prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — föreslårdärför att dramatikerstödet överförs till och utdelas avkonstnärsnämnden efter förslag av ett särskiltberedningsutskott inom nämnden bestående av företrädare för dramatikeroch koreografer. Föreningen delar uppfattning altmedlen till fonden skall ha karaktär av ersättning till upphovsmännen, medankonstnärsnämnden anser att det harmarginell betydelse om de statliga medlen benämns stipendier, bidrag eller ersättning. Det viktigaste för allakonstnärer är att kunna försörja sig genom sitt konstnärliga arbete. Styrelsen förSveriges författarfond anser atl en grund för ersättningen bör fastslås, sominnebär atl ersättningen hänför sig till ett iilminsione presumtivtutnyttjande, för vilket upphovsmännen ej på annat sätt kunnat få kompensation. Bland remissinstanserna råder delademeningar beträffande beräkningsmetodernaför dramatikerersältningen. Statskontoretinstämmer i förslagalt medel tillförs fonden över statsbudgeten. KLYS anser att det börfinnas en beräkningsmetod som är automatiskt verkande i förhållande till nyttjandet och förhandlingsbar. I avsaknadav konkreta förslag förordar dockKLYS att medel ställs tillscenauktorsfon-dens förfogande i form av ett klumpbelopp. Grunden förersättningen till dramatikerna börkunna ligga i en kombination av förslag att ersättningen skall ha ett samband med nuverksamma upphovsmäns insatser ochen "klassikerersätlning", dvs. en ersättning lill nu levande upphovsmänför att dessa trängs ut av de klassiska verken. Liknande åsikter framförs ävenav . föreslär attberäkningsgrunden för Dramatikerfonden skall vara publikantalet vid teaterföreställningar. finner att en total prövningav stödet varje är inte är förenligt med motivet att stödet skall utgöra en garant för atl det kommer fram dramalikäven under mindre goda tider. Mankan t. ex. i stället koppla stödets storlek till löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Några av remissinstanserna bl.a. , , Svensk teaterunion Svenska ITl och , finner detanmärkningsvärt alt de medel som disponerar föradministrationen av den nuvarande dramatikerersättningen, enligt förslagetskall kvarstå inom . Prop,1983/84:100 Bilaga 10 523 framhåller att anslaget till scenauktorsfondenbör ökas med ett visst belopp (förslagsvis . ), vilket - om inga andrafinansieringsmöjligheter står till buds - rimligen måste tas från kulturrådetsförvaltningsanslag. De remissinstanser somyttrat sig beträffande förslag att tre grundbelopp avsätts för anställning av dramatiker,koreografer och tonsättare, ärnegativa till förslaget och föreslår istället att dessa medel förs över tillfonden utan öronmärkning. Svensk teaterunion - Svenska ITl konstaterar att liknandeförsök som gjorts i inte har slagit särskilt väl ut. De föreslagnabeloppen är dessutom alldeles för lågt tilltagna för att försöket skulle fänägon egentlig effekt. Hälften avremissintanserna bl.a. KLYS, Sverigesförfattarfond och Svensk teaterunion-Svenska ITl är negativa till kulturrådetsförslag atl koreografer och koreologerskall innefattas i fondens verksamhet. och anser att koreografernas och koreologernas medel kantillföras dem via konstnärsnämnden. När dramatikerkårens stipendieansökningarinte längre behandlas där, frigörs både kostnader och arbetskapacitet tillförmån för koreografer och koreologer. Även möjligheten att i dramatikerfondenförvalta vissa kollektiva ersättningar försväras av den föreslagna kopplingenlill koreograferna. Föreningen vänder sig mot den försämring för tonsättare som förslaget innebär.I avvaktan på en kommande lonsättarfond, dit tonsättarnas andel kan överföras,kan man även i fortsättningen låta upphovsmän till musikdramatiska verk erhålladramatikersiöd. Liknande åsikter framförs även av . Av det fåtalremissinstanser som kommenterat förslag att ge . i bidragför uppföranderätlsersättningar och100 . för dess pjäsbibliotek,är det bara som är positiv till förslaget. och avvisar tanken att medlen till amatörteatrarnaspjäsbibliotek skall komma från dramatikerna och föreslär atl medel tillamatörteatrarnas organisation fördelas ur anslag som ges lillfolkbildningsorganisationer och amatörism. Liknande åsikter framföres avstyrelsen för . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 524 Sammanfattningav betänkandet (Ds U 1982:8) Regeringen beslötden att tillkalla en särskild utredare för att se över denframtida verksamheten m. m. vid Stiftelsen . Utredningenkonstaterar att slottsteatern på är atl anse som en unik och ovärderiig kulturhistorisktillgång. Det råder enighet om atl teaterns autenticitet sä långt möjligtbör bevaras och atl mer omfattande byggnads- och restaureringsätgärder såledesinte är lämpliga. Utredningen föreslåratt slottsteatem även i fortsättningen bör användas förföreställningsverksamhet rn. m. trots att detta innebär en viss fortsatt förslitning avbyggnaden. Verksamheten bör främst omfatta offentliga föreställningar i ungefärhittillsvarande omfattning. Användningen för andra ändamål bör stå tillbaka ombegränsningar i användningen blir nödvändigaav slitageskäl. Den förslitning somblir en följd av fortsatt verksamhet måste begränsas till ettminimum, vilket bör åstadkommas genom en noggrann reglering av teaterns användning, avlastjinde åtgärder bl.a. utflyttning från teatern av bl. a. repetitionsverksamhet, restaurering- ochbyggnadsåtgärder i begränsad omfattning samt skyddsåtgärder avseendegolv, väggar, inredning m.m. Del bör ankomma på bygnadsstyrelsen attlägga fram de förslag och vidta de åtgärdersom föranleds av de i utredningen påvisade behoven, varvid lokalprogram, åtgärdsprogram och vårdplanbör utarbetas. bör i arbetet biträdas av en rådgivandeexpertgrupp i vilken bör ingå representanter för ,. I utredningenframhålls att en huvuddel av repetitionsarbetet för föreställningarnabör kunna föriäggas till andra lokaler än slottsteatem utan attföreställningarnas konstnäriiga halt reduceras. En samordning med Operan synes bli mest lämplig. Det bör därförankomma på att inom ramen försin lokalplanering tillgodose behov avrepetitionslokaler. Utredningenkonstaterar att Stiftelsen är ett centraltspecialmuseum och vetenskapligt specialbibliotek med uppgift att bl.a.dokumentera landets teaterverksamhet. Samlingarna domineras numera avmaterial som belyser den moderna teaterulvecklingen. Informationsförsörjningen på teaterområdet som helhet karaktäriseras av en rad brister beträffande mål ochsamordning av tillgängliga resurser. Detta leder bl. a. till atl del material sombevaras inte ger någon 1983/84:100 Bilaga 10 525 allsidig bild av landets teaterverksamhet. Aktivdokumentation bedrivs i mycket begränsad omfattning. Det saknas vidare planer,råd och anvisningar för teatrarnas dokumentationsarbete. I brist pä enhetliga systemför ordnandeoch bevarande av teatermaterialet tillvaratas inte existerande kunskaper och erfarenhter pä ett önskvärtsätt. Mot denna bakgrundbör målet för den fortsatta utvecklingen vara att skapa ett nationelltsystem i vilket tillgängliga resurser utnyttjas mer effektivt än och ansvar förmaterialinsamling, ordnande och registrering m, fl. arbetsuppgifter fördelas på ettplanmässigt och rationellt sätt. För en sådanutveckling behövs bl.a. en ökad spridning av kunskaper bland de teaterverksamma om värdet avalt bevara material och att dokumentera verksamheten samt regler och rutinerför teatrarnas bevarande av sittmaterial. Genom en aktiv ochplanmässig fältdokumenlalion kan ansvaret mellan berörda institutioner samordnas ochfördelas. Man bör vidare inrätta enhetliga system för ordnande och registrering avmaterialet saml skapa ett nationalregister med information om materialet hos skildainstitutioner. De insatser somerfordras går avsevärt utöver de uppgifter som Stiftelsen f. n. har. Det behövs därför ett utrednings- ochutvecklingsarbete vilket bör leda till förslag om åtgärder för att skapa entillfredsställande informationsförsörjning pä teaterområdet. Utredningsarbetetbör bedrivas av en grupp bestående av företrädare för berörda organ ochintressenter, bl.a. Stiftelsen , . SvenskTeaterunion, den teatervetenskapliga