prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Del är angeläget atl UHÄi del fortsatta arbelel med ulveckling av högskoleenheternas kontaklorganisationbeaktar behovet av nära samverkan mellan kontaktsekretariaten m. m. vid mindreoch störte högskoleenheter. Forskning vid mindre högskoleenheter UHÄ har pä regeringens uppdrag utrett och kommil in medförslag angående ålgärder för att främja forsknings- och utvecklingsarbete m.m. vid vissa mindre högskoleenheter. UHÄ stöder sina förslag på en utredningav en arbetsgrupp inom ämbelel (FOMI), vars rappori om FoU vid regionalahögskolor (1983:9) remissbehandlats av UHÄ. Liksom flertalet högskolemyndigheter, övriga myndigheteroch organisationer som yttrat sig i ärendet tillstyrker UHÄ i allt väsenlliglarbetsgruppens huvudförslag. Delta görs under betonande av dels all forskning 1983/84:107 Bilaga 5 33 ochforskarutbildning vid mindre högskolor skall ske i ell intensifierat samarbelemed högskoleenheter som har fasla forskningsresurser, dels alt dessa förslagtillstyrks inom ramen för UHÄ:s samlade resursavvägning för helahögskoleområdets forskning och forskarutbildning. I första hand föreslår UHÄatt medlen för forskningsanknytning av den grundläggande ulbildningen ökasväsenlligl. De tillkommande medlen bör därvid användas lill initiering,planering och genomförande av FoU-pro-jekl samt forskarutbildning av lärare. Delär angelägel, framhåller UHÄ, all den kompelens för forsknings-och utvecklingsarbete,som lärarna vid högskoleenheter utan fasta forskningsresurser inom resp.områden har, kan utnyttjas för atl främja, lokal och regional utveckling. UHÄföreslår därför dels att tjänst som adjungerad professor vid universilel ellerhögskola med fasl forskningsorganisation skall kunna placeras vid mindrehögskola, dels också all tjänst som forskarassistent skall kunna placeras pålikartat säll med beaklande av de bestämmelser rörande sådan Ijänsl som finns ihögskoleförordningen. UHÄförordar all uppbyggnaden av informations- och kontaklresurser dels vid mindrehögskolor enligt FOMI: s förslag, dels vid vissa högskolor enligl den s. k.nyttjarinformationsutredningens förslag får ske i någol långsammare takt än vadutredningarna föreslagit. UHÄ föreslär således väsentligt lägre resurser fördel förstnämnda ändamålel än vad FOMI fört fram. FOMIföreslår alt samarbele mellan högskoleenheter och det omgivande samhället skallfrämjas genom att lill de mindre högskolorna knutna forskningsstiftelser undervissa förutsättningar ges statligt slöd. UHÄ finner förslaget vara bådeprincipiellt intressant och väl värt all praktiskt pröva. pekar UHÄpå atl många remissyttranden är kritiska lill en ensidig salsning påforskningsstiftelser av delta slag. UHÄföreslår att försöksverksamheten med ,knutet till högskolan i men med en rikstäckande karaktär, permanentas.Verksamheten har stötts av statens induslriverk och försöksperioden ulgår förstmed juni månad 1984. En uivärdering av verksamheten är planerad. Dekostnadsberäkningar och priorileringar som FOMI har gjorl med anledning av sinaförslag ställer sig UHÄ i alll väsentligt bakom. Detta innebär förslag omresurstillskott pä resp. 6,5 milj.kr., 5 milj.kr. och 4 milj.kr. för budgetåren1984/85, 1985/86 och 1986/87. De 6,5 milj.kr. fördelar sig med 4,5 milj.kr. förforskningsanknytning samt 1,0 milj. kr. för stöd till två forskningsstiftelser(industridepartementet). De högskolor som priorileras för ytteriigare forskningsanknylningsresurserbudgelårel 1984/85 är högskolorna i , och med 1 milj.kr.vardera, däruiöver föreslås för övriga s.k. regionala högskolor sammanlagt 1,5milj.kr. 3 1983/84: I saml. 1983/84:107 Bilaga 5 34 Jagvill för egen del underslryka det angelägna i alt ta tillvara den kompelens förforsknings- och utvecklingsarbete som finns vid högskolor utan egna fastaforskningsresurser. I detta sammanhang villjag erinra om att fakulletsnämndernahar ett samlat ansvar för atl främja forskning och forskarutbildning inom helahögskoleregionen. Jag vill också erinra om atl de