prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Sektorforskningensbehov av att relativt snabbt kunna bygga upp institutionella baser inom de förbyggnadsforskningen angelägna områdena står här mot högskolans behov av atlkunna avväga insalserna mellan olika Prop.1983/84:107 Bilaga 8 18 Frågan kräver enligl min meningytterligare överväganden. Som statsrådet har anförl tidigaredenna dag kommer överläggningar att tas upp mellan fackdeparlement och vissasektororgan för alt diskutera lämpliga former för att stärka den långsiktigakunskapsuppbyggnaden vid högskolan. Jag har angett vissa utgångspunkter för den långsiktigainriklningen av byggnadsforskningen. Inom denna ram ligger ansvaret på rådeloch på byggforskningens intressenter all välja forskningsinriktning. Rådet har redovisat två alternativa nivåer förforskningsvolymen . Den lägre nivån innebär i slort settoförändi-ad ambitionsnivå. Det andra innebär en kraftigt ökad ambitionsnivå.Rådet hänvisar vad avser ökningsalternativel till (G 13:1982). 1982/83: 151 gav jag vissa synpunkter på dennämnda rapporten. Vad gäller det statliga slödet till byggnadsforskningen ärdel i rådande slalsfinansiella läge inte möjligt atl öka ambitionsnivån inomprogramperioden /85- 1986/87. Jag framhöll i sammanhanget alt en ökning avden totala FoU-volymen inom sekiorn måste komma lill stånd genom en samverkanmellan rådet och byggsektorns intressenter. Som jag tidigare anmält (avsnitt2.3)avser jag alt ta initiativ till en ökad medverkan från intressenterna i denfortsatta utvecklingen av byggnadsforskningen. Rådel svarar inom sina program och statligresurshushållning. Bebyggelsens utformning m.m. och Byggnads- och anläggningsteknikm. m. för det allmänna forsknings- och utvecklingsarbetet inom bebyggelseplaneringens,energihushållningens, byggnadsförvallningens och byggnadsteknikens område.Rådet ansvarar vidare för program 3 Energianvändning för bebyggelse inomhuvudprogrammet Energiforskning. Med programverksamheten samordnas stöd lillforskningsinriktat experimentbyggande. för byggnadsforskning (SIB) har sedantillkomsten finansierats med årliga ramanslag från BFR. Enligt riksdagensbeslut om byggnadsforskning m. m. skall SIB fr. o. m. budgetåret1984/85 finansieras med basanslag under huvudtitel. Rådets och institutets verksamhet finansieras underinnevarande budgetår över följande anslag på statsbudgeten. Under huvudtitel: B 14.Byggnadsforskning B 15. Lån lill experimentbyggande B 16. Information ochutbildning m. m. 1983/84: 107 Bilaga 8 19 Under industridepartementets huvudtitel: F 20.Energiforskninc. Program 3 Energianvändning för bebyggelse. Verksamhetens omfattning enligl rådets plan för budgelåret1984/85 framgår av rådets förslag till beslulsramar (milj. ).Beslutsramarna, som även omfattar stödet till SIB, är fördelade på program ochansliig. Hiir redovisar jag endasl det alternaliv som enligl rådet innebäroförändrad ambitionsnivå. ,Siimm;i Kdinnniniil och stntlie rcsiirshiisliAllning Mebypgelscns irtfornininp m. Hygpnnds- och nnlappniiigs-leknik m. ni. ;il;i cncrpikiillor m. m. 5. lnforni;ilion Dokuinenlalion m. m. Molsviinindc beslutsnmiiir I9S3/S4 De ramar och anslagsbclopp somjag kommer atl förorda i detföljande är avsedda atl göra det möjligt för rådel och inslilutel alt hålla eni huvudsak oförändrad ambitionsnivå inom den allmiinna byggnadsforskningenunder /85. J;ig anser att del av rådet redovisade förslaget tillfördelning av FoU-slödet på olika program i denna del är ändamålsenligt. Förden redovisade särskild;» insatsen på Iräområdel beräknarjag medelsbehovelunder näsla budgetår till 7 milj. kr. Sammanlaget innebär delta all denslalligt finansierade byggforskningen under näsla budgetår lill sin inriklningbör svara mot vad som anges i följande sammanslällning, såviit avser anslagenunder bostadsdepartmenles huvudlilel. 