prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Visar det sig därvid, att samma utbildninganordnas i hemkommunen, bör hemkommunen få bedöma skälen för att genomförakursen i annan kommun. Om sä ej sker, bör kursanordnaren svara för samtligakostnader. /SR anser att förslaget är bra men altintagningsnämnderna med en sådan betämmelse kan komma att ställas införbesvärliga avvägningar, speciellt med krympande resurser till komvux. SAF anser att det är angeläget all förutsättningar skapasatt anordna yrkesinriktade kurser för relativt begränsade målgrupper. Förslagetär en åtgärd i denna riktning som SAF tillstyrker. SOSVUX anser atl samverkan mellan komvux ochgymnasieskolan bör undvikas. Det är bättre att kommunerna samarbetar inom komvux. SDR menar att det måste finnas möjlighet atl delta iundervisning i annan kommun än hemkommunen. 1983/84:169 139 Utredningens förslag se betänkandet s. 162. Kriniinalvårdsstyrelsen har inget att erinra mot attintagningsåldern för teoretiska gymnasieskolkurser höjs till . Beslut om en eventuellt höjd åldersgräns bör enligt RRV.smening anstå till dess en samlad översyn har genomförts av samordningen ochsamverkan mellan vuxenutbildningarna. Med hänsyn till samverkan med ungdomsskolan är det enligt UHÅ.smening tveksamt, om en generell åldersgräns för intagning skallinföras för kurser motsvarande tvååriga teoretiska linjer saml för tre- ochfyraåriga linjer. Alt endast dispensvägen står öppen för studerande under 20 årtorde vara en alltför restriktiv lösning, SÖ är inte beredd tillstyrka utredningens förslag om enhöjd åldersgräns till 20 är. Möjligheterna att av taktiska skäl övergå frångymnasieskolan till komvux bör ytterligare begränsas, AMS menar atl 18-l9-äringarna är en av de hårdastdrabbade grupperna på arbetsmarknaden och inte bör utestängas från möjligheten atlförbättra sin utbildning genom studier i komvux, AMS avvisar förslaget att höjaåldersgränsen för intagning till , i.Södermanlands län avstyrker höjning avintagningsåldern, medan länsskolnämnderna i och läntillstyrker. i län anser atlintagningsnämnden liksom nu skall kunna la individuella hänsyn. Unga eleversom genomfört etapp 1-studier skall kunna fortsätta i högre etapper utandispens. Under nuvarande arbetsmarknadsförhållanden finns det mänga elever frångymnasieskolan som inte kan komma ut i arbetslivet eller fä högskoleplatser.För många återstår endast kompletteringsstudier vid komvux. i har den grundsynen atl allutbildning som anordnas för såväl unga som äldre bör samverka och all allabyråkratiska hinder mot ett närmare samarbete bör elimineras. Nämnden anserdärför att minimiåldern för vissa utbildningar ej skall höjas. i menar att komvux-kursernabygger undervisningen pä att kursdeltagarna har livs- och yrkeserfarenhet. Denvuxenanpassning som måste ske försväras om det finns ungdomar som saknar dennaerfarenhet. Gymnasieskolans dimensionering för att la in av antalet 16-äringargör det även rimligt med 20-årsgränsen för komvux. , , , och Umeåkommuner och vuxenutbildningsrådet i ansluter sig till utredningensförslag. kommun och komvux i menar att en höjning avintagningsåldern till för teoretiska gymnasieskolekurser är motiveraddels av de skäl utredningen anför, dels av det skälet att ett uppehåll iutbildning- 1983/84:169 140 en efter ungdomsskolan för arbetslivserfarenhet har en motivationsska-pandeeffekt vid studier som sedan äger rum t. ex. vid komvux. Mognad och förvärvadsjälvdisciplin är en förutsättning för lyckade vuxenstudier. kommun ser det naturligt, att komvux kan"ta vid" där ungdomsskolans uppföljningsansvar slutar, vid 18 år.Vidare bör elever som deltagit i grundskolkurser där lägsta intagningsålder är16 år, kunna fortsätta direkt med gymnasieskolkurser vid ålder.Förslaget avstyrks därför. kommun anser att åldern bör ligga kvar på 18 årför alla typer av gymnasieskolkurser men föreslår i stället att man skall vararestriktiv med dispensgivningen. kommun ifrågasätter förslaget om höjdintagningsålder, vilket skulle kunna