prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — STU:s insalser bör därtor företrädesvis göras där projektägarnasfinansiella resurser är knappa och där STU:s relativt begränsade resurserbedöms vara av avgörande belydelse för projektets genomförande. Jag förordarsåledes en ytterligare förskjulning av STU:s utvecklingsstöd mol de mindreföretagen och då särskilt de unga leknikbaserade företagen. Jag vill emellertidsamtidigt framhålla viklen av alt STU nära följer utvecklingen inom de slörreförelagen och beaktar de slörre förelagens långsikliga planer i den egna planeringen.I likhet med vad () påpekar, är del viktigt allSTU tidigl i planeringsarbetet förankrar sin programverksamhet i induslrin.Vissa forskningsinsatser i induslrin förutsätter samverkan mellan fleraförelag och resullalen är då svåra alt privaiisera. Del är vikligl atl STUstimulerar sådan samverkan mellan förelag. Även då det gäller samråd med andramyndigheler och verk som berörs direkl eller indirekl av STU:s ålgärder, börsom flera remissinslanser påpekar kontakter las på ell tidigt stadium. Den lekniska utvecklingen framskrider i allmänhel genomsmå sleg i en kontinueriig process. sker en språngvis ulveckling genomen banbrytande uppfinning eller ell tekniskt-vetenskapligt genombrott. Den år1948 uppfunna transistorn, den moderna elektronikens viktigaste byggkloss, ärett exempel på en sådan banbrytande händelse. Uppfinningen av den integreradekretsen ett och ett halvt decennium senare är ett annat exempel. Kreativiteten hos enskilda personer är grunden för denindustriella förnyelsen. Delta gäller såväl enskilda uppfinnare som forskareoch anslällda vid förelag och andra organisationer. Samhället ; -åsie på olikasätt värna om och stimulera denna skaparkraft. Enskilda uppfinnare, dvs.professionelll arbetande från induslrin fristående personer som gör ellergjort uppfinningar, är särskilt viktiga för tillflödet av de mer radikalaidéerna. Det är en ganska utsatt grupp som arbetar med små resurserunder speciella förhållanden. STU är ofta del enda alternativet för externfinansiering i tidiga faser av innovalionsprocessen. Uppfinnarna ulgör därfören viklig målgrupp för STU:s slöd. Utvärdering av hittillsvarande stöd indikerardock en relalivi låg verkningsgrad på uppfinnarslödel. relalivi få projektleder lill kommersiell produklion. För alt en idé/uppfinning skall kunna bli eninnovation, dvs. en kommersiellt framgångsrik ny produkt, krävs atluppfinningen hamnar i räll miljö, får nödvändig tillförsel av riskkapital ochframför alll tas om hand av en entreprenör som ser lill alt uppfinningenutvecklas och marknadsanpassas. Detta bör beaklas på ett så tidigt stadium sommöjligt utan atl för den skull äventyra uppfinnarens ensamrätt till sinidé/uppfinning. Jag har beräknat medel för en utveckling 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 10 och effeklivisering av slödet lill denna grupp. Stödeltill uppfinnare bör kunna ges i nya former. Jag återkommer till detta. STU framhåller vikten av en allmän bredd pä forskningsinsatsernai för att utvecklingen inom flertalet större teknikområden skall kunnaföljas. betonar STU nödvändigheten av alt denna allmänna breddkompletteras med en tydlig koncenlralion av de begränsade resurser som avsättsför forskning och utveckling lill vissa för cenlrala områden. IVAinstämmer i STU:s skäl för en koncentration av STU:s insatser lill någraområden men betonar att della inle får drivas så långl att lovandeprojekl ulanför de prioriterade områdena ej kan få nödvändigt slöd. Del främstakravet för stöd lill forskning och utveckling bör enligl IVA:s uppfattningvara kvalileten på projektet, inte vilket område projektet tillhör. Liknandesynpunkler förs fram av andra remissinslanser. En grundläggande förutsättning för alt följa, förstå ochrätt tolka forskningsresultat och teknisk-vetenskapliga utvecklingstendenserär all det inom landet bedrivs viss egen forskning inom de aktuella områdena.Med hänsyn lill bredden i den svenska