå för en sjukdomsperiod som sträcker sig över hela den tid för vilkenutbildningsbidraget har beviljats, dvs. Destörsta problemen för de studerande, nästan oavsett typ av studiestöd, uppståri skarven mellan studier och förvärvsarbete. Studiemedel och studiehjälp utgårendast under terminstid. Vid sjukdom under ferietid, framför allt undersommarlovet, samt innan de hunnit få förvärvsarbete och bli sjukpenningförsäkradehar de studerande inte något försäkringsskydd och kan således stå hell utanförsörjning vid sjukdom. Jagavser att i annat sammanhang föreslå regeringen atl låta utreda förutsättningarnaför en helt ny typ av ersättning, dagpenning, som skulle kunna utgå eller som efterskydd i samband med studiernas avslutande. Sludiestödsutredningenhar lagt fram elt förslag om en sådan ersättning som skulle kunna uppgå tillsamma belopp som de studerande beviljats i studiemedel för närmast föregående beviljnings-period.Då framför allt de administrativa förutsättningarna för del föreslagna stödet inleär tillräckligt utredda är jag inte nu beredd att ta ställning till förslaget.En närmare utredning om förutsättningarna för en dagpenning bör också omfattaen mer detaljerad kostnadsberäkning och förslag om hur dessa kostnader skallkunna finansieras genom omprioriteringar inom de studiesociala systemen. 2.3.3Sjukförsäkring förslag till ändringar inom studiehjälpen Mittförslag: Elever som är berättigade till studiehjälp enligt studiestödslagens 3kap. får räu att behålla studiehjälpen vid sjukdom under terminstid. Kortaresjukdom intygas av föräldrarna när eleven är omyndig och därefter av elevensjälv. Fr. o. m femtonde dagen krävs läkarintyg-Eleven får behålla hela sittstudiestöd. För alerbetalningspliktiga studiemedel reduceras skulden för sjukdagarutöver . Studiehjälpunder sjukdom utgår bara om eleven har ansökt om studiehjälpen innan hon blevsjuk. För del första kalenderhalvåret en elev bedriver studier utgårstudiehjälp under sjukperiod bara om den studerande har påbörjat studierna. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. 1983/84:127 24 Remissinstanserna:De remissinstanser som har yttrat sig i dessa frågor tillstyrker förslagen. Skälför mitt förslag: Studiehjälpen består av studiebidrag, inkomstprövat tillägg,inackorderingstillägg och återbetalningspliktiga studiemedel samt, enligt vadjag har föreslagit, extra tillägg. Studiehjälpen utgår enligt gällandebestämmelser endast för sådan del av läsåret under vilken den studerandebedriver studier. Återbetalningspliktiga studiemedel kan däremot utgå ävenunder sjukdom. Bestämmelserna härvidlag överensstämmer med motsvarande reglerför studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen och styrkt sjukdom reducerar ocksåskulden på samma sätt som gäller i fråga om övriga återbetalningspliktigastudiemedel. Studiebidragenoch tilläggen skall egentligen inte kunna utgå . En visspraxis har dock utvecklat sig vad gäller tolkningen av gällande bestämmelser.Om studieavbrottet inträffar före den tidpunkt då studiebidraget utbetalas ochskolstyrelsen får kännedom om detta, får den studerande studiebidrag endast förden faktiska studietiden. Har emellertid utbetalningen av terminensstudiebidrag redan gjorts, görs inget ålerkrav. Eftersom tidpunkten förutbetalning av studiebidraget varierar mellan kommunerna, medför gällandepraxis att hemortskommun och tidpunkt för insjuknandet blir avgörande för omdessa former av studiestöd kommer att utgå även under sjukdom. Dessaförhållanden är naturligtvis inte tillfredsställande. Jag föreslår därför nuall studiebidrag och tillägg skall kunna utgå vid styrkt sjukdom underterminstid. Läkarintyg bör krävas efter 14 dagars sjukdom. När det gäller alerbetalningspliktigastudiemedel bör samma regler gälla som för återbetalningspliktiga studiemedelenligt 4 kap. studiestödslagen. Studiemedlen skall således utgå för terminstidutan de begränsningar som jag har beskrivit och skulden skall reducerasmed den lid som motsvarar sjukdomsperioder . Den allmännaförsäkringskassans skyldighet att vid sjukdomstider som är längre än 90 dagareller när särskilda skäl föreligger vidta erforderliga åtgärder bör finnaskvar. Jaghar när det gäller studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen förordat attde närmare förutsättningarna för att införa en dagpenning, som skulle garanterade studerande en miniminivå i ersättning under ferietid och som efterskydd