prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller branschernasom producerar bearbetade varor beräknas driftsöverskottsandelen 1984 klartöversliga den höga nivån 1974. Produk-fionsvolymen förutses sfiga med 7 1/2 %1983-1984, bl. a. till följd av vissa ytterligare marknadsandelsvinster inomOECD-länderna. Arbetsproduktiviteten väntas därmed öka , vilket medföratt lönekoslnadsökning-en per producerad enhet begränsas till . Då samtidigtprisuppgången för företagens insalsvaror väntas avta krafiigt innebär detla atlökningen av den rörliga kostnaden per producerad enhet dämpas tiU 5%.Produktpriserna fömtses stiga med drygt 5 1/, varför marginalförändringenblir posifiv även 1983-1984. Lönsamhetenväntas 1984 öka mest inom delbranscherna pappersindustri samt jäm- och stålverk.Inom den sistnämnda delbranschen beräknas driftsnetlol bli positivt för förstagången . Även verkstadsindustrin exkl. varv fömtses öka sindriftsöverskottsandel ytterligare. Detta beror främst på att lönekostnaden perproducerad enhet inte väntas öka med . Produktprishöjningen harkalkylerats tUl 5 1/. Därvid fömtses verkstadsföretagen genomföra störteprishöjningar på hemma- än på exportmarknaderna. Lönsamheten inom övrigadelbranscher som producerar bearbetade varor väntas sjunka något 1983-1984.Arbetsproduktiviteten fömtses här öka betydligt mindre än inom ovan nämnda delbranscher. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Driftsöverskott,produktionskostnader och priser Preliminärakalkyler anger en kraftig höjning av lönsamheten inomtillverkningsindustrin exkl. varv. Därmed beräknas driftsöverskottsandelen haöverstigit nivå. Denna utveckling följer av atl produktpriserna stegmed 101/, medan den röriiga kostnaden per producerad enhet ökademed . Kostnadsutvecklingen sjönk därmed påtagligt jämfört med åretinnan, vilket till stor del kan förklaras av en kraftig höjning avarbetsproduktiviteten 1982-1983. Driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet beräknas fortsätta alt stiga 1983-1984. Taklen ilönsamhetsökningen förutses dock bli betydligt lägre och lönsamheten väntasinle fullt nå upp till den höga nivå som förelåg 1974. Detta beror främst påatl råvambranschema inom tillverkningsindustrin nu inte kan räkna med så höganivåer på sina driftsöverskotlsandelar som detta år. Tabell8:5 Förädlingsvärde i tillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1984 därav: driftsöverskott inkl. därav: driftsöverskott inkl. 'Löner inkl. kollektiva avgifter och icke vamanknutna indirekta skatter. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader, produktpriseroch marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv 19641984Årlig procentuell förändring I I I I 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 ' Med avdrag för subventioner. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:6 Förenklad resultaträkning och marginaler förtillverkningsindustrin 1977-1984 kr., bokföringsmässiga värden 1 BmHointäkter av rörelsen 3 Bmttomarginal (1/2) -1,6 -0,4 -0,2 -0,5 56 700 10,9 0,8 avskrivningar (2-5) 7 Finansiellt netto därav: intäkter kostnader -2228 6632 8860 - 2795 10876 13671 - 4708 12324 17032 - 2967 15505 18472 - 800 17200 18000 8 Resultat efter finans- netto (6-1-7) 9 Nettomarginal (8/1) -1,5 0,9 -0,4 3,2 -0,2 2,3 -0,9 ' Förändring mätt i procentenheter. Anm. I tabellen saknas extraordinära poster,bokslutsdispositioner samt skatt jämfört med en fullständig Källor: SOS företagen samtliga företag 1977-1981.Utvecklingen 1981-1982 avser identiska industriföretag mer mer än 50 anställda. Itabell 8:6 redovisas resultat inom tillverkningsindustrin bl.a. medfinansnettot inräknat. Inga uppgifter finns ännu tillgängliga när del gällerutfallet av företagens finansieUa intäkter och kostnader 1983. Utförda kalkylerpekar emellertid på en fortsatt ökning av ränteintäkterna såväl 1983 som 1984,medan ränteutgifterna i stort sett väntas ligga kvar nivå. Detsistnämnda främst emedan företagen fömtses använda en betydande del avresultatförbättringen 1983 