prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84 Anslag 1000000000 1984/85Förslag 980000000 Från anslaget bestridsulgifter för kosinadsläckning lill AB () för skillnadmellan ul- och upplåningsräntor samt för kursförlust inom ramen för systemetmed statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligt beslut (prop. 1977/78: 155 bil 3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379 och prop.1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115) saml (prop 1980/81: 130,NU 1980/81:58, rskr 1980/ 81:246). Systemet innebär all SEK har givilsmöjlighel att finansiera exportkrediter till ränlor som ligger underupplåningskoslnaderna. SEK kan redan på offerlsiadiel lämna en utfästelse omexportkredilslöd. Företagen kan därigenom redan i samband med offertgivningenerbjuda fasl ränta för finansieringen av en exporlaffär. Slalen täckerskillnaden mellan utläningsränta och upplåningskostnad samt den kursföriusl somuppkommer vid ut- och upplåningen. Reglerna förkreditgivningen återfinns i förordningen (1981:665, ändrad senasl 1983: 1096)om exporlkredilfinansiering med statligt slöd. Enligt förordningen skallvillkoren för krediterna stå i överensstämmelse med den överenskommelse omrikllinjer för begränsning av statligt stöd vid exportkreditgivning somSverige har biträtt inom , den s.k. consen-susöverenskommelsen, samt medtillämpningen av överenskommelsen. För finansiering av farlygsexporl gäller enannan OECD-överenskom-melse. Regeringen beslöl ijanuari 1983 atl höja samtligaräntesatser med ylleriigare 0,. För krediler i svenska kronor tas dessutom uten ränta som är 0,högre än för krediler i annan valula. De svenska räntornaligger därmed genomgående över consensusöverenskommelsens miniminivåer. För alt bl. a. underlättaen bedömning av de industripolitiska konsekvenserna av exportkreditstödel iframliden delades koslnaderna för slats-slödda exportkrediter fr. o. /84 upp på tre anslag, nämligen Kostnader för statsstöddaexportkrediter genom AB , Kostnader för stalsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. saml Ersättning för exlrakoslnader för förmånlig kreditgivning lill . SEK har alt inkomma meden framställning om kostnadstäckning för räntedifferenser och eventuellakursförluster till regeringen kvartalsvis i efterskott. 1 ränledifferensernaingår bl.a. ersällning för SEK:s s.k. kosl-nadsmarginal (jfr prop. 1980/81: 130 s. 134). häri en revisionsrapport(Dnr 1982: 1047. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet underslödda exporikredilsysiemel - SEK-sysiemei)analyseral den slais-slödda exportkrediigivningen i sin helhel. Rapportengrundar sig på ulvecklingen t.o.m. och all statsslöddexportkreditgivning, även avseende fartyg, behandlas sammanhållel. 1 rapportenges en beskrivning och analys av SEK-systemel. AB har yttratsig över rapporten." Fr.o.m. den 15 oklober1983 lillämpas en ny s.k. consensusöverenskommelse. Den innebär enräntesänkning med 0.5-0,för export lill . har en sedanlänge eftersträvad anpassning av minimi-räntenivåerna lill marknadsräntornaskett. Räntorna i consensussyslemet relateras till den genomsnittliga nivån förvärldens kapilalmarknadsränlor beräknade efter Inlernalionella valuiafondensSpecial Drawing Righi, SDR'. När den genomsnillliga rånlan höjs får höjningenfulll genomslag i consensussysiemel. När SDR-ränlan sjunker, sänksconsensusränlan dock bara med hälften av denna sänkning. Förändringarna mals engång per halvår. Vidare inom consensussysiemel den sänkning avmini-miränlorna som gjordes i oklober 1983 genom successiva höjningar under enIvåårsperiod. Den nya överenskommelsen innebär alt risken för snabba ökningar ikoslnaderna för framlida exportkredilslöd undanröjes. 