isamband med studiernas avslutande, skall utredas. Denna utredning bör ocksåomfatta förutsättningarna för att införa motsvarande dagpenning för studerandemed återbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpssystemet. Prop.1983/84:127 25 2.3.4Vilande sjukpenning - förslag till ändringar i lagen om allmän försäkring Mittförslag: Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) får inle sänkas under dentid för vilken en studerande uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Under studiefiden hålls sjukpenningen vilandeför att kunna aktiveras när studiestödet upphör. Understudietiden beräknas en särskild studietids-SGI på grundval av den inkomsl denstuderande kan ha under ferietid eller vid sidan av studierna. Sjukpenning pågrundval av en studietids-SGI kan utgå parallellt med studiestödet . På studietids-SGI:nberäknas också föräldrapenning. Vissa villkor gäller för alt föräldrapenning isamband med barns födelse resp. särskild föräldrapenning skall kunna utgå medett belopp som överstiger garanfinivån. Om studielids-SGI:n är så låg att dessavillkor inte kan uppfyllas, medan den vilande SGI:n är tillräckligt hög, börden sistnämnda SGI:n tillämpas. Studietids-SGI:nbör i princip följa samma regler som i övrigt gäller för sjukpenninggrundandeinkomst. Den vilande SGI:n bör följa gällande praxis för ändring av SGI. Densjukpenninggrundande inkomsten får inte sänkas för studerande som uppbärsärskilt vuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander. Även dessagrupper bör omfattas av förslaget om vilande sjukpenning. Debestämmelser som reglerar samordningen mellan sjukpenning/föräldrapenning ochvuxenstudiebidraget bör anpassas fill förslaget om studietids-SGI. Detsammagäller återbetalningsreglerna i studiestödslagen. Isammanhanget vill jag nämna att bestämmelsen i AFL om att en SGI får sänkas förden som har undergått arbetsträning i mer än sexmånader bör avskaffas, då den numera saknar större relevans. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag med undantag av metoden för atlberäkna studietids-SGI och av atl jag tar med också det numera inrättadesärskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. Utredningen har dessutom föreslagiten begränsning i det belopp som skall kunna utgå i sjukpenning och studiestöd.Sammanlagt bör detta belopp enligt utredningen inte få överstiga 7,5basbelopp. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag i dessa stycken.Försäkringskasseförbundet vill dock inte ha någon särlösning för de studerande. 1983/84:127 26 Skälför mitt förslag och vissa kommentarer till detta: De betänkanden som sjukpenningkommitténlade fram bereds f n. inom . Motbakgrund av de förslag, somjag nu lägger fram om förbättrat skydd vid sjukdominom studiestödssystemets ram, bör det emellertid redan nu göras vissaändringar i AFL. Som fidigare nämnts kan det för de studerande uppkomma problemi skarven mellan studier och förvärvsarbete. Om den som har slutat sina studierblir sjuk innan han har fått ett förvärvsarbete och därmed ensjukpenninggrundande inkomst, får han ingen sjukpenning. Detta kan leda tillstora problem, särskih om sjukdomen blir långvarig. kan, enligt bestämmelser i , den sjukpenninggrundande inkomsten intesänkas under studiefiden för studerande som uppbär särskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag för doktorander eller utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildning. Den som har ledigt från sitt förvärvsarbete för attstudera inom det egna yrkesområdet får också behålla sin SGI. Utvecklingen har,enligt (), som behandlar dessa frågor i sittremissvar, inneburit att allt fler grupper har fått rätt att behålla sin SGIvid studier. Ärenden av denna typ är emellertid enligt RFV betungande ochrättsläget oklart. Det är t. ex. svårt atl avgöra vad som är studier inom detegna yrkesområdet, vilket bl. a. har lett till ell stort antal överklaganden iförsäkringsdomstolarna. Nuvarandebestämmelser innebär för studerande, som får behålla en fidigare SGI, atl defår betydligt förmånligare villkor än underordinarie studietid. Utgångspunkten för studiestödsulredningens förslag harvarit, atl det ekonomiska behovet i stort sett bör vara lika under studier ochsjukdom, ocb atl en studerande således bör ha räll till i huvudsak lika mycketpengar som . Närrätten till bibehållen SGI infördes för studerande med särskilt vuxenstudiestöd,efter