avsevärda resurser som f. n.disponeras för all finansiera universitetslektorers (motsv.) tjänstledighetför forskning även kommer berörda mindre högskolor och deras lärare lill godo. Självklart kommerFoU-verksamhelen vid de mindre högskolorna ulanför universitetsorterna alltidatt vara en mycket begränsad del av högskolans totala FoU-verksamhet. I ettregionalt perspektiv utgör dessa högskolors FoU dock en viklig resurs förutbildningens kvalilel och för samhällsutvecklingen i lokalt och regionaltperspektiv. Jag vill framhålla att viss forskning med regional anknytning ivissa fall bäsl lorde kunna bedrivas vid de nu berörda högskolorna. Jag anser del emellertidinle lämpligl alt medel direkl för forskning anvisas särskill till de mindrehögskolorna från anslaget Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning. Ändamålen för della anslag styrs i första hand av dengrundläggande utbildningens behov, medan enligl min mening de mindrehögskolornas medel för forskning sä långl möjligt bör kanaliseras på samma sällsom medel för forskning vid övriga högskoleenheter. n. frågan om en ijänsleorganisatorisk reform med utgångspunkt ilärarljänslutredningens (LÄTU) förslag (SOU 1980:3). Vissa av de frågor som UHÄaktualiserar behandlas naturiigen i detta sammanhang. Jag lar därför här inleupp några ijänsleorganisaloriska frågor. Belräffande UHÄ: s förslag omplacering vid mindre högskolor av tjänster som adjungerad professor ochforskarassistent villjag dock understryka all det är fulll möjliglalt innehavare av sådan tjänst efler beslut av vederbörande högskoleenhet medfasla forskningsresurser får föriägga sin verksamhet till annan högskoleenhet.Del ankommer pä berörda högskoleenheter all besluta härom. Det är på sammasätt fullt möjligt -och kan vara en viktig väg för samverkan - all en doktorandförlägger sill arbete lill en högskoleenhet ulanför berörd universitetsort. Ulgångspunklenför FoU-verksamhelen vid högskolorna utanför universitetsorterna måste vara delärarresurser dessa högskolor disponerar, själva eller i samverkan meduniversitet eller annan högskoleenhet. Med tanke på den roll som externtfinansierade forskningsprojekl, t.ex. med regional anknytning, bör kunna spelavid dessa högskolor villjag framhålla all högskolorna har möjlighel att, somkomplement lill sin lärarorganisation, inrätta tjänsler somforskningsassistent inom ramen för de medel som kan stå lill förfogande förprojekt av det nämnda slaget. Jagdelar uppfattningen alt ålgärder alt förbällra informationen om forskning ärutomordentligt vikliga. Statsrådet kommer i del följande att taupp frågor om forskningsinformation. 1983/84:107 Bilaga 5 35 Försöksverksamhetenvid , knutet till högskolan i , kommeratt utvärderas . Jag är därför inte nu beredd all ta ställningtill frågan om permanentning av verksamheten. Envidare ulveckling i syfle all bl.a. främja samverkan med del omgivandesamhället är inle primärt en fråga om ökade ekonomiska resurser. Myckel kangöras - och görs redan nu - med utnyttjande av de resurser ochfinansieringskanaler som står till buds. Det är dock angelägel att de berördahögskoleenheterna får en förstärkt basorganisalion för dels kontakterna medolika intressenter utanför högskolan, dels systematiserade kontakter medhögskoleenheterna med fast forskningsorganisation. Jag kommer i det följandeatt beräkna 1,5 milj.kr. för dessa ändamål under anslaget Vissa särskildaulgifter för forskningsändamål. Vid vissa högskoleenheter med fasta forskningsresurserfinns utbildning som saknar anknylning till fasl forskningsorganisalion. Jagutgår från att behovet av förbättrade konlakter här beaktas vid utnyttjandet avbefintliga resurser för kontaktverksamhet vid resp. högskoleenhet. Jagvill i della sammanhang erinra om att chefen för industridepartemenlel, somangetts i årels budgetproposition, kommer alt ta upp vissa förslag lillfördjupad samverkan mellan småförelag och högskola i samband med sin anmälan aven proposifion om induslriell tillväxt och förnyelse. Regeringengav FRN i uppdrag