prop · G70346 · 1983-12-31 00:00:00 — ett halvtidsarbeteomfattas inte av lagen, även om detta i och för sig skulle kunna kombineras medfyra timmars arbete per dag i ett Prop.1983/84:46 23 ungdomslag.Om någon har tungt vägande skäl av annat slag för att inte stå fill förfogandeför mer än ett deltidsarbete, minst pä halvtid, bör del dock inte uteslutahenne eller honom från anvisning till arbete i etl ungdomslag. Ett sådant fallkan vara att någon har ett handikapp. Inte.heller utgör ett arbete av renbisysslekaraktär något hinder (jfr vad som sägs i 12 8 om förvärvsarbete som ärenbart tillfälligt eller av obetydlig omfattning). Arbetsgivarenskall enligt första stycket tilldela varje medlem uppgifter som är lämpliga medhänsyn lill hans eller hennes förulsällningar för uppgifterna och personligaförhållanden i övrigt. Vad som här åsyftas är i princip samma bedömning som närdel skall avgöras vad som är erbjudet lämpligt arbete enligt lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Några särskilda kravmed hänsyn till föregående utbildning eller tidigare arbetslivserfarenhet fården unge inte ställa. De frågor som avses i 4 8andra stycket är arbetsrättsligt sett att betrakta som arbetsledningsfrågor. Förhandlingsberättigadeär de närmast berörda fackliga organisationerna, Regelnom statsbidrag till verksamheten i ungdomslag är att betrakta som en erinran omprincipen att verksamheten är en statligt finansierad verksamhet inomarbetsmarknadspolitikens ram. Statsbidragen omfattar även sådana särskildaersättningar som inte har karaktären av lön men som skall betalas enligtreglerna i 14 och 15 88. Vidare utgår ersättning bl. a. för kostnaderna förarbetsledning och handledning. De närmare reglerna fastställs i en avregeringen utfärdad förordning. Idenna paragraf görs klart att den som anvisas arbele i ungdomslag skall anställasav arbetsgivaren. Därigenom skall rättsförhållandet mellan arbetsgivaren ochmedlemmarna i ett ungdomslag i alla avseenden som inle särskilt regleras i denföreslagna lagen anses underkastat vanliga rättsregler. För statligaanställningar gäller 11 kap. 9 8 regeringsformen som öppnar möjlighet tillanställning av arbeismarknadspolitiska skäl. kommer avpraktiska skäl att i de flesla fall träffas någon efter anvisningenmen skall i tillämpliga delar anses gälla från anvisningen. Delta för med sigall den som anställs i ett ungdomslag får rätt till lön från tiden föranvisningen. Regeln tillämpas dock inle om det beror pä den unge alt ettanställningsavtal inle kommer lill slånd när del annars hade kunnat ske. Prop.1983/84:46 24 Arbetstidenför medlemmarna i ungdomslagen skall läggas ut under ordinarie arbetstid hosarbetsgivaren eller enligt gällande arbetstidscheman. En medlem i ettungdomslag får dock inte arbeta mer än genomsnittligt perkalendervecka. 1 vad gäller det dagliga arbetstidsmåttet har i denna paragrafföreskrivits en valrätt för dem som vid anvisningen till ungdomslag harkvalificerat sig för ersättning från en erkänd arbetslöshetskassa. Valrättenhar införts främst med tanke på dem som inte har rätt till hel ersättning frånkassan. Den som arbetar upp en rätt till kassaersättning genom arbete iungdomslag får dock inte grunda en rätt att välja heltidsarbete i ungdomslagpå det arbetet. För dem som inte väljer att arbeta på helfid i ungdomslaget ochför dem som inte har rätt till ersättning från en arbetslöshetskassa gäller ettdagligt arbetstidsmätt av . Lagen öppnar dock möjlighet att lägga utarbetstiden så att den uppgår till genomsnittligt under t.ex. eller som tillämpas inomverksamhetsområdet. Ivissa fall kan det rent praktiskt vara olämpligt att begränsa den dagliga arbetstidentill . Det kan l.ex. röra sig om fall när en medlem i etl ungdomslagföljer med ordinarie arbetstagare i ett arbete utanför ett fast arbetsställeoch när de ordinarie arbetstagarna inte återvänder förrän vid arbetsdagensslut. I sådana fall har det ansetts böra finnas en möjlighet för arbetsgivarenatt på egen bekostnad sysselsätta den unge underarbetsdagen. För att möjligheten till detta skall utnyttjas på ett riktigt ochlämpligt sätt har det föreskrivits att utsträckningen av arbetstiden skall hastöd i kollektivavtal, vare sig detta är direkt tillämpligt på