prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Fonden skall vidare la emol ansökningar om stödenligt förordningen (1981:923) om stöd genom Fonden för svensknorsklindustriellt samarbete och bereda ärenden åt denna fond Qfr prop. 1980/81:189). /80anvisades ett grundkapital av 300 milj. kr. för Industrifondens verksamhet.Under perioden 1981/82 - 1983/84 har därefter fonden tillförts ytterligare 450milj. fördelade med 150 milj. kr. Enligt riksdagensbemyndigande (prop. 1980/81:151, NU 55, rskr 303) har regeringen tillInduslrifonden överiåtil statens roll som part i avtalen ochden mellan Svenska staten och om lån förcivila flygmolorprojekt. Mittförslag: Sammanlagt 600 milj. kr. anvisas till Industrifondens verksamhet förperioden /85 - 1986/87. Härav bör 200 milj. kr. avsäUas för budgetåret1984/85. Denförsöks visa tillämpningen av utfästelse om slöd, s.k. projektförsäkring,föreslås få tillämpas tills vidare även efter utgången av /84.Det bör ankomma på regeringen att ta ställning till den fortsatta användningenav denna stödform. Industrifondenhar under de fyra budgetåren 1979/80 - 1982/83 mottagit ca 400 förfrågningaroch förslag om medverkan i projekt. Härav har ca 240 lett till egentligaansökningar om stöd. Av dessa har 180 föranlett utredning ochgranskning som i vissa fall varit summarisk. Ca 90 ärenden har granskats idetalj. Beslut atl bevilja slöd har fattats i 70 ärenden. De sammanlagdaåtagandena om stöd uppgick vid ulgången av budgelårel 1982/83 lill 765 milj.kr. Under budgelårel 1982/83beslutade Industrifonden om stöd lill Qugota-let olika nya projekt. I följandesammanställning redovisas kortfattat några av dessa. har hundraårig tradition när det gällerinsamling, förvaring och behandling av mjölk. Som ytterligare steg iutvecklingsprocessen arbetar med nya gårdsmetoder för rationellbehandling av mjölk, såsom ultrafiltre-ring och omvänd osmos. , som ägs av och , har fån ett lån för att utveckla en mikrovågsbaserad process försterilisering eller pastörisering av matvaror. Metoden är mycket skonsam såatt smak och arom bevaras mycket bättre än med nuvarande metoder. har fått lån från Industrifonden för attutveckla automatiska styrsystem för lagertruckar. I projektet ingår ävenutveckling av kompletta lagersystem samt uppförande av en demonstralionsanläggning. I samarbete med professor utvecklar ochmarknadsför AB Nobelpharma ett unikt och mycket avancerat system förkäkimplantat för tandlösa patienter. Konstgjorda tandbryggor förankras så välatt de sitter livet ut. Med stöd från fonden vidareutvecklas nu metoden föratt kunna användas för de många patienter som bara förlorat vissa tänder. satsar med stöd från Industrifonden påavancerad teknik för gjutning av detaljer till flygmotorer, gasturbiner ochöverladdningsaggregat. Projektet omfattar såväl allmän teknikutveckling i enny pilotanläggning som rent produktinriktad utveckling. AB Konstruktions-Bakelit utvecklar med stöd frånIndustrifonden ett öppet kontaktskenesystem för starkström. Systemet, vilket äravsett för kontors-och industrilokaler uppfyller högt ställda krav på flexibilitet. är en del av Lux-orkoncernen. Med ettlån från Industrifonden utvecklar förelaget ett störsä-kert, mikrodatorbaseratsystem för bärfrekvenssignalering via elnätet eller via andra metalliskaförbindelser, t. ex. rörnät. Företaget medverkar även i byggandet av enreferensanläggning för att demonstrera systemet i praktiken. Prop.1983/84:135 110 Företag; Stödbelopp Beskrivning av projektets 5,5 AB utveckaren ny typav Fleroperationsmaskin fleroperationsmaskin med avancerat Förutom utveckling och konstruktion ingårmarknadsintroduktion och etablerande av referensanläggningar i projektet. 