prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Nyetableringar och konkurser samt förändringar istorföretagens organisation är en annan dimension av näringslivelsförändringar. Mer svåranalyserat är de bakomliggande tendenser svenskinduslri visar all söka sig mot nya produki- och marknadsområden och mol nyatillverkningsmetoder. Slyrelsen för leknisk utveckling (STU) har i sittsenaste program ägnat belydande uppmärksamhet åt frågan om vilka leknikområdensom svensk industri har en god utvecklingspotential på. Ett anlal leknikområden framslår därvid som specielltintressanta: Informationsteknologin är i liksom inlernationellldrivkraften bakom stora förändringar inom nära nog alla samhällsområden. Denrepresenterar ett av de få mera betydande tillväxtområdena för 1980-lalet ochger även på utomordentligt stora utvecklingsmöjligheter. Såvälindustriellt som forskningsmässigt har basen breddals väsentligt under senareår, vilket inte hindrar atl den är relativt smal. Den svenska elektronikindustrin är starkt koncentreradlill telekommunikations- och försvarseleklronikprodukter. Kraftreglering(ASEA) och banklerminalsyslem (och ) är andra områden,där en internationellt framskjuten position nåtts. I fråga omkonsumentdektro-nikprodukter och generella datorer har Sverigesutvecklingskapacitet och marknadsframgångar varil blygsamma. En viss öppningför svensk induslri Prop.1983/84:135 217 harskapals inom dataområdet genom den snabba lekniska och marknadsmässigaulvecklingen av smådatorer. Företag som t.ex. , som köpts upp avfinländska , har kunnal hävda sig relalivi väl på hemmamarknaden. Ettlitet antal störte företag dominerar den svenska elektronikindustrin. Av enlolal omsättning 1982 på ca . svarar de mindreelektronikförelagen, dvs. företag med mindre än 200 anslällda, för endast ca12%. ökade de mindre elektronikföretagen sinomsättning med i genomsnitt . De mindre elektronikföretagen ärfrämst inriktade på industriell elektronik, medicinsk elektronik samt mät- ochanalysinstrument. Enviktig och den kanske sysselsältningsmässigl snabbast växande delen av densvenska informalionsteknologiindustrin ulgörs av företag, som arbelar medprogramvaruutveckling och datakonsullverksamhet. En belydande nyetablering harägt rum inom denna sektor, som ännu företrädesvis är inriktad påhemmamarknaden. En begynnande internationalisering kan dock noteras. Ävenför framtiden torde en högl kvalificerad hemmamarknad ulgöra ett av deviktigaste konkurrensmedlen för svensk informationsteknologiindustri.Ulbyggnaden av olika typer av kommunikationsnät har slor strategisk belydelse.Tillgång lill kompetenta informationsleknologispecialister hos användare ochleverantörer är en grundsförutsättning för en positiv utveckling avinformationsteknologin i . Del råder f. n. såväl i sominternationellt brist på systemtekniker, programmerare och dala- ocheleklronikingenjörer. Betydelsefullt är också allmänhetens inställning tilldalatekniken och breda användargruppers inlresse och förmåga att engagera sigi användningen äv denna teknik. Den positiva attityd lill den nya tekniken, somvåra fackliga organisationer redovisar, är en stor tillgång och utgör enkonkunensfördel för svensk industri. Vidsidan av mikroelektroniken är utvecklingen på energiområdel sannolikt denfaktor, som starkast präglar verkstadsindustrins produklulveckling. Det gällergivetvis i särskilt hög grad de produkler, som är direkl avsedda alt användas isamband med utvinning och förädling av energivaror saml omvandling ochöverföring av energi. SKF:s plasmaprocess representerar här ett intressant nyttinslag liksom givelvis ASEA:s produkler. För många andra Verkstadstekniskaprodukter är dessutom energiförbrukningen i samband med produkternasanvändning viktig för konstruktionsarbetet. Som redovisats i en studie av ,har svensk industri en framskjuten position och goda utvecklingsmöjligheterinom flera produktområden av energiteknisk karaktär. a. är det värt attnotera all svensk industri under de senasle åren etablerat sig på offshoremarknadenvad gäller såväl serviceverksamhel som leveranser av utrustning. 