den unge ellerarbetsgivaren har träffat ett sådant avtal och den unge arbetar inomtillämpningsområdet för avtalet utan atl själv tillhöra den fackliga organisationsom har träffat avtalet med arbetsgivaren. Den nu angivna möjligheten är avseddför särskilda fall och får inte utnyttjas till att mer regelmässigt sysselsättamedlemmar i ungdomslag utöver den i lagen föreskrivna arbetstiden. mån det inte träffas särskilda kollektivavtal om anställningsvillkoren förungdomar i ungdomslag, något som framstår som lämpligt och önskvärt, kanarbetsgivaren i den mån det finns tillämpbara avtalsbestämmelser i ställettillämpa de kollektivavtal som har träffats om beredskaps-. arbete och, i sistahand, andra kollektivavtal för närmast jämförbara arbetstagare i samma ålder.Den avslutande bestämmelsen om ett "tak" för lönen till ungdomar iungdomslag medger att man träffar avtal om att lönen skall vara densamma föralla ungdomarna oavsett arbetet i den mån det finns avtal av samma innebörd förl.ex. Prop.1983/84:46 25 Regelnbör fillämpas så att de som arbetar bara i ungdomslagnormalt skall använda annan tid för besök hos arbetsförmedlingen eller för attpå annat sätt söka arbete. Reglernai första stycket tar sikte på de fall där den unge själv vill lämna sitt arbetei ett ungdomslag. Det bör då göras en enkel anmälan till arbetsgivaren menuppsägningstid behöver inte iakttas. Enligtandra stycket upphör anställningen när den unge fyller . Det bör varaarbetsförmedlingens sak att inom ramen för sin allmänna verksamhet i syfte attskaffa arbete åt ungdomarna hålla särskild kontakt med dem som närmar sigslutet av den tid under vilken de är berättigade till plats i ungdomslag. Somhar betonats i den allmänna motiveringen bör de ungdomar som visar sig hasvårigheter att anpassa sig fill arbetet i ungdomslaget, t.ex. genom att intekunna passa tiderna, så långt möjligt visas till rätta inom ramen för denhandledning och arbetsledning som utövas av arbetsgivaren. Enbart i fall avsvår misskötsel eller vid upprepad misskötsel av allvarlig natur börarbetsgivaren överväga att utnyttja de medel som föreskrivs i denna paragraf.Ett skiljande från anställningen bör inte komma i fråga annat än i renaundantagsfall. Besluten enligt dennaparagraf fattas i första hand av arbetsgivaren efter förhandling i förekommandefall med den fackliga organisationen och efter det att den unge har fatt angesin syn på vad som har inträffat. Fattas ett beslut om varning, avstängningeller skiljande från anställningen har enligt paragrafen den unge rätt attförklara att han eller hon inte är nöjd med beslutet och önskar att dettaöverlämnas till . Denna lösning har valtsframför en besvärsrätt av hänsyn till rättsskyddsintresset. Arbetsgivaren haratt upplysa den unge om att denna möjlighet finns. Det ankommer i dessa fall pålänsarbetsnämnden att fatta det definitiva beslutet. Detta kan sedan överklagasgenom besvär enligt 15 8. Den unge kan däremot inte föra besvärstalan överarbetsgivarens beslut. Omnågon har av arbetsgivaren skilts från anställningen, kan ibland situationenvara sådan att det är lämpligast att den unge placeras hos en annanarbetsgivare. Genom 11 8 har öppnats en särskild möjlighet att ordna detta äveni fall där länsarbetsnämnden finner att ett skiljande från anställningen medtanke på de ekonomiska verkningarna för den unge har varit en för strängåtgärd. Ettskiljande från anställningen eller en varning eller avstängning skall med dennauppbyggnad inte uppfattas som ett arbetsgivarbeslut som kan Prop.1983/84:46 26 ge upphov lill en arbetsrättslig tvist. Reglerna i 11 8skall uppfattas som uttömmande och utrymme finns inte för andra disciplinäraåtgärder (jfr 13 8). Reglerna i denna paragraf om återkallande av anvisningtill arbele i ungdomslag har sin förebild i avstängningsreglerna i lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbelsmarknadsslöd. De bör tillämpas medledning av den praxis som har utbildats inom dessa senare områden. Den somarbetar på i ett ungdomslag bör inte anses skyldig att i stället ta etlhalvtidsarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Verkan av en äierkallelse äralt den unge anses skild från sin anställning i ungdomslaget. Ny anvisning fårdärefter ske först