industristrukturen och för atlsäkerställa en beredskap inför den framlida utvecklingen inom olikateknikområden, bör STU:s insalser enligt min mening ha en stor bredd. För allbegränsa resursbehovel bör dock insalserna inom flertalet av dessa områden hakaraktär av bevakningsforskning. STU:s forskningsinsatser kan därigenomkoncentreras till områden där svensk industri och samhälle kan bedömas behövaen mer omfattande teknisk-vetenskaplig kompetens och nytl kunnande. Jag vill i detta sammanhang ocksä ta upp frågan omområdesprioriiering och projekturval enligl kvalitetskriterier. Ofta framslällsdetta som om del skulle föreligga en konflikt mellan dessa styrkriierier.Enligt min uppfattning behöver ingen sådan motsättning föreligga. Enprioritering av särskill angelägna områden, "nyltopriorilering", kanmyckel väl och bör förenas med kravel på teknisk-vetenskaplig kvalilet. Om vivill upprälthälla vär position nära teknikfronlen inom några områden krävs altalll störte resurser allokeras dit. Med de budgelreslriklioner som föreliggeroch kommer att föreligga inom överskådlig framtid, innebär detta med nödvändigheten koncentrering av de samlade forsknings- och utvecklingsinsatserna lillsärskill angelägna områden. Vid urval av projekl inom dessa områden måslekvalitetskriteriet väga tungt. Som framhålls av några av remissinstanserna är detemellertid viktigl alt resurser finns tillgängliga för projekl inomrelativt smala områden, ulanför de prioriterade, där speciell kompelens finnsoch där kvalificerad forskning kan genomföras. Förekomsten av priorilerade områden innebär enkoncentrering av huvuddelen av STU:s resurser lill dessa områden, dock intealla resurser. Det måsle alllid finnas visst ulrymme för högkvalitativa projektäven 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 11 Ulanför de priorilerade områdena. För atl särskillsäkerställa medel för mer vetenskapligt inriktade projekt, avser jag föreslåalt en ram avdelas inom kunskapsulvecklingsprogrammel all fördelas eflerinomvelenskapliga kriierier. Jag ålerkommer lill delta. Den av mig förordade ökningen av STU:s insalser förkunskapsutveckling får inle ses som ersättning för nödvändiga förstärkningarav basanslagen för forskning vid leknisk fakultet. Tvärtom ställer ökadesatsningar från STU krav på ylleriigare förslärkning av basresurserna vidhögskolan. Som chefen för redogjortför, har också basresursförstärkning vid högskolans lekniska fakulteter givilshög prioritet. STU:s resurser skall varafiexibla och inle bindas för uppbyggnadav fasta resurser vid högskolan. STU har i skrivelse hemställt om vissaändringar i regelsystemet för STU:s stöd. STU:s skrivelse har remissbehandlals.Riksdagen har lidigare (prop. 1981/82:118, NU 51, rskr 417) beslutat om vissändring med anledning av STU:s förslag. Jag avser nu atl la upp ytteriigareförslag till förändringar i formerna för STU:s stöd. STU:s projektstöd lill utvecklingsarbete ges normalt medskyldighet för mottagaren alt under vissa omständigheter betala lillbaka stödetjämle ränla. innebär alt stödel enligl gällande bestämmelser skallbokföras som ett lån. Stödet belaslar därmed förelagels soliditet. STU kandärför slällas inför kravel alt efterge en fordran för all ett företag inle skallbehöva träda i likvidation. Det kan mot denna bakgrund i vissa fall varalämpligl med slöd med royallyuppgördser istället för lån. Vidare kan det finnasfall där STU för atl ligga kvar med stöd till ett företag i enrekon-slruktionssiluation med bibehållen älerbetalningsskyldighet förSTU-stödel måste ha möjlighel alt omvandla sin fordran till ett anspråk påroyally, som utgår under viss lid. royallyavlal medför bokföringsmäs-sigtatt STU-stödet omförs till extraordinär intäkt och således inte belastarföretagels soliditet. , (), IVA ochSHIO-familjeföretagen (SHIO) lillslyrker STU:s förslag att få tillämparoyaltyersätlning för slöd. Jag förordar atl, i likhel med vad som gäller förInduslrifonden och de regionala utvecklingsfonderna, STU:s slöd ifortsättningen