prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Utbildning, som i detta skede har en snävmålsättning, syftar till att ge större möjligheter till anskaffning avkvalificerad utrustning för datorstödd konstruktion av integrerade kretsar.Därigenom kan nivån inom utbildningen höjas. I första hand avses medlen att blifördelade till högskolor och universitet via universitets- och högskoleämbetet(UHÄ). För innevarande budgelår har 5 milj. kr. anslagils över åttondehuvudtiteln (). 1983/84:100 bil. 10 har chefenför vidare vid sin beräkning av kostnadsramen tillUHÄ:s disposition för budgelårel 1984/85 tagit hänsyn till behov inommikroeleklronikområdel. Del fortsatta genomförandel av dessa riktade högskoleinsatserkommer att prövas i samråd med mig i budgetarbetet de närmasle åren. Till grundför denna prövning kommer bl.a. au ligga det av UHÄ aviserade förslaget rörandeförstärkning av ulbiidning och forskning inom områdena halvledarteknik ochelektrooptik. Vidare inrymmer delprogrammet förslag till speciella insatserför vidareutbildning och kun- Prop.1983/84:135 90 skapsspridning inom industrin vad gällerkretskonstruklion. För innevarande budgetår har 2 milj.kr. anvisats lill STU.Avsiklen är bl.a. alt små och medelstora företag snabbt skall kunna tillägnasig den nya tekniken och atl bereda gymnasielärare lillfälle tillvidareutbildning inom området. En viktig resurs när det gäller fortbildningenför speciellt småföretagen är Stiftelsen för Förelagsutveckling(SIFU). Jag föreslär nu att för nästa budgetär 2 milj.kr. anslåstill STU för att, i samråd med statens industriverk, användas lill spridning avkunskaper om kretskonstruklion bland små och medelslora förelag och fillfortbildning av yrkesverksamma konstruktörer. Medlen bör anvisas över anslagetVidareutbildning och kunskapsspridning inom mikroelektroniken. Jag anser atldessa åtgärder bör ges ett slörre ulrymme än del som STU har föreslagit varförjag för insalser /86-1986/87 förordar totalt 4 milj.kr. Inom ramenför delprogram 2. Gnmdforskning kommer en nationell halvledarforskning altbyggas upp. Uppbyggnaden skall ske gradvis och programmel syftar till atlmöjliggöra vidgade insalser av svenska forskare pä viktiga problem inomhalvledarforskningen och att på så sätt stimulera kunskapsutbytet med deninternationella forskningen på området. Härigenom kan nivån påforskningsulbildningen höjas och antalet forskarstuderande ökas. Vidaremöjliggörs ett ökal kunskapsflöde lill de svenska grupper som arbetar medhalvledarfysikens tillämpningar i komponenter, kretsar och syslem. Dettaväntas leda till en förstärkning av den svenska elektronikindustrin.Till grund för salsningen ligger en rapport som har utarbetats av enarbetsgrupp tillsatt av naturvetenskapliga forskningsrådet (Upprustning avsvensk halvledarforskning -rappori från arbetsgruppen för nalionellhalvledarforskning -). Gruppen har ansett tre forskningsområden somspeciellt angelägna för en svensk satsning. Urvalet av projekl sker genominomvelenskapliga kriterier. har för innevarande budgetår anslagit 5milj.kr. till nationell halvledarforskning. 1 samband med proposition omforskning (prop. 1983/84:107) har statsrådet I. efter samråd med migförordat atl 16 milj. kr får disponeras under nästa budgetår. För insatserunder perioden /86-1986/87 förordas totalt 19 milj.kr. Målinriktad forskning skall bygga uppkunskaper inom ny halvledarteknik, vilka vänlas bli av slort intresse förindustrin under .senare delen av och . Den nyatekniken omfattar bl.a. s.k. givare, optoelektronik, bildkomponenter,mikrovågskompo-nenler samt nya halvledarmalerial bl.a. galliumarsenid. Delprogrammetskall förstärka STU:s nuvarande insatser på detta område. STU har förinnevarande budgelår lidigare budgeterat ca 40 milj.kr. och harbeviljal ytterligare 8 milj.kr. En fortsatt höjning av ambitionsnivån bör ske underireårsperioden /85-1986/87. De förstärkta insatserna harjag beräknat till10 milj.kr. 1983/84:135 91 /85 och lill sammanlagt 29 milj.kr. förbudgetåren 