förslag i prop. 1978/79: 162 om sjukförsäkringsförmåner vidarbetsmarknadsutbildning och vissa vuxenstudier m. m., behandlades denna fråga.Min företrädare framhöll då att det var de administrativa fördelarna som leddefram till den då förordade lösningen. framhöll han att förslagetlades i avvaktan på de mer genomgripande förändringarna isjukförsäkringslagstiftningen, som kunde bli följden av bl. a. sjukpenningkommitténsförslag. Somen följd av förstärkningen av sjukdomsskyddet inom studiestöds-systemet börrätten atl behålla en SGI under studietid kombineras med att denna SGI görsvilande för vilken studiestödet utgår. Detta bör gälla församtliga som bedriver sådana studier, som berättigar till en bibehållen SGIenligt 3 kap. 5§ tredje stycket AFL, med undantag för försäkrade som ärinskrivna vid eller efter förmedling av enarbetsmarknadsmyndighet genomgår yrkesutbildning. Så länge som SGI vilarutbetalas ingen sjukpenning på grundval av den. 1983/84:127 27 Mångastuderande förvärvsarbetar emellertid parallellt med studierna och underferierna. Ett bortfall av sådan arbetsinkomst bör ersättas vid sjukdom påmotsvarande sätt som för de övriga förvärvsarbetande. Den vilande SGLn bördärför kombineras med en särskild studietids-SGI, som beräknas påförvärvsinkomster . På denna SGI beräknas sedan eneventuell sjukpenning eller föräldrapenning . Förklarhetens skull vill jag något redogöra för vad jag i mina förslag avser medutbildningstid och för vilken tid den ena eller andra SGLn skall gälla. Bestämmelsernaom vilande SGI bygger på att ett beviljat studiestöd skall utgå även försjukdomsperioder . Studiestöd beviljas normalt för eneller två terminers studier och för en bestämd utbildning. En tidigare SGI börsåledes vara vilande under den lid för vilken studiestöd utgår, men också underden ferietid som infaller mellan studieterminerna i den utbildning för vilkenstudiestödet har beviljats. Den vilande SGLn tillämpas åter först när denutbildning för vilket studiestödet har beviljats är avslutad. En studerande kannaturligtvis avbryta studierna. Om studierna avbryts på grund avsjukdom fortsätter studiestödet att utgå del har beviljatsför. Först därefter tillämpas åter den vilande SGLn. Om studierna avbryts pånågon annan grund, är den studerande inte längre berättigad till studiestöd,och den vilande SGLn bör träda i kraft. Försäkringskassornamåste få uppgifter om beviljat studiestöd och om definitiva avbrott istudierna. RFV och CSN bör i samråd utfärda de föreskrifter som behövs medanledning av de nya reglerna. Jag vill också framhålla atl bestämmelserna i 3kap. 6§ AFL om bl. a. den försäkrades skyldighet att anmäla ändrade inkomslförhållandengäller även i detta sammanhang. Enligt4 kap. 4 och 15 §§ AFL gäller vissa villkor för att föräldrapenning i sambandmed barns födelse resp. särskild föräldrapenning skall kunna utgå med ett beloppsom överstiger garantinivån - . För det första fordras attföräldern under minst före barnets födelse, eller denberäknade tidpunkten för födelsen, skall ha varit eller borde ha varit försäkradför en sjukpenning som överstiger garantinivån. För del andra fordras, omföräldrarna har barnet gemensamt i sin vård, atl modern är eller borde ha varitförsäkrad för en sjukpenning som överstiger garanfinivån, för alt fadern skallfå föräldrapenning överstigande denna nivå. Om sludiefids-SGLn är så låg attdessa villkor inte kan uppfyllas, medan den vilande SGLn är tillräckligt hög,bör den sistnämnda SGLn tillämpas. Samma bedömning bör göras när del gällerfrågan om del villkor, som anges i 13 kap. 2§ första stycket AFL om visssjukpenningförsäkring, har uppfyllts. 1983/84:127 28 Jagvill också framhålla att studietids-SGI:n bör följa samma regler som gäller om sjukpenninggrundande inkomst. Således bör den beräknas på samma sätt somnu gäller för beräkning av SGI. Detta innebär t. ex. att studielids-SGLn måsteuppgå till . för alt sjukpenning skall kunna utgå. Detförhållandet att studielids-SGLn knyts till innehavet av studiestöd bör dockmedföra att regeln i 3 kap. 5 § AFL - att ändring av SGI inte skall ske förrän30 dagar efter det att har fått kännedom om inkomständringen- bör tillämpas endast vid inkomständringar . Studielids-SGLnbör alltså gälla fr. o. m. den dag då studiestödet börjar utgå och upphöra närstudiestödet upphör att utgå. I den mån sjukpenning har utgått på felaktigagrunder gäller självklart de regler om