atl tillsammans med UHÄ undersöka vilka behov avnyltjarinformation om forskning som inte är tillgodosedda samt lämna förslagtill hur de problem som kan vara förknippade med ökad nytljarinformalion skalllösas. Uppdragetomfattade den forskning som bedrivs inom område.Utredningen behandlar inle den forskningsinformation som vänder sig tillallmänheten. Inle heller informalion om forskning och forskningsresultatforskare emellan berörs. FRNtillsatte en arbelsgrupp för utredningsuppdraget medrepresentanter för nämnden, UHÄ och DFI. Gruppen antog namneinyltjarinformationsutredningen. forskningsproposition (1981/ 82: 106s. 100) behandlades en delrapport från ulredningen Från forskning tilltillämpning - kontaktvägar och informalion (1981:44). Utredningensslutrapport forskning lill lillämpning (1983:9) överlämnades iapril 1983 lill FRN och UHÄ och har därefter remissbehandlats.Remissinstanserna ansluter sig i huvudpunkterna till utredningens förslag samllämnar en rad synpunkter inför del fortsatta arbetet. FRN och UHÄ släller sig ialll väsenlligl bakom utredningens 1983/84:107 Bilaga 5 36 förslag.Några av de frågor utredningen tar upp, bl. a. rörande meritvärdet av arbetemed forskningsinformation, kommer att behandlas i särskild ordning. Utredningendiskuterar vissa ansvarsfrågor. Del konstateras alt förutsättningen för allforskningsresultaten förs ul lill de potentiella nyttjarna är atl ett klartansvar fastläggs för dem söm skall göra detta. Enligl högskolelagen skallhögskolan svara för forskningsinformation! Denna skyldighel bör enligtutredningens bedömning innebära att högskolan skall bygga upp en organisationsom utgör stöd och hjälp för forskaren och institutionen all föra ulnyttjarinformationen. för kontaktverksamhet och nyttjarinformation är av ickeobetydlig omfattning men utgör enligt ulredningen en splittrad organisation.Vissa samordningsåtgärder har dock påbörjats. Ulredningen föreslår allhögskolan ser över organisationen för denna verksamhet för atl exempelvissamla funktionerna inom en självständig enhet. Beträffandeforskningsfinansiärerna - forskningsråd, seklorsorgan m.fl. - finnerutredningen det självklarl alt de har ett inlresse av och ett ansvar för atlden forskning de finansierar också nyttiggörs. sker ofta genom attforskningsråden stöder velenskaplig publicering. Enligl ulredningen böransvaret gå längre än så. Iutredningens nämnda delrapport föreslogs bl.a. atl statligt finansieradeforskningsprojekl bör planeras och budgeteras även med avseende pä hur informationoch resullalspridning skall ske till skilda nyltjargrupper utanför högskolan. Isamband med proposition 1981/82: 106 om forskning m.m. har regering och riksdaggodtagit denna princip. Regeringen har därefter gell forskningsråden inomutbildningsdepartementet och FRN i uppdrag alt svara för alt informalion ochresullalspridning beaklas vid planering och budgetering av forskningsprojekl.Enligt utredningens mening bör moisvarande skyldighet även åläggas andrastatliga forskningsfinansiärer. Ulredningenredovisar förslag om fortsatt utvecklingsarbete och försöksverksamheter. Ettviktigt sätt alt föra vidare forskningsresultat är genom fortbildning ochvidareutbildning av yrkesverksamma. Ett annat effekUvl säll att sprida kunskapom nya forskningsresultat är arrangemang av typ seminarier, konferenser ochkurser. Utredningen anser all det är nödvändigl att universitet och högskolorsystematiskt ulvecklar kurser och kurspaket med syfle alt förmedla kunskap omforskningen och dess resultat till skilda nyltjargrupper. Ulredningenpresenterar i en modell kontaktvägar mellan forskare och "nyttjare".Modellen beskriver olika organ som kan fungera som "mellanlänkar".Ett exempel på en sådan mellanlänk är den mindre högskolan ulan fastaforskningsresurser. Med sin kontakl och kännedom om företag och myndigheler iregionen ulgör den en länk till de högskoleenheter som har faslaforskningsresurser. Vidhögskolan i /har prövats hur en effektiv organi- 1983/84:107 Bilaga 5 37 sation för detta kan se