prop · G703193 · 1983-12-31 00:00:00 — Del bör påpekas all vid1982 års taxering uppgick antalet särskilda självdeklaraiioner lill ca 680000.varav 470000 avsåg en- eller tvåfamiljsfasligheler. Samlidigt är del angelägel alt framhålla atl ell slopandeav ulbolaxering-en inle behöver innebära all i.ian går miste omlokalkännedomen. Denna kan lillgodoföras taxeringsmyndigheterna genom olikaformer av samrådsförfaranden. Jag kommer således fram lill atlRSV;s förslag bör läggas till grund för ett förenklat deklarations- ochlaxeringsförfarande rörande inkomster i utbokommuner. Mina förslag avvikeremellertid på några väsentliga punkter från RSV:s förslag, bl.a. när det gällerfrågan om del nya förfarandet skall omfatta även juridiska personer. Jag skalli del följande behandla delta. RSV föreslår atl de särskildasjälvdeklarationerna slopas för samtliga skattskyldiga och atl inkomsterna iulbokommunerna i stället redovisas i den allmänna självdeklarationen. Som jag nämnt har förslaget altslopa de särskilda självdeklarationerna fåll ett mycket positivt mottagande.Elt par remissinslanser ifrågasätter dock om inle omläggningen borde samordnasmed den aviserade reformen om slopande av den kommunala laxeringen förjuridiska personer. För egen del vill jag anföra följande. Jag är som jag har sagt iprincip positiv lill ett slopande av de särskilda självdeklarationerna. Ensådan omläggning kan dock inle ses isolerad ulan som ett par remissinstanserhar påpekat måste hänsyn las också till andra planerade reformer på dellaområde. Jag tänker närmast på den omläggning av beskattningen för aktiebolagm.fl. juridiska personer som lagils upp i prop. 1983/84: 133 omkommunalekonomiska frågor . Det torde inle vara rationellt att fördessa kategorier skallskyldiga genomföra elt nytt system med bl.a. blanketteroch rutiner som endast skulle äga bestånd för att därefterersättas med ett nytt system, där kommunalskatten helt utmönstras. Jag ärdärför inte beredd atl nu föreslå någon omläggning av taxeringsförfarandet fördenna grupp. Däremot finns det inget som hindrar atl omläggningen genomförs ifråga om skattskyldiga som inte berörs av den föreslagna reformen.Utbodekla-ralionerna bör med andra ord slopas för A-längdens skattskyldiga. Jag föreslår således atl A-längdensskattskyldiga, dvs. fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser, skallfullgöra deklarationsskyldigheten genom all lämna allmän självdeklaration. Jagföreslår att 24 § 3 mom. och 25 § TL ändras i enlighet härmed. Prop.1983/84:193 14 3.3Taxeringsnämndernas verksamhetsområden m. m. RSV:s förslag innebär att A-längdens skattskyldigaskall åsättas taxering av endast en taxeringsnämnd, i regel taxeringsnämnden ihemortskommunen. Denna nämnd föreslås åsätta all ifrägakommande taxering bådetill stadig och inkomstskatt samt till statlig förmögenhetsskatt.Taxeringsnämnden i hemortskommunen skall således besluta om taxering såväl ihemortskommunen som i ulbokommun. Jag är i likhet med remissinstanserna positiv tillförslaget och föreslåratt det genomförs. Idet gemensamma distriktet har det förekommit dels taxering tillstatlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt av skattskyldiga som saknarhemortskommun i riket, dels taxering till inkomstskatt som skall skeför gemensamt kommunalt ändamål. Som exempel på inkomster som skall beskattasför gemensamt kommunalt ändamål kan nämnas tjänsteinkomster som tillkommer enfysisk person som saknar hemortskommun i riket. Däremot skall en fysisk personsom saknar hemortskommun och som har inkomst av jordbruksfastighet, annanfastighet, rörelse som bedrivs från fast driftställe eller realisationsvinstvid avyttring av fastighet f. n. taxeras för sådan inkomst av taxeringsnämndeni det distrikt där förvärvskällan är belägen. Den gemensamma nämnden bör nuenligt RSV:s förslag verkställa all ifrägakommande taxering till kommunalinkomstskatt för de av A-längdens skattskyldiga, vilka saknar