7,5 utvecklar en nypulverme- Pulvermetallurgi tallurgisk process i syfte att vidga an- vändningsområdet för sina rörprodukter. I projektet ingåräven uppförandet av en produktionsprototyp. / 7,5 och Simonstorp harmångåriga SIMONSTORP traditioner när det gäller odling av lax Fisk- och skaldjursodling resp. signalkräftor. tillsammans ny teknik för odling av fisk och skaldjurvarvid utnyttjas spillvärme från kärnreaktorer. Projektgenomgången illustrerar relalivi väl den bredaspännvidden i fondens engagemang. En branschvis uppföljning av samtliga projekl medfinansiering från Industrifonden visar atl de slörsla beloppen avsatts lillbranscher där vårt land har en induslriell tradition och stora exportföretag.De s.k. tillväxtområdena är däremoi mera framträdande när det gäller anlalelprojekt. De projektsom stöds av Industrifonden tar i allmänhet ell lill alt genomföra.Därefter följer i många fall en exploateringsperiod som kan sträcka sig överkanske något decennium. Endasl i få fall har därför de projekl som hittillsfåll slöd från Industrifonden kommit så långl alt del är möjligt alt avgöra omde varil framgångsrika. har två projekt med ett sammanlagl stödbelopppå 16 milj.kr. avslutals och återbetalning påbörjals. Fyra projekl med ett sammanlagtstödbelopp på 12 milj. kr. har avbrutits i förlid med resultat som slödlagarenbedömt som misslyckal. Industrifonden har tillförts stiftelsekapital omsammanlagt 750 milj. kr. i form av statliga anslag. Därutöver tillgodogör sigfonden ränteinkomster dels på ej utbetalade fondmedel dels på utbetaltlånestöd. De sammanlagda ränteintäkterna för perioden /80 - 1982/83 haruppgått lill ca 235 milj. kr. För budgelårel 1983/84 beräknas ränteintäkternakomma att uppgå till ca 70 milj. kr. Återbetalningen av stöd har som lidigarepåpekats påbörjats i två fall och utgör således f.n. en obetydlig inkomstkälla.Även under /84 beräknas återbetalningen få endasl obetydligomfattning. Det innebär att med avdrag för fondens administrativa koslnaderoch med hänsyn fill atl vissa redan givna lånelöflen, enligl fondens bedömning,inte kommer alt behöva infrias, bör stödgivningen 1983/84 kunna nå enomfallning av närmare 300 milj. kr. Delta är någol mindre än under budgetåret1982/83. Enligt fondens uppfattning kommer 1983/84:135 111 alltså allt tillgängligl stödutrymme att varalanspråktagel vid utgången av /84. Med hänsyn lill penningvärdesuiveckling m. m. anserInduslrifonden atl en fortsatt verksamhet med ungefär den omfattning som gällerför närvarande innebär att fonden bör ha möjlighet att görastödålaganden med 300-350 milj. kr. För alt möjliggöra kontinuitet islödverksamheien och i fondens arbele förordar Induslrifonden att statsmakternai likhet med vad som skedde fastlägger en ireårsram för finansielltlillskoU lill fonden. De ränteintäkter och återbetalningar av stöd som fondenväntas få kan i inte obetydlig utsträckning anlasläcka tillkommande stödbehov men blir ändå inte tillräckliga för att medge enfortsatt stödgivning av rimlig omfattning. Fonden bedömer f.n. situationen enligt följande (milj.kr. 1984/85 1985/86 1986/87 För treårsperioden /85 - 1986/87 skulle således för enlolal stödgivning om 970 milj. kr. erfordras ett medelstillskott tillIndustrifonden av 600 milj. kr. Fondens möjligheler alt lämna stöd i form av utfästelse ombidrag (projektförsäkring) är begränsade såväl vad gäller antalprojekt som vad avser liden för atl tillämpa stödformen. Industrifonden kan avnaturliga skäl inle f.n. redovisa närmare erfarenheter av denna stödform menkommer enligt regeringsbeslul att redovisa resultat av försöksverksamheten isamband med anslagsframställningen rörande /86. Fonden villdock redan nu framhålla att detta alternativ är en betydelsefull kompletteringav den övriga slödarsenalen och föreslår atl slöd i form av utfästelse ombidrag får utnytQas även efter utgången av innevarande budgetår. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Syftet medIndustrifondens verksamhet är primärt att stärka svensk industris långsiktigakonkurrensförmåga och därmed ge upphov till invesleringar ochsysselsättning. Som framgår av Industrifondens redogörelse är det ännu förtidigt alt göra en bedömning av projektulfallet. En utvärdering av fondensinsatser kompliceras vidare av att de projekt som fonden medverkar i ofta ärkomplext integrerade i störte syslem. Svårigheterna atl därutöver angeeffekterna av fondens slöd i företagen i form av invesleringar ochsysselsättning är uppenbara. I slutet av näsla treårsperiod bör dock förutsättningarföreligga för en ordentlig utvärdering av fondens verksamhet. 