1983/84:135 218 Inommånga av de dominerande produktområdena för svensk verkstadsindustriråder myckel hård konkurrens, främst till följd av över-etablering. Dennasituation kommer som lidigare nämnts sannolikt atl beslå ,varför företagen för alt kunna driva sin verksamhel vidare tvingas alt göraslora insatser för atl dels utveckla nya generalioner av sina produkler medförbättrade preslanda, högre kvalitet och bällre kundanpassning, dels ökaaulomationsgraden och flexibiliteten i produktionen. Svensk verkstadsindustriligger långt framme i tillämpningen av avancerad produktionsteknik och måstebedömas ha goda möjligheter atl dra fördel av den närmast omvälvandeulveckling av verkstadsindustrin, som förulses under 1980- och 1990-lalen. Tekniknivånvarierar starkt mellan olika företag och produklionsanläggningar, beroende påbl. a. branschtillhörighet och storlek på företagel. Till övervägande delutvecklas och utnyttjas ny verkstadsteknik försl inom de störteverkstadsföretagen. De kan sedan spela en viklig roll för spridningen av nyleknik till mindre företag. I jämförelse med många andra länder av sammastorlek, har fördelen av att ha flertalet grenar av verkstadsindustrinföreträdda inom landel. Inom de flesta områden är dock antalet företag få ochföretagen internationellt sett myckel små. Enbred lillämpning av avancerad verkstadsteknik hos underleverantörer ochlegotillverkare är nödvändig för dessa företags överlevnad. Det finns redanåtskilliga exempel på svenska småförelag, som framgångsrikt utnyttjar avanceradverkstadsteknik. Densvenska ulrustningsinduslrin beslår lill övervägande del av mindre företag meden myckel specialiserad produklion och små utvecklingsresurser. I Sverigefinns flera framstående leverantörer av ulruslning, som kan ingå somkomponenler i flexibla tillverkningssystem (FMS). Visst samarbete för leveransav FMS har kommit till slånd. 1 många fall måsle en komplettering med ulländskautrustningar ske för atl ett fullständigt tillverkningssystem skall kunnalevereras. Verkstadsindustrinhar en viktig gränsyta mot materialtillverkande induslri. I har densenaste industrin varit bäsl utvecklad i fråga om metalliska material.I finns företag (t.ex. Fagersla, och ) som är bland deväridsledande inom hårdmelall- och snabbstål-områdena. Dessa företagrepresenterar en viktig kompelens för utveckling av leknik för skärandebearbetning, som bedöms ha slor betydelse för utvecklingen av flexiblatillverkningssystem för detaljtillverkning. Fleraav de malerialtekniska områdena som väntas få ökad belydelse griperindividuellt och tekniskt in i varandra. Den starka position som svenskindustri har inom några av dessa områden, kan därmed bidra lill Prop.1983/84:135 219 ulvecklingeninom andra angränsande områden där kompetens saknats eller varitsvag. Enbetydande kompetens har i byggts upp inom det pulvermetallurgiskaområdet, omfattanden bl.a. pulvertillverkning, produktionsutrustningar förpulverpressning och pulvermelallurgiskt tillverkade hårdmetall- ochspecialstålprodukler. Denna kompetens bör kunna ge stöd lill den ökade användningenav pulverteknik, som kan förväntas inom verkstadsindustrin. Pulverleknikenanvänds också vid framslällning av konstruktionskeramer, för vilka industrielltillverkning ännu saknas i . En viss kompetens har emellertid under delsenasle decenniet byggts upp vid några förelag och forskningsinstitutioner.Totalt sett har de svenska satsningarna varit blygsamma. Kompelenseni fråga om pulverpressning är dock internationellt framstående. Inlressel isvensk industri för att starta detaljtillverkning i keramiska material harunder den senasle liden påtagligt ökat. Kopplingarfinns också mellan pulvertekniken och den s. k. snabbslel-ningstekniken, vilkenerbjuder stora möjligheter till utveckling av material med nya prestanda.Forskarkompetens håller på alt byggas upp i inom detta område, därsvensk induslri måste bedömas ha goda möjligheter att hävda