även kan ulgå i form av bidrag med förbehåll att mottagarenförbinder sig atl, om projektets resullal kan utnyttjas lönsamt, belalaroyally eller annan löpande avgift. Det ankommer på regeringen alt lämna denärmare föreskrifter som erfordras. Enligl STU:s erfarenheler av stödet lill slörre förelag,har det visal sig alt det ur flera synpunkter kan vara lämpligare med"garanti" som stödform i stället för ett traditionellt projektstöd.Vid en granskning av slöd lill slorförelagsprojeki som beviljades /80 har del visal sig atl flertalel av förelagen inte rekvirerarsina beviljade STU-lån förrän de vet om projeklel har lyckats eller ej.Förelagen utnyttjar STU-lånet i det 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 12 fall projeklel misslyckas, varvid återbetalning av medleninte blir aktuell. STU:s beslut om alt bevilja lån med villkorlig återbetalninganvänds således i dessa fall som en form av garanti. Industrifonden, SI. IVAoch SHIO tillslyrker STU:s förslag all införa garanlislöd i någon form. Jag förordar all STU:s slöd, i likhet med vad som gällerför Industrifonden, försöksvis även fär utgå i form av utfästelse om stöd,s.k. STU skall därvid reservera ett belopp moisvarandeutfästelsebeloppet inom sitt för slöd disponibla anslag. Förprojektförsäkringsålagande skall ulgå försäkringsavgift, royally eller annanlöpande avgift. Del bör ankomma på regeringen att svara för den närmareutformningen och att besluta om en evenluell permanentning av denna stödform,om erfarenheterna visar sig goda. Som jag tidigare nämnde har STU i enlighel med ell avregeringen lämnai uppdrag i sin anslagsframställning för /85lämnat förslag lill ett treårigt program. STU:s stöd till teknisk forskning ochutveckling finansieras från anslagen Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskningoch ulveckling och Slyrelsen för leknisk ulveckling: Utrustning. Däruiöverlämnar STU slöd lill forsknings- och utvecklingsarbetet inom energiområdel inomramen för anslaget Energiforskning. Slalsrådel kommer senare atl redogöraför delta program. Jag förordar att regeringen mot bakgrund av förelägger förslag om ell treårigt program för STU:s slödlill leknisk forskning och ulveckling under budgetåren 1984/85-1986/87. För den verksamhet som finansieras över anslaget Fl.Styrelsen för teknisk ulveckling: Teknisk forskning och ulveckling beräknar jagför ett medelsbehov av totalt 2145 milj.kr. varav för budgetåret1984/85 678,9 milj.kr. Jag förordar således att regeringen inhämlar riksdagensgodkännande av alt 1466,1 milj.kr. disponeras för STU:s verksamhel avseendeleknisk forskning och ulveckling under budgetåren 1985/86-1986/87. Härutöverberäknar jag för stödel under anslaget F3. Styrelsen för teknisk ulveckling:Utrustning ett medelsbehov av totalt 53,7 milj.kr. varavför budgelårel 1984/85 17,2 milj.kr. Jag förordar således alt regeringeninhämlar godkännande av att 36,5 milj.kr. disponeras för STU:sfinansiering av utrustning för leknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete under budgetåren 1985/86-1986/87. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling 1982/83 Utgift '565 764 884 Reservation -255 787 775 1983/84 Anslag '618 500 000 1984/85 Förslag 546 700 000 ' Disponerat 593 132000. - Odisponerat 4211000. Varav 8000000 anvisals över lilläggsbudgel I (prop.1983/84: 8, NU 11, rskr 130). Följande sammanslällning ger en ekonomisk översiki avverksamhelen under della anslag (milj.kr.) Program 1 Industriellt och sam- Summakostnader 621,7 693,0 942,0 Avgår finansiering utöver anslag och ränteintäkter frånriksgäldskontoret Återbetalningar m. m. Minskning av reserva tion -0.9 Summa medelsbehov 584,7 655 912 " - 36.5 45 enl.särskilt anslag _ _ _ Summa anslag 584,7 618,5 867 För /85 är den kollekliva forskningen intelängre uppdelad på program I och 2 utan ingår i sin helhet i program I. Varav 8 milj. kr. anvisats över tillaggsbudget 1 (prop.1983/84:8. NU II.rskr 130) och ca 40milj. avser kollektiv forskning. '' Inkluderar 10 milj. kr. för