innebära negativa effekter i en samordnadverksamhet gymnasieskola-kom vux. läns landstingskommun ifrågasätter om inteåldersgränsen generellt borde höjas till i komvux. Åldersgränsen kommeri en annan dager vid ett samgående mellan komvux och gymnasieskolan. läns landstingskommun är tveksam om gränsenför intagning till komvux bör höjas till . En sådan förändring försvårarett närmande av dessa båda skolformer. LO tillstyrker utredningens förslag att åldersgränsen fördeltagande i komvux höjs till , under förutsättning atl arbetslösaungdomar som är ändock ges möjlighet att delta i komvux. TCO tillstyrker förslaget att åldern . TCOvill dock betona vikten av att intagningsnämnden fär rätt att ge dispens fränålderskravet om särskilda skäl föreligger. /SR avstyrker förslaget att inlagningsåldern höjs från18 till . Det skulle innebära atl arbetet med dispensansökningar skulleöka kraftigt och att vissa studerande skulle berövas möjligheten tillutbildningskomplettering. SAF anför att huvuddelen av ungdomskullen går direkt frångrundskolan till gymnasiet (f. n. ). Gymnasieskolan är dimensionerad altmotsvara av 16-åringarna. Komvux läroplan liksom undervisningen utgårfrån atl eleverna har viss arbetslivserfarenhet. SAF tillstyrker såledesutredningens förslag. SOSVUX anser att man måste beakta att komvux är enutbildning för vuxna som skall baseras på de vuxnas livs- ochyrkeserfarenheter. Åldersgränsen bör höjas. LRF ifrågasätter om inle utredningens förslag att höjaåldern för intagning borde gälla likarlat, dvs. även för kurser som motsvararsamtliga yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. delar uppfattningen att inlagningsåldernbör höjas. Inom försvaret kan emellertid ett begränsat antal yngre sökande kommaatt behöva genomgå komvuxutbildning som förberedelse för sitt yrke. 1983/84:169 141 förutsätter alt dessa sökande erhåller dispensfrån åldersgränsen . ser det som en fördel atl yngreelever som har problem att anpassa sig i ungdomsskolans klasser ges möjlighetalt studera vid komvux med äldre kamrater. Den nuvarande åldersgränsen börbehällas. Utredningens förslag se betänkandet s. 163. AMS anföratt behovet att göra urval bland sökande till komvux väntas bli ännu större iframtiden, I intagningsnämnden bör även ingå någon med särskilda kunskaper omutvecklingen pä arbetsmarknaden och behovet av arbetskraft inom olikayrkesområden, I stället bör en gemensam inom varje g-region. Även länsskolnämnden i framfördenna åsikt. i tillstyrker ochbiträder uppfattningen atl vuxenutbildningsrädet ej skall fungera somintagningsnämnd. Komvux-skolledarna i tillstyrker. Länsskolnämndeni tillstyrker men betonar att intag-ningsomrädet inle fårbegränsas och att skall samråda , om sådan finns i kommunen, och medintagningsnämnderna för komvux i angränsande kommuner. , , , och Umeåkommuner instämmer i förslaget. Vu.xenutbildningsrådeti menar att intagningsarbetet till komvux tidigare ofta begränsadestill att kontrollera de sökandes behörighet, bl. a. deras förutsättningar attkunna följa undervisningen i sökt kurs. Något slag av statsbidrag för urval ochintagning i komvux behövs . Problemen som uppkommit i samband med urval ochintagning till komvux beror till stor del på de senare årensbesparingsåtgärder. Det kan därför anses rimligt att någon andel av insparaderesurser återförs till komvux för att lindra dessa problem. avstyrker förslaget för landstingensdel med hänsyn i första hand till den ringa omfattning komvux har inomlandstingen. Arbetet kan med fördel ulföras av de intagningnämnder som redanfinns vid vissa landsting för intagning av elever till specialkurser igymnasieskolan. Östergötlandsoch läns landstingskommuner anser alt inlagningsnämnden förgymnasieskolan kan ges tillikauppgiften alt sköta komvuxintagningen. 1983/84:169 142 TCO delar utredningens syn all vuxenutbildningsråden intebör vara intagningsnämnd och tillstyrker en särskild intagningsnämnd. skall pröva om sökanden tillyrkesinriktad kurs har arbetsmarknadsinriktade syften med kursen. 