forskningen och expertis i informationsförsörjningsfrågor.Ett samordnande ansvar börläggas på . Vad beträffar verksamheten vid stiftelsen uttalas i betänkandet att det ärnaturligt att denna kommer att ha en central roll även inom ett framlidainformationsförsörjningssyslem men alt arbetsuppgifter och organisation längrefram kan behöva ändras som en följd av det föreslagna utvecklingsarbetet. Ifrågan om den nuvarande verksamheten bör en närmare samverkan ske mellan stiftelsen och Stockholmsuniversitetsbibliotek, kungl. biblioteketsamt biblioteken vid statens musiksamlingar och när det gällerlitteraturförvärven. Det är vidare angeläget alt stiftelsen söker åstadkommaen utställningsverksamhet med syfte att belysa modernare svensk tealerhistoria. Med utgångspunkt från de uppgifter som stiftelsen har fn. är personalresurserna klart otillräckliga. Det är därför angeläget all personalenpå musei-och bibliotekssidan förstärks. Med hänsyn till det föreslagna utvecklingsarbetet bör det till tid knytas enexpert i dokumentationsfrågor. I utredningenframhålls att målet för stiftelsens föreställnings-verksamhetbör vara att med slottsteatersom utgångs- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 526 punkt, genom tids- och stiltrogna föreställningar,levandegöra i första hand denkulturvärld och den scenkonst som fanns under andra hälften av 1700talet. Föreställningarna bör utformas medbeaktande av forskningsresultatenpå området och med hög konstnärlig kvalitet. Det är angeläget attverksamheten bedrivs så att den utvecklar internationella kontakter och ettinternationellt samarbete. Verksamheten börkunna innefatta olika programformer - opera, talteater, dans, konserter m. m. - menhuvudvikten bör läggas på operaföreställningar. De svårigheter somligger i att stiftelsen inte har tillgäng till en särskild instrumentalensemblebör ägnas fortsatt uppmärksamhet. I första hand bör möjligheterna till ett fastsamarbete med andra musikinsfitutioner prövas. Stiftelsen bör genomolika åtgärder sträva efter att skapa en så stor och bred publik sommöjligt. Av betydelse i detta sammanhang är att alla föreställningar äroffentliga, att programtyperna varierar och även inkluderar talteater samtatt Drottningholmsmiljön utanför teaterbyggnaden också utnyttjas. Avspeciellt stor betydelse är att föreställningarna kan sändas i TV. Utredningen påpekarvidare att Operan har ett särskilt ansvar gentemot Drottningholmsverksamhelenvilket bör anges i statsbidragsbestämmelserna för Operan. Operan bör således svara för minst ennyproduktion och en reprisproduktion per säsong pä bör deltaga i den konstnärliga planeringen. Operan bör också utankostnad förstiftelsen tillhandahålla lån av kostymer, rekvisita m. m. samt verkstads- och ateljéresurser för stiftelsensproduktioner. Efter det attutredningen tillsattes har tidigare föreliggande avtalsproblem m.m. i fråga om TV-överföringarkunnat lösas. Förutsättningarna förTV-överföringar av Drottningholmsproduktioner är därför gynnsamma.Målet bör vara att varje produktion på slottsteatem utnyttjas för sändning i TV. Med hänsyn lill de olikasamarbelsfrågor kring föreslällningsverksamhetensom finns mellan stiftelsen. Operan och bör dessa institutioner inrätta ettgemensamt planeringsråd för regelbundnaöverläggningar beträffande repertoarval, arbetsfördelning, finansieringm. Beträffande organisations- och ekonomifrågor konstaterar utredningen attstiftelsen genom sina musei-, biblioteks- och arkivsamlingar har nationellaserviceuppgifter inom teaterområdet. Inom flertalet andra områden gäller attstaten har ett direkt ansvar för motsvarande uppgifter. Det kan finnas skälatt överväga om inte stiftelsens musei-, biblioteks- och arkivverksamhet påsikt borde omorganiseras till en statlig verksamhet. En anknytning till statens musiksamlingar kundehärvid komma ifråga. Del finns dockf. n. inte underlag för att föreslå någon organisatorisk förändring utan fråganbör behandlas närmare i samband med att ställning tas till hur dokumentationsfrågorna påteaterområdet skall lösas. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 527 Slutligen föreslårutredningen att de båda nuvarande två statliga bidragen till stiftelsen bör föras samman anslagspost under anslaget Bidrag tillOperan och Dramatiska teatern. Vid icke fömtsedda ökade kostnader p. g. a. nya löneavtal bö;-tilläggsanslag kunna utgå till stiftelsen liksom till de övrigainstitutionerna under anslaget. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 528 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (DsU1982:8) Drottningholmsteatermuseum Remissinstansernapoängterar värdet av utredningen och anser att den tecknar en god bild avDrottningholms teatermuseum och den betydelsefulla verksamhet som museetsvarar för. Redovisningen av den aktuella diskussionen rörande dokumentationoch informationsförsörjning på teaterområdetanges vara av utomordentligt värde. Beträffande vården av byggnaderna föreslårutredningen alt får i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder bl. a.för att minskaförslitningen. Vidare föreslås att skall biträdas av en rådgivande expertgrupp i vilkenrepresentanter för ,, stiftelsen ochhusgerådskammaren skall ingå. Ett fåtalremissinstanser har yttrat sig i frågan. instäm mer iförslaget. har ingen invändning mot att ingå i expertgruppen men konstaterar att det är naturligt alt stiftelsen som lokalnyttjare i första hand har ett fortlöpande ansvar för slitagepro bleminom teaterbyggnaden. Liknande åsikter framförs av statskontoret. och dock atl samråd kan uppnås inom ramen för existerande myndighetsfunktioner. I utredningenföreslås att Operan bör förse Drotlningholmsteatern med repetionslokaler. Etttiotal remissinstanser har kommenterat frågan. Av dessa instämmer hälften, bl.a. , samt Operan i utrednigensförslag. Operan är beredd attsamordna resursutnyttjandet med under fömlsättning atlden provisoriska lösning av Operans behov av repetitionslokaler som föreligger blir permanent. Någraremissinstanser förordar i stället Slotlsteatern på . Drottningholmsteatermuseum framhåller bl.a. att de provisoriska lokalerna i Posthusetinte visat sig vara ändamålsenliga. I betänkandetföreslås att regler utarbetas för bevarande av teatrarnas material samt att ettnationalregister med information om materialet hos olika institutionerinrättas. En expert i dokumenlalionsfrågor bör knytas till tid. En utredning börse över förutsättningarna för en tillfredsställandeinformationsförsörjning påteaterområdet. Utredningen bör bestå av representanter för berörda organ och intressenter. Ett samordnande ansvarbör läggas på . Samtligaremissinstanser som har kommenterat frågan, däribland statens kulturråd.Operan, arkivet för ljud och bild, statens musiksamlingar. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 529 delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning. Norrbottensteatern,stadsteater och i ansluter sig tillutredningens analys av den aktuella situationen, förordar utredningens förslagoch påpekar vikten av att informationsförsörjningen på teaterområdet får entillfredsställande utformning. Också delarutredningens syn pä musei-, biblioteks- och arkivverksamheten. Redan i sin år1973 framlagda utredning om teaterarkiven förklarade sig berettatl acceptera mindre avsteg från proveniensprincipen i så måtto att vissamaterialtyper kunde förvaras och registreras i exempelvis museer, men arkivetvill understryka vikten av återhållsamhet vid tillämpningen. KB delar utredarensmening att det inte torde vara nödvändigt att sammanföra allt material till eneller ens några få institutioner, men alt det är viktigt att samlingarnaordnas, registreras och katalogiseras enligt ett gemensamt och enhetligtsystem samt att informationen i de lokala registren sammanförs i ettnationalregister hos en ansvarig central institution. Detta register bör enligtKB:s mening lämpligen vara datorbaserat. Liknande åsikter framförs även vid . Norrbottensteatern ochUpsala stadsteater anser att alla teatrar som åtnjuter stöd av stat, landstingoch kommun bör erhålla centralt utformade enhetliga rekommendationer