prop · G703146 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:146 omändrade regler för bankinstitutens kreditgivning, m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som uppiagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. 1propositionen föreslås vissa ändringar i reglerna för bankernas kreditgivning.Förslagen innebär all del i banklagarna anges dels att kredit endast får beviljasom det pä goda grunder kan förväntas alt länesökanden kan svara förlåneförbindelsens fullgörande, dels att bankerna kan avstå från atl krävasärskild säkerhet, om sådan kan anses obehövlig eller om det föreliggersärskilda skäl atl avstå från säkerhet. Härutöverföreslås en ändring i lagen (1955:416) om sparbanker. Ändringen innebär atlsparbankernas kapitaltillskott till en sammanslutning av svenska sparbanker förtillgodoseende av gemensamma intressen får öka från f.n. högst tillhögst av en sparbanks egna fonder. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den . I 1983/84. Prop.1983/84:146 2 Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom föreskrivs att 59 och 63 §§ lagen (1955: 183) ombankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 59 §' Kredit fär beviljas endast mot be- Kredit får beviljas endasl om /ån- tryggande säkerhet i fast eller lös tagaren på goda grunder kan för- egendom eller i form av borgen. väntas fullgöra låneförbindelsen. Utan säkerhet får dock kredit läm- Dessutom krävs betryggande säker- nas till ett sammanlagt belopp, som het i fast eller lös egendom eller i svarar mot högst form av borgen. Bankaktiebolaget tio procenl av summan av bankak- får dock avstå från sådan säkerhet tiebolags eget kapital och dess inlå- om den kan anses obehövlig eller ning. Därutöver får kredit utan sä- om del annars föreligger särskilda kerhet beviljas skäl att avstå från säkerhet. 1. sådanlåntagare, som avses i 57 § första stycket A 2 eller 3, samt utländsktbankförelag, 2. näringsidkarei och för hans rörelse, om krediten är kortvarig. Aktie i bolag, som huvudsakligen förvaltar eller driverhandel med aktier eller som idkar emissionsröreise, får mottagas som pant endaslom aktien noteras vid fondbörs här i landet. Vad nu sagts gäller ävenförlagsbevis, som utfärdats av sådant bolag. Bestämmelsen i 49 § om förbud för bankbolag atl som pantmottaga egen aktie äger motsvarande tillämpning pä förlagsbevis som bolagetutfärdat. 63 §' Ställes lån icke att betalas . skallbankaktiebolag förbehålla sig rält atl säga upp lånet till återbetalning senastinom sagda lid. Utan förbehåll enligt första stycket får bankbolag 1. bevilja återlånenligt reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning med längrelöplid än , 2. utlämna andralän mot skuldebrev med längre löptid än till ett sammanlagt belopp, somvid varje tidpunkt svarar mol högst av summan av bolagels egetkapital och dess inlåning efter avdrag för lån som tagits upp hos allmännapensionsfonden i samband med återlån. Förfallotiden för lån skall bestämmas så, alt den ärförenlig med villkoren för bankbolagets förbindelser. Lån som avses i andrastycket 2 får icke ställas på längre återbetalningslid än . Har försådant lån icke ställts säkerhet i fast eller lös egendom, skall i skuldebrevetulfäslas åriig avbetalning i förhållande till den tid för vilken lånetbeviljas. Senaste lydelse 1979: 1113. Senaste lydelse 1975:227. Bankbolagelskall förbehålla sig rätt att säga upp lån som avses i andra stycket tid återbeta/nfngsenast , om säkerheten för lånet försvagas i märklig måneller, i fråga om lån utan säkerhet, om trygghet icke längre föreligger förlåneförbindelsens fullgörande. Bankbolagelskall förbehålla sig rätt att säga upp lån som avses i andra stycket tiUåterbetalning se nast , om säker heten för lånet försvagas imärklig mån eller, i fräga om län utan säker het, om låntagaren inte längrekan förväntas fullgöra låneförbindel' sen. Beslämmelsernai denna paragraf äga icke tillämpning på lån, för vars fulla gäldande staten,kommun eller därmed jämföriig