hemortskommun iriket. Jag biträder förslaget. Det innebär att taxeringen även för dennakategori koncentreras till en taxeringsnämnd. , Vid inflyttning till ellerutflyttning från förekommer ofta att taxering till kommunalinkomstskatt skall åsättas både i hemortskommunen och i det för riketgemensamma distriktet. I överensstämmelse med förslaget om att en nämnd skallombesöija den skattskyldiges samtliga taxeringar bör även personer som flyttartill eller från taxeras av endast en taxeringsnämnd. Jag föreslår atttaxeringsnämnden i hemortskommunen får ombesörja även taxeringen för gemensamtkommunalt ändamål i nu angivna fall. Vad jag nu har anfört om att sammanföra alltaxering av en skattskyldig till en taxeringsnämnd föreslås komma till uttrycki 4 § TL. En konsekvens av mina förslag om taxeringen är attbeslut om skattetill-lägg och förseningsavgift bör fattas av den lokalaskattemyndigheten i hemortskommunen. Detta gäller även om förvärvskällan ärbelägen i en kommun som inte omfattas av fögderiet. Vad som sagts nu gällergivetvis endast skattskyldiga som hänförs till A-längden. Det jag nu har anfört medför ändring i 116 j § TL.Jag vill i sammanhanget ta upp en annan fråga som rör denna paragraf. I 72 b §TL finns bestämmelser om den lokala skattemyndighetens skyldighet atl göra sådanaändringar i inkomst- och förmögenhetstaxeringen som föranleds av Prop.1983/84:193 15 Ett förtydligande bör göras i 116j § TL i fråga ombehörigheten för lokal skattemyndighet alt besluta om särskild avgift även fördessa fall. Jag förordar att 116j § TL ändras i enlighet härmed. 3.4 Taxeringsnämndernassammansättning och arbetsformer RSV föreslår ingen ändring av reglerna omtaxeringsnämndernas sammansättning eller formerna för att utse ledamöterna.Verket konstaterar att det görs avsteg från principen att varjekommun som omfattas av en taxeringsnämnds arbetsområde skall vara representeradi nämnden. Så kan vara fallet när en särskild nämnd omfattar flera kommuner,eftersom antalet ledamöter är begränsat till åtta. Bl.a. mot den bakgrunden anserverket att det inte finns anledning att hysa betänkligheter mot attrepresentation från utbokommunen inte kommer att kunna tillgodoses närutbotaxeringen fastställs av taxeringsnämnden i hemortskommunen. De flesta remissinstanserna ansluter sig till RSV:sbedömning. Jag delar uppfattningen att förslaget inte bör medföra någon ändringi fråga om taxeringsnämndernas sammansättning eller formerna för utseende avledamöterna. Kommunerna har möjlighet att bevaka sin beskattningsrätt genombesvärsrätten. Det förutsätter dock att kommunerna i lämplig form underrättasom de taxeringsbeslut som avser förvärvskälla inom kommunerna men sombeslutats av taxeringsnämnd i annan kommun. Närmare föreskrifter om detta börmeddelas i taxeringskungörelsen (1957:513), TK. RSV förutsätter i rapporten att taxeringsnämndernavid behov skall samråda. Det gäller t.ex. i fråga om skattskyldiga som ärdelägare i en förvärvskälla och taxeras av olika taxeringsnämnder. Närmarebestämmelser om detta bör enligt RSV tas in i TK. Som jag har nämnt är det viktigt altlokalkännedom så långt som möjligt tillvaratas vid taxeringen genom attgranskningsorganen i lämpliga former samarbetar. Redan nu finns det möjlighetatt begära bistånd t.ex. av i ett annat län för det fall att enmer djupgående granskning av en förvärvskälla utom hemortslänet visar sig varanödvändig. Det ankommer på regeringen att utfärda de föreskrifter om samråd ochsamarbete som kan behövas med anledning av den nya ordningen. 