prop · G703191 · 1983-12-31 00:00:00 — Prisåterbäringen utgör således mellan 0,av intäkten. För en medelstor fam, ca 3 000levererade ninkskinn, utgör återbäringen sammanlagt ca (1981/82). har beräknat "företagarvinsten" för ett sådant företag (dvs ersättning för eget arbete) till ca . Restitution till pälsdjursuppfödare kan ses som en fom av prisutjämning, så gott som samtliga skinn exporterasoch kompensation för kostnadsfördyringen av vegetabiliskt foder erhålls. Extern prisutjänning i övrigt belastar resp reglering. För spannmål belastas således rojlerinjsföroninjen Svensk Spannnåls-handel ned de nettokostnader somprisutjämningen medför. Det är enligt JN naturligt att prisutjämningen till pälsdjursuppfödare för foderfördyringen av Inhemskt foder på samma sätt belastar spannmålsregleringen. Vissa smärre kvantiteter importerat foderanvänds. Även för dessa kvantiteter bör restitution erhållas. Beloppet rör sig vid nuvarande avgiftsnivåer på ca , vilket bör tas från Införsel avgifterna på fodermedel. JN vill därför föreslå att posten "Restitution tillpälsdjursuppfödare" avförs från medel utanför fördelningsplanen /85 ochatt kostnaderna för prisutjämning till denna näring skall belasta spannmålsregleringen resp införsel avgifter för fodermedel som restitution. JH bör dock ges rätt att göra en behovsprövning. Prop.1983/84:191 59 Det nuvarande vallfröstödet infördes1968/69. Anledningen var att den inhemska vall fröodlingen pga importkonkurrens och försämrad lönsamhet liade minskat starkt. Självförsörjning ned vall frö ansågs viktig ur beredskapssynpunkt. Vallfröstödet knötstill regleringsföreningen , som /69 har tilldelats särskilda medel förvallfröregleringen. Följande belopp har avsatts de olika åren: Reglerinqsår Inomfördel- Utanför för- Handelsgödselavgift ninqsplan delningsplan (1982/83, 1983/84) har vallfröstödet uppgåtttill 9,3 resp . Stödbehovet har ökat, räknati kr/ha, och uppgick till /ha. 1983 gick ungefär halva det utbetalade beloppet till de s k grönytefröerna(rödsvingel, ängs-gröeoch engelskt rajgräs) nedan dessas andel av arealenvar . Bidraget per hektar (arealbidrag + pristillägg) utgjorde såledesendast ca för de fröer som användsi jordbruket och mer än för övriga fröer. 1983/84:191 60 har tillsatt en arbetsgrupp för översyn av stödet. Fördelningenav stödet mellan medel inon och utanför fördelningsplanen har tillkommit vidöverläggningarna om kostnadskompensationtill jordbruket. Stödet beror på att odlarpriserna pga GATT- och EG-bindningarinte kan skyddas genom införsel-avgifter. Odlingen av vall frö för jordbrukets behov är viktigt ur beredskapssynpunkt. Grönytefröerna går att importera. Den del av vallfröstödetsom avser jordbrukets vallväxter bör täckas av medel inom fördelningsplanen eftersom medlentillfaller jordbruket i fom av lägre utsädespriser. Eftersom grönytefröerna går att importera och det inte finnsanledning att skydda odlingen ur beredskapssynpunkt torde det främst vara ett jordbrukarintresse attstödja odlingen. JU föreslår att hela vallfröstödet /85 täcks av medel inom fördelnings-planen. Kollektiva åtgärder inon biodlingen Det nuvarande stödet till biodlingen infördes /75 efter utredning och förslag av lantbtuksstyrelsen. /75 - 1977/78 avsattes . varav hälften utanför fördelningsplanen och hälften inom. 1978/79 avsattes och åren därefter , varav 300 000 krutanför fördelningsplanen. Bi fonden disponeras av lantbruksstyrelsen efter samråd med bi-nämnden. Bifonden innehöll endast 80 000kr. De avsatta medlen har använts främst till finansiering av bi-avelsarbete.forskning samt utbildnings- och informationsarbete. Lantbruksstyrelsen gjorde 1980/81 en översyn av reglerna för stödet till biodlingen och kom då till att stödet borde bibehållas oförändrat. I skrivelse till nämnden (bil 3)har styrelsen påpekat att stödet realt har minskat och att detnu bör räknas för att verksamheten inte skall behöva skäras ned drastiskt. 