samfällighet svarar. Föreskriften i tredjestycket första punkten gäJJer dock även sådant lån. I fråga om lån för vilketutländsk stat eller utländskt bankföretag svarar får, om särskilda skälföreligga, undantag ske från tredje slyckel tredje punkten och fjärde stycket.Undantag från tredje stycket tredje punkten får, om särskilda skäl föreligga,ske även i fråga om lån som lämnas av bankbolag tillsammans med utliindsklbankföretag eller som i sin helhet refinansieras utomlands. Dennalag träder i kraft den . Prop.1983/84:146 4 Lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker Härigenom föreskrivs att 24, 28 och 32 §S lagen(1955:416)) om sparbanker skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 §' Sparbank får förvärva 1. fast egendom,tomträtt och bostadsrätt för att bereda för dess inrymmandeeller tillgodose därmed sammanhängande behov, 2. aktie i bolag,vilket uteslutande har till syfte att förvalta fast egendom eller tomträll somförvärvats för det under I angivna ändamålet, 3. inventarier,vilka anskaffas för rörelsen eller till faslighet, som äger, ellertill lokaler, som i övrigt innehar, 4. bostadsrätt föratt bereda boslad åt någon som är anställd i . Ärende om förvärv enligt första stycket av fast egendom,tomträtt eller aktie avgöres av huvudmännen, om ej annal följer av sparbankensreglemente. Detsamma gäller ärende om förbättring av byggnad i vilken sparbankenslokaler äro eller avses bliva inrymda. Sparbank får till belopp, som vid Sparbank får till belopp, som sammanlagt svarar varjelidpunkt sammanlagt svarar mot högst av sparban- mothögst av spar kens egna fonder, förvärva andel i bankensegna fonder, förvärva an- sådan ekonomisk förening eller ak- deli sådan ekonomisk förening el- lie i sådant bolag, som med rege- leraktie i sådant bolag, som med ringens godkännande verkar som regeringensgodkännande verkar en sammanslutning av svenska som ensammanslutning av svenska sparbanker för tillgodoseende av sparbankerför tillgodoseende av gemensamma intressen eller garan- gemensammaintressen eller garan- tifondbevis eller förlagsbevis, som tifondbeviseller förlagsbevis, som utfärdats av föreningen eller bola- utfärdatsav föreningen eller bola get, eller i övrigt tillskjuta medel till gel,eller i övrigt tillskjuta medel till föreningen eller bolaget. föreningen eller bolaget. Utöver vad som följer av tredje stycket får sparbank eftertillstånd av tillsynsmyndigheten tillskjuta medel till förening elleraktiebolag som avses i nämnda stycke, om antingen det tillskjutna kapitaleticke kan grunda upplåningsrätt eller täcka krav på egel kapital hos föreningen,bolaget eller annorstädes eller fråga är om kreditaktiebolag som har tillhuvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträtt ijordbruks-, bostads-, kontors- eller affärsfaslighel. Efter tillstånd avregeringen får sparbank förvärva aktie även i annat svenskl aktiebolag, varsändamål kan anses gagneligt för bankväsendet eller det allmänna, samt garantifondbeviseller föriagsbevis utfärdat av sådanl bolag. Sparbank får endast efler tillstånd av tillsynsmyndighetenmedverka vid emission av aktier eller föriagsbevis pä den allmänna marknaden.Sparbanken fär förvärva aktie som ingår i emissionen men skall avyttra den sä 'Senaste lydelse 1983:955. Prop.1983/84:146 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse snartdet lämpligen kan ske och senast efter förvärvet. Om synneriiga skäl föreligga, kantillsynsmyndigheten föriänga denna frist. Sparbank som har tillstånd att driva fondkommissionsrörelsefår, för all underiätta rörelsen, i samband med denna dessutom förvärva aktie,emissionsbevis samt andel i aktiefond och i ekonomisk förening. Sparbank fårdock ej inneha sådana värdepapper till högre anskaffningsvärde än som anges i16 § första stycket fondkommissionslagen (1979: 748). Om synneriiga skäl föreligga, kan tillsynsmyndighetenmedgiva att sparbank får inneha värdepapper som avses i sjätte stycket istörre omfattning än som anges där. 28 §' Kredil