prop · G703140 · 1983-12-31 00:00:00 — belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grund av knjiltal-försäkrlng; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom,dock att skatteplikt föreligger dels 1 den mån ersättningen avser driftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnad på fastighet som avses i 24 § 1 mom., byggnad som är avsedd för användning 1 ägarens rörelse eller sådan del av värdet av markanläggning som får dras av genom årliga vSrdomlnsk-ningsavdrag, dels iden mAn kiipesk1 11jng, som skulle 1983/84:140 24 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen 1 stället hade sålts, hade varit att hänföra intäktav fastigliet eller av rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad för fastighet eller rörelse; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annan personförsäkring Hn pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättnlnocn grundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för Ar; periodiskt understöd eller periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk därmed jämförlig periodisk intäkt, i den mån givaren intäkt, som icke utgör veder- enllgt20 § eller punkt 5 av lag vid avyttring av egendom, anvisningarna till 46 § icke i den mån givaren enligt 20 § Sr berättigad till avdrag eller punkt 5 av anvisningarna för Jtgivet belopp; till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendier till studerande vid undervisningsanstaltereller eljest avsedda för mottagarens utbildning; studiestöd enligt 2, 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbidrag, återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning enligt 6och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger 1 1983/84:140 25 Nuvarande lydelse E?££5.Li9.iLJ:i!i-. följd liärav den bidragsberätt Igade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skolabestridas med bidrag av förevarandeslag; allmänt barnbidrag; lön ellerannan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ l.igen om allmän försäkring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § samma lag som utgör ersättning för merkostnader samt hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala eller lands-tingskömmunala medel till den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillagg och kommunalt bostadstillägg till folkpension ; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidragtill barnfamiljer, förordningen(1976:262) om statskommunala bostadsbidrag eller förordningen (1977:392) omstatskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m.fl.; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivareuppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vidtaxering, vid första tillfälle dylika medel flimas i stiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsenej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; kompensation av staten för bensinskatt på bensin som förbrukats vid yrkesmässig användning av motorsåg; Prop.1983/84:140 26 Nuvarande lydel_se Föreslagen lydelse intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar som den skattskyldige själv plockat till den del Intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger , såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelse som den skattskyldige driver eller utgör lön eller liknande förmån. Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbrukare, yrkesfiskare m.fl. gäller särskildabestämmelser i punkt 16 av anvisningarna till 21 § och i punkt 11 avanvisningarna till 28 §. (Se vidare anvisningarna) Till tjänst hänföres dels allmän eller enskild tjänst eller stadigvarande uppdrag ävensom varje annan fast eller tillfällig arbetsanstälInlng och dels tillfälligt bedriven vetenskaplig litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet, tillfälligt uppdrag, såsom uppdrag att fÖrätta bouppteckning, arvskifte, auktion, besiktning, värdering, skogsräkning, ävensom annan därmed jämförlig inkomstgivande