1985/86-1986/87. Jag har beaktat delta vid min beräkning av medellill anslaget Slyrelsen för leknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. I delprogram 4. Industriell utveckling, ingår f.n. åttautvecklingsprojekt. Dessa skall genom kollektiv forskning och teknikupphandlingi vid mening stärka den inhemska förmågan att konstruera och producerakomponenler, bl.a. kundanpassade kretsar. har beviljat 24 milj.kr.för innevarande budgetår och förutsatte därvid alt regeringen forfiöpandelämnar information om delprogrammets utveckling, bl.a. i samband medförslagen om medelsanvisning för kommande budgetår. Jag vill med anledning av detta anföra följande.Delprogrammel är f.n. i ett inledningsskede. Jag kommer vid ell senaretillfälle alt föreslå regeringen att ett särskilt programråd skall inrättas. Idetta bör berörda verkschefer ingå. Till programrådet bör ytterligare personerkunna adjungeras. Programrådets uppgift bör inledningsvis vara att låtagenomföra nödvändiga förstudier och specifikalionsarbelen. Dessutom bör rådetföreslå en fördelning av medel mellan de olika projeklen så avvägd altmikroelektronikprogrammets övergripande målsättning uppfylls, dvs. alt ökakonstruklions-och produktionsförmågan av mikroelektronikkomponenler i Sverige.Jag är dock inte beredd att förorda delaljerade anvisningar eftersom jag anserdet betydelsefullt alt rådet ges möjligheter atl anpassa programmel fill densnabba tekniska utvecklingen inom området. Detta kan innebära atl vissaändringar i utvecklingsprojekten måste göras då förutsättningarna förändras.Del ankommer på regeringen atl beslula ifråga om organisation för delprogrammelIndustriell ulveckling. I samband med beredningen inom i frågaom den fortsatta finansieringen av mikroeleklronikprogrammet har framkommit attförsvarsmakten avser att inom befintliga ramar lägga ut vissa utvecklingsuppdragsom kan anses ulgöra en del av det lolala programmet. Del ekonomiska försvaretoch bidrar också till finansieringen. Storleken av de sålundainplanerade uppdragen framgår av följande sammanslällning (milj.kr. 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 totalt Försvarsmakten - 5 4,5 3 1,5 14 Del ekonomiska försvaret 1 2 1,5 1,5 1 7 - 4 4 3 1 12 Totalt 1 11 . 10 7,5 3,5 33 Jag föreslår nu att för nästa budgetär anvisas 36,5 milj.kr.och för budgetåren 1985/86-1986/87 anvisas totalt 53 milj.kr. för insatser inomdelprogrammet Industriell utveckling. Medlen bör anvisas över anslagetIndustriell utveckling inom mikroelektroniken. Industrin förutsätts här deltamed en lika stor finansieringsandel vid genomförandel av projekten. Till dessamedel kommer de planerade uppdrag inom försvarsmakten, del Prop.1983/84:135 92 ekonomiskaförsvarel och som jag har nämnt. Jag har belräffande deltadelprogram särskilt samrått med cheferna för försvars-ochkommunikationsdepartementen. Följandesammanslällning ger en bild av erforderliga medel för den fortsattafinansieringen av mikroelektronikprogrammet och de medel som redan har anvisatsav . Sammanslällningen ulgör endasl en beräkning och kan, med hänsyntill alt finansieringskällorna dels är flera statliga organ och dels ettflertal industrier, komma atl ändras. I sammanställningen har hänsyn lagitstill alt del inom delprogram 2. vid naturvetenskapliga forskningsrådet redanhar inplanerals 10 milj.kr. för insalser , dvs. igenomsnitt 2 milj.kr. För delprogram 3. har utgångspunkten varit denursprungliga ambilionsnivån vid STU (40 milj.kr. ), dels den förslärkning somriksdagen har beviljal (8 milj.kr.) och dels den ambilionsnivåhöjning jag nysshar förordat. Inom delprogram 4. har hänsyn tagils fill dels de medel somjagnyss har förordat och dels de medel som planeras alt användas för vissauppdrag, alll inom befintliga ramar, från försvarsmakten, det ekonomiskaförsvaret och , i enlighet med vad jag har redovisat. 