1 nor-malfallel blir delslalliga slödel i krediler lill rikare liiei, särskill om de exlrasvenska påslagen beaklas. För krediler lill i-länder, som huvudsakligen berörvarvsindusiriprodukter (planformar, riggar etc) innebär villkoren numeramarknadsmässiga ränleniväer. SEK har redovisal bedömningar av de framlidakoslnaderna för kredil-givningen ulifrån vissa anlaganden. Nya krediler aniaslämnas med lika stora belopp som ,inslaget av statsstöd är beräknat med hänsyn lill de överenskommelser omminimiränlor som f. n. lillämpas. För u-krediler bygger beräkningarna päu-kredilulredningens belänkande (Ds UD 1983: 2) U-krediler - en del av vårlu-landssamarbele. I nedanslående lablå redovisas en prognos för koslnadernaåren 1984 resp. 1988. Del kan konslale-ras all redan gjorda ålaganden spelar enbelydande roll. 1984 (nuv. 1988 (nuv. Kapilalvaruexport(exkl. varv) U-krediler, totalt Varvsprodukter (fartyg, riggar) Redarslöd 902 (899) 104 (75) 463 (419) 209 (207) 811 (496) 641 ( 64) 410 (245) 297 (129) En nordisk arbelsgrupprörande användningen av slaisslödda exporlkrediier i den inlernordiska handelnavlämnade sin rapport. ' 1 SDR-korgen ingår USD (), DEM (), JPY(), GBP (), FRF (). 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 31 Arbetsgruppen hade till uppgift all studeramöjligheterna till och komma med förslag om en nordisk överenskommelse ombegränsning eller avskaffande av användningen av statsstödda exportkrediter iden inlernordiska handeln. Gruppen redovisar ell förslag lill överenskommelse.Gruppen var enig om att förslagel skulle kunna användas. Från finsk och dansksida ansåg man dock atl del i nuvarande läge inte fanns förutsättningar altträffa en överenskommelse. SEK-systemel förstatsstöd lill finansiering av kapilalvaruexporlen infördes för att möta andraländers kraftiga subventioner av deras kapilalvaruexport genomexporikreditsysiem. Genom anpassningen lill marknadsräntorna avminimiräntesalserna i de inlernalionella överenskommelserna om begränsning avstatsstödet i exporikrediisystemen kommer subvenlionsinslagel all minska. Delär lillfredsslällande atl inslaget av statsstöd i krediterna nu minskar. Moldenna bakgrund förordar jag alt SEK-systemel bibehålls 1. v. Fartygsexporten har dock kvar de lägre utlåningsränlorna.Statshandelsländerna och har till följd av brislandebelalningsförmåga kraftigl minskal sina inköp av kapitalvaror och projekl.Fler krediter lämnas nu till marknadsmässiga villkor. Sammanlaget har dessaomständigheter inneburit lägre efterfrågan pä nya exportkrediter under år1983. Statens koslnader för SEK-systemel är slora. av dessa kostnader utgörs av stålens åtagande all fr.o.m. svara för SEK:s koslnadsmarginal (prop.1980/81: 130 s. 134, NU 58, rskr 426). För all i framliden minska slalenskoslnader avser jag all, i min anmälan lill till-läggsbudgel II lill slalsbudgelen förinnevarande budgelår, föreslå all SEK:s koslnadsmarginal fr. o. m. den 15 april1984 inle längre inkluderas i del slalliga ålagandel. Del innebär altadminislrationskoslnaden för nya krediler därefter inte längre belalas avstaten. Jag beräknar alt exporikre-dilräntorna som följd härav behöver höjasmed 0,. Del ankommer på SEK att falla beslui om kosinadsmaiginalens storiek. I della sammanhang vill jag erinra om atlregeringen beslutat om en höjning av räntorna för exportkrediter i svenskakronor med 1,. Höjningen träder i kraft den . Kostnaden för enexportkredit i svenska kronor ligger därmed 2,över de internationelltöverenskomna minimiräniorna. När förslagel om överföring av SEK:skoslnadsmarginal på lånlagarna genomförls ligger de svenskaexportkrediiränlorna vid kredil i utländsk valula 0,över de iniernalionelllöverenskomna minimiräniorna och vid kredil i svenska kronor 2,över dessanivåer. Del ankommer på regeringen alt fatta beslut om eventuella förändringaröver miniminivåerna. Jag räknar med alt dessa ätgärder dels leder tillbesparingar genom minskade koslnader för slöd till de krediler som kommer alt 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 32 lämnas, dels leder till atl totalvolymenstatsstödda krediter minskar och ersätts av krediter lill marknadsvillkor. I finansierasäven en del av de inhemska leveranserna med slaisslödda krediler. Del