verksamhet av tillfällig natur. med tjänst likställes rätt till: pension, livränta som aj_ pension, utgår på grund av sjuk-, b)_ livrSnta, som utgår på olycksfalls- eller skadeför- grund av sjuk-, olycksfalls säkring eller annorledes än eller skadeförsäkring eller pA grund av försäkring, er- annorledes än på grund av sättning, som i annan form försäkring och inte utgör än livränta utgår på grund vederlag vid avyttring av av sjuk- ellerolycksfalls- egendom, försäkring, tagen i samband c]_ ersättning, som 1 annan med tjänst, samt undantags- form än livränta utgår på förmåner; grund av sjuk- eller olycks- periodiskt understöd eller fal IsförsSkring, tagen i därmed jämförlig periodisk samband med tjänst, Senaste lydelse 1973:1113. Prop.1983/84:140 27 Nuvarande lydelse Föreslagen lyde)se intäkt, 1 den mån beloppet dl undarttagsförmåner samt icke är undantaget från iM periodiskt understöd eller skatteplikt enligt 19 §. (lirm-d jiimföi llq |X'r itxllsk Intäkt, (Se vidare anvisningarna.) i don mån beloppet icke är undantaget från skatteplikt enligt 19 § eller utgör vc-d erlaq vid avy11 ring av ege n-dom. (Se vidare anvlsnlngAina.) 1 mom. Till intäkt av tjänst hänföras; avlöning,arvode, traktamente, sportleroch annan förmån 1 penningar,bostad eller annat, som utgått för tjänsten; pension och 1 den mån icke pension och 1 den mån icke annat följer av vad nedan i annat följer av vad nedan 1 2 mom. stadgas livränta, som 2 mom. stadgas livränta, som utgått på grund av sjuk- utgått på grund av sjiik- olycksfalls- eller skadeför- olycksfalls- eller skadeför- siikring eller annorledes säkringeller annorledes än på grund av försäkring - S" Pa grund av försäkring med_ dock, såvitt fråga är om sådan undantag_av livränta som ut- livräntatill följd av per- gör vederlag vid avyttring av sonskada som icke avses 1 egendom - dock,sÄvitt fråga 2 mom., endast livränta ' om sådan livränta till eller del därav som avser följdav personskada som icke ersättningför förlorad avses 1 2 mom., endast llvrän- inkomst av skattepliktig ta eller del därav som avser natureller för förlorat ersättning för förlorad in- underhåll - ävensom er- komst av skattepliktig natur sättning,som 1 annan form eller för förlorat underhåll än livränta utgått på - ävensom ersättning, som 1 grundav sjuk- eller olycks- annan form än livränta utgått fallsförsäkring, tagen i.sam- P* grund av sjuk- eller olycks bandmed tjänst - dock icke fallsförsäkring, tagen 1 sam- ersättnlnq, som avser sjuk- " "i*" tjänst - dock icke vårds- eller läkarekostnader - ersättning, som avser sjiik- Senaste lydelse 1983:311. samt undantagsförniåner, periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som i 31 § avses snmt engångsbelopp som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt punkt 1 av anvisningarna till 19 §. vårds- eller 1 äkarekostii.«der - samt undantagsförmåner, periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som 1 31 § avses s.imt engångsbelopp som utgår till följd avpersonskada och utgör skattepliktig intäkt enligt punkt 1 av anvisningarna till 19 §. Som intäkt av tjänst räknas jämväl annat belopp än ovan sagts - såsom vinstandel, återbäring eller vid återköp av försäkring uppburet belopp - vilket utgått på grund av pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring, som tagits i samband med tjänst. SAdan ersättning på grund av kollektiv avgångsbidragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till föri.