utökade insatser påelektronikkomponentområdel för genomförande av delprogrammet Målinriktadforskning i det nationella mikroelektronikprogrammet. ' Inkl. internationell myndighetsservice (inkluderadestidigare i program 4). " Kalkylerad räntesats är statens avkastningsränlabå 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 14 Som framgår av sammanslällningen har jag för verksamhelenunder detta anslag beräknal ell lolall medelsbehov av 678,9 milj.kr. för budgelårel1984/85. Med utgångspunkl i de allmänna överväganden som jaglidigare har redovisal harjag gjort en preliminär fördelning av anslaget /85 på program, delprogram och programelement. Det ankommer päregeringen att beslula om den slulliga fördelningen sedan STU har redovisalsin detaljerade planering av verksamhelen för kommande budgetår. Jag går nunärmare in på verksamhelen inom de olika programmen. Industriellt och samhällsinriklal teknisktutvecklingsarbete är f.n. indelal i fem delprogram. Följande sammanställningger en ekonomisk översiki av verksamheten inom programmet (milj.kr.) ' Inkluderar förmedlingsverksamheten och all kollektivforskning. har hälften av den kollektiva forskningsbudgeten redovisatsunder program 2. '" Inkluderat i delprogram Ib. " /85delprogram Id. Under innevarande budgetår pågår verksamhel inom 13insatsområden. Verksamheten avser slörre, konkrei målinriklade, fleråriga mentidsbegränsade utvecklingsinsatser av betydelse för samhällssektorer och induslri.Stödformen har särskilt använts inom områden där teknisk ulveckling, som i ochför sig är önskvärd och synes ligga inom räckhåll, annars inle kommer lill slånd.Del medför ell omfattande planerings-, initierings-och samordningsarbete avSTU. Verksamhelen inom de olika insatsområdena löperplanenligt. Föregående budgelår avslulades verksamhelen inom ireinsalsområden. Del är de första insalsområdessalsningarna som slulförls. Underinnevarande budgetär beräknas ytterligare åtta slutföras. STU framhåller alt del kan dröja åtskilliga år innan deindustriella effekterna av avslutade insalsområden kan bedömas mer slutgiltigt.STU anser ändå all genomförd uivärdering ger vid handen all den grundläggandeidén med insatsområden är bärkraftig. Jag delar uppfattningen atl ytterligare erfarenheler börvinnas innan några långtgående slutsatser kan dras av denna stödform.Hittillsvarande erfarenheler är emellertid lillräckligl intressanta för allmotivera fortsatt Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 15 Del är också min uppfattning all inom vissaområden fungerar inle marknadskrafterna tillfredsställande. Inom dessa områdenkan STU påskynda ulvecklingen genom all gå in och ta inilialiv lill ochsamordna olika intressen. Stödformen insalsområden kan ses som ett verktyg förett sådant mer aktivt arbetssätt för STU. Jag räknarsåledes med all pågående insatsområdesverksamheler forlsätler planenligt ochförordar atl verksamhet inom några nya insalsområden sätts igång underkommande treårsperiod. För /85 har jag utöver medel förfullföljande av redan pågående verksamhel beräknal medel för igångsättning avverksamhet inom insatsområdena Flexibla tillverkningssystem, CAD/. Pulverteknisk produktion och Flexibel automatiseradmontering. Dessa insalsområden ingår samlliga i av mig priorileradeteknikområden. Huvuddelen av STU:s finansiella stöd till leknisk forskningoch ulvecklingsarbete lämnas inom delprogram Ib. Teknikområden och program 2.Kunskapsutveckling. Insalserna inom kunskapsulvecklingsprogrammel hartyngdpunkten på forskning medan insalserna inom teknikområdesprogrammet ihuvudsak avser induslrielll utvecklingsarbete. Som jag redan framhållit måsleen koncentration av insalserna mot ett begränsat anlal prioriterade områdengöras. Prioriteringen innebär en identifiering av områden därsåväl behoven av förstärkta satsningar som potentialen för svensk industri harbedömts vara slörsl och där följaktligen en huvuddel av resurserna bör sättasin. STU måste dock även framgent avsätta medel för projekl inom andra