1 beloppen ingår även vad som i detföljande tas upp under särskilda anslag till slatens institut förbyggnadsforskning. Härtill kommer vad statsrådet kommer all förordasenare denna dag i fråga om medel från huvudprogrammet Energiforskning underindustridepartementets huvudtitel. Vissa medel kan vidare komma alt disponerasfrån anslaget B 16. Information och utbildning m. m. 1983/84:100 bil.13). Program/Anslag B 14 B 15 Bebygpelsensutformning m. m. Byggnads- ochanliigpninpsteknik m, m. Lokalaenergikällor m. m. 28.7 Övriga program , 27.0 .Summa 187,0 38,7 1983/84:107 Bilaga 8 20 Till frågan om storleken av de bemyndiganden som krävs föratt göra åtaganden för efterföljande budgelår återkommer jag i del följande vidmin anmälan av anslagen B 14. Slalens råd för byggnadsforskning och B 15. Med hänvisning till vad jag haranfört hemsläller jag all regeringen bereder lillfälle all la del avvad jag har anfört om forsknings- och utvecklingsverksamheten på byggområdet. 1982/83 Utgift 121283000 Reservation 76 484 000 1983/84 Anslag 114000 000 1984/85 Förslag 144 000 000 Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbetet inom byggnads- och anläggningsområdet. Det ankommer påstatens råd för byggnadsforskning (BFR) att fördela tillgängliga medel lill forsknings-och utvecklingsverksamhet. Med anledning av att SIB fr. o. m. nästa budgetårfinansieras direkt över statsbudgeten bör anslagsbenämningarna ändras. Sålundabör anslaget till den allmänna byggnadsforskningen benämnas Statensråd för byggnadsforskning. Enligt rådets förslag lill programstruktur för perioden1984/85-1986/87 kommer medel från anslaget för byggnadsforskningtill användning inom tre av rådefs program nämligen program 1, ochstatlig resurshushållning, program 2, Bebyggelsens utformning, användning ochförvaltning och program 3 Byggnads- och anläggningsteknik, produklion ochenergihushållning. Med anledning av beslut om denframlida byggnadsforskningen m. m. 1982/83:151, CU 30, rskr 351) harregeringen lämnai särskilda anvisningar tili rådet och statens institut förbyggnadsforskning (SIB) rörande anslagsframställningarna för budgetåret1984/85. I enlighet med dessa anvisningar har rådet och institutet i gemensamskrivelse av redovisat förslag till i vilken omfattningsom verksamheten vid institutet bör finansieras med basanslag direkl överbostadsdepartementets huvudtitel. I en gemensam skrivelse av har rådel.bostadsstyrel- 1983/84:107 Bilaga 8 21 sen, statens planverk och statens lantmäteriverk medanledning av prop. 1982/83:151 redovisat sin bedömning av de centralaämbetsverkens behov av särskilda medel för FoU-verksamhet. Inomhuvudallernalivel - som innebär en i huvudsak oförändrad ambitionsnivå -hemställer rådel i sin anslagsframställning för budgelårel 1984/85 att beslutom bidrag skall få meddelas inom en ram av 187,7 milj. kr. Rådet hemställervidare att för budgetåren 1985/86 och 1986/87 få göra åtaganden inom en ram av157 resp. 124 milj. kr. För vartoch ett av budgetåren 1987/88-1989/90 hemställer rådel att få göra ålagandeninom en ram av 88 milj. kr. Rådelberäknar för /85 att del vid oförändrad ambitionsnivå behöveranvisas ett anslag om 187 milj. kr. under förevarande anslag. Rådets förslag till ramar och anslag inkluderar medel förverksamheten vid SIB. I det föregående har jag redovisat mina överväganden angåendebyggnadsforskningens inriklning och verksamhetsformer . Från dentotala ramen för den allmänna byggnadsforskningen betalas f. n. kostnader förden statsfinansierade delen av verksamheten vid slatens institut förbyggnadsforskning (SIB). Jag ålerkommer till frågan om medelsbehovel för SIBunder anslaget B 18. Medhänvisning till vad jag har anfört förordar jag en ram för denallmänna byggnadsforskningen, exkl. experimentbyggnadsverksamhelen och den översärskill anslag finansierade verksamheten vid SIB av 153 milj. kr. Jag har därvid lagit hänsyn lill en av rådet gjordframställning om en lillfällig omfördelning under /85 mellanexperimentbyggnads- och bidragsanslagen för att med bidragsmedel kunnaförbereda vissa experimenlbyggnadsprojekl inom husbyggnadsområdet. Förålaganden som avser de påföljande budgetåren förordar jag en preliminär ram av105milj.kr. avseende /86 och 75 milj. kr. avseende budgetåret1986/87. Anslagsbehovet för /85 beräknarjag medhänsyn till behållningen till 144milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge atlbeslut om stöd lill byggnadsforskning får meddelas inom en ram av 153000000 kr.under /85, 2. medge allbeslut om stöd under budgetåren 1985/86 och 1986/87 preliminärt får meddelasinom en ram av 105000000kr. 3. till Statensråd för byggnadsforskning för budgelårel 1984/85 under elfte huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . 1983/84:107 Bilaga 8 22 1982/83 Ulgift 57975 200' Reservation 22 005 000' 1983/84 Anslag 34000 000 1984/85 Förslag 36 000 000 ' Avser anslagen Län till experimentbyggande inombostadsförsöriningen och Lån lill experimentbyggande inom energiområdet m. m. Från anslaget betalas utgifter för lån till fördyradebyggnadskostnader i samband med forskningsinriktat experimentbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lån lillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av husoch är avsedda alt göra det möjligt att genomföra byggnadstekniska experiment-och utvecklingsprojekt som syftar lill lösningar som har god möjlighel alt fäen mer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lån tillexperimentbyggande inom energiområdet används f.n. för att systematiskt prövanya energikällor samt ny byggnads- och installationsteknik i full skala. Ettantal experimenlbyggnader avses dessutom kunna utnyttjas somdemonslrationsanläggningar dä ny teknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Inriktningen av ett nytt treårigt energiforskningsprogram, somomfallar perioden /85-1986/87. kommer atl redovisas av statsrådet denna dag. Kostnaderför uppföljning och utvärdering m. m. i samband med energi-experimenlbyggandelbetalas från de bidragsanslag som finansierar de olika forskningsprogrammen. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) beslular om lån till forskningsinriktatexperimenlbyggande. Lånen kan vara ränte- och amorteringsfria under enutvärderingstid . Lånen skall omprovas individuellt eftergenomförd uivärdering. Därvid skall också villkoren för en eventuellåterbetalning fastställas. Lån till experimentbyggande kommer lill användning iforsknings- och utvecklingsarbetet inom tre av rådets forskningsprogram,nämligen program 2, Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning,program 3, Byggnadsteknik, anläggningsteknik, produktion och energihushållningsairtt program 4. Lokala energikällor, solvärmesystem, energilagring, värmepumparoch distributionssystem. I sin anslagsframställning har rådet vid oförändrad ambitionsnivåberäknat atl för beslut om lån lill experimentbyggande behövs under budgelåret1984/85 ett beslutsutrymme av 4.8 resp. 48,6 milj. kr. inom programmen 2, 3resp. 4, ulöver vad som ännu inle har lagils i anspråk av lidigare års ramar. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 23 särskild skrivelse av har rådet närmare preciserat sittbehov av medel för den experimentbyggnadsverksamhel som ansluter till program 2och 3. dvs. den allmänna byggnadsforskningen. Rådel framhåller därvid bl.a. altexperimentbyggnadsverksamhel måste förberedas under lång lid. De medel somhittills har ställts till förfogande för experimentbyggande inombostadsförsörjningen har därför inle kunnat utnyttjats till fullo. Rådet angeremellertid alt del förberedande arbelel nu har kommil så långt alt det finnsförutsättningar alt påbörja en rad olika projekt under den kommandeverksamhetsperioden. Inom program 2.Bebyggelsens ulformning m.m., avser rådel bl.a. alt genomföra projekt rörandeombyggnadsprocessen och varsam ombyggnad. Andra projekt som förbereds rörnybyggnad, bl. a. nya bostadsformer och flexibla byggsystem som kan anpassaslill olika verksamheters lokal-och ulrymmesbehov. Rådel utlyste under år1982 en tävling - Den goda bostaden i 1980-lalels ekonomi - som hargenomförls i ett första sleg. Enligt rådel kan det bli aktuellt all ulnylljaexperimentbyggnadslån för all genomföra lävlingsför-s lagen. Inom program 