ån för arbetstagare och som bestämmes mod hänsyn även till andra omständigheter än den försäkrades levnadsålder och anställningstid räknas endast delvis som intäkt av tjänst på sätt närmare angives i punkt 11 av anvisningarna. Hotsvarande gäller i fråga om sådan avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektiv avgångsbidragsförsäkring utbetalas av statentill arbetstagare. Även avgångsersättning som utbetalas tillarbetstagare som omfattas av s.k. trygghetsavtal räknas endast delvis som intäkt av tjänst på det sätt som angives i punkt 11 av anvisningarna. Har tjänsteinnehavare såsom löneförmån innehaft fastighetpå sådant sätt, att garantibelopp för fastigheten skall enllot47 § upptagas som skattepliktig Inkomst för honom, skall dock intäkt, vilken tjänsteinnehavaren åtnjutit från fastigheten, räknas såsom intäkt av jordbruksfastighet eller av annan fastighet. Prop.1983/84:140 29 Nuvarande lydelse Fureslagen lydelse Hor egendom avytlxats not vederlagav livränta skall . intäkten beräknasmed ledning av övorlåtarens återsLAende livstid. Skall livräntan vid överlåtarens dödutgA till annan person och är denneyngre än överlåtaren beräknas intäktenmed ledning av den personens återstående livstid. överiåtarens eller annan per-sons återstående livstidbe-stäms med tillämpning av grun-derna för tabell UT till lagen (1947:577) om statlig för-mögenhetsskatt. Förutvarandepunkt 3 upphävd genom 1951:761. Avyttras egendom mot livränta eller med livränta jämförligt periodisktveder-Ijg och skall utöver e 11 fa s t Ärligt belopp ävenutfA till -lägg som till sin storlek är beroende av förändringar i det allmänna irisljKiet ellor eljest inte kan till sin slo_r-lek beräknas vid avytLr_lnc;s-tidpunkten skall til läjbe-loppen anses som ränia pA ut lånade medel. Prop.1983/84:140 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tilläggsbelopp som avses i punkt 9 av anvisningajt-na till 38 § skall för uti-varen anses som gäldränta enligt 1 mom. Förutsättning för allmänt avdrag för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning enligt dennapunkt att att understödetinte utgått till mottagare i givarens hushåll eller, on understödet Inte utgjort skadestånd, till mottagare under eller till mottagare vars utbildninginte är avslutad. Avdrag medges med utgivet belopp för periodiska utbetalningar till make eller förutvarande make sedan underhållsskyldigheten dem emellan reglerats; till tidigare anställd; som utgör skadestånd, dock vid personskada endast medbelopp som för mottagaren utgör ersättning för förlorad inkomst av skattepliktignatur eller för förlorat underhåll; som utgör livränta eller därmed jäiuförligt vederlag vid förvärv av egendom ger nom köp, byte eller därmed jämförligt fång; pågrund av föreskrift 1 testamente; från juridisk person om utbetalningen inte utgör vederlag vid förvärv av egendom genom köp, byte eller därmed jämförligt fång. Senaste lydelse 1982:421. Prop.1983/84:140 31 Denna lag träder 1 kraft den . Kldre be stämmelser tillämpas 1 fråga om periodiskt vederlag på grundav avyttring av egendom som skett före ikraftträdandetom inte annat följer av 2. Flyttar en skaltskyldig utomlands efter att denna lag trätt i kraft och har han före ikraftträdandet av yttrat eijendom mot livränta ellermed livränta jämför ligt periodiskt vederlag utgör såddnt periodiskt veder lag som skall utgå eller kan beräknas utgå på grund av avtalet efter flyttningen från intäkt avtill fällig förvärvsverksamliet vid taxeringen för det år Har vederlaget beskattats som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet utgör inte belopp som utgår efter flyttningen intäkt av tjänsten. Beträffande periodiska utbetalningar somutgår på grund av bindandeförpliktelser, som uppkommit före , skall de bestäiiunelser som gällde före alltjämt tillämpas. Prop.1983/84:140 32 2.1 Beskattningen av egendomslivräntor Genom lagstiftning reglerades i punkl 5 avanvisningarna till 46 8 kommunalskattelagen (1928:370), KL, avdragsrätten förlivränta eller därmed jämförligt vederlag vid förvärv av egendom genom köp,byte eller därmed jämförligt fång (egendomslivränta). Ändringen var i huvudsakav redaktionell nalur. hade i praxis utvecklats vissa principerför beskattningen av egendomslivränlor och lagstiftning avsåg inle attbryta denna praxis. Frågan berördes fö. ganska flyktigt i motiven, och någonnärmare definition av vad som skulle förstås med begreppet egendomslivräntagavs