efler och bara när lagens villkor för anvisningäter är uppfyllda (jfr 14 8 andra stycket). I denna paragraf slås fast att lagens regler i avsnittetom anställningen i ungdomslag är tvingande rätt, i den mån det inte i detidigare bestämmelserna anges att kollektivavtal får träffas. Som har utvecklats i den allmänna motiveringen innebärreglerna om ungdomslag från den enskildes synpunkt en rätt lill arbete mot lön.Mot den bakgrunden har i denna paragraf föreskrivits vissa tider inom vilkaanvisning skall ske. Reglerna skall ses mot bakgrunden av den allmänna regeln i3 8 sista stycket om när en arbetsförmedling skall anvisa arbele i ungdomslag.När det sägs att den unge skall ha uppfyllt villkoren för anvisning syftas på I8 första stycket och 3 8 andra stycket. Tremånadersregeln för dem som har slutat skolan ellerannan utbildning tar sikte på utbildning som inle är helt kortvarig, l.ex. enkurs som varar bara någon eller . När arbetsförmedlingen beslutar att på nytt anvisa arbetei ungdomslag ät någon som har skilts från sin anställning enligt 11 8, liggerdel i sakens natur atl förmedlingen beaktar all anvisningen kan böra göras tillnågon annan än den förre arbetsgivaren (jfr 11 8 sista meningen). Denrättsliga verkan för den enskilde av atl anvisning inte sker i rätt tidbehandlas i tredje stycket. Där behandlas också det fallet att någon blirtilldelad arbetsuppgifter som inte är lämpliga i den mening som åsyftas i 4 8-Den unge får i hithörande fall rätt till lön trots atl arbete inte utförts, omhan eller hon är anställd hos en arbetsgivare, och i andra fall en särskildersättning. Besluten fattas av arbetsförmedlingen, vid behov efter samråd medarbetsgivaren. Prop.1983/84:46 27 Paragrafen innehåller bestämmelser om rätten atl genombesvär överklaga vissa beslut som fattas av arbetsförmedlingen eller av enlänsarbetsnämnd. Berättigad atl överklaga är den enskilde. Arbetsgivaren fåröverklaga i den mån ett beslut enligt vanligt förvaltningsrättsligt synsättkan sägas gälla hans intresse. Ett beslut av arbetsförmedlingen att anvisanågon arbete i ungdomslag kan inte som sådant överklagas vare sig av arbetsgivareneller av den som anvisas sådant arbete. Den enskilde kan begära ersättningenligt 14 8 tredje stycket för den händelse de uppgifter som arbetsgivarentilldelar efter anvisningen inte utgör lämpligt arbete i lagens mening. Ettavslagsbeslut kan överklagas enligt 15 8. Gör en enskild gällande att han ellerhon borde ha anvisats arbete i ungdomslag enligt 14 8 första eller andrastycket, är den väg som lagen anvisar också att begära ersättning enligt tredjestycket. Rätten att besvära sig över ett avslagsbeslut enligt lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd avskärs i och för siginte, men någon rättslig grund för en sådan talan torde i praktiken intefinnas. Tvister kring andra beslut av en arbetsgivare än de somavses i 11 8, och som i stället kan överlämnas till länsarbetsnämnden ochdärefter överklagas genom besvär, behandlas som vanliga arbetsrättsligatvister och handläggs följaktligen enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetslvister. Arbete i ungdomslag är en arbetsmarknadspolitisk stödform.Därför bör lag vara tillämplig, även om saken i prakfiken torde saknastörre betydelse. Lagen föreslås träda i kraft den . Ensärskild bestämmelse har införts i fråga om beräkningen i samband medikraftträdandet av de tider för anvisning fill arbete i ungdomslag som harföreskrivits i 14 8. I övrigt har inte några särskilda övergångsbestämmelserbedömts nödvändiga. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring I den allmänna motiveringen har jag föreslagit attdagpenning från arbetslöshetsförsäkringen inte skall kunna utges efter den tidunder vilken arbetsförmedlingen skall pröva om den unge kan placeras i annananställning eller erbjudas lämplig utibldning. Förslaget medför attifrågavarande paragraf måste filiföras ett nytt tredje stycke. Bestämmelsen innebär att dagpenning inte kan utges efterdet atl anvis- 1983/84:46 28 ningtill arbete i ungdomslag har skett eller borde ha skett. Skulle av någon anledninganvisning inte komma till stånd inom den föreskrivna tiden skall ersättninglämnas enligt reglerna i lagen