5Aftillstyrker utredningens förslag atl skolstyrelsen utser en . I nämnden bör ingå ledamöter med erfarenhet frånarbetsmarknaden, både arbetsgivare och arbetstagare. LRF tillstyrker att en skallfinnas i varje kommun. Någon ny landstingskommunalautbildningarna torde dock inte vara erforderlig. 9.1 Betygsfrågor vad gäller grundskolkurser Utredningens förslag se betänkandet s. 171-172. har erfarit att uppgiften"Deltagit" tillämpas för särskilda yrkesinriktade kurser inomvårdområdet. förutsätter att betygsättningen godkänd ickegodkänd i fortsättningen tillämpas för all vårdyrkesulbildning inom komvux. SÖ tillstyrker förslagen om dels ett nytt betygssystem -godkänd/icke godkänd - för kurser i etapp 1, dels en särskild kvotgruppalternativt den s. k. fria kvoten för sökande med slutbetyg från komvux vilkasöker till gymnasieskolan. AMS ställer sig tveksam till att studerande från komvuxskall utgöra en särskild kvotgrupp. RRV och avstyrker godkänd - icke godkänd. Länsskolnämnderna i , ochStockholms län samt kommun och HCK tillstyrker utredningens förslag.Länsskolnämnden i menar att det föreligger en klarmålkonflikt mellan lärarnas strävan att utnyttja elevernas erfarenheter sompedagogisk resurs och deras skyldighet att sätta graderade betyg. i avvisar utredningensförslag om godkänd - icke godkänd. Innebörden är, enligt länsskolnämndensuppfattning, alt betyget icke godkänd i realiteten inte kommer atl existera. Länsskolnämnderna i och anseratt betygssystemet bör vara samma som i ungdomsskolan. i tror att flermed ringa studievana skulle våga söka sig till komvux om betygen slopades. kommun är tveksam att ändra betygssystemet, dädet inte finns något annat urvalsinstrumenl för intagning till gymnasieskolan. Eltändrat betygssystem kan ha både positiva och negativa effekter ur studiesynpunkt. Prop.1983/84:169 143 kommun delar utredningens uppfattning. På grund avproblemet i samband med intagning fill fortsatt utbildning bör övergången anståtills en förändring sker även inom andra skolformer. Komvux iKalmar anser att nuvarande betygssystem i grundskolekurser bör bibehållas. kommun tillstyrker betygen godkänd eller ickegodkänd, inle minst med tanke pä den individuella uppläggning som kurserna börha. kommun tillstyrker betygen godkänd - ickegodkänd. Däremot är skolstyrelsen tveksam till att komvux-elever skall utgöraegen kvotgrupp. Intagning inom fria kvoten är ett bättre alternativ. Samma betygssystembör införas även beträffande komvux gymnasieskolkurser. kommun instämmer helt i förslaget. Vid intagning tillgymnasieskolan bör sökande med slutbetyg från komvux tilldelas ett störreantal platser än den procentuella andelen. kommun anser att förslaget är oacceptabelt i sittnuvarande skick, nämligen med innebörden att det skall finnas två betygsgraderingarmen att den ena graderingen egentligen ej skall användas. Man bör ha kvarbetygen 1-5. kommun tillstyrker betygen godkänd-icke godkänd. Ibetyget skall inte betyget "icke godkänd" införas men kursdeltagarenkan förete ett intyg pä atl han/hon genomgått kursen. Detta kan missleda. V u.xenutbildningsrådet i tillstyrker belygsgradernagodkänd-icke godkänd men är tveksamt om egen kvolgrupp. Rådet finner dellämpligare att sökande med slutbetyg från komvux direkt förs till fria kvoten. läns landstingskommun anser attövervägandena om hur betygsdokumentet skall utformas behöver fördjupas. Användningenav de två bedömningarna torde vara till nytta i skolans inre arbete, menknappast i dokument över fullständig grundskolebehörighet. LOtillstyrker förslagen men understryker att de som fär svårighet att uppfyllakraven för godkänd skall erbjudas stödundervisning, repetition elleromgång. Målsättningen måste vara att alla skall kunna uppnå godkänd. Betygenför gymnasieskolekurser inom komvux bör reformeras i samband med attbetygssystemet för gymnasieskolan förändras. LO anser att även för dessagymnasiala kurser bör betygen godkänd-icke godkänd införas. TCO tillstyrker godkänd-icke godkänd. TCO understryker attden