gällerkrediler lill vissa leveranser inom landel som ulnylljas för all likartadekredilvillkor, som ulländska säljare erbjuder, skall kunna erbjudas lillsvenska köpare av kapitalvaror (s. k. malch-ning). Jag återkommer till dennafråga i del följande under punkten B 9. Koslnader för viss kreditgivning hosSveriges . Till delia komnier det s. k. redarstödet sominnebär att svenska redare vid köp av fartyg och riggar från svenska varverhåller finansiering till likvärdiga villkor som gäller pä exportmarknaden. Jag har ibudgetpropositionen 1983 (bil. 14 s. 58) aviserat en särskild utredning ornmöjligheterna att avväga exportkreditstödel med hänsyn till hur stort detsvenska förädlingsvärdei är. SEK har lämnai underiag om komponenfinnehållel ikreditfinansierad export och bl.a. överiämnal en sludie uiförd av slalensinduslriverk. RRV häri den nämnda revisionsrap-porien lagil upp frågan. Jagvill nu framhålla följande. Den svenska kapilal-varuinduslrin har slor exportinom ell brell område. En stor del av komponenterna måste på grund av brist påsvenska leverantörer hämtas från ullandel. De undersökningar som gjorts visarall del dels är svårt atl bedöma i hur slor omfattning utländska komponenteranvänds där del finns rnöjligheler atl finna svenska leverantörer, dels ärförenat med slora svårigheter att finna en enkel metod att bedömakomponentinnehåll etc. i enskilda affärer i samband med beslui om slalsslöddexporlkredil. Jag har dock erfaril all SEK vid beslui om kredit lill slörreaffärer, där ulländska komponenler av betydande storlek kan förekomma,regelmässigt ställer krav på att säljarlandet ordnar finansiering av störrekomponenler ifall de importeras lill . Mot bakgrund av vad jag haranförl erfordras f. n. inte ytterligare utredningar i denna fråga. SEK har redovisatbedömningar av de framlida koslnaderna för den statsstödda kreditgivningSEK-syslemet innebär. För den ordinarie kapitalvaruexporten exkl.varvsproduktion och förmänliga u-landskrediter förutses koslnader under år1984 med ca 900 milj. kr. varav nästan hela beloppet avser redan gjordaförpliktelser i form av utestående krediler, kreditavtal och bindande anbud.För år 1988 förutses koslnader på drygl 800 milj. kr., varav drygl 500 milj.kr. avser kostnader för krediler som redan nu har avtalats eller offererats.Jag bedömer koslnaderna för /85 till 980 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgelårel1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 33 Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 1983/84 Anslag 350000000 1984/85 Förslag 480000000 Under della anslagredovisas koslnader för slaisslödda exportkrediler lill fartyg, riggar m.m.dvs. produkler som varvsinduslrin tillverkar och där säkerheien för krediler iflerlalel fall ulgörs av s. k. farlygskredilgaran-ti. Anslagsberäkningen byggerpå den bedömning av de framlida koslnaderna för statsstödet som AB SvenskExporlkredil har lämnai. Hänsyn har därvid bl. a. lagils till den framlidaproduktionskapacilelen vid de svenska varven och den del av produkfionen somavses gå på export. Med hänvisning lill vadjag har anfört här och under punklen B 6 hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atl till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för budgetåret1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . Ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivning till 1983/84 Anslag 20000000 1984/85 Förslag 55000000 Under della anslagredovisas exlra koslnader ulöver vad vanliga Slaisslödda krediler innebär -för förmänliga krediler lill . Dessa krediler ges lill villkor som årfördelakligare för köparen än andra exportkrediter och kostnaden belastardelvis bislåndsanslagen. Kosinads-beräkningen bygger på den bedömning som ABSvensk Exportkredit har redovisat. Chefen förulrikesdeparlemenlel har fidigare föreslagil all eit nyll system för s.k.u-krcditer införs fr.o.m. /85 (prop. 1983/ 84: 100 bil. 5 punktC 8). Det här akluella anslagei kommer därför atl för näsla budgelår endaslbelaslas av koslnader för åtaganden som ingås intill utgången av budgetåret1983/84. Med hänvisning lill vadjag har anförl här och under punklen B 6 hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen alt till Ersättning jörextra kostnaderför förmånlig kreditgivning till för /85anvisa ett förslagsanslag av . 