sig. Teknikför vacuumbeläggning har under de senasle åren etablerat sig i , delsgenom lillämpningar i hårdmelallinduslrin, dels genom alt nyalegobeläggningsföretag startas. En fortsall spridning av denna typ är atlvänta. Den forskningskompetens som byggts upp i landet är i della sammanhang avstort värde. Genom den stora satsningenpå tunnplåt i Domnarvet finns nu inhemsk lillverkning av höghållfasl slål medgod pressbarhet, s.k. DP-slål, som anses ha stora utvecklingsmöjligheter.Roslfria duplexslål utgör en närbesläktad produktgrupp. De svarar ännu förendast en marginell del av den roslfria marknaden, men bedöms ha storutvecklingspotential. Av de ca som tillverkas i världensvarar svensk industri för inte . För båda slåltyperna finns ettbehov av kunskapsuppbyggande forskning. Underieverantörertill verkstadsindustrin av lyp smidesverkstäder och gjuterier är hårt ansattaav imporikonkurrens. Detta gäller bl. a. i hög grad lältmetallområden. Enhöjning av den produktionstekniska nivån är nödvändig för atl uppnåkonkurrenskraft. Komponenleri plast för verkstadsindustrins produkler tillverkas dels i friståendeplastvaruföretag, varav flerlalel är legotillverkare, dels inom de störreverkstadsföretagen. Plaslråvarorna importeras nästan helt från de storaulländska kemiföretagen. Utnyttjandet av konstruktionsplaster ökar i framförallt flyg- och fordonsindustrin. Tillverkning av glasfiberarmeradepolymerbaserade komposiler har också kommil igång i landet. Prop.1983/84:135 220 Utrymmet för nya lillämpningar av polymerakonstruktionsmaterial i verkstadsindustri är svenska plastvarulillverkare somsvenska verkstäder. En begränsad faktor ligger i all många konstruktörer saknarerfarenhet av konstruktionsarbete i plast. I många fall saknas ocksåmalerialdata, beräkningsmetoder för konstruktioner, provningsmeloder ochrafionell tillverkningsteknik. Detta gäller exempelvis förfiberkomposiimaterial. Utveckling av limningsteknik för fogning av plaster ochfiberkompositer inbördes och till andra maierial som metaller och keramerkommer i hög grad atl vara avgörande för kvalificerade användningar av plasteri olika konstruktioner. Nya specialpolymerer kan myckel väl komma att utvecklasoch möjligen också tillverkas i , i första hand på grundval av idéer somframkommer inom högskoleforskningen. Medicinsk teknik och bioteknik I har bedrivits en omfauande ochinternationellt seU framstående biomedicinsk forskning. Denna har varilavgörande för framväxten av en "biomedicinsk" industri, somvisserligen ännu är relalivi liten men som växer snabbi. Läkemedelsindustri ivid bemärkelse dominerar och har visal en slor förmåga atl la fram nyaprodukler. När det gäller medicinsk-leknisk ulruslning sker vid sidan av ensnabb fillväxt i etablerade företag också en viss nyetablering. Relalivi få svenska förelag är ännu aktivt engagerade inomdel biotekniska området. Ett par ligger dock redan långt framme äveninternationellt sett. Ytterligare några synes ha goda förutsättningar atlskaffa sig en position. Intressant i sammanhanget är alt en merpart avengagemangen avser utrustning och insatsvaror för bioteknisk forskning ochinduslri saml utnyttjande av bioleknik i medicinsk-leknisk ulruslning. Bl.a.inom det separalionstekniska området finns ett gynnsaml utgångsläge förutveckling av en stark industri. Biotekniska projekl drivs även inomläkemedelsområdet, bl.a. ett pionjärarbete i fråga om framställning avmänskligt tillväxthormon. Utanför de områden som har nämnts har svensk induslrimed enstaka undantag förhållit sig avvaktande lill biotekniken. Jämfört medutländska kemiförelag har exemplevis den svenska kemiinduslrin ägnatbiotekniken litet inlresse. har dock flertalel kemiförelagintensifierat sin bevakning av och kontakl med bioieknisk forskning. Isynnerhet kommer beroendet av och kontakterna med den akademiska forskningenoch läkarvetenskapen atl vara centrala. De svenska kemiföretagen exkl. läkemedelsindustrin är iinternationell jämförelse små, starkt specialiserade och i hög grad beroende