3.5 Debiteringav skatt m. m. RSV föreslår att debitering av skatt för allaskattskyldiga skall beslutas av den lokala skattemyndigheten i det fögderi därhemortskommunen är belägen. För den som saknar hemortskommun föreslås attdebiteringen beslutas av den lokala skattemyndigheten i . Förslagenhar lämnats utan erinran av remissinstanserna. Somjag har sagt tar jag i detta sammanhang inle upp förslagel i 1983/84:193 16 frågaom B- och C-längdens skattskyldiga. Däremot biträder jag RSV:s förslag vadgäller skattskyldiga som hänförs till A-längden. Jag föreslår således attbeslut i fråga om debitering av skatt för familjestiftelser skall meddelas avden lokala skattemyndigheten i hemortskommunen i enlighet med vad som redangäller för fysiska personer och dödsbon. Saknas hemortskommun skall den lokalaskattemyndigheten i besluta om debiteringen. Detta följer av alttaxeringen av dem som saknar hemortskommun föreslås ske i det gemensamma distrikteti . Bestämmelser om detta föreslås i 22 § uppbördslagen (1953:272),UBL. RSVföreslår också en mindre ändring i 27 § 1 mom. UBL. I 27 § 1 mom. UBL föreskrivs bl. a. atl del vidgemensam debitering av skatt ankommer på den lokala skattemyndigheten ibeskattningsorlen att göra uträkningen av den kommunala skatt som utgår pågrund av laxeringen där. Mot bakgrund av att taxeringen enligt förslaget skallverkställas av taxeringsnämnden i hemortskommunen föreslår jag i likhet med RSVall denna bestämmelse utgår. RSVföreslår att reglerna om besvärsförfarandel lämnas oförändrade. Jag ansluter mig till RSV;s ståndpunkt. Jag villdock påpeka att mina förslag om taxeringsnämndernas verksamhetsområden fårvissa konsekvenser också i fråga om länsrätternas verksamhetsområden. Liggerhemortskommunen och beskattningsorten i skilda län skall laxeringen lill statliginkomstskatt resp. taxeringen till inkomstskatt f. n. överklagas tillolika länsrätter, men i fortsättningen till en och samma länsrätt. Däremotskall frågor rörande taxering av förvärvskälla som i fråga om beskattningsorlär alt hänföra lill skilda län liksom hiuills överklagas hos mellankommunalaskatterätten. Det bör dock påpekas att mellankommunala skatterättens ställningkan komma atl omprövas i samband med omläggningen av beskattningen förjuridiska personer. RSV hänvisar i rapporten till tidigare utredningarsom har betonat det starka sambandet mellan inkomstskatt och mervärdeskatt.Enligl RSV:s mening är det angeläget att det skapas förulsättningar för enbättre samordning mellan dessa skalteslag än den som f n. råder.Kontrollåtgärder rörande mervärdeskatten förutsätter ofta tillgång lill denskattskyldiges självdeklaration. RSV föreslår därför atl bestämmelserna i lagen(1968:430) om mervärdeskatt ändras så att regislreringslän för den som ärredovisningsskyldig för mervärdeskatt blir den redovisningsskyldigeshemorlslän. På så sätt underlällas enligl RSV en samordnad granskning av inkomsldeklaralioneroch mervärdeskattedeklarationer. Flera remissinstanser avstyrker förslaget i dennadel. a. framhålls atl den nödvändiga samordningen kan upprätthållas genomatt deklarationerna rekvireras mellan länen på samma sätt som f n. sker mellanenheter och Prop.1983/84:193 17 En remissinstans ifrågasätter lämpligheten av förslaget med hänsyntill att kontroll- och revisionssvårigheterna ökar i fråga om enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag. Några remissinstanser framhålleratt rapporten inte tillräckligt analyserat vilka effekter som förslaget kommeratt medföra. De anser att förslaget inte bör föranleda någon åtgärd utankompletterande utredningsarbete. Jag delar uppfattningen att frågan ommervärdeskatteregistreringen bör övervägas ytterligare. Jag är därför f. n.inte beredd att förorda någon ändring i detta avseende. 3.7Ikraftträdande m. m. Det nya förfarandet bör tillämpas årstaxering. Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla i fråga om skatt m. m. pågrund av taxeringar . Enligt RSV:s rapport beräknas reformen medföra ettbehov av en mindre personalförstärkning i det för riket gemensammataxeringsdistriktet. Några närmare beräkningar av resursbehovet har dock integjorts. Jag avser återkomma till frågan i ett senare sammanhang. I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), 2. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272). Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga /.' Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 'Bilagan har uteslutits här med undantag av förslaget till lag om ändring itaxeringslagen, av vilket här återges 4 §. I övriga delar är bilaganlikalydande med de förslag som är fogade till propositionen. Utdrag av de lill Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Länindelas i lokala taxeringsdistrikt och särskilda taxeringsdistrikt. Lokalt taxeringsdistrikt omfattarkommun eller del av kommun. För varje lokalt taxeringsdistrikl skall finnas en lokaltaxeringsnämnd som verkställer taxering inom distriktet, om ej annat följer avtredje eller fjärde stycket. Särskilt taxeringsdistrikt omfattarkommun, del av kommun eller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingåi två eller flera särskilda taxeringsdistrikl. För varje särskilttaxeringsdistrikl skall finnas en särskild taxeringsnämnd, som verkställertaxering inom distriktet. I särskilt taxeringsdistrikt skall, om ej annatföljer av fjärde stycket, taxeras fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser,vilkas inkomstförhållanden är mera invecklade samt andra skattskyldiga änfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Till sådant distrikt får ocksåhänföras annan skattskyldig än som har sagts om det är påkallat med hänsyntill taxeringsarbelet. Lokalt taxeringsdistrikl omfattarkommun eller del av kommun. För varje lokalt taxeringsdislrikl skall finnas enlokal taxeringsnämnd som, om inte annat följer av tredje eller Qärde stycket,verkställer taxering av fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser sommed tillämpning av bestämmelserna om hemortskommun i 66 § kommunalskattelagen(1928:370) hör till distriktet. Särskilt taxeringsdistrikl omfattar kommun, del av kommuneller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingå i två eller flerasärskilda taxeringsdislrikl. För varje särskill laxeringsdislrikl skall finnasen särskild taxeringsnämnd. Denna nämnd verkställer, om inte annat följer avfjärde stycket, dels taxering av fysiska personer, dödsbon och familjestiftelsersom med tillämpning av bestämmelserna om hemortskommun i 66 §kommunalskattetagen hör titt distriktet och vilkas inkomstförhållanden är merainvecklade, dels taxering inom distriktet av andra skallskyldiga än fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser. Till sådant distrikt får ocksåhänföras annan skallskyldig än som har sagts om del är påkallat med hänsyntill taxeringsarbelet. - Senaste lydelse 1978:928. Hela riket utgör ett gemensamt taxeringsdislrikl, i vilket gemensam laxerings-nämnd verkställer dels taxering till statlig inkomstskatt och statlig jörmögenhetsskatt av skattskyldiga, som saknar hemorisk Hela riket utgör ett gemensamttaxeringsdistrikt./ distriktet verkställer gemensam taxeringsnämnd taxering avfysisk person, dödsbo och familjestiftelse, som saknar hemortskommun i riket.Sådan nämnd verkställer också dels taxering lill inkomstskatt, somskall ske för gemensamt kommunall ändamål, av andra skallskyldiga än fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser, dels taxering till statliginkomstskatt och statlig förmögenhetsskall av sådana skattskyldiga om desaknar hemortskommun i riket. Taxering för gemensamt kommunalt ändamål ansesske för beskattning i särskild kommun. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva om indelning i taxeringsdislrikl och omtaxeringsnämnds verksamhetsområde med avvikelse från vad som eljest följer avdenna paragraf Prop.1983/84:193 20 Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller, justitierådet Jermsten. Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 8mars 1984 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förfinansdepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lagom ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272). Förslagen har införlagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagenom ändring i taxeringslagen Förslagenbeträffande förevarande paragraf avser att ge uttryck för de ändringar itaxeringsnämndernas behörighet, som är en följd av den tilltänkta reformen.Såvitt gäller tredje stycket kommer den åsyftade innebörden emellertid enligtlagrådets mening inte fram med erforderlig tydlighet; sålunda synes det ilagtexten använda uttrycket "taxering inom distriktet" inle ge etttillfredsställande uttryck för vad som avses, nämligen taxering i sådant falldå beskattningsorten är belägen inom den kommun, med vilken den aktuellataxeringsnämnden har samband. Lagrådet förordar därför att stycket gesförslagsvis följande utformning: "Särskilt taxeringsdistrikt omfattarkommun, del av kommun eller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingåi två eller flera särskilda taxeringsdistrikt. För varje särskilt laxeringsdislriklskall finnas en särskild taxeringsnämnd. Denna nämnd verkställer, om inte annatföljer av fjärde stycket, taxering av andra skattskyldiga än fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser, dels till stallig inkomstskatt och stallig förmögenhetsskattom den skattskyldige med motsvarande tillämpning av bestämmelserna omhemortskommun skall anses höra till distriktet, dels till inkomstskattför inkomst, som enligl bestämmelserna om beskattningsort i kommunalskattelagen(1928: 370) skall utgå till kommun, som ingår i distriktet. Sådan taxeringsnämndverkställer också taxeringen av skattskyldiga, som avses i andra stycket, ominkomstförhållandena är mera invecklade eller om det är påkallat avtaxeringsarbelet. Finns flera särskilda taxeringsdistrikt inom Prop.1983/84:193 21 sammakommun skall taxeringen enligt detta stycke verkställas av den distrikt, till vilken den skatlskyldige skall anseshöra." Lagrådetlämnar förslagel utan erinran. Prop.1983/84:193 22 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , Thunborg Propositionom slopande av särskild självdeklaration för fysiska personer, m. m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande ochanför. Lagrådet har i förtydligande syfte föreslagit en annan utformning av 4 §tredje stycket TL. Jag biträder lagrådets uppfattning att paragrafen bör ges entydligare formulering. Den av lagrådet föreslagna lydelsen bör dock jämkasnågot. Utöver dessa ändringar bör också vissa andra jämkningar av redaktionellart vidtas i samma paragraf 2 Ytterligareframflyttning av tidpunkten för nästa allmänna fastig hetstaxering Jag vill också i delta sammanhang ta upp en frågaom framflyttning av tidpunkten för nästa allmänna fastighetstaxering. Dettaförslag är av sådan beskaffenhet att lagrådsgranskning inte kan anses påkallad. Enligt huvudregeln i 1 kap. 7§fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall allmän fastighetstaxering äga rumvart femte år. Vid de senaste allmänna fastighetstaxeringarna har dock dennalidsintervall förskjutits något. Sålunda genomfördes den allmännafastighetstaxering som rätteligen skulle ha skett först ,dvs. Den därpå följande allmänna fastighetstaxeringen borde således haägt rum . beslöts emellertid att skjuta på dennatidpunkt 'Beslut om lagrådsremiss fattal vid regeringssammanträde . Prop.1983/84:193 23 1987(prop. 1982/83: 157, SkU 50, rskr 366. SFS 1983:450). Frågan har uppkommitom ylleriigare framflyltning av lidpunkten för den närmast aktuellafastighetstaxeringen. Anledningenlill atl allmänna fastighetstaxering flyttades fram var bl.a. altdenna skulle ha ägt rum under som del nya laxeringsförfarandel iförsta instans, den s.k. RS-reformen, genomfördes. Som skäl för åtgärden alluppskjuta allmänna fastighetstaxering åberopades bl.a. atlförberedelse- och taxeringsarbelet skulle komma att infalla dåden inkomstskallereform som beslulades genomförs. Reformengenomförs successivt vid laxeringar som därför kommer att blisärskilt arbetskrävande. Om en allmän fastighetstaxering skulle ha ägt rum år 1986så skulle del ha inneburit en yllerligare