3,Byggnadsteknik m.m., planeras ell ökat experimenlbyggande inom områdenaombyggnad, underhåll och energihushållning. Del är enligt rådets bedömning nusärskilt viktigt alt systemaspekterna kan ulvecklas. Program 4, Lokalaenergikällor m.m., föreslår rådel omfatta delprogrammen Solvärmeteknik,Värmepumpar, Naturvärme, Värmelagring. Värmedistribulion, Systemteknik ochGenomförandefrågor. Vid oförändrad ambitionsnivå prioriterar rådetdelprogrammel Värmepumpar. Värmepumptekniken kommer sannolikt att få enbelydande roll i det framtida energisystemet. Värmepumpar är både enenergibesparande leknik och en teknik för energitillförsel. Värmepumpar ochnaturvärmesystem införs nu i snabb takt på marknaden. Delta ställer nya krav påforskningen. Frågor om tillförlitlighet, styr- och regleregenskaper,systemoplimering m.m. ökar i betydelse. Flera tekniker inom programmel Lokalaenergikällor har nått ett införandeskede. FoU-verksamhet och experimentbyggandeinom sådana områden kan minska. Införandeskedel ställer emellertid nya krav.Genomförandefrågor och systemteknik slälls i centrum. Enligl rådel bör därfören ökad satsning inom dessa delprogram göras. Minskaderesurser innebär enligl rådels bedömning att främst verksamheten inomdelprogrammen Värmepumpar och Nalurvärme måste dras ned. Problemområden somidentifieras under ett pågående införandeskede kan inte ges statligt stöd. Experimentbyggandeär enligt min mening ett värdefullt medel atl pröva och omsätta resultaten avforsknings- och utvecklingsarbete i praktisk 1983/84:107 Bilaga 8 24 tillämpning.Det nära samband som sålunda råder mellan FoU-arbete och experimentbyggandemedför alt vad jag lidigare (avsnitt 2.2) har angett som utgångspunkter förbyggnadsforskningen i tillämpliga delar gäller även experimentbyggandet. I endel fall ingår experimentbyggandet som en integrerad del av det lidigaFoU-arbelel. 1 andra fall kan experimenlbyggandel vara sista ledet i ettFoU-arbete som ligger nära marknadsintroduktion och bör följas upp avbyggbranschens eller företagens egna insatser, t.ex. som reguljär produktutveckling.Ett experimentbyggnadsobjekt kan också i allmänhet tjäna somdemonstralionsobjekt. Det är inte minsl vikligl i de fall det finns skäl atlsnabbt sprida kunskaper om ny teknik eller öka exporten av maierial,komponenter och system. Del framstår som allt mer klarl att de störstavinsterna står att hämta i ett ökal systemkunnande. Av rådelsanslagsframställning framgår atl det varil förenat med vissa svårigheter all fåtill stånd experimentbyggnadsverksamhel inom bostadsförsörjningen. Jag harförståelse för atl sådana projekt kräver en omfallande planering och att det ivissa sammanhang har varit svårt alt motivera byggherrar m.fl. att delta isådan verksamhel. Del är därför med lillfredsslällelse jag noterar atl rådelnu anser liden mogen för en kraftigare satsning på experimenlbyggnadsprojeklinom program 2 och 3. Jag anser det därför vara befogat atl rådet ges möjlighetatt bevilja lån fill verksamheten inom dessa program med belopp som ligger inivä med vad rådel har angett. Vadgäller experimenthyggnad.sverksamheten inom energiområdet, program 4, Lokalaenergikällor m.m., är situationen en annan. Experimentbyggandet har på senareår varit omfattande. utvecklar senare denna dag, kommer rådet att ha ansvarel för eni viss ulslräckning till innehåll och inriktning ändrad del av huvudprogrammetEnergiforskning. Delar av de områden som BFR nu svarar för kommer sålunda attföras över lill slalens energiverk. Resurserna för del samladeenergiforskningsprogrammel föreslås dessutom minska, vilket påverkar även dedelar som BFR avses få ansvaret för. StatsrådetDahl avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om atlBFR och skall få i uppgift att belysa vilka organisatoriskakonsekvenser som förändringarna kommer att medföra saml vilka koslnader som ärförknippade med denna omställning. Oavsetthur det organisatoriska ansvaret fördelas, bör län till experimentbyggandeäven i fortsättningen lämnas till samma ändamål som f.n. Efter beslut av BFR i.samråd med statens energiverk bör således lån kunna lämnas lill fördyradebyggnadskostnader vid uppförande av experimentanläggningar även inom deforskningsområden som förs över lill slatens energiverk. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet . Förlångivningen under /85 föroidar jag mol bakgrund av vad jag nuhar anfört en ram för beslut om 38.7 milj.kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 25 beräknat all ca lOmilj. skall avse experiment inombostadsförsörjningen inkl. energihushållning, dvs. programmen 2 och 3. Föråtaganden som avser budgetåren 1985/86 och 1986/87 förordar jag preliminäraramar om 27 milj. kr. resp. 19 milj. kr. Jag beräknar atl reservalionsanslagel behöver föras uppmed ett belopp av 36,0 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. medge atlbeslut om lån till experimentbyggande får meddelas intill ett belopp av38700000 kr. under /85 och atl outnyttjad del av denna ram färutnyttjas även under /86, 2. medge atlbeslut om lån lill experimentbyggande under budgetåren 1985/86 och 1986/87preliminärt får meddelas intill ett belopp av . 3. till Lån tillexperimentbyggande för /85 under elfte huvudtiteln anvisa ellreservationsanslag av 36000000kr. Nytl anslag (Förslag) 1000 för byggnadsforskning (SIB) är ettseklortbrskningsinsti-lut inom samhällsbyggnadsområdet. Institutet ansvarar förden långsiktiga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden för byggsektorns behov inomett anlal angelägna områden. Inslilulei har sedan lillkomslen finansierats med årligaramanslag och projektanslag från BFR saml med uppdragsintäkter. Enligl beslut om byggnadsforskningm. 1982/83: 151, CU 30, rskr351) skall SIB fr. o. m. budgetåret1984/85 finansieras med basanslag under huvudtitel.Däruiöver kan SIB även fortsättningsvis söka projektanslag frän BFR och andraforskningsråd saml ta på sig uppdrag. Till grund för SIB:s verksamhel ligger en av institutetutarbetad verksamhetsplan för pei-ioden /83-1984/85. Som enföljd av beslut har institutet lill regeringen överlämnat enanslagsframslällning för /85 saml en långlidsbedömning förperioden /85-1988/89. Verksamhelen vid insiiiuiei rikias in påföljande områden - bostäder,bosiadsanvändning och bostadspoliiik - offentligplanering och styrning av byggande och markanvändning Prop.1983/84:107 Bilaga 8 26 - energihushållningoch klimat- och installationsfrågor samt byggnadsmaterialoch byggnaders lekniska utformning. Forskningsområdena är cenlrala inom ansvars område. De har valts så att de kommer all ha en över liden bestående aklualitet och angelägenhet och så atl de kan bearbelas sammanhållel i forskningen. är i huvudsak empirisk. Inslagen av fältundersökningar,laborativa sludier och statistisk dalabearbetning är belydande. Underbudgelårel 1982/83 startades lolv nya projekl, medan sex avslutades och trelades ned. Totalt bedrevs 40 forskningsprojekl vid budgetårs-skiftet 1983. Dokumentationenoch publiceringen av de resultat som har nåtts i arbelel sker väsentligen iinstitutets meddelandeserie, men resullalen redovisas också i böcker ochtidskriftsartiklar saml genom kurs- och seminarieverksamhet. Inslitutelansvarade också på uppdrag för ett ECE-seminarium omEnergy Aspecls on Human Selilemant Policies och ordnade deninternationella byggforskningsorganisa-lionen CIB:s nionde kongress i Slockholmi augusli 1983. Institutetsuppdragsverksamhet upptar av forskningsenhetens arbetstid. För vissauppdrag erhåller institutet full kostnadstäckning enligt uppdragslaxa. Förandra uppdrag kommer parterna överens om olika grader av delfinansiering. Självfinansieringsgradenär f. n. av institutels totala budgetomslulning. Antalet uppdragvar /83 ca 90. Flera större uppdrag erhölls från statligamyndigheler, utredningar, departement och kommuner samt frånLandsorganisationen i . Institutetanser all uppdragsverksamhelen därmed lolall sett, oavsett finansieringen, haren nivå som med hänsyn till forskningens kvalitet och kraven på långsiktighetinle bör höjas ytterligare. Däremoi avser