ul. Ulredningen föreslår enförsöksverksamhel i full skala. Utredningen har närmare studerat några andra mellanlänkar.Bl.a. har de fackliga organisationernas roll diskuterats. De cenlrala fackligaorganisationerna har jämförelsevis omfattande utredningsverksamhet som gällerbl.a. De bör i anslulning till denna verksamhel också kunnaförmedla informalion, menar utredningen. En annan väg all nå ul är via denfackliga pressen, som i viss utsträckning förmedlar sådaninformalion. Inom utredningens ram bedrivs bl.a. en försöksverksamhelmed abonnemangssystem för löpande nyttjarinformation. Ulredningen finner delviktigt all pröva ett rationellt system för en nyttjarinriklad dalabas över iförsta hand pågående och avslutade forskningsprojekl och de rapporter som deavkastat. Det material som malas in i dalabasen skall innehålla tillräckliginformation för att bedöma om projektet kan ge värdefulla informationer.Profilerade sökningar i dalabasen skall också vara möjliga. Utredningen förutsätter all de olika verksamheterna inteställer krav på ytterligare resurser. Medel behövs dock för två ändamål, nämligen enförsöksverksamhet i /(.) samt för ytterligare utvecklings-och försöksverksamhel (. För egen del vill jag anföra följande. Vikten av all på olika sätt förbäitra informationen omforskningen och dess resullal har ofta betonats under senare år.Forskningsinformation är av avgörande belydelse för forskningens utveckling ochdess möjligheter alt Ulöva sin samhällsroll. finns inom högskolan stora resurser i form avkompetent personal, utrustning, bibliotek m. m. som utnyttjas i en omfattandeforskningsinfor-malionsverksamhet. Hur dessa resurser används varierarnaturligtvis frän högskoleenhet till högskoleenhet. Jag är emellertid övertygadom atl många ålgärder fortsättningsvis kan vidtas som leder till ell bällreutnyttjande av högskolans forskningsresurser. I della arbete kan utredningensovan angivna rikflinjer och diskussionen omkring dem utgöra en värdefullvägledning. harforskningsinformationen på olika säll varit föremål för speciella salsningar iSverige. Bland annat har FRN .fått särskilda medel (ca 9,5 milj. kr. förinnevarande budgelår) för alt pröva olika meloder och modeller för allmänforskningsinformation. Denna verksamhet innehåller en rad sinsemellan olikaaktiviteter, exempelvis salsningar på populärvetenskaplig bokutgivning ochaktiviteter som rikiar sig lill barn och ungdom. Dessutom fördelar FRN stödtill högskolans forskningsinformation. Enligt min mening bör verksamheten med nytljarinformalionfr.o.m. budgelårel 1984/85 tillgodoses inom ramen för de resurser som anvisasför Prop.1983/84:107 Bilaga 5 38 forskningsinformation under anslaget till FRN. Jag avseratt i särskild ordning ge FRN i uppdrag atl i samråd med UHÄ svara för delfortsatta utvecklingsarbetet avseende nyttjarinformation. FRN kommer därmed altfä ett övergripande ansvar även för denna del avforskningsinformations-verksamheten, vilket bör underlälla samordning ochsamplanering med andra delar av verksamhelen. Jag vill idetta sammanhang erinra om vad föredraganden proposition om forskningm. m. anförde om vikten av långsiklig planering av förmedling och spridning avforskningsresultat. Del ankommer pä FRN atl i samråd med UHÄ redovisa behov avställningstaganden av regering och riksdag för det fortsatta arbetet. FRN bör isitt arbele med informationsfrågor beakta utredningens förslag och desynpunkter som framkommit i remissbehandlingen av utredningen. FRN har till uppgift alt ta initiativ till och slödjaforskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkl.Nämnden skall härvid beakta behovet av tvär- och mångvelenskaplig forskning. FRN har ien rapport för regeringen redovisat FRN:s erfarenheler ochbedömningar av det hittillsvarande arbetet. Engrundläggande erfarenhet, som FRN redovisar, är det slora behovel av insalserav det slag FRN skall svara för. Generellt gäller ocksä enligl FRN: s bedömningatl FRN: s arbele bidragit lill atl ökad uppmärksamhet i FoU-syslemet i desshelhet nu