1983/84:191 61 JNföreslår att anslaget höjs till , varav 500 000tas av medel inom fördelningsplanen och 500 000 ur sockerfonden. Detsenare är motiverat av att biodlarna förbrukar över socker. Odlingenav matfisk har ökat i . Odlingen har att konkurrera medimport av motsvarande fisk (huvudsakligen laxfiskar) vilken sker utan någon importavgift.Samtidigt drabbas fiskodlingen av den svenska jordbruksprisregleringen på fodermedelgenon ett gentemot världsmarknaden förhöjt pris på fodret. Genombeslut av statsmakterna (prop 1982/83:162, regleringsbrev ) har avinförsel avgifter utanför fördelningsplanen /84 avsatts förkollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk. har inkommit framställningatt samtliga införsel avgiftsmedel /85 från importav fisk-foder återförs till näringen (bil 4). Jordbruksnämndenanser det riktigt ur principiell synpunkt att näringar, vilka ligger utanförjordbruksregleringen och är utsatta för importkonkurrens, inte belastas av jordbrukspris-regleringen. Prop.1983/84:191 62 Produktionenav konsumtionsfisk beräknas till ca 2 000 - år1983. Foderförbrukningen för denna produktiontillsammans med viss sättfiskproduktion beräknastill ca , varav ca är foder somtillverkats i av inhemska eller importerade råvaror.Importen av färdigt fiskfoder beräknassåledes till ca . En betydande del av innehålleti fiskfoder utgörs av sådana råvaror som inte omfattas av jordbruksregleringenoch där någon fördyring av fodret ej sker. Detta gällert ex fiskmjöl och fiskolja. Med utgångspunktfrån recept anmälda till JU har beräknatsatt ca en tredjedel av råvarorna i fiskfoder ärsådana där fördyring skett pga regleringen. För1983 skulle det då röra sig om ca 1 600 - foder med ungefärföljande fördelning: 650ton import av färdigt fiskfoder 2C0ton inhemsk tillverkning av importerad,råvara 800ton inhemsk tillverkning av inhemsk råvara (spannmål) Foderfördyringenunder 1983/84 kan med användande av ovan angivna kvantitetsuppgifter och kändaprisrelationer mellan inhemska priser och världsmarknadspriserberäknas till . För1984/85 beräknas en viss produktionsökningi branschen. Skillnaden mellan inhemska priser och världsmarknadspriserpå olika fodermedel beräknasbli större än under innevarande årdå främst torkan 1 bidragit till högainternationella priser såväl på sojamjöl och andra vegetabiliska proteinfoder som på spannmål.Foderfördyringen /85 beräknassåledes nu bli störreän under innevarande år. 1983/84:191 63 Även kollektiv återbetalning avfoderfördyring för fiskodlingen är enligtJUs mening en fom av prisutjämning. Det är därför rimligtatt, i likhet med vad som föreslagits beträffande pälsdjursfoder,resp reglering belastas med den kostnad son prisutjämningennedför. För den foderfördyring som härrörfrån inhemsk spannmålbör således spannmålsregleringenbelastas, medan den del som härrör från importerat foder direkt från inflytande införselavgifter. Beloppens storlek beräknas i efterhand med ledning av förbrukadekvantiteter samt världsmarknadspriser och införselavgifter m m. Beräknat belopp överförstill som bör få i uppdrag utbetala medlen och ha överinseendeöver deras användning. Härvidbör beaktas att beloppets storlek kan varierakraftigt . Medlen bör användasså att de kommer hela fiskodlingen tillgodo. JUföreslog vissa ändringarnär det gäller prisregleringen förmalt. Förändringarna som berördesåväl importavgifter son exportbidrag Innebar 1huvudsak en anknytning till EGs system. Vadgäller exportbidragen föreslogsdels en längre giltighetstid förregleringsföreningen om exportbidrag, dels att samma åtgångstalsom när det gäller Införsel avgiften skulletillämpas. JN föreslog vidareregeringen att av inflytande införsel avgifter skulle viss del fonderas föratt kunna användas som extra exportbidrag närdet ordinarie exportbidraget via Svensk Spannmålshandelinte räcker till. Regeringengodkände JNs förslag och JNbemyndigades att vidta föreslagna åtgärderhösten 1978. Alla föreslagnaåtgärder sattes i kraft av JN utom det extraexportbidraget för malt. Influtna medel där fonderades.Våren 1980 beslöt dock JH att Införaextra exportbidrag. Baserat på en jämförelse med EGs exportbidrag fastställdesbidraget till /malt. Under perloden varbidraget /. I övrigt har det varit . Prop.1983/84:191 64 Deninhemska förbrukningen av malt har minskat från över 1976/77 till ca . Orsaken är främstmellanölsförbudet och därmed sammanhängande minskning av ölkonsumtionen. En viss ökadimport av öl har ocksåbetytt