1983/84:135 112 Jaghar tagit del av den översiktliga effeklanalys som fonden på basis avhittillsvarande erfarenheter ändå gjort och jag har därutöver kunnat noteramånga positiva vittnesbörd från industrin. Jag finner fog för slutsatsen attInduslrifonden har kommil alt spela en icke oväsentlig roll i det industriellaförnyelsearbetet. Delfinns knappast någon institution, offenllig eller privat, som i egentlig meningkonkurterar med Industrifonden som extern finansiär av slörre industriellautvecklingsprojekt med hög leknisk och kommersiell risk där projektprövningenär kommersiellt inriktad men ulan krav på hög företagsekonomisk avkastning föregen del. Det enda alternativet lillIndustrifondens finansiering lorde enligt fondens egen bedömning i de flestafall ha varit en helt företagsintern finansiering. Förhållandena tordehärvidlag ha förbättrats jämfört med den situation som rådde 1979 vidIndustrifondens tillkomst. Lönsamheten i vikfiga delar av svensk exportindustriär nu på väg uppåt. Även andra problem som 1979 föranledde beslutet omIndustrifonden är inte lika svåra. Riskkapitalmarknaden har förbättratsavsevärt , ränlenivån och energipriserna har stabiliserats ochutvecklingen av ett nytt militärflygplan har påbörjats. Andra problem försvensk industri kvarstår emellertid, särskill det låga kapacitetsutnylQandeloch de låga investeringarna. Erfarenheterna frånhittillsvarande verksamhel visar atl Industrifondens roll somfinansieringsinstitut endasl undantagsvis har varit den väsentligaste när detgällt att påverka företags projektbeslul. I del helt övervägande antalet fallhar Industrifondens roll som riskpartner varit den centrala. Också denprojektanalys och projektvärdering som fonden bidragit med och den rådgivningav oberoende experter som har erbjudils har ofta spelat en överraskande storroll. Industrifondens medverkan har i flera fall också möjliggjort samarbelemellan olika företag. Enligt min bedömning börIndustrifonden även fortsätlningsvis kunna spela en väsenllig roll som enkritisk och oberoende projektpartner lill induslrin. Detta kräver dock attytterligare medel tillförs fonden. Även om finansiering inte är huvudsyftet medverksamhelen är de egna tillgångarna en nödvändig förutsättning för attIndustrifonden som fristående stiftelse skall kunna manifestera sin tro på ellriskfyllt utvecklingsprojekt genom atl gä in och dela risken med det förelagsom har ställt förslaget. Huvudinriktningenav Industrifondens verksamhet bör även fortsättningsvis vara atl genom stödtill större utvecklingsprojekt möjliggöra ökade utvecklingsinsatser inomindustrin. I det följande kommer jag att framhålla några arbelsformer somfonden i ökad utsträckning bör pröva. Industrifondenhar som tidigare framhållits stött flera teknikupphandlingsprojekt mellanförelag sedan verksamheten kom igång . Induslrifondengör vid denna typ av projekl en bedömning av de risker som de involveradeparterna lar och vad de maximalt kan förlora vid misslyckande. 1983/84:135 113 Ettbra exempel på ett sådant projekt är beställning av enhelautomatisk fläckhyvlingsanläggning för stälämnen från Cen-tro-Maskin . Industrifondens slöd på drygl 6 milj. kr. gick i della fall lill köparen() men del normala är alt säljaren/ uivecklaren får fondens slöd. Projektetlöste ett svårt arbetsmiljöproblem för beställaren och utgör en värdefullreferensanläggning för leverantören. Liknande anläggningar har senare såltstill bl. Projektet är nu avslutat för Industrifondens deloch lånet inkl. ränla har återbetalats. Dennatyp av projekl är tilltalande ur flera synpunkter. - garanterad avsättning för denutvecklade produkten om utvecklingsarbetet lyckas, - en myckel klar risksilualion,dvs del är läll atl avgöra om projeklel misslyckas eller lyckas, - konkreta