ägnas åt frågor om långsiktig planering och forskning och bevakningav gränsöverskridande forskningsproblem. När delgäller forskningsinformation har FRN givits unika möjligheler all bygga upp enverksamhel av för forskningssystemet hell nytt slag. Vissa belydande ochnyskapande salsningar har här skell, hävdar FRN. Ansvaretför framtidsstudier har tillförts FRN försl fr. o. m. budgelårel 1980/81 ocherfarenheterna är för FRN: s del i della fall mera begränsade. FRN bedömer docksina möjligheler att ansvara för framlidsstudierna som goda. FRN:sinsalser inom såväl forskning och framtidsstudier som inomforskningsinformation kan bli omstridda och resultera i kontroversiellaprojekl. FRN vill framhålla all även sådana projekl är nödvändiga i ett vitaltoch öppet forskningssystem. FRN ser det som en viklig uppgift atl med sinförankring skydda även dessa projekt. FRN villvidare slarkl underslryka den situation som den fortgående sektoriseringen avsvensk forskning skapar. FRN påtalar de alll fler varnande röster som höjsinför en alltför långtgående seklorisering som riskerar all splittra debegränsade resurser ett litet land som alltid kommer alt ha. FRN ansersig - med rimligt stöd - ha slora möjligheler att genom långsikliga program isamarbele med berörda inlressenler skapa alternativ till en alltför långtgåendesektoriell splittring av resurserna.. 1983/84:107 Bilaga 5 39 FRN redovisar några av de problem som FRN möter i sillarbete och som är av principiellt intresse och kräver fortsall bearbelning. FRNbetonar sin roll som ell allmänl forskningsorgan ulan permanent ansvar för ellvissl disciplinområde. Detta menar FRN skapar en vaghet i omgivningensuppfattning av FRN. Ett problem som hänger samman med omgivningsberoendet ulgörFRN: s speciella roll som samarbelsorgan. FRN framhåller även alt samfinansieringoch samarbetet med andra myndigheler m.fl. även för med sig problem av renlteknisk natur. Uppgiften atl initiera forskning inom eftersatta områdenoch/eller inom områden som kräver samarbete frän mänga olika discipliner ärenligl FRN myckel tidskrävande. Del är ett viktigt skäl till all FRN ävenfortsätlningsvis skall kunna utnyttja de möjligheler reservationsanslag ger.Därutöver måste emellertid också budgetplaneringen och verksamhetsplaneringenförbällras. Vetskap om vilka resurser som slår till förfogande underen kommande treårsperiod skulle slarkl förbättra möjligheterna tilllångsiktsplanering. FRN har låtit göra en utvärdering av FRN: s allmännainriktning och dess roll i del svenska FoU-systemet. Denna uivärdering har utförts av en arbelsgrupp varsledamöler hämtats från andra nordiska länder. Arbelsgruppen menar alt syftet med FRN: s tillkomst vardels atl åstadkomma ökad överblick över och balansering av den långtgåendesektoriseringen och specialiseringen av del svenska FoU-syslemel, dels atlskapa ell brett samhällsinflylande på forskningsiniliering och -prioritering idel totala FoU-syslemel. Arbelsgruppen har frapperats av att den breda poliliskarepresentationen i FRN inle har förmått verka lillbaka in i det politiskasyslemet. Del har lill synes på denna punkt inte funniis någon politisk viljaatl använda nämnden i enlighet med de mål som uppställdes vid FRN:s inrättande.Utredarna släller därför frågan om regering och riksdag saknar förtroende förFRN eller kunskap om FRN: s möjligheler. Ulvärderarna slår fast alt det forlfarande finns ett behovav bällre överblick över det alllmer uppsplittrade svenska FoU-systemet och aven samordning och sammanhållning av den alllmer fragmenlerade forskningsverksamheten.Strävan till sammanhållning och överblick är naluriig, men denna del av FRN: smål måste nog belraklas som någol av en paradox i del svenska FoU-syslemet, därman sedan 1970-lalels början i olika sammanhang slagit fast den sektoriellaforskningspoliliken som den ledande styrprincipen för samhällelsforskningsverksamhet. Arbetsgruppen har svårt alt se hur FRN som komplement tillforskningsråden och seklorsorgan skulle kunna motverka den sektoriellaspecialiseringen och splittringen av forskningsresurserna, då man samtidigtanser atl säväl seklorsorganen som forskningsråden även skall kunna verkaenligt den etablerade rollfördelningen. 