att avsättningsutrymmetför malt minskat. Samtidigtsom marknaden minskat i har kapaciteten när det gäller maltti11verkning ökat i och med tillkomsten av mälteri iBromma. Den sanmanlagda kapaciteten kan beräknas till ca fördelat påNord-Malt och . Importenav malt har minskat och uppgick /83 till knappt och beräknasinnevarande år minska något. Schematisktkan situationen åskådliggöras enligt följande: Maximal till verkning 30 000 40 000 3 000 Inhemsk för brukning 9 000 31 000 3 000 Export 21 000 9 000 Meden sammanlagd tillgångssida av ca vid fulltkapacitetsutnyttjande och en Inhemsk förbrukning av ca innebär dettaett exportbehov av ca malt fördelat på ca 2/3 Nord-Malt och 1/3 . Hord-Maltsäljer ca 2/3 av sin årsproduktion på export medan motsvarande andel för är ca 25procent. Exportenunder senare år har varit följande: 1978/79 6 352 1979/80 22 317 1980/81 27 816 1981/82 28 843 1982/83 15 615 1983/84:191 65 Detextra bidraget har som tidigare nämnts i princip varit oförändrat 10kr/sedan det infördes . Vid nomal export innebär dettaett medelsbehov om 2,5 -3,om bidraget även i fortsättningenhålls oförändrat. Importen av malt har som nämntsminskat och /84 beräknas ca inflyta i avgifter för malt.Med nuvarande begränsning till att av inflytande avgifter på malt får högst 2,0 Mkranvändas kommer detta att innebära att dessa medel ej kommer att räcka till.Att medlen har räckt beror på att de första årens avsatta medel ej användes utanfonderades. Vidöltillverkninganvänds betydande kvantiteter majs såsom råfrukt och till viss del som ersättning för malt.Kvantiteten 1982/83 beräknas till drygt . Även vissakvantiteter socker används vid öltillverkning. Samtligainförsel avgifter för majs har hänförts till fodemedelsavgiftervilka tillförts jordbruket inom fördelningsplanen. Genom denkorrigeringsregel som funnits när det gäller PM-index och fodemedel savgif terna har dockinte jordbruket totalt sett erhår.it någon favör av att även vissa kvantiteter majs, viUa ej använts somfoder, hänförts dit. JN har dock beslutat att i fortsättningenej föra införsel avgifter som härrör från majs.vilken ej används till foder, till fodermedel savgif ter. Dentotala kvantiteten majs som används till annat än foder beräknasinnevarande år till ca , vilket vid nuvarandeavgiftsnivåer innebär ca 1 Införsel avgifter. Genomdetta förfarande ökar tillgången på införselavgiftsmedei utanför fördelningsplanen.JN föreslår att av Införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenavsätts 3,0 Hkr för stöd till maltproduktionen. Oetta Innebär visserligenen ökning med men behövs för att bidraget skall kunna hållas på en oförändradnominell nivå. 1983/84:191 66 /84 har 1,5 Mkrinom och lika mycket utanför fördelningsplanen avsatts till exportrådatt användas för främjande av den svenska exporten av högförädladelivsmedel. I regleringsbrev anges att exportrådetvid tidpunkt som JN efter samråd med rådet fastställer till nämndenskall redovisa hur de anvisade medlen har använts. Exportrådethar i skrivelse begärt ytterligare 2 Mkrför /84 samt 5.5 Mkrför /85 (bil 5). Såvälfrån statsmakternas som frånnäringslivets sida har intresset förutvidgad svensk livsmedelsexport ökat starkt under senare år.Olika organ främjar denna verksamhet, bl a Exportråd.Enligt nämndens uppfattning ärdet angeläget att kunna utökaden finansiella ramen för exportfrämjande åtgärder.JN föreslår att 1984/av medel utanförfördelningsplanen avsättstill verksamhet. En mer samlad plan förverksamheten bör få anstå tills dess LMK-83 avslutat sitt arbete. 2.4 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedei m m regleringsåren 1982/83 och 1983/84 Från föregående regleringsår kvarstående införsel avgifter Under resp regleringsår influtna införsel avgifter 299 998 264 940 292 600 160 000 Intäktsräntor från föregående år. a)Av medel inom fördelningsplan Svensk kötthandel, utbyteshandel Regionalt kostnadsbidrag, norra Djurhälsovård, kontrollverksamhet m m Stöd tillodling av konservärter och andra Stöd tillodling av bruna bönor Stöd tillodling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom Reserv till jordbruksnämndens förfogande 1902/83 kkr b)Av medelutanför fördelningsplan Utbyteshandel