avimporterade råvaror. Liksom sina ulländska konkurtenler försöker svensk kemiindustriåstadkomma sin expansion i första hand genom utveckling av nya 1983/84:135 221 Flera av förelagen har nyligenframgångsrikt lanserat nya produkter inom för företagen nya affärsområden. Massa- och pappersteknik samt träteknik Inom massa- och pappersindustrin bedrivs ell omfattandearbete för alt på olika sätt spara energi och råvara. En snabb utveckling avlekniken för tillverkning och användning av kemimekanisk massa pågår i samspelmellan inhemsk utruslningsindustri och branschföretag. Lovande resultat harerhållits vid försök att kraftigt öka fyllmedelshalter i papper för atl på såsätt spara pappersmassa. Utnyttjandet av papperskemikalier spelar därvid liksomi flera andra sammanhang en viktig roll. I den utveckling som väntas finnsförulsällningar för ett fruktbart samarbete mellan pappersindustrin,kemiindustrin och industrimineralinduslrin med betydande marknadspotential förde två . Huvuddelenav de starkt begränsade utvecklingsresurserna inom träbranschen satsas på allöka automaliseringsgraden och flexibiliteten i produktionen. Nya meloder förall såga virket är av slor betydelse för alt minska spillet. Utveckling avlekniken för virkestorkning är viklig ur såväl energi- som kvalitelssynvinkel.Limnings- och ytbehandlingsteknik är viktiga områden bl. a. för utveckling avnya produkter. Runl om ivärlden pågår ett intensivt forskningsarbete för all klarlägga möjligheternaalt använda cellulosa eller cellulosafibrer på nya sätt. I fråga om lättakompositmaterial och luftformningsleknik har mycket intressanta försök gjorts iSverige . Expansionsmöjligheternaför skogsindustrin ligger främsl i atl öka förädlingsgraden i de produkter somexporteras. Ökad produktion av papper och kartong erbjuder den närmasl tillhands liggande möjligheten. På moisvarande sätt finns inom Irävaruområdetmöjligheler alt bearbeta virket lill halvfabrikat före export. I jämförelsemed ulbyggnaden av pappersindustrin har ökningen av förädlingsgraden iträvaruexporten skett långsamt. har dock intresset ochsalsningarna ökal bland företagen. 4.5 Utvecklingsblock Inom svensk Industri Den svenska industrin har ulvecklal en världsledandekompelens inom flera affärsområden. Transportmedelsindustri med personbilar,lunga lastbilar och elektriska lok, energiutrustningsproduktion medanläggningar för generering och distribution av elström som främstakompetensområde, stålindustri med vidareförädlade produkter som t.ex. hårdmetalloch rullningslager, masia- och pappersprodukter, en tidigare väridsledandevarvsindustri, gruvindustri och gruvulruslningsindustri elc. Densvenska industrin är till betydande del grupperad kring dessa affärsområden.Stora och små förelag utvecklar produkter och tjänster, som Prop.1983/84:135 222 kommertill användning inom dessa områden. Det är möjligl att urskilja tre olika lyperav utvecklingsblock inom svensk industri: Utvecklingsblockuppbyggda kring vissa industrier. BUindustrinoch underleverantörer till bilindustrin är den största industriellagrupperingen inom svensk industri. Enliglslatens industriverks rapport (SIND PM 1980:20) Svensk bilindustri och dessunderleverantörer sysselsatte bilindustrin direkt och indirekt 117000 personerår 1977. Sysselsällningen fördelades enligl följande: 1extern service, transporter m. m. Destora bilföretagen har ökal sin sysselsättning fram somantalet sysselsatta i insats- och investeringsvaruleden minskal något. Totalttorde dock förelagsgruppen sysselsätta runl 120000 personer eller avden totala induslrisysselsättningen i landet. Därmed skulle av densvenska induslrisysselsättningen vara direkt beroende av hur väl ochSaab-Scania klarar av all sälja bilar i konkurrens med företag som BMW, ,, Opel och . hade under1960-lalet och en stark ställning på världsmarknaden förfarlyg. Varvsindustrin och dess underleverantörer var en våra meslbetydelsefulla industriella grupperingar fram lill mitten av 1970-lalel. År1975 sysselsattes nära 39000 personer i