1983/84:107 Bilaga 5 v 40 OmFRN skall kunna ha den effekt som har eftersträvats, är det också nödvändigl,atl se över den svenska forskningspolitikens grundmurade seklorsdoklrin, sominte längre ser ul alt ifrågasättas av mer än ett fåtal, anser utredarna. Denkritik ulvärderarna rikiar mot FRN: s verksamhet och arbetsformer gäller främstde långa planeringslider som föregått forskningsprogrammen samt alt FRN i såbegränsad utsträckning kunnat uppnå samfinansiering med andra organ. Beträffande de särskildaverksamheterna inom FRN ger ulvärderarna myckel positiva omdömen ominformationsverksamheten och stödel till dyrbar vetenskaplig utrustning.Framlidssludieverksamheten synes enligl utredarnas mening fungera bra i FRN:sregi. Utredarnas kommentar lill denna verksamhet är av mer principiell nalur dåde konstaterar att verksamheten enligl deras uppfattning inle kan fungera ulanen politisk dimension. Del står därför inle helt klart för ulvärderarna om detär mera ändamålsenligt all placera framtidsstudierna i anknytning lill FRN äntill planeringsverksamhet. slutord konstaterar arbelsgruppen alt FRN inte lill alla delar förmåttuppfylla de mål som uppställdes när FRN inrättades. I de flesla fall harorsaken till alt målen inle kunnal uppnås inle legat i FRN: s verksamhet ulan klartberott på orealistiska förväntningar, inte minst hos statsmakterna, saml på enovilja att i andra delar av FoU-systemet fungera efter intentionerna och låtaFRN komma till sin fulla rätt. Utredarnahar på många områden varit imponerade av FRN:s nyskapande och resultalrikaarbete som inneburit både högklassig forskning och nya inspirerandeangreppssätt och samarbelsformer i det svenska forskarsamhället. FRN haremellertid funnits i bara och del är enligl utredarna en alldeles förkort tid för alt möjliggöra en bedömning av FRN: s forskningspolitiska roll ochresultaten av FRN: s insatser. En verksamhet som är så olradilionell ochavviker så slarkl från det övriga FoU-systemel i behöver därförbetydligt för atl ulvecklas och slå rot i de omgivandeforskningsmiljöerna. Utredarna tror därför alt del kan vara ändamålsenligt attom företa en ny och kanske något grundligare utvärdering, som ävenutsträcks lill andra delar av del samverkande FoU-syslemet. Densärskill tillkallade utredaren (1982:96) för översyn av forskningsrådensadminislralion har i sin rappori (Ds U 1984:4) och forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde, till vilken jag strax återkommer, även lagit upp vissa frågor rörandeFRN. Utredaren framhåller bl.a. atl FRN inte synes ha funnil en fullt adekvatintern organisation. Föregen del vill jag anföra följande. Bakgrundenlill att FRN inrättades var alt forskningsråden, som fungerar väl när del gällerall fördela medel lill inomvelenskapligt motiverad Prop.1983/84:107 Bilaga 5 41 forskning, inte alltid kunnal fånga upp och tillgodose deforskningsbehov som har sin ulgångspunkl i akluella samhällsproblem. Likaså haderådens ämnesmässigl avgränsade ansvarsområden medfört svårigheler för dem, somvill arbela med tvär- och mångvelenskapliga forskningsuppgifter, all få slöd. Som FRN:s främsta uppgift angavs därför att vid sidan avde insatser som de enskilda råden gör, initiera och stödja forskning främstinom områden som är angelägna från samhällels synpunkt. FRN skall härvidsärskilt beakta behovet av tvär- och mångvelenskaplig forskning. För FRN: sverksamhel skall gälla all projekl m. m. i regel skall samfinansieras medforskningsråd eller sektoriella organ. FRN fick också redan från början ansvarför bl.a. forskningsinformation (prop. 1975/76:129 s. 54). FRN:s verksamhetsområde har därefter vidgats lill attomfatta även slödel lill dyrbar velenskaplig utrustning och framtidsstudier. FRN:s arbele med forskningsinformation och dyrbarvelenskaplig ulruslning fungerar, enligl ulvärderarna, bra.