belastning förskatteadministralionen under denna lid. En framfiyllning av den allmännafastighetstaxeringen ansågs väsentligt underlätta arbetssituationen för berördpersonal och myndigheter. De allmänna fastighetstaxeringarna föregås avomfattande och arbetskrävande förberedelser där flera myndigheter ärinblandade. Såväl lokala skattemyndigheter, länsstyrelser som riksskatteverketberörs. Förberedelserna påbörjades ell par år före lidpunkten för den fakliskafastighelstaxe-ringen. För att en allmän fastighetstaxering skall kunnagenomföras bör förberedelserna inledas och varaslutförda senast vid deklaralionstidpunklen den 18 september 1986.Taxeringsarbelet pågår därefter fram lill . Som framgår av detta lidsschema kan de nyssredovisade skälen för ett uppskjutande av allmänna fastighetstaxeringdelvis åberopas även till stöd för en framflyttning av 1987 årsfastighetstaxering. Härtill kommer all fasligheistaxeringskommillé (Fi1976:05) väntas avlämna ett betänkande om en s. k. rullandefastighetstaxering. Det syslem som väntas föreslås av kommittén skulle bl.a.innebära att taxeringsvärdena omräknades med hänsyn till prisutvecklingen. , bostadskommittén (Bo 1982:02), ser fn. över frågor om bostadsbeskattningen.Enligt direktiven för den kommittén bör de synpunkter somfastighetstaxeringskommiltén kommer att redovisa vara av intresse förbosladskommilléns arbete. Jag anser alt det är lämpligt att avvakta resultatetav dessa utredningars överväganden innan förberedelserna för en ny allmänfastighetstaxering påbörjas. Enligt min mening är det därför påkallat medytterligare uppskov - - med den allmännafastighetstaxeringen. Jag vill avslutningsvis nämna något om deekonomiska konsekvenserna av en sådan framflyttning. Om man utgår från en marknad med stigandefastighetspriser och därmed också höjning av de taxeringsvärden som skulle liggatill grund för inkomstbeskattningen så skulle det allmänna få vidkännasinkomstbortfall om höjningen av taxeringsvärdena effektuerades änsom Prop.1983/84:193 24 skulle dock viss kompensation härför erhållas omfastighetspriserna fortsatte att stiga och detta återspeglades i än högretaxeringsvärden vid den uppskjutna fastighetstaxeringen. Det är alltidvanskligt att försöka bedöma hur en framtida prisutveckling kan tänkas bli. Denprisstatistik som finns att tillgå visar dock att prisutvecklingen påfastigheter varit mycket måttlig (= värdetidpunkten årsallmänna fastighetstaxering). Jag ser därför inte någon anledning att frånekonomiska utgångspunkter hysa några betänkligheter mot en framflyttning avfastighetstaxeringen. Ienlighet med det anförda föreslår jag därför att nästa allmänna fastighetstaxeringflyttas framåt i tiden ännu . Nästa allmänna fastighetstaxering skall dåske och därefter . Detta bör ske genom en ny lag om tidför allmän fastighetstaxering. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att anta delsde av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, dels ett inom upprättat förslagtill lag om tid för allmän fastighetstaxering. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1983/84:193 25 Propositionen...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Lagförslag ......................................................... ... 2 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde .... 9 1 Inledning ......................................................... 9 2 Nuvarande ordning ........................................... 10 3 Föredragandens överväganden ........................... 12 3.1 Allmänna synpunkter ................................... 12 3.2 Tillämpningsområdet ..................................... 13 3.3 Taxeringsnämndensverksamhetsområden m. m... 14 3.4 Taxeringsnämndenssammansättning och arbetsformer 15 3.5 Debitering av skatt m. m........................ ..... .. 15 3.6 Registrering tillmervärdeskatt ....................... 16 3.7 Ikraftträdande m.m........................................ 17