fär beviljas endast mot be- Kreditfär beviljas endast om /ån- tryggande säkerhet i fast eller lös tagaren på godagrunder kan för egendom eller i form av borgen. väntas fullgöra låneförbindelsen. Utan säkerhet får dock kredit läm- Dessutom krävs betryggande saker nas tUl ett sammanlagt belopp, som het i fast eller lös egendom eller i svarar mot högst form av borgen. får av summan av spar- dock avslå från sådan säkerhet om banks fonder och dess inlåning. den kan anses obehövlig eller om Därutöver får kredtt utan säkerhet det annars föreligger särskilda skäl beviljas alt avstå från säkerhet. 1. sådan låntagare, som avses i 26 §första stycket A 2 eller 3, samt utländskt bankföretag, 2. näringsidkarei och för hans rörelse, om krediten är kortvarig. Aktie i bolag, som huvudsakligen förvaltar eller driverhandel med aktier eller som idkar emissionsrörelse, fär mottagas som pantendast om aktien noteras vid fondbörs här i landet. Vad nu sagts gäller även föriagsbevissom utfärdats av sådant bolag. Sparbank får ej som pant mottaga föriagsbevis, somsparbanken utfärdat, och ej heller bevis om tillskott till garantifond ellergrundfond i . Ställes lån icke atl betalas , skall sparbankförbehålla sig rätl atl säga upp lånet till återbetalning senast inom sagdatid. Utan förbehåll enligt första stycket får sparbank 1. bevilja återiånenligt reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning med längrelöptid än , 2. utlämna andralån mot skuldebrev med längre löptid än till elt sammanlagt belopp, somvid varje tidpunkt svarar mot högst av summan av sparbankensfonder och dess inlåning efler avdrag för lån som tagits upp hos allmännapensionsfonden i samband med återlån. Senaste lydelse 1979: 1114. 'Senaste lydelse 1975:228. Prop.1983/84:146 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förfallotiden för lån skall bestämmas så, alt den ärförenlig med villkoren för förbindelser. Län som avses i andrastycket 2 får icke ställas på längre återbetalningstid än . Har försådant lån icke ställts säkerhet i fast eller lös egendom, skall i skuldebrevetulfäslas årlig avbetalning i förhållande till den tid för vilken lånetbeviljas. skall förbehålla sig skall förbehålla sig rält alt säga upp lån som avses i rätt atl säga upp lån som avses i andra stycket till återbetalning se- andra stycket till återbetalning se nast , om säker- nast , om säker heten för lånet försvagas i märklig heten för lånet försvagas i märklig mån eller, i fråga om lån utan säker- män eller, i fråga om län ulan säker het, om trygghet icke längre före- het, om låntagaren kan ligger för låneförbindelsens fidlgö- förväntas fullgöra låneförbindd- rande. Bestämmelserna i denna paragraf äga icke tillämpning pålån, för vars fulla gäldande staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighetsvarar. Föreskriften i tredje stycket första punkten gäller dock även sådanllän. I fråga om lån för vilkel utländsk stal eller utländskt bankföretag svararfår, om särskilda skäl föreligga, undanlag ske från tredje stycket tredjepunkten och fjärde stycket. Undantag från tredje stycket tredje punkten fär, omsärskilda skäl föreligga, ske även i fråga om lån som lämnas av sparbanktillsammans med utländskt bankföretag eller som i sin helhet refinansierasutomlands. Denna lag träder i kraft . 1983/84:146 7 Lag om ändring i lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen Härigenom föreskrivs atl 36 och 40 §§ lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 §' Kredit får beviljas endast mot be- Kreditfår beviljas endast om /an- tryggande säkerhet i fast eller lös tagaren på godagrunder kan för-egendom eller i form av borgen. Utan säkerhet får dock kredit läm- Dessutom krävs betryggandesakernas till ett sammanlagt belopp, som het i fast eller lös egendom eller ivid varje tidpunkt svarar mot högst form av borgen. Kreditkassan får tioprocent av summan av central- dock avstå från sådan säkerhet om kassas ochanslutna jordbrukskas- den kan anses obehövlig eller om sors egel kapital samt centralkas-det annars föreligger särskilda skäl sans inlåning. Därutöver får kredit attavstå från säkerhet, utan säkerhet beviljas. 