3 1983/84. Riiitelse: S. 33, rad 16Står: 480000000 milj. kr. Rättat till;. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 34 Kostnader för viss kreditgivning hosSveriges 1982/83 Utgift 22 183 864 1983/84 Anslag 30000000 1984/85 Förslag 30000000 Från anslaget bestridsutgifter för kosinadsläckning lill för skillnadför ul- och upplåningsränlor saml i särskilda fall för kursföriusl när delgäller vissa krediler lill svenskl förelags försäljning inom landel somInvesleringsbanken lämnar. Reglerna ålerfinns i förordningen (1981:666) omstatligt stöd för kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Del slöd som hillills harlämnals (s. k. malchning) har ofta varit föranlett av konkurrens från nordiskaländer. I budgeiproposilionen 1983 redovisade jag en förhoppning om atl denarbetsgrupp som lillsalts inom ramenför del nordiska samarbele! och som har haft lill uppgift atl föreslå enöverenskommelse om alt upphöra med slaisslödda exportkrediler vid leveransermellan de nordiska länderna skulle nä ell konkrei resullal. Ar-belsgmppensarbele har avslulats ulan all enighel kunnal nås. I avvaklan på deforlsalla diskussionerna inom ramen för del nordiska samarbetet med anledningav arbetsgruppens rappori bör några nya beslui inle las. Subvenlionskonkurrensav della slag ger kraftiga slörningar på vikliga delar av svenskkapilalvaruindusiri. Jag förordar dock inga ändringar i de nuvarande reglerna. Koslnaderna förbudgelårel 1984/85 beräknas lill 30 milj. kr. och avser redan gjorda ålaganden. Jag hemsläller au regeringen föreslår all lill Kostnader förviss kreditgivning hos för budgelårel 1984/85anvisar ell förslagsanslag av . 1982/83 Ulgift '56788 145 Reservation '48456349 1983/84 Anslag =76 189000 1984/85 Förslag 78 300000 ' ReservationsanslagetBranschlVämjande ätgärder. anslagsposten Branschfrämjandeålgärder för textil- och konfektionsindustrierna ochreservationsanslaget Lån lillrationaliscringsinvesleringar inom konfektionsindustrin. " ReservationsanslagenBranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin och Lån tillralionuliseringsinvesieringar inom konfektionsindustrin. Från del på statsbudgetenför innevarande budgetår uppförda anslaget Branschfrämjande åtgärder förlekoinduslrin beslrids koslnader för ul- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet bildningsåigärder, omställningsfrämjandeåtgärder, stöd till marknadsföring pä hemmamarknaden och exportfrämjandeåtgärder för textil- och konfeklionsindustrierna (tekoindustrin). Från det pä statsbudgetenför innevarande budgetår uppförda anslaget Lån lillrafionaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin lämnas slöd förinvesteringar i sådan produktionsutrustning som påtagligt höjer effektiviteteninom arbetsintensiv produktion av i första hand plagg men även av andrakonfektionerade textil- och konfeklionsprodukter. Båda anslagen disponeras av statensindustriverk. Jag kommer i det följandeatt föreslå atl de båda anslagen för /85 samordnas under ellnytt anslag, benämnt Induslripoliliska ålgärder för lekoindustrin. Av anslagetBranschfrämjande ålgärder för tekoindustrin har för /84 iregleringsbrev . anvisats för administrations- ochgenomförandekoslnader vid statens induslriverk. Merparten av industriverketsadministrations- och genomförandekoslnader för tekoprogrammet har anvisatsöver förslagsanslaget : Förvaltningskostnader. Av följande sammanställning framgår hur /84 anvisade medel och för /85 föreslagnaförändringar fördelar sig på ätgärder (i I 000-lal kr. + 7111 -5000 Anvisat 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 I rapporten (SIND PM1983: II)TEKO 83, somlämnals