projekt, dvs. del ärlätt all avgöra fondens roll (kontakt med både köpare och säljare). Induslrifondenbör mol denna bakgrund prioritera leknikupphandlingsprojekt av den här typen.Erfarenheten visar emellertid au det är relativt svårt att finna färdigaprojekt där företagen är intresserade av statligl stöd. En ökad andel av dennaprojekllyp kräver därför att fonden på eget initiativ letar upp potentiellaprojekl och aklivi verkar för att få dessa lill stånd. Fondens hittillsvarandeerfarenheter visar också att de projekt som är resultatet av fondens uppsökandeverksamhet oftast är de mest intressanta. Ävenom fondens insalser företrädesvis bör inriktas på projekt där den beställandeparlen är ett förelag, är fonden oförhindrad atl slödja även offenlligteknikupphandling. Ulveckling avbilindustrins svenska underleverantörer är ett annat exempel på hurIndustrifonden kan medverka till ulveckling av svensk industri. Det är ettstort projekt där fonden samarbelar med svensk bilindustri. Fonden stöderunderleverantörerna med lån för typarbeten och framtagning av verktyg saml finansierarmer långsiktigt utvecklingsarbete hos dessa företag. Syftet är att höjakompetensen och stärka konkurrenskraften hos de svenska underleverantörernagentemot deras ulländska konkurrenter. Genom dessa insatser kanunderleverantörsförelagen ulvecklas från rena legoföretag tillproduklulvecklande företag med möjligheter att leverera även lill utländskabilindustrier. Del är emellertid viktigl alt i delta sammanhang notera atl ävenom de slalliga insalserna kan stimulera och underiälia en sådan process, liggerdel avgörande inflytandet på om en omställning skall komma till stånd hosinduslrin själv. Det måsle finnas dels en vilja lill förändring hoslegoföretagel, dels en beredskap hos det större beställarföretaget atl gå inmed egna resurser och driva på denna ulveckling. Det är min förhoppning all ensådan ulveckling skall komma lill slånd inom flera branscher, även ulanförbilindustrin. Fonden bör aktivt verka för deUa. Jag vill här också erinra omden av mig tidigare 8 1983/84. 1983/84:135 114 förordadesärskilda arbetsgruppen inom industridepartementet för stöd lillleknikupphandling och underieverantörsulveckling som i detta sammanhang kommeratl få en viklig funktion. Jagkommer senare i ett särskilt avsnitt atl redovisa förslag av data- ochelektronikkommitlén () lill särskilda insatser för att främja spridningenav olika former av datorstyrd produktion inom verkstadsindustrin. visar atl svensk verkstadsindustri ligger långl framme internationelltsell vad gäller användning av datateknik i produktionen. Föratt kunna utnylQa den potential som enskilda dalatekniska utrustningarerbjuder, är det emellertid viktigt alt de olika maskinerna kan integreras iväl organiserade maskinsystem som medger korta omslällningstider och därmedskapar ekonomiska förutsättningar för produktion i korta serier. S.k. flexiblatillverkningssystem (FMS) innebär att både bearbetning och materialtransporlsker mer eller mindre automatiskt som del är möjligt atl snabbi ochenkelt göra omslällningar. visar att är det bara de slörsla förelagen sominvesterat i FMS. Det är inle heller förvånande eftersom det gäller atlupphandla många olika maskiner som var för sig är komplicerade medkringulrustning av olika slag och som dessutom måsle samordnas lill ett systemsom är direkt anpassat efter det aktuella företagets behov. Svenskindustri bör ha goda förutsättningar för att ulveckla konkurrenskraftiga FMS ibetydligt slörre utsträckning än vad som sker. För att påskynda en sådanutveckling är del angeläget all ell anlal referensanläggningar kommer lillstånd. Enligl vad jag erfarberäknar fonden, atl inom en antagen stödvolym på 300 milj. kr. för budgetåret1984/85, minst 10 milj. kr. kommer all avse stöd till utvecklingsprojekt ochreferensanläggningar inom området flexibla tillverkningssystem. Fonden börhärvid ge företräde åt projekl - som syftar till relativtgenerella syslem vilka utan alltför stora modifikationer