nötkött, oststaterna Utbyteshandelkött och fläskPristillägg får- och lanmkött Svensk matpotatiskontroll till Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Prisäterbäring till pälsdjursuppfödare Stödtill odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom blodlingen Kollektiva åtgärder inon odlingen av konsumtionsfisk Restitution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött och fläsksamt av införselavgifter för ost Stödtill maltproduktionen exportråd 15 124 O 173 067 634 (+11 (+11 vidutgången av resp regleringsår 20 593 ./. I regleringsbrev rörande råvarukostnadsutjämningtill viss industri föreskrivs att JN 1 anslutning till sin årliga redovisning av användningen av införselavgiftsmedel m m också skall redovisa användningen av utjämningskassan. Detta sker 1 fom av följande sammanställning. Se även bilaga 6. 1 981 /82 22 509 5 325 439 292 290 560 Regeringenhar uppdragit åt JN att övervägaoch framlägga förslag rörande behovet och möjligheternatill samordning av de rörl-iga krediter m m i riksgäldskontoretsom f n står till förfogande förolika ändamål inom jordbruksprisregleringen. JN lämnarföljande förslag: Krediten behövs för fortsatt lagring Industrinsråvarukostnadsutjämning(RÄK) JN:s förslag Motiv Ingen ändring Prisreglering pa jord- Ingen ändring brukets område(täckande av underskott i regleringsekonomin) Krediten behövsäven i fortsättningen för gris-reglerandeåtgärder SLUTLIGFINANSIERING AV RÄNTEDIFFERENSER TÄCKTAGENOM LÄN FRÄN RÖRLIG KREDIT Kreditenför lagring av jordbruksprodukter. Medelför säsongmässig lagring av köttoch fläsk samt smör börjadeställas till jordbruksnämndensförfogande et. Utlåningenskedde genom Fonden för förlag till statsverket. 1983/84:191 71 budgetåren1970/71 - 1976/. 1977/78 höjdes anslaget till och /79 till175 Mkr. Från /80 överfördesanslaget till en rörlig kredit i riksgälden,/anslaget var detta år oförändrat . Budgetåret1980/81 höjdes den rörliga krediten till195 Mkr och 1981/82 till 250 Hkr. Medlenlånades ut mot en räntamotsvarande diskonto +0,. I samband med överföringenav anslaget till en rörlig kredit höjdes räntesatsenmed beroende på vald tidpunkt under budgetåret5 till avtal med låntagarna son jordbruksnämndenslutit, angavs att räntesatsen för utlånadkredit uppgick till diskonto +0,. De förändraderäntevillkor som kom att gällafr o m /80 upplevdes därförav låntagarna som ett avtalsbrott. I skrivelse till regeringenden föreslog JN att skillnaden mellan räntesatsernaskulle få täckas via statsbudgeten genom en belastning avanslaget C 3. Regeringen anförde dock i prop 1978/79:100 att dessa ökadekostnader inte borde belasta statsbudgeten. Fråganom hur de skulle täckas borde tas upp vid kommande j ordbrukspri söveriäggningr. Enligtregeringens beslut fick under budgetåret1979/80 den rörliga krediten om ävenanvändas till att täckaökade räntekostnader för säsongmässiglagring av smör och köttvaror i avvaktan påen slutlig lösning av frågan om hur nämndaräntekostnader skulle täckas. Genombeslut och medgav regeringen attjordbruksnämnden även för /81 fickutnyttja den rörliga krediten om föratt täcka de ökade räntekostnaderna försäsongmässig lagring vid ett utnyttjande av denna rörligakredit upp till ett belopp av . skrivelse medgav nämndenatt räntedifferensen vid utlåningav de som den rörliga krediten föreslogshöjas med /81 skulle täckasinom ramen för befintliga medel inom nyölk-och köttregleringen. diskonto + 0,subventionerad Är ilaxbelopp utlånat Räntesats 1978/79 175 175 1979/80 175 174,7 1980/81 195 195 1981/82 250 218,1 1979/80 Skillnaden mellan räntaoch diskonto + 0,5i upplånades av den rörliga krediten "prisreglering på jordbrukets område". 