1. sådanlåntagare, som avses i 34 § första stycket A 2 eller 3, dock icke staten, samtutländskt bankföretag, 2. näringsidkarei och för hans rörelse, om krediten är kortvarig. Kredit utan säkerhet tnligl första stycket beviljas avcentralkassa eller, efter medgivande av denna, av ansluten jordbrukskassa. Aktie i bolag, som huvudsakligen förvaltar eller driverhandel med aktier eller som idkar emissionsrörelse, får mottagas som pantendast om aktien noteras vid fondbörs här i landet. Vad nu sagts gäller ävenförlagsbevis som utfärdats av sådant bolag. Kreditkassa får ej som pant mottaga aktie i bolag, som hartill uppgift att tillgodose för kreditkassor gemensamma intressen, ellerförlagsbevis, som sådant bolag eller centralkassa utfärdat, och ej heller bevisom andel i eller tillskott till kreditkassan själv eller annan jordbruketskreditkassa. 40 §' Ställes lån icke all betalas , skallkreditkassa förbehålla sig rält alt säga upp lånet till återbetalning senastinom sagda tid. Utan förbehåll enligt första stycket får 1. cenlralkassabevilja återlån enligt reglementet angående allmänna pensionsfondensförvaltning med längre löptid än , 2. kreditkassautlämna andra lån mot skuldebrev med längre löptid än till eltsammanlagt belopp, som tillsammans med belopp av här avsedd utlåning frånövriga kreditkassor inom vederbörande centralkassas verksamhetsområde vidvarje tidpunkt svarar mot högst av summan av centralkassansoch anslutna jordbrukskassors eget kapital samt cenlralkassans inlåning efteravdrag för lån som tagits upp hos allmänna pensionsfonden i samband med återlån. ' Senaste lydelse 1979: 1115. Senaste lydelse 1975:229. Prop.1983/84:146 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förfalloliden för lån skall bestämmas så, all den ärförenlig med villkoren för kreditkassans förbindelser. Lån som avses i andrastycket 2 får icke ställas på längre ålerbelalningstid än . Har försådant län icke ställts säkerhet i fast eller lös egendom, skall i skuldebrevetulfäslas årlig avbetalning i förhållande till den lid för vilken lånetbeviljas. Cenlralkassa skall enligt 17 § tredje stycket meddela desärskilda anvisningar som fordras för tillämpningen av bestämmelserna i andrastycket 2 och tredje stycket första punkten. Kreditkassa skall förbehålla sig Kreditkassa skall förbehålla sig rätt alt säga upp län som avses i rält att säga upp lån som avses i andra slyckel till återbetalning se- andra stycket till återbetalning se nast , om säker- nast , om säker heten för lånet försvagas i märklig heten för lånet försvagas i märklig mån eller, i fråga om lån utan säker- mån eller, i fråga om lån ulan säker het, om trygghet icke längre före- hel, om låntagaren kan ligger för låneförbindelsens fullgö- förväntas fullgöra låneförbindel- rande. Bestämmelserna i denna paragraf äga icke tillämpning pålån, för vars fulla gäldande staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighetsvarar. Föreskriften i tredje stycket första punkten gäller dock även sådantlån. 1 fräga om lån för vilket utländskt bankföretag svarar får, om särskildaskäl föreligga, undantag ske från tredje stycket tredje punkten och femtestycket. Undanlag från tredje stycket tredje punkten får, om särskilda skälföreligga, ske även i fråga om lån som lämnas av kredilkassa tillsammans medutländskt bankföretag eller som i sin helhet refinansieras utomlands. Denna lag träder i kraft . 