i seplember 1983, har slalens induslriverk på regeringens uppdragredovisal en bedömning av lekoinduslrins ulveckling under åren 1982-84.Induslriverkel räknar med en viss, forisatt produktionsökning inomtextilindustrin . För trikå- ochkonfeklionsindustrierna bedöms pro-duklionsnedgängen forlsalla ,medan en viss vändning uppål förulses komma lill slånd . Anlalelanslällda, som var 30000, beräknas minska lill 1983 och 28700år 1984. Induslriverkel erinrar omau regeringen och vid behandlingen av de slalliga lekoåtgärdernavåren 1983 angeil all marknadsföringsåtgärder på såväl hemmamarknad somexportmarknader skall prioriteras. Enligt induslriverkel behövs del slorainsalser för alt behålla och öka uppnådda marknadsandelar. Hänsyn måstesärskill las lill koslnadsök- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 36 ningarna för exporiaktivileler. Industriverketberäknar medelsbehovel för branschfrämjande åtgärder till 75 milj. kr. För län till rationaliscringsinvesleringar inomkonfeklionsindustrin föreslår industriverket atl 20 milj. kr. Synpunkter och förslag ifråga om slatliga åtgärder på lekoområdet har lämnals av , ,/och represenlanler för dekapplillverkande konfeklionsförelagen. föreladesriksdagen förslag om omfattning och inriklning av de slatliga åtgärderna förtekoindustrin . Förslagel innebar en omläggning avåtgärdernas profil i riktning mol ökade effektivi-telsfrämjande ochmarknadsslödjande ålgärder och en neddragning av del s.k. äldreslödel.Riksdagen beslulade om en omläggning fr.o.m. /84. Deeffektivitetshöjande och marknadsslödjande åtgärderna förstärktes genom atl enkraftig ökning av de induslripolitiska åtgärderna under /84beslutades (prop. 1982/83: 130 bil. 1, NU 42, rskr 321). I fråga om äldrestödetbeslutade om en nedtrappning fr.o.m. frånnuvarande högst till högsl av lönekostnaderna för produktionspersonaloch en fortsatt minskning lill 9 resp. för budgetåren 1984/85 och 1985/86(prop. 1982/83: 130bil.5, AU 29, rskr322). De förslag lill åtgärderför lekoindustrin som förelades innebar för budgetåren1983/84, 1984/85 och 1985/86 ålgärder om lolall 420, 380 resp. 354 milj. kr.Efter samråd med cheferna för försvars-och arbetsmarknadsdepartementen föreslårjag i det följande induslripolitiska ålgärder som lillsammans med övrigaålgärder, främsl på de försörjningsberedskapspolitiska ocharbetsmarknadspoliliska områdena, innebär ålgärder för tekoindustrin om lolall380 milj. kr. under budgelårel 1984/85. Den lolala omfallningen av ålgärdernaföresläs således oförändrad jämförl med del förslag som förelades våren1983. Riksdagsbehandlingen avlekofrågorna innebar all målen om all upprälthälla 1978 årsproduktionsvolym och om en svensk marknadsandel för lekovaror om eller merpå hemmamarknaden lades fasl. Genom omläggningen av lekoätgärderna skall dessai högre grad än hillills inriklas på del som är ulvecklingsbarl, så all på siklen livskraftig induslri skapas. Som ell led i dennapolilik för lekoinduslrin har slalens induslriverk lillförls ökade medel förinduslripoliliska ålgärder, bl.a. för vidgade salsningar på främslmarknadsföringsåtgärder såväl pä exportmarknader som pä hemmamarknaden. Häriingår ökade möjligheter all stimulera samarbelel mellan lekoinduslrin ochhandeln. Del ulökade branschprogrammel inrymmer även bällre möjligheler altstödja lekoföretagens ansträngningar 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 37 i fråga om produklulveckling och design saml attinformera i frågor rörande forskning och leknisk ulveckling. Vidare ingårförslärkl slöd lill rationaliscringsinvesleringar inom konfeklionsindustrin,varvid åven hemlagning av tillverkning i utlandet kan stimuleras. Chefen förförsvarsdepartementet har redovisat förslag lillförsörjningsberedskapspolitiska åtgärder för lekoinduslrin under budgetåret1984/85 om 72.5 milj. kr. 1983/84: 100 bil. Vidare harchefen för arbelsmarknadsdepartemenlel föreslagil alt 210 m.ilj. anvisasför äldrestödel under samma budgelår i enlighel