för hurdokumentationen skall göras. Norrbottensteatern anservidare att några teatrar i landet borde åläggas att genom samarbete medlänsmuseum eller liknande bygga upp regionala samlingar. Det övergripandeansvaret för den decentraliserade arkivverksamheten bör åvila staten, t. ex.genom en statlig tjänst, knuten till samt genom"fältamanuenser" på ett centralt teatermuseum. iGöteborg anser att det vore bra med en grupp som samordnade sin verksamhet närdet gäller insamling, bevarande och vård av teatersamlingarna samt en centralarbetsgrupp för att tillgodose informationsbehovet från landets teatrar,forskare och intresserad allmänhet. Delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning anser attansvarsbiblioteksutredningens resultat bör beaktas när ställning tas till denframtida utformningen av informationsförsörjningen inom områdetteatervetenskap. Utöver de av utredningen föreslagnaorganisationer som skall ingå i utredningsgruppen finns förslag frånremissinstanserna om att även representanter för och/eller KB,statens konstmuseer, , samordningsgruppen för registrering avmuseiföremål, arkivet för ljud och bild samt regionalteatrarna skall delta iutredningsgruppens arbete. vid Umeåuniversitet påpekar vikten av att landets akademiska teaterforskning genomsåväl avdelningen för teaterve-34 1983184. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 530 tenskap i som avdelningarna för drama, teateroch film i och Lundblir representerade. Flertalet remissinstanser betonar attföre ställnings verksamheten bör fortsätta i nuvarande omfattning, men attstor vikt läggs på förslitningsfr ägorna. Riksmarskalksämbetetunderstryker att slitagefrågorna bör ägnas slor uppmärksamhet, ochbetonar att all aktivitet i eller kring teaterbyggnaden bör ske medhänsynstagande till den unika miljö som utgör. Liknande åsikter framföres av kidturrådet, och FöreningenDrottningholmsteaterns vänner. Statensmusiksamlingar anser att scendekoren och maskineriet i Drottningholmsslottsteater bör betraktas som museiföremål. Slitage pä dessa är vida mer oförsvarbart än det på självabyggnaden. En fråga somutredningen anser bör ägnas fortsatt uppmärksamhet är frågan om en särskild instrumentalensemble. Utredningen föreslår att man iförsta hand bör pröva möjligheten att finna ett fasl samarbete med befintliga institutioner. Enligt kulturrådelsmenig är delta förslag orealistiskt bl.a. med hänsyn till att det är få som behärskar attspela på "gamla" instrument. Det skulle dessutom möta betydande planeringssvårigheter ochproblem med fackliga avtal. Rådet anser det vara en brist att dennafråga inte betetts större utrymme i utredningen. Operan menar alt omspel med s. k. äldre instrument skall utgöra ett väsentligt inslag iföreställningsverksamheten måste stiftelsen förses med en egeninstrumentalensemble. All övriga musikinstitutioner, inom ramen för ordinarietjänstgöring, skulle kunna förse Drotlningholmsteatern med en egenmusikensemble låter sig icke kunna göras om dessa institutioner skall bedriva den verksamhet man i daggör. Drottningholmsteatermuseum avser att ägna fortsatt uppmärksamhet åt frågan om att förseteatern med en egen orkester med särskild inriktning på musik ochinstrument från tiden för teaterns tillkomst. En sådan orkester bör i första handbyggas upp genom kontakter med enskilda musiker, som kan ha sin huvudsakligaverksamhet förlagd på annat håll. Ur konstnärlig synpunkt har tillgången på en gruppkvalificerade musiker med särskilt intresseför äldre musik en stor betydelse. I utredningenframhålls att genom olika åtgärder bör strävaefter att skapa en så stor och bred publik som möjligt. noteraratt distribution av biljetter sker för del genomväl upparbetade kanaler, dock ej genom Skådebanan, vars huvudsakliga uppgiftändock är att nä nya publikgrupper. Liknande åsikter framföres även avStockholms läns landsting. Utredningen föreslåratt Operans ansvar för Drottningholmsteaternskallanges i statsbidragsbestämmelserna. Operan bör utan kostnad låna ut kostymer m. m. samttillhandahålla verkstads- och ateljéresurser. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 531 Drottningholmsteatermuseum anser all ett samutnytljande av produktionsresurserna är enförutsättning för föreställningsverksamheten och tillstyrker därförutredningens förslag. Liknande åsikter framföres av filmvetenskap vid . Statskontoret menar attOperan bör tilldelas hela ansvaret för den konstnäriiga ledningen och därmedsammanhängande uppgifter inom föreställ-ningsverksamhelen vid slotlsteatern.Detta skulle avsevärt underlätta ett gemensamt utnyttjande av Operans resurser. Operan anser attutredningen utgår från felaktiga förutsättningar. Drottningholmsteaternsproduktioner måste planeras och genomföras under tid då Operans egen ordinarieverksamhel bedrivs för fullt. då Operansegen verksamhet är minimerad måste personalen beredas avtalsenlig ochlagstadgad ledighet. Utredningens förslag omatt varje produktion skall sändasi TV har kommenterats av ett tiotal remissinstanser. RRV anser det värdefulltatt föreställnings verksamheten genom TV-överföringar når ut lill en bredarepublik och därigenom sprider kunskap om och levandegör en äldre lidsteaterkonst enligt de mål som anges proposition om den statligakulturpolitiken. Även Televisionoch tillstyrker förslaget. RAÅ menar att endast ominspelningar av föreställningar på underordnar sig deegenskaper och kvaliteter som kännetecknar levande föreställningar på dennateater kan inspelning på denna scen motiveras. I annat fall bör TV-inspelningundvikas med hänsyn till slitage och övriga risker. Liknande synpunkterframförs också av Operan, vidStockholms universitet, /SR, och . Drottningholinsteatermuseum musei-, biblioteks- och arkivverksamhet kan omorganiserastill en statlig verksamhel konstaterar utredningen. Fråganbör behandlas i samband med utredningen om dokumentationsfrågorna. Flertaletav de remissinstanser som har yttrat sig i frågan instämmer i utredningensbedömning, däribland vid Stockholmsuniversitet och . Statskontoret och Kungl.biblioteket anser dock atl frågan om organisatorisk förändring borde las upptill behandling . förordar att teatermuseums musei-,biblioteks- och arkivverksamhet förstatligas med tanke på de storasvårigheterna att inom nuvarande organisation få tillräckliga resurser förverksamheten. Verksamhetens bristande resurser ekonomiskt, personellt ochlokalmässigt utgör allvarliga hinder för ett optimalt utnyttjande avstiftelsens samlingar av bilder, arkivalier och föremål. anseralt det kan ifrågasättas omsammankoppling-en av sä skilda uppgifter somföreställningsverksamheten och en utbyggd 1983/84:100 Bilaga 10 532 informationsverksamhet inom teatermuseumär rationell. Det finns skäl, menar kommunen, att överväga fördelarna med altOperan påsikt övertar ansvaret för föreslällningsverksamheten. I och med detta skullefinansieringen av verksamheten kunna hänföras till en huvudman. det nationella intresse som representerasav talar för att staten som huvudman med tidenmåste la över det fulla ekonomiska ansvaret. Någraremissinstanser är dock kritiska till förslaget. Med hänsyn tilldet naturliga sambandet mellan musei-, biblioteks- och arkivfrågorna och föreställningsverksamheten anser Riksmarskalksämbetetatt det inte finns tillräckligamotiv för en åtskillnad mellan dessa båda verksamheter. Liknande åsikter framförs även av Drottningholmsteatermuseum, som dessutom starktbetonar att denna del av verksamhetetn i stället bör tillföras nödvändigaresurser. 1983/84:100 Bilaga10 533 Gymnasieskolan m. m. Vissa barn- och ungdomsfrågor A m. m. 59 1 ,/öri/rtgjY/ni/ag 29928000 59 2 Komminéer n\.m.,reservationsanslag 11400000 60 3 Extra mgifler,reservationsanslag 568000 Centrala och regionala myndigheter m. m. 61 1Skolöverstyrelsen,/öri/ag. ?o;ij/ng 137604000 65 2 Länsskolnämnderna,/<9r.f/«gia«j/ög 135085000 67 3 Länsskolnämndernas utvecklingsstöd, reien'«/(Vj/;iu«j/ag 10696000 69 4 förläromedelsinformation,/ör.f/«gi«Aii/ng 5565 000 70 5Stöd för produktion av läromedel, ;-ejpn'a//o«.ffl«i/flg 441400072 6 Rikscentralerria för pedagogiska hjälpmedel för