varvsinduslrin. Göleborgsvarven hade 15000 anslällda 1975. Dessulom sysselsattes ytterligare ca 3 600 arbetare ochtjänstemän hos 190 lokala underieverantörer i . Under toppåret 1975sysselsatte hela varvsindustrin och dess underieverantörer mer än 50000personer. har gruppen förelag runl varvsinduslrin förlorat mer än 30000arbelslillfällen lill följd av lågkonjunkturen och den kraftiga överkapacitetenpå världsmarknaden. Parallelltmed varvsgruppens dramatiska minskning har andra mer långsikliga ochstrukturella förändringar skell inom underleveranlörssysle-men. Bilindustrinsinköpsmönster har förändrats. Det blir allt vanligare alt köpa hela komponenteroch komponenlsystem i stället för all köpa enstaka artiklar för sammansättningi egna fabriker. Denna inriklning ställer slörre 1983/84:135 223 krav på underieverantörerna. De tvingas ta fram ochvidareulveckla egna lösningar och hela komponenter. De ökadeutvecklingskostnaderna måste slås ul på större serielängder, vilkel tvingar utförelagen på exportmarknaderna. Vid bilföretagens moddlbylen - då även inköpenomprövas - har gamla svenska underleverantörer av enstaka artiklar haft svårtalt hävda sig mol större, vanliglvis utländska, komponenlleveranlörer. Servo-och turboaggregal samt elektroniska instrument är exempel på komponenler i denya modellerna, där svenska leverantörer inte funniis eller ej varilkonkurrenskraftiga. Även inom andra underleverantörssystem med leveranser tillt.ex. ASEA, , m.fl. ändras inköpsmönslren. Även här ställsslörre krav på underleverantörernas förmåga all leverera hela komponenler ochkomponenlsystem. leder i sin tur lill en specialisering till avgränsadenischer med en ökad internationalisering av komponent-handeln. drar följande slutsats i (SIND 1982: 13) Svenska underleverantörer- och : "Problemet ur svenska underieveranlörers synvinkelinför 1980-talel tycks vara att en merpart av de standardiserade komponenternaoch komponentsystemen köps utomlands. Vad som dock är ännu allvarligare är alten ökad andel av specialvaruinköpen, säväl teknologiinköpen somkapaci-telsinköpen, placeras hos utländska leverantörer. Detta gäller i förstahand långserieproduklionen, men även i ökad ulslräckning kortserie med höga kravpå utvecklingskompetens. Lite pessimistiskt skulle del kunna uttryckas altsannolikheten för att förlora ylleriigare underleveranser lill utländskaleverantörer är slörre än sannolikheten att ta hem tidigare importeradeleveranser. Inlernationaliseringsprocessen tillsammans med vikandeeflerfrågan och överkapacitet har skapat luckor i vårt svenska ulbud avunderieveranser. Inom vissa segment har inhemska leverantörer aldrig varitkompetenta, medan de inom andra segment har blivit utkonkurrerade antingen avkostnadsskäl eller p.g.a. bristande produktutveckling. Svenska företag har imånga fall en ogynnsam sloriek i en internationell konkurrens." Utvecklingsblock knutna till samhällsinvesteringar Många förelag är knutna tillenergiulrustningsproduktion. Detta är inte någon homogen förelagsgrupp, ulankan snarasl beskrivas som en spridd samling förelag med produktion inriklad molell gemensaml behovsområde; all minska energikostnaderna. Hit kan man räknaulruslning för atl producera, distribuera och använda energi. Produkter kanvara lorv-brylningsmaskiner, elkablar, rör, ångpannor, motorer osv. Härlill börman också lägga tjänsler, främst planering och byggarbeten saml installationer. Produktion av energiulrustning i vid bemärkelse harberäknals av IVA i "Energipolitiken och den industriellautvecklingen" 1983. Produktionen uppgick lill ,exporten till 7,7 och importen lill . Nämnda produktionindikerar enligt SIND en sysselsättning Prop.1983/84:135 224 på 60000 personer, varav avser produktion medanknytning till el och motorer. Induslrisysselsättningen runtenergiutrustningsindustrin domineras av ASEA. Förutsättningar finns försvenska exporlframgångar i takt med att andra länder förnyar sina energisystemoch fastlägger skärpta miljökrav. Den medvetna salsningen på svensk hälso- och .sjukvård harlagl grunden till ylleriigare en horisontell gruppering med komplellerande produkler.Den svenska läkemedelsindustrin - som domineras av , ochKabiVitrum - sysselsätter ca 10000 personer. Som ett komplement lillläkemedelsindustrin har en svensk sjukvärdsulruslnings-induslri utvecklats.Landstingens inköpscentral () och Siemens-Elema har lillsammans nästan 4000anställda. Förelag som (njurdialys) och LKB-produkler (instrument förbiokemisk forskning) har växt snabbi och har lillsammans över 3 000 anslällda. Läkemedelsindustrin och sjukvårdsulrustningsinduslrinsysselsätter som grupp ca 20000 personer. Också miljövårdsområdet har expanderat kraftigt i Sverige.Här finns åtskilliga företag som arbetar med vattenrening, luft- ochventilationssystem osv. Utvecklingsblock uppbyggda kring vissa Industrier Svensk gruvindustri sysselsatte 1982 ca 12000 personer.Genom ell mångårigt samarbele med de slora gruvbolagen har svensk gruvulruslningsindustriulvecklat utrustning för svenska gruvor och för världsmarknaden. Ulvecklingeni brukar framhållas som ell typiskt exempel påbasindustrins positiva spridningseffekter. Förutom Allas - med 5000anslällda i - finns ell stort anlal andra stora företag med förankringi gruvindustrin. Hiab-Foco, Alimak, Skega, m.fl. varsamtliga inriktade på gruvnäringen under sill uppbyggnadsskede. Svensk järn- och slålindustri hade ca 40000anslällda. Järn- och stålindustrin har varit en traditionellt stark bas försvensk industri. Flera företag som t.ex. ASEA, Cenlro-Morgårdshammar m.fl. harutvecklat kunnande inom ulrustningsinduslrin. Svensk trävaruindustri har tolall 60000 anslällda. Storaskogsbolag som , SCA, , , ,, Papyrus och svarar för av sågade trävaror. Resterande70% produceras i ett slorl antal enskilt ägda sågverk av varierande storlek.Snickeriindustrin som genomgått omfallande strukturförändringar under senareår, domineras numera av . Övriga branscher består av ett slortantal små företag. I nära anslulning till trävaruindustrin finns en gruppföretag, som tillverkar sägverksmaskiner och skogsmaskiner. Här märks förelagsom , , , . 1983/84:135 225 Massa- och pappersindustrin är av betydande omfattning iSverige. sysselsattes ca 57000 personer i branschen. Till massa- ochpappersproduktionen knyts ca 25 maskinlillverkande företag, somsysselsätter ca 3500 personer. Ångleknik, KMW och Sunds Defibratorär exempel på större utrustningsleverantörer lill massa- och pappersindustrin.Skogen som dominerande exportnäring har skapat förutsättningar för och påverkatutvecklingen också i den mindre maskinindustrin. Denna mycket korta genomgång indikerar all kunnandet inomsvensk industri är starkt koncentrerat till ett litet antal områden. Merpartenav alla industrianslällda sysselsätts inom områden, där svensk induslri haftsärskilda fördelar som t. ex. närhet lill malm och skog, en lång traditioninom rederinäringen, omfattande erfarenhet av energidistribution och produktionoch en tidigt utbyggd sjuk- och hälsovård. Utvecklingsblock baserade på industriell kompetens medutbildad arbetskraft, ett anpassat tjänsteutbud m. m. tar altutveckla. Ulvecklingen inom den malmbaserade gruppen (inkl. varven) visar däremotatt ett block, som varit en motor i svensk ekonomi,snabbt kan splittras och utvecklingen stagnera. föruses gruppen kringenergiproduktionsutrustning få en snabb tillväxt, bl.a. som en följd av denstatliga upphandlingen på området. Under det senasle decenniet har ocksåläkemedels- och sjukvårdsut-rustningsproduktionen utvecklats positivt. 4.6 Produktionsminskning och anpassning Som framgåtl att föregående kapitel har den svenskaindustrin utvecklats sämre än flertalet andra industriländers sedan mitten av1970-talel. Detta har ibland tolkats som att strukturomvandlingstakten i svenskindustri avsevärt försämrats . Genomgången i dettakapitel ger dock inte grund för någon sådan generell tolkning. Mycket har hänt i svensk industri under 1970- och1980-talen. N yelableringstakten har ökat under del efteren irendmässig nedgång .