institutet all vidla åtgärder för allpå sikl öka kostnadstäckningen inom ramen för nuvarande uppdragsvolym. SIBanser dock alt uppdragens relevans för forskningen bör ges större tyngd änderas finansiella bidrag. Det bör därför även fortsättningsvis vara möjligt förinstitutet att ta på sig uppdrag som endast delvis kan finansieras avuppdragsgivaren. Enliglinstitulet och BFR uppfylls syftet i prop. 1982/83: 151 om byggnadsforskningm. m. bäst om basanslaget för /85 läcker vad som lidigare hartäckts av det samlade årsanslaget från BFR. Institutets budget bör därutöverbaseras på projektanslag och intäkter från uppdrag av motsvarande sloriek somlidigare. Rådet anför alt frågan om i vilken ulsträckning som institutetsverksamhet i fortsättningen bör finansieras över statsbudgeten är av slorprincipiell vikt och kräver mer ingående bedömningar än vad som har varitmöjliga atl göra på den lid som har stått till förfogande. Rådel och institutetavstår därför frän att nu föreslå en mer detaljerad fördelning av anslagen /85. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 27 Institutet skall enligl prop. 1982,/83: 151 få disponeraen rörlig kredil för att täcka tillfälliga likvidiletsflukluaiioner i sambandmed uppdragsverksamhelen. Inslilutel föreslär all den rörliga krediten skalluppgå lill I . Förslaget bygger bl. a. på atl basanslaget kommer allläcka ; av institutets koslnader. Anslagsframslällningen frän statens inslilul förbyggnadsforskning är den första i sitt slag och baserar sig på statsmakternasbeslut om den framtida byggnadsforskningen. /85är del sisla årel i institutets nu pågående ireärsprogram. Innevarande verksamhetsperiodsammanfaller alltså inte med rådets treåriga verksamhetsplan. Institutethar inte haft tillräcklig lid för atl ularbeta en flerärsplan för verksamhelensom kunnat ingå i rådets bedömning av medelsbehovet för den samladebyggnadsforskningen för perioden /85-1986/87. Detta har föranlett rådet ochinstitulet atl avstå frän atl i delta sammanhang lägga förslag om i vilkenomfattning som institutets verksamhet på längre sikl bör finansieras medbasanslag över bostadsdepartemeniels huvudtitel. ärenligt min mening förståeligt. En mer genomgripande analys av inslilulels rollsom seklorforskningsinstilui med långsiktigt ansvar för vissa programområdenkan behöva göras. Säviii jag har ertarit kommer rådel och institutet atlfortsätta sina överläggningar i frågan, med sikte på alt kunna lämna mer delaljeradeförslag rörande institutets finansiering i anslagsframställningarna förbudgetåret 198.5/86. För /85 har rådel och institutet föreslagilett bidragsanslag som innebär samma finansieringsnivä som del ärligaramanslaget från BFR har läckt, dvs. Med hänsyn till all /85 är det sisla iinstitutets pågående Ireärsprogram finner jag inle skäl att nu föreslå någonstörre förändring i fråga om vilken andel av SIB:s verksamhel som börfinansieras med fasta anslag. Enligt min mening bör del föreslagnabidragsanslagel lör nästa budgetår ge en kostnadsökning som ligger i mitten avdet intervall som har täckts genom ramanslag frän BFR. Jag vill framhålla det väsentliga i attinstitutet pä sikt ökar sin uppdragsverksamhet i enlighet med intentionerna iriksdagens beslut om byggnadsforskningens inriktning ochverksamhetsformer. Jag förutsätter atl institutet överväger huruppdiagsfinansieringen kan ökas, bl.a. i ljuset av alt myndigheterna iframliden ges egna medel för alt beställa FoU-arbeie. Bidragsmedlen bör i enlighel med vad jag anförde i prop.1982/83: 151 användas i huvudsak för alt höja kunskapsnivån och för au utföraforskning inom områden som av statsmakterna anges som viktiga men däruppdragsgivare saknas eller inte är beredd alt salsa egna resurser. 1983/84:107 Bilaga 8 28 Även vad gäller ansvaret för inriktningen av verksamhetenvid institutet innebar riksdagsbeslul en förändring. Rådels formellaansvar för verksamhelen vid inslitutel försvinner. har rådel delövergripande ansvaret för den långsiktiga forskningsplaneringen inom bostadsdepartementetsområde.