1985/86-1986/87 (STU) Grundforskning Målinriktad forskning Industriell utveckling 2 18 52 47,5 4 23 118 70,5 (stat 4- industri) 'Tas upp i ett senare sammanhang i samband med det aviserade förslaget från UHÄrörande förstärkning av utbildning och forskning inom områdenahalvledarteknologi och elektrooptik. Ifråga om en allmän bakgrund till mina förslag villjag tillägga följande.Informationsteknologin spelar en alll viktigare roll för industrins förnyelse.Detta gäller både den industri som är sysselsatt med alt ulveckla och tillverkakomponenler och system och den som använder informationstekniken inlegreradmed annan teknik för atl få fram konkurtenskraftiga produkter ochproduklionssyslem inom områden utanför data- och elektronikindustrinstraditionella verksamhetsområde. STUhar inventerat omsättning, antalet sysselsatta och FoU-kostnader förinformalionsteknologiindustrin. Denna invenlering visar att var deninternationella tillväxten hos denna industri och den totalavärldsmarknaden för informationsleknologiprodukter ca . ISverige var tillväxten ungefär lika slor och motsvarande marknad ca 50miljarder kr. Detta innebär atl andel av väridsmarkna- 1983/84:135 93 Ca 130 000 personer var sysselsatta inom informalionsteknologiindustrini och tillväxten var snabbare än för någon annanbransch. Eftersom informalionsteknologiindustrin inte är en väl avgränsadbransch, utan utgör en del även i andra branscher, innehåller nämndamarknadsuppskatlning även till viss del angränsande branscher. Trots dettaanserjag atl uppskattningen kan Qäna som en indikation på denna industrisnuvarande omfattning. Föratt denna starka tillväxt skall kunna fortsätta, och helst öka, krävs atlsvensk induslri bibehåller eller stärker sina marknadspositioner. Delta kanuppnås genom att flera åtgärder vidtas. - Samverkan mellan olikaintressenter, såväl på den statliga som den privata sidan, stimuleras. - Tdeinfrastrukturen förstärksför att möta 1990-lalels behov av ett ökat informationsflöde. - Utbildningen förslärks inominformalionsleknologiområdel. - Denlekniskl velenskapliga kompetensen höjs inom såväl högskola som näringsliv. - Breddningav den industriella basen genom stimulans till nya industrier. En viktig förutsättning för att den svenska tillväxten skall kunna ske i en omfattning som åtminstonemotsvarar den internationella är att vi i har fillgång till kunskap omde mikroelektronikkretsar som de framlida systemen skall byggas med. Det äräven väsentligt att vi har förmåga att konstruera och producera ålminstone deför systemfunktioner cenlrala komponenterna i aktuella produkter. I dettasammanhang är det av intresse atl sludera nuvarande produktion avelektronikkomponenter, i ell internationellt perspektiv. Följande tabell visarden inventering som STU låtit göra. Omfattningen av svensk informationsteknologiindustri Test/mät/analys- ' Av dessa är ca 8 000 sysselsatta med forskning ochutveckling motsvarande av antalet sysselsatta inominformationsteknologiindustrin. Av denna tabell framgår att produktion avelektronikkomponenter endast är ca 0,av väridsmarknadens. Detta skalljämföras med de som gäller för informalionsteknologiindustrin i desshelhet. Erfarenheten från andra länder visar att en viklig förutsättning för enstark induslri inom informationsteknologiområdet är atl industrin har en tillfredsställandekontroll över konstruktionen och framställningen av mikroeleklronikkrelsar. Ennaturlig följd av detta är alt en salsning på informalionsleknologiområdel börbörja med mikroelektronikområdet, som utgör informationsteknologins grund. Detförsta stegel togs då beslulade om ett nalionelllmikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130). Näringsulskollet ansåg i detta sammanhang att det ärangeläget att fullfölja arbelel med ett slörre informaiionsteknologiprogram.Riksdagen ställde sig bakom ulskottel och gav regeringen till känna vadutskottet anfört. Ett samlat sådant program bör redovisas för undernäsla . Detta program kan enligl min mening på ett verksamt sätt bidralill att förbättra samverkan mellan olika intressenter, såväl statliga somprivala. Det är viktigl alt berörda