som riskerar att inte kunna uppfylla uppställda krav för betyget godkänd igod tid skall erbjudas stödundervisning, repetition eller omgång. /SR avstyrker förslaget. Frågan är otillräckligtanalyserad. SAF anser att en betygssättning i första hand skall varaen information till eleven om han/hon har nätt uppställda studiemål. SAFtillstyrker godkänt och icke godkänt. Kravet för godkänt måste vara väldefinierat för resp. ämnen. Prop.1983/84:169 144 SOSVUX anser att den femgradiga betygskalan bör slopashelt. I stället bör betyget godkänt/deltagit införas. SHIO-Familjeföretagen uttalar sig för kursrelalerade betygmed en graderad skala pä de godkända betygen. ser hären risk att komvuxeleverna kommer att få svårt att hävda sig i konkurrensen omplatserna på gymnasieskolan. Komvux-skolledarna i finner inteförslaget tillräckligt underbyggt. För den vuxne är det en nackdel att vidansökan till vidareutbildning inte kunna jämföras med övriga sökande frångrundskolan. 9.2 Orienteringskurs för vuxenstuderande Utredningens förslag se betänkandet s. 173. ser orienteringskurser som en godstudie- och yrkesorientering för korttidsutbildade och studieovana. UHÅ anför atl den orienteringskurs för vuxenstuderande somges /75 inom komvux och som är avsedd alt bl. a. förberedadeltagarna för fortsalla studier, främst på högskolenivå, på det hela taget ärtämligen okänd inom högskolan. CSN, SÖ, AMS, , , och Årjängskommuner, vuxenutbildningsrådet i , länsskolnämnden i Östergötlandslän, LO, TCO samt /SR tillstyrker förslaget om orienteringskurser somvänder sig till korttidsutbildade, studieovana vuxna. CSN anför atl det ärangeläget att underlätta studiestarten för vissa elever. De kan då senare understudietiden bättre tillgodogöra sig undervisningen, vilket bör medföra attstudieavbrott undviks. anser alt orienteringskursen kommer att bli ett brastöd vid övergängen från grundvux till komvux grundskolekurser. Komvux-skolledarna i instämmer iförslaget att denna kurs modifieras så att den passar även förkorttidsutbildade. Anordnandet av orienteringskurs hindras av detkrympande antalet undervisningstimmar pä komvux. kommun påpekar att försöksverksamheten isamband med utvecklingsblocket har visat att det är av stor vikt attkorttidsutbildade vuxna får delta i en orienteringskurs. i instämmer i att enorienteringskurs behövs även för korttidsutbildade och studieovana vuxna, mendetta gäller inte enbart de vuxna som skall förbereda sig förgrundskolestudier. Rådet föreslär tre slags orienteringskurser, en somförbereder för gymnasieskol-sludier och högskoleutbildning, en som förberederför vuxenstudier motsvarande högstadium och en yrkesinriktadkurs. LO framhåller vikten av att stor omsorg ägnas innehåll ocharbetsformer i dessa kurser sä atl deltagarna kan uppfatta sina reella behov avkomplet- 1983/84:169 145 lerande utbildning och upptäcka sina egna positiva resurseratt klara en fortsatt utbildning. Orienteringskurserna måste också innehålla envägledning om alternativa utbildningsmöjligheter t. ex. via studieförbund,förelagsintern utbildning, facklig utbildning, folkhögskoleutbildning etc. 9.3 Gymnasieskolkurser i svenska som främmande språk Utredningens förslag se betänkandet s. 175. UHÅ ansluter sig till utredningens syn pä undervisningen isvenska för invandrare. har erfarit atl invandrare ofta har svårigheter attläsa svenska som modersmål. kommun anför atl speciella pedagogiska ochmetodiska problem uppstår. Undervisningen i svenska som främmande språk skallkunna bedrivas i lärarlag och/eller i mindre undervisningsgrupper. bedömer all det finns skäl atl införasvenska som främmande språk även i etapp 2-ulbildningen. /SR avstyrker detta förslag. Invandrarnas behov börtillgodoses genom en särskild kurs - svenska som främmande språk - i etapperna2 och 3. Dessa kurser bör dock inte ge allmän behörighet för högskolestudier. Utredningens förslag se betänkandet s. 175. anser att betyg i hemspråk skall kunna ingå iavgångsbetyg från komvux. i anser att gymnasieskolkurseri hemspråk