19J0/ol Ränteskillnadenför krediter upplånades påmotsvarande sätt som /80. För de 20 Hkr därutöver son tillfördesden rörliga krediten detta år, finansierades ränteskillnader via köttbudgeten. och följande budgetar Ingen subventioneringav räntan. Det sålunda subventionerade räntebeloppet uppgår tillca , varav har belastat köttbudgeten. Krediten för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö Krediten för inlösen av Inhemskt oljeväxtfrö ställs till regleringsföreningen förfogande i samband med att föreningen köper upp den svenska skörden av oljeväxter. Kostnaden för denna verksamhet överstiger emellertid väsentligt kreditbeloppet. De tidigare anslaget 1 Fonden för förlag till statsverket (som ställts till förfogande /55) överfördes till en rörlig kredit i fr o m /81. Isamband därmed steg räntesatsen fråndiskonto + 0,till riksgäldens gällande ränta. Utlåningende framgår nedan. Är belopp utlånat Räntesats diskonto + 0, 19S0/31 Skillnaden nellan riksgäldens ränta och diskonto + O, 5« upplånadesav den rörliga krediten "täckandeav underskott i regleringsekononin". ochföljande budgetår Ingen subventioneringav räntan. Desubventionerade räntebeloppet (/81) uppgår till2,. Fråganstår således kvar om hur den slutliga finansieringen av deräntedifferenser som tills vidare täckt».»»den rörliga krediten ora skall lösas.Beloppet uppgår enligt ovan till varav 8 Mkravser ränta för lån vid lagring av köttoch smör, samt avser räntaför lån vid inlösen av oljeväxtfrö. mening bördenna fråga kunna tas upp 1 samband med fråganom hur räntan på 120 miljonerskrediten skall finansieras i de överläggningarom prisregleringen för tiden efter som harInletts. Ett möjlig lösning av frågan vore att köttregleringenoch mjölkregleringen finge belastas med var och fettregleringenmed . Prop.1983/84:191 74 Med stöd av detnyss anförda hemställer JN att det framlagda förslaget om användningenav införselavgiftsmedei m m för regleringsåren1982/83 och 1983/84 godkänns. JN hemställer vidareatt frågan om medel utanför fördelningsplanenför 1984/85 samt frågan om slutlig finansiering av räntedifferenser täcktagenom lån från rörlig kredit förs vidare till den statliga kommitté som efter överläggningar med jordbrukarna skall lägga förslag omjordbrukspriserna för tiden efter . Dettaärende har efter föredragningav avdelningsdirektör avgjorts av generaldirektörenoch ledamöterna . i-edamöternaDockered och Fringel reserverade sig mot beslutet enligt bilaga 7. 1983/84:191 75 harfått i uppdrag att göra en översyn av användningen av medel utanför fördelningsplanen,dvs medel som avses täcka olika statliga åtaganden. De olika åtagandena,som f n finansieras utanför fördelningsplanen, har sålundatillkommit efter beslut från statsmakterna och avser åtgärder somdet ur samhällets synvinkel ansetts . viktigt att stödja ochta ansvaret för. Jordbruksnämndensstyrelse har beslutat föreslå statsmakterna att ett flertal åtgärder i ställetfinansieras av belopp inom ramen eller via regleringsföreningarna.Detta innebär en direkt flyttning av kostnader från statsmakternatill jordbruksnäringen för åtgärder som staten tagit ansvar för. De föreslagna åtgärdernakommer därför direkt att påverka partsförhållandet mellan staten och jordbruket. Vianser att statsmakterna bör ställa medel till förfogande för åtgärder somsamhället tagit ansvar för och ansett viktigt att stödja. I defall detta inte är möjligt bör finansieringen av åtgärder sompåverkar jordbruksnäringen direkt hän-skjutas till förhandlingarnapå jordbrukets område även vad gäller förslag till ändringar som berör regleringskassorna. Beträffande stödet tillbiodlingen bör inga principiella förändringargenomföras under löpande avtal föc socketnäringen. Prop.1983/84:191 76 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 Förslagtill lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område .............................................. ... 2 Förslagtill lag om ändring i utsädeslagen (1976: 298) 3 1 Inledning ......................................................... 5 2 Föredragandens överväganden ........................... ... 7 2.1 Införselavgiftsmedel m.m................................ 7 2.2 Rörliga krediter .......................................... . 12 2.3 Den statliga rådgivningen tilljordbruket .......... . 13 2.4 Utsädeskontroll .......................................... . 17 2.5 Övriga frågor ............................................. . 22 3 Hemställan .................................................... . 23 4 Anslagsfrågor för budgetåret1984/85 ................ 24 5 Beslut .......................................................... . 35 Bilaga Införselavgifter m.m.................................. . 37