ålerkrav som finns i AFL. Hurlänge den vilande SGLn får behållas efter att den åter blivit gällande får, omden försäkrade inte förvärvsarbetar efler studierna, bedömas enligt den praxissom i allmänhet gäller för ändringar av SGI. a. brukar SGI inte sänkasunder arbetslöshetsperioder. Den vilande SGl:n bör också kunna anpassas tilllöneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde enligt de regler som gäller om löneanpassning av SGI. Ilagen om allmän försäkring finns en begränsning vad gäller det högsta beloppsom kan utgå i sjukpenning. Denna bestämmelse utgör enligt min meningtillsammans med den behovsprövning gentemot egen inkomst, som redan finns i studieslödslagen,en tillräcklig garanti för att sjukpenning och studiestöd tillsammans aldrigska kunna utgå med alltför höga belopp. m. utgår ett särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösaenligt bestämmelser i en särskild lag (1983:1030). Dessa studerande bör i allaavseenden jämställas med studerande som uppbär särskilt vuxenstudiestöd enligtstudiestödslagen, varför jag nu förordar att de också skall omfattas avbestämmelserna i om rätt till vilande SGI och studietids-SGI. Enligt3 kap. 5 § tredje stycket sista meningen AFL får sänkning av den sjukpenninggrundandeinkomsten ske när någon undergår arbetsträning i , underförutsättning att arbetsträningen pågått . Enligt uppgifter somriksförsäkringsverket har lämnat överstiger inskrivningstiderna vidarbetsmarknadsinstitut som regel inte . Bestämmelsen får därförnumera anses sakna större relevans och jag föreslår att den las bort. I dennafråga har jag samrått med chefen för . Denförändring i AFL somjag nu föreslår innebär enUgt RFV:s bedömning ingenkostnadsökning för staten då kostnaderna för en vilande sjukpenning balanserasav minskade kostnader då studiestöd utgår. Studiestödsutredningenhar tagit upp några andra problem. ändras inte den sjukpenninggrundandeinkomsten förrän efter det att anmälan har gjorts tillförsäkringskassan. Detta förhållande är, påpekar 1983/84:127 29 utredningen,särskilt besvärande för studerande som endast arbetar under ferielid och somhar svårt atl lång fid i förväg beräkna kommande inkomster. Studiestödsutredningenhar vidare föreslagit att metoden för beräkning av sjukpenning skall ändras såatt hänsyn tas till det faktiska antalet arbetsdagar och att inkomsten såledesinte som fördelas jämnt över året. Båda frågorna berör inle bara destuderande utan också andra grupper och har behandlats avsjukpenningkommittén. De bereds f.n. inom . I avvaktan påresultatet härav förordar jag inte nu några ändringar i dessa hänseenden. 2.3.5Tillfällig vård av barn Mittförslag: Vid studiemedelsnämndernas meritprövning för fortsatta studiemedelskall, för en studerande som har vårdnaden om barn, barnets sjukdom kunnautgöra skäl för avsteg från uppställda poängkrav. Studiemedel bör inte helleråterkrävas för perioder då en sådan studerande på grund av vård av sjukt barn inlehar kunnat fullgöra sina studieåtaganden. Utredningensförslag: Genom bestämmelser i studieslödslagen ges studerande rätt till 60dagars ledighet per barn och år för tillfällig vård av barn. Under denna tidutgår fullt studiestöd. Skälför mitt förslag: återkräver sludiemeddsnämnderna i praxis intealltid studiemedel som har uppburils då den studerande inte harstuderat utan varit hemma och vårdat ett sjukt barn. Vid beviljandet avfortsatta studiemedel har vidare vård av sjukt barn räknats som en sådanomständighet av personlig natur till vilken hänsyn skall tas vid bedömningen avuppnådda studieresultat. En lagstadgad rätl till ett bestämt antal dagarsledighet för tillfällig vård av barn skulle enligt min mening leda till enonödig byråkratisering och stora administrativa problem. Mitt förslag syftarinte heller till någon förändring av den praxis som har utvecklats. Men medledning av en komplettering i studiestödslagen och ett principuttalande avriksdagen av här föreslaget innehåll bör regeringen, eller den myndighetregeringen bestämmer, kunna utfärda sådana föreskrifter vad gällerhänsynstagande till vård av sjuka barn atl man uppnår en större enhetlighet ochde studerande föräldrarnas trygghet stärks. 