skall anordnas. kommun anser atl undervisning i hemspråk aldrigkan få någon större omfattning inom komvux. Resursskäl borde därför inle förhindrasådan utbildning, 9.5 Undervisning på invandrarspråk Utredningens förslag se betänkandet s. 183. tillstyrker grundskolekurser på invandrarspråkoch fortsalt försöksverksamhet med undervisning på invandrarspråk i gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser. , länsskolnämnden i , SKU, Södertäljekommun, LO och TCO tillstyrker. Eskilstunakommun tror inte att grundskolkurser eller några enstaka gymnasiekurser helt påett invandrarspråk har möjlighet att uppfylla utbildningsmålen, framföralltinte aktiv tvåspråkighet. 10 1983/84. Prop.1983/84:169 146 Utredningens förslag se betänkandet s. 177-178. SIPU ärtveksam till förändring av korta delmoment till längre utbildningar med vissadelar av allmänna ämnen. Kortare dellidskurser torde lättare kunna hänförastill personalutbildning. 5Ö delarutredningens uppfattning alt systemet med indelning av yrkesämnen idelmomentskurser och modulkurser fungerar väl. SÖ arbetar redan med alttillsammans med arbetsmarknadens parter ta fram s. k. utbildningspakel för delsredan yrkesverksamma med reell kompelens men utan formell behörighet, delsredan yrkesverksamma, vilka behöver komplettera sin utbildning. i och kommuntillstyrker. i anser att ett system medav SÖ utarbetade rekommenderade kombinationer för vanligen förekommande utbildningsbehov,som komplettering dels till SY- kurserna, dels till lokalt sammanställdakurser av ämnen/delmoment/moduler, skulle underlätta det praktiska genomförandetav yrkesinriktad komvux. Det bör vara viktigt att utveckla möjligheten attanordna arbetsmarknadsinriktade kurser som nära ansluter till de lokalautbildningsbehoven. Det ställer krav pä ett flexibelt kursplanesystem., kortaplaneringstider utan väntelid på att centrala organ skall hinna utveckla en ialla instanser sanktionerad generell kursplan. LO påpekaratl del finns stora grupper pä arbetsmarknaden som varken i ungdomsskolan elleri vuxenutbildning fått en grundutbildning för sill arbete. De flesta av dessalöntagare har också fått liten del av företagens personalutbildning. LO anserdet därför angeläget att det finns elt brett utbud av yrkesutbildningar inom komvux.Översynen av delmomentkurser och modulkurser måste ta sikte pä atl yrkesutbildningarinte blir för snävt inriktade och koncentrerade till enstaka yrkesämnen. anser att delmoments- och modulkurser ärändamålsenliga, inte minst då det gäller möjligheten att enkelt kompletterasina yrkeskunskaper. Enstaka kurser ger dock tyvärr alltför ofta snävakunskaper. Därtill är det svårt för den enskilde studeranden att pä egen handpassa ihop det som är mest ändamålsenligt. Många av delmoments- ochmodulkurserna skulle kunna få ett bredare tillämpningsområde om dekombinerades med varandra fill korta men innehållsrika kurser. Förbundetpoängterar alt även dessa kombinationskurser måste kunna göras relativt kortaom de skall bli användbara för redan yrkesverksamma vuxenstuderande. Systemetmed delmoment och modulkurser har inneburit en värdefull flexibilitet enligtSAF. Kombinationer av delmomentskurser fär inle ges en så fast utformning attsystemets positiva effekter försvagas. 1983/84:169 147 Lantbrukets och Skogsbrukets yrkesnämnder anser detbefogat med en förstärkning och vidareutveckling av möjligheterna för fort- ochvidareutbildning för vuxna yrkesverksamma. I komvuxsystemet är möjligheten altanordna delmomenlskurser och särskilda yrkesinriktade kurser främst av intresse. 