intressenter gemensamt utarbetar ell sådantprogram. Hänsyn bör tas lill eventuella samverkansmöjligheter med andra ländersinsatser inom området. Nordiskl samarbele är speciellt värdefullt. Möjlighelerbör tas till vara för all om möjligl skapa en störte marknad för såvälmikroelektronikkomponenter som programvara och 1983/84:135 95 Jag avser att i ett senare sammanhang återkomma med en närmareredogörelse för ett sådant program. Mikroelektronikanvänds i stor omfallning i leleinfraslrukluren, dvs. i telefonnätet,telexnätet och det allmänna datanätet, och i apparater eller terminaler som äranslutna till näten. görs slora investeringar i dennainfrastruktur för att bl.a. tillgodose.de ökandebehoven av dala- och textkommunikation. invesleringar beräknassåledes uppgå till ca . /85-1986/87. En stordel av insatserna avser uppbyggnaden av ett allmänl tillgängligt datanät, dvs.en digitalisering av telefonnätet. Det digitala nätet är grunden för atlteleverket skall kunna erbjuda alla användare goda möjligheler lill effektivdalakommunikation. Målel för perioden fram lill är enligt verkelstreärsplan att kunna erbjuda digilala s.k. 64 kbit/s-förbindelser över helalandet. Dessa förbindelser har ca sex gånger högre kapacilel än det allmännadatanätet och ger t.ex. möjlighet att överföra en A4-sida på en halv sekund.Sverige skulle därmed bli ett av de första länderna i världen med tillgång filldenna höga kommunikationskapacitet i ett rikstäckande telenät.Tillgängligheten av digilala Qänsler i hela telenätet ökas därefter successivl. Det kan finnas anledningatt i det här sammanhanget erinra om all regering och riksdag vid olikatillfällen har fattat beslut som främjar denna utveckling. Sålunda beslötriksdagen (prop. 1980/81:66, , rskr 132) om vissa ålgärder påteleområdet för alt ge möjligheter att effektivt bidra tillintroduktionen av ny, modern informationsteknik i . I åretsbudgetproposition föreslås i samma syfte att investeringar ochverksamhet i övrigt bör få finansieras vid sidan av statsbudgeten genomerforderlig upplåning på den allmänna kreditmarknaden. Delnuvarande telenätet, som har ett återanskaffningsvärde på ca ,är självfallet den helt grundläggande resursen vid digitaliseringen. Underde har de rymdbaserade systemen blivit ett viktigtkomplement till de markbundna. En stor del av framför allt deninterkonlinentala teletrafiken går sålunda via satellit. Ett viktigt steg föratt dels ge kompetensuppbyggnad för berörda nordiska industrier, dels geunderlag för att bedöma de marknadsmässiga förulsällningarna för avanceradteletrafik via satellit inom togs i och med beslutet om del s.k.Tde-X-projeklel (prop. 1982/83:168, NU 534, rskr 390). Detta projekt kommer allge värdefull och fördjupad kunskap om den framtida telemarknaden och om etteventuellt nordiskt satellitsystems roll i den framtida tdeinfrastrukturen. Nyteknik kommer successivt lill användning på telekommunikationsområdet. Somjagframhöll i prop. 1983/84:8 om det nationella mikroelektronikprogrammet vidgarden ökade användningen av fiberoptisk teknik för telekommunikation, internt iförelagen och i det allmänna telenätet. 1983/84:135 96 Ullämpningsområdetför ny komponentleknik. Fiberoptisk teknik används av förutbyggnaden i storstadsnäten och kommer också relativt snart att på ettekonomiskt sätt att kunna användas vid utbyggnad av riksnätet. En stor fördelmed detta näl är att kapaciteten vid behov kan ökas kraftigt till begränsademerkostnader. Denna satsning på fiberoptik i storstadsnät och riksnäl kan ocksåunderlätta och förbilliga användningen av fiberoptik i eventuella kabel-TV-nät.Som jag framhöll i prop. 1983/84:8 skulle en snar ulbyggnad av kabel-TV-nät iSverige påskynda en inhemsk leknisk ulveckling av komponenler på delta område. Traditionelltär försvaret bland dem som försl tillägnar sig ny teknik. Så är även falletinom informationsteknologin och mikroelektroniken, vilkel har lell lill ettberoende av hög kompetens inom mikroelektronikområdet i landet. Detta