1983/84:127 30 Mittförslag: De nya reglerna vad gäller studiestöd vid sjukdom, vilande sjukpenning,studietids-SGI och ökat hänsynstagande vård av sjukt barn bör träda i kraftden . Rätten för studerande som uppbär särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa att behålla tidigare SGI bör gälla fr. o. m. den . Medelför administrationen av och informationen om ett förbättrat försäkringsskyddbör anvisas som en särskild, obetecknad post under anslaget m.m. och efter regeringens bemyndigande få disponeras av deberörda myndigheterna för angivna ändamål. Utredningensförslag: Utredningen har inte tagit ställning till ikraftträdandet. Desskostnadsberäkningar bygger delvis på andra förutsättningar än mina förslag. Skälför mitt förslag: Jag räknar med all de nya reglerna för studiestöd vid sjukdomoch för vilande sjukpenning skall omfatta alla studerande som uppbär någon formav studiestöd fr.o.m. . Rätlen till sjukpenning kommer endastatt gälla de studerande som har fastställd SGI vid tiden för ikraftträdandet avändringarna i lagen om allmän försäkring. Den grupp studerande med studiestödsom behåller fidigare fastställd SGI enligt föreskrifterna i3 § punkterna 6 och 7, RFV:s kungörelse om sjukpenninggrundande inkomst (RFFS1981:5) liksom de studerande som är sjukpenningplacerade och uppbär särskiltvuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander, bör fr. o. m. dettadatum omfattas av de nya reglerna och således få sin sjukpenning omvandlad tillvilande. Jag räknarinle med att del skall bli nödvändigt med några övergångsbestämmelser. En avförutsättningarna för att genomföra de föreslagna förändringarna, som förhuvuddelen av de studerande innebär väsentliga förbättringar avförsäkringsskyddet, enligt den angivna tidsplanen är att systemet blir såenkelt som möjligt att administrera. I och för sig önskvärda övergångsreglerskulle enligt min bedömning leda fill så betydande administrativa problem atthela genomförandet skulle äventyras. Kostnadernaför de föreslagna förbättringarna av rätten till studiemedel, studiehjälp ochutbildningsbidrag för doktorander vid sjukdom uppskattas bli mycket marginella.Jag räknar med att samtliga kostnader ryms inom ramen för förslagsanslagenStudiehjälp m. m. och Studiemedel m.m. samt de anslag inom högskolans områdesom disponeras för bl. a. utbildningsbidrag för doktorander. Deförslag som rör alerbetalningspliktiga studiemedel kan medföra reducering avstudieskulder och därmed minskade inkomster för statsverket. 1983/84:127 31 Dennaminskning är mycket svår att beräkna, men den bör bli förhållandevis liten ochsträcka sig över en mycket . Ävende kostnader som kan komma att belasta socialförsäkringarna genom ändringarna ilagen om allmän försäkring beräknar jag vara så marginella att några särskildaanslagsbelopp inte behöver tas upp. Förslagetom ökat hänsynstagande till vård av barn beräknas inte heller medföra ökadekostnader, eftersom det i stort sett gäller att konfirmera en redan tillämpadpraxis. Däremotkan mina förslag i ett inledningsskede komma atl medföra administrafivakostnader inkl. kostnader för information, såväl vid RFV ochförsäkringskassorna som vid CSN. Jag har beräknat dessa kostnader ca 750000kr. Idet föregående avsnittet har jag lagt fram förslag om att ersätta det behovsprövadetillägget med det nya extra tillägget. Detta kräver ändringar i 1 kap. 2§ och3 kap. 3 och 11 §§ studiestödslagen (1973:349). Jag har också föreslagit enhöjning av inackorderingstillägget, som kräver en ändring i 3 kap. 7§ sammalag. Deföreslagna reformerna då det gäller de studerandes försäkringsskydd kräverlikaså ändringar i studiestödslagen och dessutom vissa ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring. Jaghar föreslagit att elever som uppbär studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagenskall få behålla hela den utgående studiehjälpen vid sjukdom under terminstidoch inte som endast de återbelalningspliktiga studiemedlen. Detta medföratt dispositionen av 3 kap. bör ändras. Bestämmelserna omåterbetalningspliktiga studiemedel i 12 och 20 §§ bör finnas kvar underrubriken . Bestämmelsen i 21 § omresekostnadsersättning bör följa närmast efter detta avsnitt. 13-19§§, som nureglerar rätten till alerbetalningspliktiga studiemedel under sjukdom, böråterfinnas under en därpå följande ny rubrik, "Studiehjälp undersjukdom". Nuvarande 3 kap. 15§ bör med anledning av de förslag jag harlagt fram upphöra att gälla. Nuvarande 3 kap. 13, 14 och 16 §§ bör medanledning av den föreslagna dispositionsändringen betecknas 3 kap. 15, 16 och 16a§§samt nuvarande 3 kap. 20 och 21 §§ betecknas 3 kap. 13 och 14 §§.