1983/84:146 9 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , R. Carisson, , , , Lagrådsremissmed förslag till ändrade regler för bankinstitutens kreditgivning År1976 tillkallades en kommitté för att se över banklagstiftningen (Fi 1976:04).Kommittén' antog namnet banklagsutredningen. huvuduppgiftär att lämna förslag som syftar till en harmonisering av banklagstiftningen medaktiebolagslagen (1975: 1385). Utredningen har tidigare överlämnat tre delbetänkanden.Genom tilläggsdirektiv (dir. 1980:58) gavs kommittén i uppdrag atl undersöka omnuvarande bestämmelser om det krav på formella säkerheter för krediter sombankerna har att uppfylla enligt lagstiftningen behövs även ellerkan modifieras eller slopas utan risk för att insältarnas skydd äventyras.Genom tilläggsdirektiv (dir. 1982:56) gavs komittén också i uppdrag alt läggafram förslag till sådana ändringar i banklagstiftningen atl bankerna ellerdotterbolag till dem kan genom att förvärva aktier och lämna föriagslånerbjuda riskvilligt kapital ål mindre och medelstora företag. Banklagsutredningenhar därefter avlämnat delbetänkandel (Ds E 1982:3) Det formella säkerhetskravetoch banks rätt att medverka vid finansieringen av mindre och medelstora företaggenom förvärv av aktier m.m. Betänkandet har remissbehandlats. 1 denna lagrådsremisstar jag endasl upp frågan om det formella säkerhetskravet. Tillprotokollet i delta ärende bör som bilaga 1 fogas en sammanfattning 'Ledamöter: rättschefen , ordförande, bankdirektören ,bankinspektören , vice riksbankschefen , direktörernaSven och . och bankdirektören och . har ersatts med direktörernaPer W. Schierbeck och . 1983/84:146 10 avbetänkandet såvitt avser frågan om det formella säkerhetskravet samt enreservation och ett särskilt yttrande. Som bilaga 2 till protokollet bör fogasde lagförslag som läggs fram i betänkandet och som bilaga 3 en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena. Sedanläng tid tillbaka finns bestämmelser i banklagstiftningen som innebär allbankerna får lämna krediter endast mot betryggande säkerhet i fast eller lösegendom eller i form av borgen. Bestämmelsen för affärsbankerna tillkom år1933 under intryck av de skärpta krav på olika restriktioner som utlöstes av Kreugerkraschen. Det s.k. formella säkerhetskravet har utgjort en huvudregel för bankernas kreditgivningoch har ansetts ingå som ett led i skyddet för insältarnas medel. Från dettakrav har gjorts undantag för lån till vissa kredittagare som har bedömts somsäkra, däribland stat, kommun, bankföretag och vissa andra kreditinstitut.Vidare har undantag gjorts för krediter till näringsidkare, om lånet ärkortfristigt. Underen lång följd av år har värdet av det formella säkerhetskravet diskuterats. Dethar ifrågasatts om inle kravet skulle kunna slopas utan all insältarskyddetförsämrades. Efterfrågan på krediter utan säkerhet har efler hand ökal ochbankerna har känt ett behov av atl lämna sådana krediter. Detta hartillgodosetts av statsmakterna genom att en viss andel av bankens krediter, s.k. blancokrediter, undantagils från det formella säkerhetskravet. I samband med densamordnade banklagstiftningen (prop. 1968:143, BaU 60, rskr 368, SFS1968:601, 602 och 605) erhöll undantagsbestämmelserna sin nuvarande form. Bestämmelsernaär enhetligt utformade och finns för affärsbankerna i 59 § lagen (1955:183) ombankrörelse (banklagen), för sparbankerna i 28 § lagen (1955:416) om sparbanker(sparbankslagen) och för föreningsbankerna (jordbrukets kreditkassor, dvs. jordbrukskassornaoch centralkassorna för jordbrukskredit) i 36 § lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen (föreningsbankslagen). Inom en viss ram fick bankernamöjlighet att lämna krediter utan säkerhet. Från böljan bestämdes denna blancokredilramtill tre procenl, för en affärsbank av egel kapital och inlåning, för ensparbank av egna fonder och inlåning samt för en kreditkassa summan avcentralkassans och de anslutna jordbrukskassornas eget kapital och inlåning.