beroendehar genom successiv teknikupphandling i samband med försvaretsmaterielanskaffning påverkat och bekostat en avsevärd del av denhittillsvarande industriella utvecklingen inom området. Försvarets behov kanäven framgent vänlas få stort inflytande på utvecklingen inominformationsteknologin och mikroelektroniken. Den elektroniskarevolution som vi upplevt släller stora krav på företagens kompetensinom modern leknik. Den är dock troligtvis enbart början på en genomgripandeindustriell och teknisk omvandling, som bl.a. kommer atl ställa ännu myckelslörre krav på beredskap i form av kunskaper. innebär den - om dessakrav tillgodoses - en möjlighet för inhemsk induslri atl återvinnakonkurrenskraft och atl vidmakthålla en teknisk nivå som är fulll jämbördig medulländska konkurrenters. Grundentill denna prognos ligger i rimliga förutsägelser om nya och avgörande framsteginom mikroelektroniken. En fortsatt miniatyrisering ger möjlighel alt rymmamångfall fler komponenter och funktioner än på en enda bricka (chip).Dylika lösningar ger möjlighel lill betydelsefulla industriella omdaningar därden långl drivna miniatyriseringen spelar en avgörande roll. Elektronik blirtillgänglig till låg kostnad eftersom även avancerade syslem tillverkas förnågol hundratal kronor. Härav följer i sin lur, att kostnaden för eleklronik ien produkt i de flesta fall blir försumbar i förhållande till det lotalapriset. Konsekvensen av detta blir att de allra flesta produkter kommer allinnehålla eleklronik. Jag vill underslryka att detta inle bara gäller varor somtraditionellt betraktas som "elektronik" utan produkter av de mestskilda slag, såsom motorsågar, bilar, tvättmaskiner och verktygsmaskiner. Enannan viktig konsekvens är att det i väsentlig grad blir elektroniken sombestämmer produktens preslanda, och elektronikens kvalitetsnivå blir enavgörande faktor för konkurtenskraften. Däremoi får själva tillverkningskostnadenför kreisen ringa inflytande; dennas ändamålsenlighet samt snabbheten i framlagningenblir avgörande. Somen följd av denna ulveckling kan del förutses alt standardkretsarnas andel avden totala kretsproduktionen kommer atl kraftigl minska, efler- Prop.1983/84:135 97 som specialkonstruerade ("kundanpassade")kretsar snabbt blir ett lönsamt alternativ även då de tillverkas i mindreserier. Systemlösningar med specialkonstruerade kretsar på en bricka hardessutom den fördelen, att industrispionage och kopiering försvåras. Den storaomställning jag här skisserat har förutsättningar all realiseras inom ettdecennium. Den kan å ena sidan innebära mycket stora faror för svensk industriom denna inte i lid uppmärksammar de förändringar den nya lekniken tvingarfram. Ä andra sidan bör den också kunna öppna helt nya möjligheter. Del obestridligaöverlag som de slora multinationella tillverkarna av slandardkretsar nu har gerinte dessa någon hell avgörande fördel i fråga om specialkonstruerade kretsar ismå serier. Dessutom får den i produkten ingående elektronikenstillverkningskostnad ofta enbari ett marginellt inflytande på produktenskonkurrenskraft. Det är inle elektronik som säljs ulan bilar, symaskiner,osv., utrustade med elektronik. En snabbövergång lill kundanpassade lösningar fordrar kompetens för konstruktion ochtillverkning av helt annan omfattning än vad som finns hos den etableradehalvledarinduslrin. Redan av volymmässiga skäl är del uteslutet förhalvledarförelagen alt utföra erforderliga konstruktioner. Det är emellertidockså ur industriell synpunkt vikligl, att konstruktionen sker hossystembyggaren och inle hos kretslillverkaren. F.n. importeras huvuddelen av de halvledarkomponenler somanvänds. En övergång lill kundanpassade kretsar baserad på import skulle ökavår sårbarhet. Ulländska tillverkare skulle nämligen få direkt insyn i uppbyggnadenav vitala system liksom atl exportrestriktioner från tillverkarlän-derna skullefå myckel svåra konsekvenser. Del är därför också ett vikliglsäkerhetspolitiskt inlresse atl utveckla en inhemsk kompetens och kapacitetför konstruktion och tillverkning av kundanpassade kretsar. Av minredogörelse framgår den vikt som bör fästas vid det redan påbörjademikroelektronikprogrammel. Programmel innehåller ålgärder som möjliggör ennödvändig expansion inom komponenlleknikområdet för all möta de nyamöjligheterna. 