om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare.Inte heller den som har avstängts eller skilts från en anställning i ungdomslagkan göra anspråk på ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Densom däremot frivilligt har lämnat en sådan anställning för att ta ett ordinariearbete eller delta i en utbildning bör ha möjlighet att uppbära ersättningunder den prövotid som föregår en eventuell ny anvisning lill ett ungdomslag.För att detta skall gälla måste arbetet ha pågått under minst 20 dagar.Dessutom måste arbetet ha haft en viss minsta omfattning. En lämpligutgångspunkt härvidlag synes vara att arbete skall ha utförts i sådanutsträckning atl det kan tillgodoräknas i arbetslöshetsförsäkringen. Även närdet gäller utbildning måste krävas att denna har haft en sådan omfattning attden är jämförbar med förvärvsarbete. Kortare kurser av olika slag kan integodtas i detta sammanhang. Bestämmelseninnebär att arbetslöshetskassorna blir skyldiga att lämna de uppgifter sombehövs för atl bedöma medlemmarnas rätt till ersättning. Detta samarbete skallkunna ske informellt. Föratt ungdomarna som arbetar i ungdomslag inte skall kunna uteslutas från denarbetslöshetskassa som de tillhör när anvisningen lill ungdomsplats sker harparagrafen tillförts ett nytt tredje stycke som förhindrar uteslutning på dengrunden att arbetet i ungdomslaget inte omfattas av en kassasverksamhetsområde. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Beträffandedenna ändring hänvisas till vad som har anförts under 48 lagen omarbetslöshetsförsäkring. Tilläggetmedför atl fyra timmars arbete per dag i ungdomslag vid prövningen av storiekenav del kontanta arbetsmarknadsstödet skall räknas som heltidsarbete. Prop.1983/84:46 29 6.4Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Avhänsyn till pågående lagstiftning (prop. 1982/83:177) bör denna ändring trädai kraft först den . Detta saknar praktisk betydelse, eftersomuppgiftsskyldigheten aktualiseras först vid taxering. Jaghemställer att regeringen föreslår dels att antaga förslagen till 1. lagom arbete i ungdomslag hos offentUga arbetsgivare, 2. lag om ändring i lagen (1973;370) om arbetslöshetsförsäkring, 3. lag om ändring i lagen (1973;371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 4. lag om ändring i lagen (1982;80) om anställningskydd, 5. lag om ändring i lagen (1976;600) om offentlig anställning, 6. lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 7. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 8. lag om ändring i lagen(1983:000) om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring, 9. lag om ändring i lagen(1983:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 10. tillStatsbidrag för ungdomslag för /84 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1983/84:26, bil. I, upptagna medel anvisa . Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1983/84:46 30 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Propositionens lagförslag ...................................... 2 Förslag till lag omarbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring 5 Förslag till lag om ändring ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd 7 Förslag fill lag om ändring ilagen (1982:80) om anställningsskydd . Förslag till lag om ändring ilagen (1976:600) om offentlig anställning 8 Förslag fill lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370) .... 9 Förslag till lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) 10 Förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring 11 Förslag till lagom ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter .. 12 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 13 1 Inledning ........................................................ 13 2 Arbete i ungdomslag ......................................... 13 3 Vissa frågor rörandearbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet 18 4 Övriga frågor ................................................. 20 5 Upprättade lagförslag ........................................ 21 6 Specialmotivering ........................................... 21 7 Hemställan ..................................................... 29 8 Beslut .......................................................... .. 29