9.7 Särskilda yrkesinriktade kurser Utredningens förslag se betänkandet s. 181. framhåller det stora behovet avutbildningsinsatser för anställda inom framför allt äldreomsorgen men även inombarnomsorgen. Många saknar adekvat yrkesutbildning. tillstyrkerförslaget atl kommunerna skall mera aktivt inventera utbildnings- och fortbildningsbehov.Huvuddelen av nyrekryteringsbehovet kommer sannolikt att tillgodoses genomgymnasieskolan. Vuxenutbildning i fackteori bör kunna erbjudas parallellt medyrkesarbete eller varvat med praktiskt arbete. Beträffande den landslingskommunala hälso- och sjukvårdenresp. omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda finns även ett stort antalanställda, som saknar adekvat yrkesutbildning. anser att det iförsta hand bör ankomma på landstingen (motsvarande) atl inventera utbildningsbehoveninom hälso- och sjukvården samt omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda samtvidta åtgärder för att tillgodose dessa behov. Också i fråga om dessaverksamheter torde huvuddelen av nyrekryteringsbehovet kunna tillgodoses genomgymnasieskolan. För anställda sjukvårdsbiträden med praktisk erfarenhet börvuxenutbildning i fackteori erbjudas. anför vidare att såväl gällande somföreslagna bestämmelser innebär att läroplan för särskild yrkesinriktadutbildning kan fastställas och kurser genomföras utan att samråd skett medsocialstyrelsen. I styrelsens ansvar ingår att såsom fackmyndighet medverka ien fortlöpande personal- och utbildningsplanering. villberedas tillfälle att medverka i utvecklingsarbete - vid tillkomsten av nyautbildningar resp. vid översyn av tidigare fastställda utbildningar - avseendesärskild yrkesinriktad utbildning inom socialtjänst, hälso- och sjukvård samtomsorger om psykiskt utvecklingsstörda. SIPU tillstyrker och är beredd att utöka sin medverkan idetta arbete. SÖ påpekar atl förstärkta resurser för SÖ behövs, om SÖskall kunna täcka alla aktuella yrkesområden. SÖ arbetar f. n. med att ta framen modell för au till viss del ytterligare decentralisera arbetet med kurs- ochtimplaner för yrkesinriktad ut*ildning inom komvux. SIND anser alt komvux bör driva vissa av de yrkesinriktadekurserna som "distansundervisning". De sex utbildningsenheterna vidfonderna skulle kunna vara samordnare inom sina resp. regioner. Utbildningsekonomiska utredningen tillstyrker. 1983/84:169 148 till uppgift all mer aktivt inventera utbildnings- ochfortbildningsbehov är ett förslag, som bör kunna utgöra ett väsentligt bidrag iarbetet att göra den offentliga utbildningen aktiv i samband medstrukturomvandlingar m, m. , , och kommuner tiWstyrker. anser all del nuvarande systemet för atlfä nya läroplaner fastställda är mycket tidsödande. Kommunerna måste dels fågehör för lokala önskemål, dels snabbt få besked om medgivande att använda enny läroplan frän SÖ. Det är ocksä önskvärt att kursplanearbe-tel pä lokal nivåfår direkt stöd av SÖ. LO menar att förändringar i arbetslivet innebär nyautbildningsbehov. Det måste finnas resurser för att ta fram nya kursplaner föryrkesutbildning. Det lokala och centrala samrådet kring yrkesutbildningsfrägorinom komvux mellan arbetsmarknadens parter och utbildningsmyndigheterna bör ocksäomfatta dimensioneringen av utbildningarna. anser att flera åtgärdermåste vidtas för all alla ambitiösa och efterlängtade läroplaner, som tagitsfram för olika lägutbildade yrkesgrupper skall komma till verklig användning.En åtgärd som föreslås är att lokala yrkesräd och SSA-råd åläggs att inventerautbildningsbehoven. SÖ bör ansvara för att informera och utbilda rådensledamöter för uppgiften. Med behovsinventering och en budgeterad personalutbildningborde förutsättningarna alt regionvis fylla ett betydligt större antal kurserän vad som är fallet väsentligen förbättras. TCO anser att komvux har en viktig roll vad gällerföretagens personalutbildning. Sådan utbildning fär dock inte vara såföretagsspecifik att den försvårar omställningar och förflyttningar. TCOtillstyrker därför förslaget om att det inom SÖ avsätts resurser förutarbetande av kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser, service- ochinformationsmaterial. Ett viktigt led för att nå grupper med särskildautbildningsbehov är invenle-ringsarbetet, anser TCO. /SR tillstyrker att nya utbildningar som införs igymnasieskolan direkt läroplansanpassas för att ocksä kunna anordnas i komvux.SACO/SR vill understryka vad som sägs om ett mer aktivt läroplansarbete frän SÖ:ssida.