och den väntade vinstökningen tUl att amorteraned sina skulder. Dessutom har den genomsnitfiiga räntenivån sjunkit successivtunder 1983 och i böijan av 1984. Vidjämförelser över tiden är vinsluppgiftema i milj. kr. inte något bra mått pålönsamheten i industrin eftersom de påverkas av bl. a. inflationen ochförändringar av industrisektorns storlek. Ett vanligt sätt att öka jämförbarhetenmellan olika år är att redovisa resultatet i förhåUande till det insaltakapitalel. I tabell 8:7 framgår räntabUiteten på totalt resp. egel kapilal1976-1982 enligt förelagsstatisliken saml 1983 och 1984 enligtkonjunkturinstitutets beräkningar. Det bör betonas av värdena i företagsstatistikenär bokföringsmässiga. Vid en historisk jämförelse för 1970-talet 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 126 Tabell 8:7 Tillverkningsindustrins räntabilitet 1976-1984 Procent, bokföringsmässiga värden 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 prel. prel. pro- gnos -1,4 -3,0 -7,3 -4,2 -1,5 -0,7 -0,5 Räntabilitet på totalt kapital (RT) Bidrag från: arbetandekapital (BA) finansiellt kapital (BF) Finansieringsfaktor (F) Räntabilitet påeget kapital (RE) Konsumentprisindex (förändring dec-dec.) "Real" räntabilitet på eget kapitalFinansieringsfaktorns komponenter: Genomsnittlig skuldränta (RS) (RT-RS) Skuldsättningsgrad (S/E) Soliditet (EAT) RT = BA -H BF RE = RT -I- F F = (RT - RS) xS/E ' inkluderas ett antal s.k.förvallningsbolag. Detta påverkar skuldsättningsgrad och soliditet med -0,2resp. -i-1,. Övriga tal påverkas endast marginellt avförvahningsbolagen. Anm. Räntabiliteten är beräknad på resultat efterfinansiellt netto men före extraordinära poster, bokslutsdispositioner ochskatt. Skuldsättningsgrad, S/E = (Skulder -f hälften av obeskattadereserver)/(eget kapital -i-hälften av obeskattade reserver). Källor: SOS företagen för samtliga företag 1976-1981.Utvecklingen 1981 -1982 avser identiska industriföretag med mer än 50anställda. visardet sig dock att den bokföringsmässiga räntabiliteten på eget kapital välöverensstämmer med en beräknad nominell räntabilitet.' Den reala räntabilitetenär framräknad som bokföringsmässig räntabilitet dividerad med förändringenunder året i konsumentprisindex. Det bör noteras att räntabiliteten på eget kapitalhar beräknats utifrån resultatet efter finansnetto, vilkel innebär alt t. ex.vinstskatt inte belastar resultatmåtlet. Kalkylemaanger alt räntabiliteten på totalt kapilal fortsatte att öka kraffigl1982-1983. Därmed uppnåddes en nivå (), som var högre än nivån någonsinunder 1970-talel. Bidraget från arbetande kapital var därvid i det närmastedubbelt så stort som bidraget från finansiellt kapilal. Räntabiliteten på egetkapital steg till , varvid finansieringsfaktornbidrog med 61/. Finansie-ringsfaktoms betydande bidrag till denkraftiga ökningen av räntabUiteten på eget kapital var en följd av atl dengenomsnittliga skuldräntan minskade från 6,1982 fiU 5,1983, medanräntabUiteten på totalt kapital samfidigt steg kraftigt. Minskningen av dengenomsnittliga skuldräntan var i sin tur huvudsakligen en följd av att såvälden internationella som den ' En nominell räntabilitetsberäkning gmndas på resultat-och balansräkningar där samtliga poster värderas till återanskningspriser. Seexempelvis bilaga 9 till LU-80 (DsE 1981:8) samt SOU 1979:10. "Löner,lönsamhet och soliditet i svenska industriföretag" för definitioner ochmetoddiskussion. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 127 Dessutom reducerades den genomsnittligaskuldräntan av att företagens räntebärande skulder synes ha ökat i långsammaretakt än de totala skulderna. Den "reala" räntabiliteten på egetkapital steg upp till 1983. Räntabilitetenpå totalt kapital väntas öka ytterligare 1983-1984. Även räntabiliteten på egetkapital beräknas stiga och därmed uppnå den höga nivån 251/, vilkel dock ären någol lägre nivå än (27,). Det senare är en följd av atlden beräknade genomsnittliga skuldräntan aUtjämt fömtses vara högre medanskuldsätlningsgraden väntas bli lägre 1984 jämfört med . De kraftigaresultatförbättringar som företagen väntas uppnå ,bedöms bl. a. få till följd att soliditeten höjs avsevärt och 1984 langerar denjämförelsevis höga nivån . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 Den ofTentliga verksamheten' Denoffenfiiga verksamheten diskuteras i det följande med utgångspunkt från denfinansiella utvecklingen för delsektorema staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn. Avslutningsvispresenteras beräkningar av finanspolitikens effekter på samhällsekonomin. Undersenare hälften av 1970-talel och var den reala ökningen avstatsulgiftema högre än tUlväxten i såväl statsinkomsterna som BNP. 1983 brötsemellertid denna utveckling framför allt beroende på en mycket kraftig ökningav inkomsterna. Även 1984 väntas inkomstema öka betydligt snabbare änutgifterna. Jämförelsemellan BNP och statens inkomster, utgifter och budgetunderskott 1977 1984 Andel av BNP, % BNP, miljarder kr. -1,8 -5,7 -1,9 -3,6 BNP, proc. -1,6 -0,5 Minskningen väntasfortsätta även 1984. Mätt som andel av BNP minskas underskottet från 11,5%fill 10,. Budgetunderskottet var fram lägre än den nominellaökningen av BNP. Därefter har det varit eller beräknats bli störte än ökningenav BNP, vilkel alltså innebär att statsskulden växer snabbare än BNP. Fleraförändringar av de direkta skatterna vidtogs . Den viktigaste varförsta steget i den s.k. marginalskattereformen som syftar tUl att majoritetenav inkomsttagarna ska ha högst marginalskatt 1985. Detta finansierades 1983med införandet av en allmän löneavgift på . Vidare indexregleradesskatteskalorna med 5,genom att basenhe- 'Kapitlet är utarbetat inom . Beräkningamaöver statens inkomster och utgifter har hämtats från nationalräkenskaperna föråren fram t. o. m. Prognosen baserar sig på material frånriksrevisionsverket. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 129 ten höjdes från . I nedanståendetablå framgår effekten på statens inkomster från direkt skatt av vissaviktigare skattereformer 1983. Härav framgår all inkomsterna av de direktaskatterna blivit ca . lägre än om 1982 års skatteregler hadegällt. Det är dock endasl beräknade värden. De skatteinkomster som kunde hainflutit med oförändrade skalleskalor skulle mycket väl kunna ha uppgått tUlandra belopp. Effekten av viktigare skattereformer på statens inkomsterfrån direkt skatt. Marginalskattereformen -3,1 -3,15 Indexreglering av skatteskalan -3.4 -2,35 Underskousavdrag' (0,4) (0,4) Fackföreningsavdrag -1,25 Slopat försäkringsavdrag 0,55 skattesparande och aktieutdelning 0,7 0,6 av tjänst -1,6 Skärpning av förmögenhets skatt' (0,9) ' Påverkar ej statens inkomster under dessa år. har beaktats de förändringar som riksdagenbeslutade om (prop. 1983/84:69, SkU 1983/84:12). Skatteskalornaför 1984 inflationsskyddas med 4,genom en höjning av basenheten från 7300kr. Vidare sänktes marginalskatterna ytteriigare. för detta andra steg av marginalskattereformenfinansierades delvis genom höjda energiskatter (se nedan), vilkel svarade förungefär hälften av det beräknade finansieringsbehovet eller ca 1,6 miljarderkr. Resten finansierades dels genom lägre indexering av skatteskalorna än vadsom var planerat och dels genom vissa skärpningar av skatteskalan i intervallet16-18 basenheter, vilket beräknas inbringa omkring 800 resp. drygt 100 milj.kr. Marginalskallereformens andra steg finansierades således inte fullt ut. Ungefarhälften av inkomsterna från indirekta skatter kommer från mervärdeskatten.Denna är beroende av den privata konsumtionens utveckling och den aktuellaskattesatsen. Den mycket kraftiga ökningen av de indirekta skatteinkomsternasom inträffade berodde huvudsakligen på atl mervärdeskattesatsen höjdesmed . Övriga indirekta skatter består av punktskatter och arbetsgivaravgiftereller löneberoende indirekta skatter. 9 1983/84. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Inedanslående tablå framgår vilka punktskatter som har höjts 1983 och 1984 ellerkommer alt höjas. Vidare framgår när höjningarna träder i kraft samt hur storadessa är. 120kr./kubikmeter Arbetsgivaravgifterna'ökade kraftigt genom införandet av den allmänna löneavgiften på fr. o.m. Denna höjdes tillfälligt till 1 juli-31 dec.1983. Vidare höjdes arbetsmarknadsavgiften . För 1984återställs löneavgiften till . Statensinkomster av sodalförsäkringsavgifter ökade krafiigt 1983 genom altfolkpensionsavgiften höjdes som sjukförsäkringsavgiften sänktes inomramen för totalt oförändrade socialförsäkringsavgifler. 1984sker inga ytterligare höjningar av de statliga socialförsäkringsavgifierna,varför dessa inkomster i stort sett följer den beräknadelönesum-meulvecklingen. Statensövriga inkomster ökade krafiigt 1983 liU följd av ökade inleveranser frånaffärsverken och . Dessutom ökade statens ränteinkomster. Även 1984väntas dessa inkomister öka om än i långsammare takt. Det är huvudsakligeninleveranser från affärsverk saml ökade ränteinkomster som väntas stå fördenna ökning. Statensutgifter växte 1983 långsammare än inkomsterna.Ungefär tre fjärdedelar av utgifterna avser transfereringar. Variationer iutgiflstaklen följer däriör relativt väl förändringar i transfereringsutgifterna.Transfereringar till hushåll består till drygt två tredjedelar av pensioner.1983 ökade folkpensionerna kraftigt liU följd av all utöver höjningen avbasbeloppet med . även ett särskilt tilläggsbelopp om 300 kr.infördes. Totalt innebar detla all pensionerna ökade med . För 1984räknas basbeloppet upp med konsumentprisslegringen nov. 1983 med ettberäknat avdrag devalvering på . Därmed ökarbasbeloppet från . Del särskilda tilläggsbeloppet på 300kr. las bort 1984, vilket 'Se tablå på sid. 136. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -0,2 -46,2 -14,0 därav: livsmedels- och -6,5 -76,0 2.5 Köp och försäljning 4 Utlåning och andra -3,0 -3,1 -14,1 Nivån på inkomster och utgifter skiljer sig någotfrån nivån i statsbudgeten, av redovisningstekniska Källor: , ,riksrevisionsverkel och . innebär en höjning av det pensionsgrundande basbeloppet på3%. Detta kompenseras delvis av att folkpensionen ska beräknas fill 96%istället för av basbeloppet, samt atl del särskilda pensionsfillskottethöjs från av basbeloppet. Sammantaget höjs folkpensionerna meddrygt . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad aationalbudget Transfereringar till företag inkluderar i enlighet mednationalräkenskapemas principer även livsmedelssubventioner och räntebidragtill bostäder. Dessa ökade kraftigt . En stor del av denna ökningförklaras av att livsmedelssubventionerna höjdes med 660 milj. kr. somkompensation för momshöjningen . 1984 kommer dessa emellertid attminska med 850 milj.kr. beroende på att samtliga livsmedelssubventioner utom påmjölk avvecklades den . Det som framför aUl förklarar den starka ökningen avtransfereringarna till företagssektorn är emellertid desärskilda industripoliliska satsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m.fl. branscher. Till stor del har de industripoliliskainsatserna ulgåll i form av lån och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell9:1 under poslen utlåning och andra finansiella transaktioner. Som framgår av tabell 9:2 nådde de industripoliliskaåtgärderna en topp 1979, men även 1982 och 1983 låg de på en hög nivå. Del varframför allt stödet för avveckling av varv och bidrag till som förklarardetta. väntas en kraftig neddragning av industristödet. Transfereringarna till intemationeU verksamhet utgörshuvudsakligen av gåvodelen i ulandsbisiåndet. Inkl. krediter tillutvecklingsländer väntas ulandsbiståndel uppgå till . Ränteutgifterna på statsskulden ökar myckel snabbt delstiU följd av underskottet i statsbudgeten, och dels på gmnd av atl äldre lånsom förfaller måsle omplaceras fill högre räntesatser. Den svenska statsskuldenuppgick till 486 mUjarder kr. Uppräknat till aktuella växelkurser är utlandsskulden 24miljarder kr högre. Den totala skulden blir då . Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1977-1984 omfattar i huvudsak företag inomStatsföretag, t.ex. NJA, , ASSL De flesta företag som mottarindustripolitiskt stöd inom varvs-, stål- och skogsindustrin är numerastatliga. Branschredovisningen i tabellen baseras på de institutionellaförhållanden som rådde 1976. För att kunna jämföra värdena årsvis har därfördenna indelning bibehållits. Källor: , industridepartementet ochriksrevisionsverket. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 133 Den statliga konsumtionen ökade mycket långsamt 1982 och1983. Även väntas en svag konsumtionsökning. I reala termer innebärdetta en minskning. Minskningarna 1982 och 1983 förklaras bl. a. av attKarolinska sjukhuset och i övergått tilllandstingskommunalt huvudmannaskap. Även 1984 väntas en real minskning av denstatliga konsumtionen, men inte fullt lika stor som de två senaste åren.Orsaken är alt försvarsanslagen dragits upp vilket innebär en ökning jämförtmed tidigare prognoser. 1983 var den underiiggande ökningen av antaletsysselsatta i den statliga sektorn ca 400 personer. förutses enminskning med ungefär 2000 personer. Häri ingår också en beräknad minskning avantalet sysselsatta i statliga beredskapsarbeten. Stallig konsumtion, total volymförändring därav:huvudmannaskapsförändring beredskapsarbeten underliggande volymförändring -3,0 -3,1 -1,1 -1,9 -1,7 -0,1 -1,4 -1,7 -1,0 Investeringsverksamheten inom de stafiiga myndigheternabeskrivs närmare i kapitel 7. De statliga myndigheternas investeringar i realatermer beräknas ha ökal kraftigt bl.a. på gmnd av ökat vägbyggande. 1984fömtses en lika kraftig ökning. Som framgår av tabell 9:1 har statens finansiella sparandeförbättrats betydligt 1983. väntas en förbättring i sammastorleksordning. Staiens egen utlåning - bl. a. tiU bostadslån och lån tUlindustrier - och andra finansiella transaktioner ingår inte i det finansiellasparandel, men däremoi i det totala budgetsaldot. Täckning av förluster inomvarvs-och stålindustrin görs ofta i form av förlust- eller garanlilån. Genom de senaste årens devalveringar har de utländskalånen ökal i värde. Det innebär atl kursförluster uppstår vid återbetalning avdessa lån. Dessa kursförluster har tidigare medräknats i posten ränteutgifter.Dessa förs nu istället under punkl 5 i tabeU 9; 1. Beräkningama över staiens inkomster och utgifter omfattarden statliga verksamheten såsom den definieras i nationalräkenskaperna.Statsbudgetens saldo baseras på en verksamhet som är något snävare avgränsad,varför en korrigeringspost införs. Denna innehåUer bl.a. denperiodise-ringsdifferens som uppslår på gmnd av inbelalningsmlinerna för skalt. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Det ekonomiska utfallet för den kommunala sektorn blevnågol bättre än vad beräkningarna i den preliminära nationalbudgetenpekade på. Det finansiella sparandet, dvs. inkomster minus utgifter förtransfereringar, konsumtion och invesleringar, försämrades visseriigen i förhållandetill 1982 men uppvisar endast ett marginellt underskott (tabell 9:3).Kommunernas finansiella ställning är därmed fortsalt god. Andelen likvida medelav utgifterna sjönk någol men mot bakgrund av all den långfristiganettoupplåningen minskade såväl 1982 som 1983 måsle betalningsberedskapenbedömas vara tillfredsställande. Kalkylema vad gäller kommunernas totalaekonomiska situation pekar på ett i stort sett oförändrat finansielltsparande. Det innebär atl både 1983 och ekonomiska utfall ter signågol bättre jämfört med tidigare beräkningar. Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 1984 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Milj, kr. -12,1 -2,6 2.4 Netto av mark- och 3 Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (1-2) -0,9 -0,1 Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag,skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till Speciella statsbidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: , ,och . ' Redovisningen för den kommunala utvecklingen bygger påstatistiska centralbyråns enkät till kommunema avseende dekommunala inkomstema och utgiftema. Vad gäller skatter och statsbidrag byggerredovisningen på uppgifter från och bedömningar ;gorda inomfinansdepartementet. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 135 Skatteinkomsternaberäknas öka i lägre takt 1984 än 1983, bl.a. stiger medelutdebiteringen medendast jämfört med en ökning på föregående år. Ävenför 1984 gäller en begränsning av skatteunderlaget för juridiska personer till40% av den beskattningsbara inkomsten medan av skatteunderlaget förfysiska personer åter får tillgodoräknas. gällde alt endasl avskatteunderiaget för fysiska personer fick fillgodoräknas. Det senare beräknasge ett skatletillskott på ca . Belräffandede speciella statsbidragen väntas dessa nu öka i snabbare takt än vad somtidigare fömtsågs bl.a. som följd av en något snabbare kostnadsutveckling samlhöjda investeringsbidrag. Ökningenav verksamhetsvolymen i den kommunala sektorn såsom den mäts i realkonsumlionsutveckling har dämpats . fömtses enytterligare dämpning till . Del är ungefär samma volymökning som 1983 omde huvudmannaskapsförändringar som då vidtogs undantas. Under1970-lalet var tendensen i den kommunala verksamheten att volymökningen blevstarkare än planerat. på 1980-lalet innebar motsattförhållande. har insatser för alt främja sysselsättningentagit i anspråk en större del av volymökningen vilket indikerar att den s. k.underliggande verksamheten reducerats ytterligare. Ca en tredjedel av dentotala expansionen förklaras av ökade sysselsältningsinsalser och så lorde blifallet även . Den underliggande volymökningen beräknas bli 1,vilkelär ungefär delsamma som . Antalelsysselsatta steg med drygt 180001983 och beräknas öka med 15-20000 personer iår. I den senare siffran ryms emellertid en betydande omfördelning av desysselsättningsfrämjande åtgärdema såtillvida atl volymen beredskapsarbetendras ner som ca 20000 sysselsatta i ungdomslag tillkommer. Delinnebär atl den underliggande sysselsättningsutvecklingen beräknas bli positivi år, drygt 6000 personer jämfört med 20001983. Den relativt svagasysselsättningsökningen skall ses mot bakgmnd av en beräknad ökning av dengenomsnittliga arbetstiden både 1983 och 1984. Belräffandeverksamhetsinriktningen är del, vid sidan av de sysselsältningsfrämjandeinsatserna, allljämt barnomsorgen som bidrar mest till expansionen. Denfaktiska utbyggnaden av barnomsorgen motsvarade emellertid endast hälften avplanerna 1983. Denunderliggande invesleringsulvecklingen är vikande i kommunema. Olikaåtgärdsprogram för att sfimulera den kommunala byggnadsverksamheten bidrardock att upprätthålla investeringsvolym . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 136 Socialförsäkringssektorns inkomster är till stor delberoende av ATP-och sjukförsäkringsavgifternas storiek samt den totalalönesummans utveckling. Fr. o. m. den . 1982 blev underlagssumman förATP-avgiften identisk med lönesumman. Först därefter kan summeringar göras avavgtftsullaget i nedanstående tablå. Den långsamma utvecklingen av avgifterna 1983 sammanhängermed den tidigare omnämnda minskningen av sjukförsäkringsavgiften med enprocentenhet sorn gjordes i samband med ökningen av folkpensionsavgiften.ATP-avgiften ökade både 1983 och 1984 . Den nya s.k.löntagarfondsavgtften på 0,inräknas 1984 i ATP-avgiften vilken därmed ökar0,. De lagstadgade socialförsäkringsavgifterna och delöneberoende indirekta skatterna i procent av lönesumman för åren 1980-1984framgår av nedanstående tablå. Lönekostnadspåslag i procent av lön 19801984 (0,8 0,8) ' Socialförsäkringssektorn omfattar allmän sjukförsäkring,allmän tilläggspensionering samt erkända arbetslöshetskassor. Till statenräknas däremot kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), arbetsskadeförsäkring,folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivillig pensionsförsäkring,lönegarantifond och sjöfolkspensionering, vilka samtliga tidigare inrymts isocialförsäkringssektom. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Dessutom förekommer frivilliga socialförsäkringsavgifter,t.ex. individuell tilläggspension (ITP).