områdendär STU:s slöd kan leda till satsningar av strategisk betydelse. I likhet med vad som f.n. gäller bör de prioriteradesalsningarna även fortsätlningsvis inriklas dels mol teknikområden som är avstrategisk betydelse för ulvecklingen av svensk industri, dels mol leknik föranvändning inom branscher eller områden av speciell betydelse för svensk ekonomi. STU har föreslagit ätt följande områden priorileras:verkstadsteknik, informationsteknologi, bioteknik, nya material, massa- ochpappersleknik, träleknik, kemiteknik saml leknik för hälso- och sjukvård.Flertalel i-e-missinslanser instämmer i huvudsak i STU:s val av områden. Inågra enstaka fall lämnas däruiöver förslag lill ökade salsningar påytteriigare nägot område. I flera remissytiranden finns synpunkter på dennärmare inriktningen inom resp. område. Jag återkommer till delta vid min genomgångav de olika priorilerade områdena. STU:s förslag lill priorilerade områden överensslåmmer välmed de av priorilerade områdena för innevarande ireårsperiod (prop.1980/81:130, NU 64, rskr 425). För all ge resultat är del vikligl all STU:s stödär uthålligt och långsiktigt. Alltför kraftiga priorileringsändringar är inlerimliga och skulle skapa stora störningar i systemet. Successiva förändringarmed tyngdpunklsförskjutningar inom resp. område är dock en Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 16 naturlig process baserad på utvärderingsresultat,omvärldsförändringar, m. m. Jag förordar således fortsalla massiva satsningar inomområdena verkstadsteknik, informationsteknologi, bioleknik, materialteknik -nya material, massa- och pappersleknik, träleknik, kemiteknik saml leknik förhälso- och sjukvård. Jag förordar vidare ökade insalser inom områdenahavsleknik öch lekoteknik samt för genomförande av ell civilt flygteknisktforskningsprogram. Jag avser nu något utförligare kommeniera insalserna inomdessa områden. Verkstadslekniken har avgörande belydelse för denproduklions-lekniska förnyelsen i flertalel branscher. En vital inhemskverksladsteknisk forskning och utveckling är av stor belydelse förulvecklingen av en konkurtenskraflig svensk industri för tillverkning avverksladsteknisk produktionsutrustning. STU:s insalser bör främst inriklas påulveckling mol flexibla automaliserade produklionssyslem. Jag har beräknatmedel för att den successiva upptrappningen av insatserna på detta område, somhar påbörjals , kan fortsätta. Verkstadsindustrin berörs också i hög grad av den snabbautvecklingen inom materialtekniken. Utnyttjandet av ett nytt maierial eller enny materialkvalitet påverkar inte enbari produktprestanda utan förutsätternormall ocksä förändringar i själva produktionen. Del malerialtekniska områdetär myckel omfattande. har STU:s insalser framförallt inriktats mol atl förstärka insatserna inom delområden där ulvecklingen avnya maierial och materialegenskaper är cenlral och där slora salsningar skerinternationellt. Jag har beräknal medel för all den nuvarande slora salsningenpå det malerialtekniska området skall kunna fortsätta på i huvudsak oförändradnivå totalt sell. För all möjliggöra ökade salsningar på vissa nya material ärdel därför nödvändigt atl satsningarna på mer konventionella metalliskamaierial minskas. Inom metallforskningsomrädet har en traditionelltstark slällning och slora salsningar görs från induslrins sida. STU:s insalserär här av relativt sell mindre betydelse än inom nya materialområden där STU:ssatsningar kan vara direkl avgörande. Jag räknar med all industrin tar ett ökatansvar för atl upprätlhälla och vidareutveckla kompetensen påmetallforskningsområdet. Jag har beräknat medel för ökade satsningar påpolymera material, och då särskill polymerbaserade fiberkompositer, saml påhögpresterande keramer. Informationsteknologin är drivkraften bakom storaförändringar inom nära nog alla samhällsområden. Den representerar ett av de fåmer belydande tillväxtområdena för 1980-talel och ger även på längre siklulomordenlligl slora utvecklingsmöjligheter. STU:s