kan installeras hosflera olika företag, - som inbegriper flera olikatillämpningar; skärande bearbetning, plåt-bearbetning, montering etc, - som syftar till införande avflexibla tillverkningssystem i förelag som inte har någon tidigareFMS-erfarenhet. DEKföreslår atl slödel lill denna verksamhet förenas med särskill generösa villkorför atl säkerställa att projekten kommer lill slånd. Delär vikligl all komma ihåg att själva investeringskostnaden ärrelativt lilen i jämförelse med de kostnader som kan drabba företaget genomstörningar i produktionen om den akluella anläggningen inle fungerar som denska. Ett beslut från förelagels sida alt göra en investering av den här typenkan således bara lill en del påverkas genom de finansiella villkoren. Del äremellertid enligl min uppfallning angeläget all stimulera en snabb spridning avflexibla tillverkningssystem inom svensk 1983/84:135 115 industri.Statens uppgift i sammanhanget är atl genom begränsade insalser säkerställa attett anlal investeringar i flexibla tillverkningssystem kommer lill slånd, vilkakan Qäna som referensanläggningar och demonstrationssystem och därmed bidratill att sprida kunskap om denna teknik. Industrifonden lorde kunna bidra tillatt stimulera en sådan utveckling. Jag delar DEK:s uppfattning all del ärangelägel atl slödvillkoren ges en sådan utformning all erforderlig hänsyn tastill involverade risker och alt stödmöjligheterna blir så attraktiva altinvesteringar i flexibla tillverkningssystem kommer igång utan onödigfördröjning. Jag anser emellertid inte att särskilda bestämmelser för fondensstöd till denna lyp av projekl är erforderliga. Industrifonden har storfrihet all avpassa stödvillkoren efter projektets karakiär och de inblandadeparternas finansiella situation. Fonden skall emellertid ha kommersiellautgångspunkter vid sin bedömning av FMS-projekt liksom för andra projekt. Vadslutligen gäller förslaget att möjlighelen för fonden atl ge s.k.projektförsäkring skall tills vidare fortsätta, vill jag erinra om att fondenden skall redovisa erfarenhelerna av den tvååriga försöksverksamheten.Åtminstone intill denna redovisning gjorts och slällning lagits till denna,bör verksamheten få fortsätta. Mitt förslag innebär att överlåter ålregeringen att på grundval av de redovisade erfarenhelerna la slällning tillstödformens fortsatta användning. 10 Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag Mittförslag: Ett syslem med forskningsbidrag till teknikbaserade företag införs.Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma systemet, varvid en strävanskall vara att så långt del är möjligt ge det en generell ulformning. Följandeutgångspunkter bör iakttas när systemet utformas. - För budgelårel 1984/85 avsätts20 milj. kr. Systemet utformas så atl dess omfattning begränsasav detta belopp. För treårsperioden /85-1986/87 fastställs en ram om 62,5milj. - Bidrag lämnas i första handtill företag vars verksamhet i hög grad beror på den tekniska kompetens somfinns i företaget. Bidrag lämnas inte lill börsnoterade företag eller företagsom ingår i en börsnoterad koncern. Bidrag lämnas inle heller till företag medfler än 500 anslällda eller lill företag som ingår i koncern med fler än 500anställda. - Lönekoslnaderna för personalsom till av arbetstiden arbetar med forskning och utveckling (FoU),skall utgöra basen för beräkningen av underlaget för ell förelags internaFoU-kostnader. - Högsla bidragsbelopp skall varatio basbelopp (f.n. ca . 