År 1975 utökades ramen till och år (prop.1979/80:51, NU 22, rskr 133, SFS 1979:1113-1115). Prop.1983/84:146 11 Föredragandensförslag: 1 banklagarna bör föreskrivas dels att bankerna får bevilja kredil endaslom lånesökanden kan förväntas fullgöra en låneförbindelse, dels att betryggandesäkerhet i fast eller lös egendom eller i form av borgen skall ställas, om detinte får anses obehövligt eller om det inte föreligger särskilda skäl förbanken att avslå från att kräva sådan säkerhet. Utredningensförslag: Överensstämmer i sak med föredragandens förslag. Remissinstanserna:De flesta tillstyrker förslaget. Bankinspektionen och avstyrkerdock förslaget om ändring av kravet på ställande av säkerhet. Ett parremissinstanser ifrågasätter om någon regel om ställande av säkerhet behövs. Skälför föredragandens förslag: Enligt den svenska banklagstiftningen skallbankerna i princip kräva säkerheter för atl bevilja kredil. Regeln ingår somnämnts som ett led i skyddet för insältarnas medel. Huvudregeln är således att kredilfår lämnas endast mot betryggande säkerhet i fast eller lös egendom eller iform av borgen (59 § första stycket banklagen, 28 § första stycket sparbankslagenoch 36 § första stycket föreningsbankslagen). Däremot innehållerlagstiftningen ingen uttrycklig bestämmelse, som ålägger bankerna atl förebeviljande av kredit pröva, om lånesökanden kan förväntas fullgöra åtagandenagentemot banken enligt en låneförbindelse, dvs, betala ränta och amorteringarsamt slutligen återbetala krediten i enlighet med förbindelsen. Allmän enighettorde emellertid råda om att en förutsättning för atl en bank över huvud skalllämna kredit måste vara att banken kan räkna med att lånesökanden, om hanbeviljas kredit, kommer att kunna fullgöra låneförbindelsen. En bank skallalltså inle lämna någon kredit mot säkerhet, om det redan från böijan framstårsom sannolikt att säkerheten måste realiseras för atl krediten skall kunnaåterbetalas. Ipraxis gör bankerna också en bedömning av om lånesökanden kommer att kunnafullgöra en låneförbindelse, innan de beviljar kredil. Särskilt när det ärfråga om utlåning till företag måste banken ha en klar uppfattning om möjligheternaför företaget att klara räntebetalningar, amorteringar och kredUens slutligaåterbetalning. För att bedöma förelagets framtida betalningsförmåga, desskreditvärdighet, gör banken en finansiell analys av företagel. Med hjälp avbalansräkning, resultaträkning och beräkning av kassaflödet i rörelsen bedömsföretagets finansiella ställning, soliditet och likviditet samt rörelsenslönsamhet. För atl bedöma verksamhetens fortsatta utveckling görs analyser avföretagets kostnadsstruktur och konkur- 1983/84:146 12 renskraftsamt en bedömning av konjunkturerna inom branschen, förelagetsinvesteringspolitik och företagsledningens kompelens. En inträngande analys avföretagels förhållanden kan behöva göras, om låneansökningen gällerfinansiering av elt speciellt investeringsprojekt. En sådan analys omfattar deräntabilitetskalkyler som ligger till grund för investeringen, möjlighetema atllyfta av krediten när investeringen är gjord eller möjligheterna för företagetatt amortera krediten genom det kassaflöde investeringen väntas generera samtde risker som är förknippade med investeringen. Ävenom del är en av bankinspektionen understödd praxis bland de svenska bankernaatt göra en bedömning av om lånesökanden kan förväntas kunna fullgöralåneförbindelsen, om kredit beviljas, förekommer det -som framgår avinspektionens yttrande - att banker låter kreditbedömningen huvudsakligen avsevärdet av erbjudna säkerheter och atl detta förorsakat bankerna förluster.Enligt inspektionens uppfattning är det direkt felaktigt av en bank alt görakreditbedömningen pä det sistnämnda sättet. Detär enligt min mening inte tillfredsställande att den berörda grundlägganderegeln för bankernas kreditbedömning inte kommer till uttryck i lagstiftningen.Fastslås en sådan regel i lag, är det ägnat att undanröja riskerna för att detgörs felaktiga kreditbedömningar av del slag som bankinspektionen pekat på. Jagdelar därför utredningens uppfattning all en sådan regel bör införas ibanklagarna. Iutredningsförslaget uttrycks regeln så att kredit får beviljas endast "om trygghetföreligger för låneförbindelsens fullgörande". Ett molsvarande uttryckssättförekommer i banklagarna i fråga om lån som har längre löptid än menbanken inle förbehållit sig rätl att säga upp till återbetalning senast inomett år.