nuvarande program förinformationsteknologi är sammansatt av ell anlal olika delar som kankoncentreras till i huvudsak tvä block, nämligen komponenlteknologi och Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 17 Tyngdpunkten ligger på systemleknologimen stora salsningar görs också inom komponenlteknologiblockei. Huvuddelen avdessa insalser avser kunskapsulveckling för all skapa den nödvändiga basen fören vidare industriell utveckling. Jag har beräknat medel förökade satsningarinom komponenlteknologiblockei som i huvudsak utgörs av delprogrammetMålinriktad forskning i det nationella mikroeleklronikprogrammet. Jag harvidare beräknal medel för fortsalla kraftfulla salsningar på syslemleknologi. Satsningarna på induslriell exploalering av bioteknikenhar ökat kraftigt under de senasle åren. Inlressel kring biotekniken harhillills i hög grad kretsat kring gentekniken och mera specifikt kring den s.k.hybrid-DNA-lekniken. Den biologiska basen för biotekniken har emellertid vidgatsgenom genombrottet för tekniken med s.k. monoklonala antikroppar. Genom desenaste årens insatser bör del nu finnas förutsättningar för en ytterligarekraftsamling för all vidareutveckla svenska styrkepunkter forskningsmässigt ochindustriellt. Jag har beräknal medel för en kraftig ökning av insatserna inomdet biotekniska områdel. Den successiva upptrappningen av de biolekniskasalsningarna som påbörjades kan därmedfortsätta. Tyngdpunkten kommer även fortsättningsvis alt ligga påkunskapsutveckling. STU:s insalser inom området kemiteknik syftar lill all påolika sätt slödja svensk kemisk industris ulveckling av s.k. prestations- ochspecialkemikalier. Det är också inom detta område som en expansion avkemi-industrin förulses för 1980-talet. Jag har beräknat medel för i stort settoförändrade insalser för i första hand kunskapsulveckling inom strategiskaleknologiområden av brett inlresse för den kemiska industrin. Massa- och pappersindustrins belydelse för svensk ekonomiär odiskutabel. För all den svenska industrin skall kunna upprätthålla sinkonkurrenskraft måsle massa- och papperstekniken ulvecklas. Insalserna inomområdet massa- och pappersteknik syftar bl. a. lill au öka förädlingsgradenhos svenska pappersprodukter. Jag har beräknat medel för i stort selloförändrad ambitionsnivå på STU:s salsningar inom detta område. Träindustrinär liksom massa- och pappersindustrin en betydande nel-toexporiör i svenskindustri och därmed av slor belydelse för vär bytesbalans med omväriden. Denstora satsning för att öka kompetens- och kunskapsnivån inom området trälekniksom påbörjades /80 bör fullföljas på nuvarande nivå. För alt undvikadubbelarbete och öka effekten av de slatliga salsningarna bör verksamhelen inomSTU i ökad utsträckning samordnas med de branschfrämjande aktiviteter inomträinduslriområdel som statens induslriverk (SIND) bedriver. Hälso-och sjukvården är en viklig samhällssektor med stort teknikberoende.Befolkningsutvecklingen med ökande andel äldre gör också alt hälso- ochsjukvårdens omfallning stadigt ökas, med stigande koslnader som följd. Vidsidan av rent medicinsk utveckling är ny teknik för 2 1983/84. Rättelse: S. 30, hemställan 2, 3 och 4 Står: fjortondeRättat till: tolfte S. 31, rad I Står: fjortonde Rättal lill: tolfte 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 18 hälso-och sjukvård en betydelsefull möjlighel att åstadkomma förbättrad vård. Ny ochförbättrad teknik kan också sänka sjukvårdskostnaderna och stärka Sverigesindustriella konkurrenskraft. Jag har beräknat medel för fortsatta STU-insalserpå i huvudsak oförändrad ambitionsnivå. Jag har tidigare iproposition om svensk havsresursverksamhet (prop. 1983/84:10) föreslagilålgärder för alt främja denna. Ett viktigt led i en sådan politik utgörs avforsknings- och utvecklingsinsatser inom området havsteknik. STU föreslår attslödet inom detta område ökas och koncentreras till utveckling av teknik varsfillämpningar i första hand finns på oljeulvinningsmarknaden på stöder STU:s förslag.