8 Teknikupphandling och underleverantörsutveckling Med leknikupphandling avses köp eller beställning avproduki, process eller syslem som inle finns på marknaden ulan som skallutvecklas och tillverkas enligt avtal mellan beställare och leverantör. Dettekniska utvecklingsarbete som ingår kan vara omfattande och gälla tillämpningav avancerad teknik. Det kan även innebära mindre ulvecklingssteg ellerproduktmodifiering och gälla mer vardaglig leknik. Utvecklingsarbetet kan avseprodukten, syslemet eller den produktionsprocess i vilken produkten tas fram. 7 1983/84. 1983/84:135 98 Teknikupphandling innebär således atl ett visslutvecklingssteg tas i samband med upphandlingen av en viss vara, Qänst ellersystem. Utvecklingssteget måsle vara avtalsbart. Beslällare/upphandlare/kund kan vara såväl affärsverk,myndighel, kommun eller landsting (offenllig teknikupphandling) som företag(enskild teknikupphandling). Leveranlör/ulvecklare är ell eller flera förelag.Följande former av teknikupphandling kan urskiljas; - Ulvecklingskonlrakt/studieuppdrag Teknikupphandling enligt htivudleveraniörsprincipen ärkanske vad man normalt förknippar med begreppet teknikupphandling. En slörredel av det sammanhållande och övervakande arbetet överlåts härvid till enhuvudleverantör. Denne åtar sig ett sammanhållande ansvar för hela detaktuella systemet som skall upphandlas. Huvudleverantörens och beställarens ålagandenregleras genom ett avtal som upprättas. Utvecklingskontrakt/studieuppdrag kan användas för attstärka en leverantörs kompelens som riskbilden för beställarenförenklas. Ut-vecklingskontraktel har normalt en stark koppling till planeradupphandling medan sludieuppdragel har en relativt lös koppling till planeradupphandling. Båda formerna kan förekomma i samma process. Genom alt huvudleverantören lägger ul delar avteknikupphandlingen på underleverantörer på sådanl sätt att även de senare fårdel av teknikupphandlingens posifiva effekter fås en utveckling avunderleverantörsrelationerna och underleverantörernas kompetens förstärks. Obeställda projekt ("unsoliciled proposals")utgörs av ett idé- och lösningsförslag från en innovatör som vill samarbetamed upphandlaren för att vidareulveckla projektet till en färdig produkt. Ettsamarbete kan därvid leda till teknikupphandling. I detta fall kommer såledesinitiativet från ett företag som vill utveckla ny teknik för framtidaanvändning hos en upphandlare. Vid behandlingen av prop. 1978/79:123 om riktlinjer förindustripolitiken m.m. förordade näringsulskoltel att nationellautvecklingsbolag skulle inrättas inom områdena energi, miljövård ochtransportsystem. beslöt (NU 1978/79: 59, rskr 415) i enlighet medutskottets hemslällan atl som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottethade anfört. Bolagen har påbörjat sin verksamhel med inriktning på bl. De sammanfattas vanligen under beteckningen TEMU-Bolagen. Jag lägger i det följande fram förslag dels i fråga ommedelstilldelning och ändrad organisation för TEMU-Bolagen (avsnitt 8.3), delsi fråga om särskilda medel för åtgärder för att stimulera teknikupphandling(avsnitt 8.2). Medlen för dessa ändamål bör anvisas under ett särskill anslag,benämnl Ålgärder för att främja leknikupphandling och underieverantörsulveckling. 1983/84:135 99 Avslutningsvis behandlar jag i avsnitt 8.4 vissa övrigafrågor med anknytning lill områdel men där inget ställningstagande frånriksdagen påkallas. 8.2 Särskilda medel för åtgärder för att stimulerateknikupphandling Mitt förslag: För budgetåren 1984/85-1986/87 ställs 24milj. lill förfogande för ålgärder i syfte all stimuleraleknikupphandlingsprojekt och åtgärder inom underleverantörsområdel.