med beslut om atlstödel deUa år skall uppgå lill högsl av lönekoslnaderna förproduk-fionspersonal (prop. 1983/84: 100 bil. 12 punkt B 15). Jag föreslår aUunder olika anslag sammanlagt 84,5 milj. kr. anvisas för åtgärder på detinduslripolitiska området under /85. De slatliga älgärdernaför lekoindustrin under innevarande budgelår enligt beslut och /85 enligl förslagen framgår av följande tabell (milj. 72,5' Särskill stöd lill ulbiidning ' Inkl. 15 milj. kr. avtidigare anvisade medel för det ekonomiska försvaret, vilka i form av reservationer och s. k. deponerade medelkan ulnylljas under budgelåret J984/85. ' Av beloppet avser 7milj. kurskostnader som las upp i arbelsmarknadsdeparle- menlets bilaga till budgetpropositionen. Övriga 3 milj. kr. och tas upp i särskildproposition . Anm. Statens stöd till FoU ingår ej i tabellen. Av del totala beloppet pä84,5 milj. kr. för åtgärder på det industripolitiska områdel bör 1 milj. kr.las upp under förslagsanslaget Kostnader för räntebefrielse vid särskildaslruklurgaranlier för textil- och konfeklionsindustrierna. Exkl. administrations-och genomförandekostnader, som anvisas under förslagsanslaget : Förvaltningskostnader, beräknarjag under förevarande anslag 63,3milj. för branschfrämjande åtgärder för /85. Av fidigareanvisade medel för lån lill rafionaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin var vid utgången av budgetåret 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 38 1982/83 9,3 milj. kr. inle disponerade.Tillsammans med för /84 anvisade medel om 20 milj. kr. ärsåledes 29,3 milj. kr. tillgängliga för verksamheten under innevarandebudgetär. För fortsatt verksamhet under /85 beräknarjag ettmedelsbehov av 15 milj. kr. På statsbudgeten /85 bör ett nytt reservationsanslag föras upp med benämningen Induslripoliliskaålgärder för lekoindustrin. Behållningen vid utgången av /84 päreservalionsanslagen Branschfrämjande ålgärder för lekoinduslrin och Län lillrafionaliseringsinvesteringar inom konfeklionsindustrin bör tillföras del nyareservationsanslaget Induslripolitiska åtgärder för tekoindustrin. För induslripoliliskaåtgärder för tekoindustrin beräknarjag för /85 (63,3+15 = )78,3 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt tillInduslripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil-ochkonfektionsindustrierna somdisponeras av stålens induslriverk, bestrids koslnader för ränlebefrielse vidsärskilda slruklurgaranlier som berör förelag inom lekoinduslrin. Riksdagenbeslulade all möjligheten atl bevilja räntebefrielse slopas fr. o.m. /84 (prop. 1982/83: 130 bil. I, NU 42, rskr 321). För atltäcka kostnader för räntebefrielse som beviljats före detta budgetår böranslaget föras upp med I milj. kr. under budgelårel 1984/85. Frågan om att samordna de olika slagen avstrukturgarantier övervägs f. n. inom regeringskansliel. Jag avser atl i annalsammanhang återkomma i fråga om den fortsatta verksamheten medslruklurgaranlier. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 39 Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. Täckande av förluster i anledning avgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder Täckande avförluster i anledning av statliga industrigarantilän m. m. Täckande av förlusterpå grund av strukturgarantier till företaginom vissa industribranscher Bidrag till företagsinriktad fortbildning Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier för lån till Tillväxtinvestbolag m. m. 1 statsbudgeten förinnevarande budgetär har anvisats under anslagsrubriken . Bidrag lillregionala utvecklingsfonder m.m. ett reservationsanslag av , underanslagsrubriken . Täckande av förluster i anledning av garantigivning hosregionala utvecklingsfonder ett förslagsanslag av , underanslagsrubriken . Täckande av förluster i anledning av slatligaindustrigarantilän m. m. ett förslagsanslag av , underanslagsrubriken . Branschfrämjande åtgärder ett reservationsanslag av27740000 kr., under anslagsrubriken .