1983/84:135 116 Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Salsning på forskning och utvecklingsarbete innebärslora risker och evenluell avkastning försl på . Det är ändå ennödvändig salsning om svensk indusfri skall kunna bibehålla och helst ävenförslärka sin konkurrenskraft. Särskill för unga leknikbaserade förelag i ettuppbyggnadsskede och med en snabb expansion av verksamhelen blir de finansiellapåfrestningarna ofta stora. Jag har därför bedömt del angeläget alt underiättaför dessa företag att komma igång med och snabbi bygga upp en egen forsknings-och utvecklingsverksamhel. Ett syslem med statligt stöd lill sådan verksamhetär därför motiverat. Kraven på ett sådanlstödsystem är att del skall vara enkelt atl administrera, förstå och tillämpasaml stimulera till ökade FoU-insatser och till höjd teknisk nivå. Vidare bördel i så stor utsträckning som möjligl vara generellt verkande inom ramen förden målgrupp stödet riktar sig till. För alt tidsperiodenmellan FoU-insats och mottagandet av stödet skall minskas och för alt slödetinle skall kopplas till förelagels akluella skattesituation bör det utformassom ett bidrag och inte som ett skatteavdrag. Jag bedömer atl 20 milj.kr. bör anvisas /85 för del nya bidragssystemet. Delta beloppbör bli styrande när det gäller omfattningen av bidragssystemet. Det innebäralt beloppel inte får överskridas. Jag förordar vidare atl en bdoppsram förbudgetåren 1985/86 och 1986/87 nu faslställs. Jag beräknar medelsbehovel fördessa två budgelår lill 42,5 milj. kr. Eftersom ett belopp sominte får överskridas står lill förfogande för stödsystemet, måste antaletföretag som skall omfattas av systemet begränsas. För atl ge systemet störstamöjliga effekl, bör slöd i första hand lämnas till leknikbaserade förelag, ds. företag vars verksamhet i hög grad beror på den tekniska kompetens som finnsi företaget. Jag avser att föreslå regeringen att ge STU och SIND iuppdrag att gemensamt och efler samråd med företrädare för företagen utarbetaförslag till hur systemet närmare bör utformas. Därvid bör särskilt övervägashur målgruppen skall avgränsas. Det bör ankomma på regeringen att därefterbesluta om bidragssystemels utformning. Jag avser alt därvid också återkommafill regeringen med förslag om vilken myndighel som skall administrera stödet.Jag vill redan nu ange en avgränsning av målgruppen. Eftersom de börsnoteradeföretagen bör ha tillräckligt goda möjligheler att utan direkl statligt stöd avdetta slag genomföra forsknings- och ulvecklingsinsalser bör de uteslutas. Avsamma skäl bör också övriga företag med fler än 500 anställda ligga utanförsystemet. Till skillnad från de flesta övriga statliga småföretagsinsatser bördock även företag med mellan 200 och 500 anställda omfattas av verksamheten,eftersom jag bedömer atl del inom den gruppen finns företag som genom ettforskningsbidrag kan påverkas att öka sina FoU-insatser. Enutgångspunkt för den lekniska utformningen av bidragssystemet bör vara att lönekoslnadernaför personal som till minsl av arbetstiden 1983/84:135 117 arbelarmed FoU skall utgöra bas för bidragsberäkningen. Del bör närmare övervägas omäven koslnader för förvärv av FoU-resullat och bidrag till FoU-arbete skallkunna inräknas i basen för bidragsberäkningen. Bidragsberäkningen bör avprakliska skäl avse kalenderår. Jag räknar sålunda med all del belopp somanvisas för /85 skall avse bidrag för . 11.1.1 Uppgifter i stort och organisation () inrättades som central myndighet för industri-,energi- och mineralpoliliska frågor (prop. 1973:41, NU 54, rskr 225). Under år1983 genomfördes en omorganisafion av SIND på grundval av beslui(prop. 1982/82:113, NU 39, rskr 376). Efter omorganisationen ärindustriverket central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri ochhantverk samt det regionalpoliliska stödet till näringslivel. Verket kan äventa upp frågor som inte direkt hänför sig lill nämnda näringar men ändå är avbetydelse för dessa från induslripolilisk synpunkl. SIND utövar slalenshuvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfonden i varje län och svararför service till fonderna i frågor med anknytning till slalens näringspolitik. Huvuduppgifterna förindustriverket är alt främja induslrins omvandling och tillväxt genomutredningsverksamhet, industripolitiskt stöd och företagsutvecklande insatsersamt att bidra till en balanserad regional utveckling genom regionalpolitisktfinansiellt stöd och särskilda insalser i anslutning härlill. När det gäller uppgifternai fråga om induslriell omvandling och tillväxt skall SIND