inte. Historiskt har de nu gällande reglerna utvecklats urinstituten livränta och periodiskt understöd. Livränta har på grund av ettuttryckligt stadgande i 31 § KL alltid utgjort skattepliktig inkomsl av tjänstför mollagaren, oavsett om den belalningsskyldige har varit berätligad tillavdrag eller ej. För de periodiska understöden har däremot givarens avdragsrätlvarit det primära. Endast när förutsättningar för avdrag har förelegat harunderstödet beskattats hos mottagaren. Dessa principiellt olika utgångspunkterhar återverkningar på en rad frågor i samband med egendomslivräntorna. Fråganhuruvida egendomslivräntan utgör A- eller B-inkomst är ett exempel. Ävenskyldigheten all innehålla preliminär skall på en periodisk utbetalning ärberoende av om denna anses utgöra livränta eller periodiskt understöd. En annanfråga är hur en avlösning av del periodiska vederiaget med ett engångsbeloppskall bedömas. Egendomslivräntan omfattar både ränta och amortering.Anser man att utfallande belopp i sin helhet utgör tjänsteintäkt i mollagarenshand innebär detta atl både ränta och amortering beskattas hos honom somlöpande inkomst. Om man beaktar att kapitalavbetalning på skuld inteär avdragsgill och till följd av detla vägrar den betalningsskyldige avdrag,leder detta till en form av dubbelbeskattning. 1 äldre praxis tycks man i någrafall sökt undvika denna effeki genom att underlåta beskallning av mottagaren ochvägra avdrag för givaren.' Denna linje har senare övergetts till förmån för enbeskattning av mottagaren i förening med avdragsrätl för den belalningsskyldige.1950 års skattelagssakkunniga gav följande förklaring till denna utveckling- ' RÅ 1932 not 596 och RÅ 194"2 not 855. - Betänkande s. 106 (stencil). Prop.1983/84:140 33 De fall, då avdrag för nu avsedda betalningar medgivils,har samtliga avsett förmåner under mottagarens återstående livstid. Atl avdragför sådana utbetalningar ansetts böra medgivas trots atl utbetalningarna irealiteten utgjort vederlag för överlåten egendom kan förklaras med atl deutbetalade beloppen i mottagarens hand utgjort sådana livräntor, som utgått annorledesän på grund av försäkring och enligt 32 § I mom. KL utgjort skattepliktig inkomslför mottagaren. Med hänsyn till denna skatteplikt skulle, om givaren ejmedgivits avdrag, en i skattelagstiftningen icke avsedd dubbelbeskattning hauppkommit. Mol skatldagssakkunnigas uppfattning har anförts all denbetalningsskyldiges avdragsrätt inte bör ses som en kompensation för attmottagaren beskattas enligt reglerna om livränta. 1 ställel bör man ta fasla påbetalningarnas periodicilet och anse den betalningsskyldige avdragsberältigadsåsom för en med periodiskt understöd jämförlig periodisk utbetalning. Med ett sådanlsynsätt skulle mottagarens beskattning vara beroende av den betalningsskyldigesavdragsrätt och inte tvärtom. Vidare skulle intäkten anses skattepliktig somperiodiskt understöd och inte som livränta. Om det ärriktigt alt utbetalningarnas varaktighet är utslagsgivande för den skattemässigabehandlingen av ett avtal om egendomslivränla inställer sig frågan vilken periodiciletsom skall krävas för avdragsrätl. Här ger rättspraxis inte något säkert besked.Den kortaste utbetalningstid som har godtagits för att beskatta en egendomslivränlaenligt reglerna om periodiskt understöd torde vara . Det brukaremellertid framhållas atl man inle kan vara säker på att en tioårig utbelalningstidi sig är nog för alt livränteavtalet skall godtas. Även andra omständighetervägs in vid bedömningen. Omvänt kan sägas att periodicitetskravet varierar medhänsyn till övriga föreliggande förhållanden. Som denena ytterligheten kan tas ett avlal som endast formellt skiljer sig från ettavbetalningsköp. Avyttringen har i detta fall inte något samband med säljarenspensionering och avtalet är så utformat all vedertagets storlek inte påverkasav att denne avlider. Både avbetalningsköpei och "livränleavlalet"kan innebära att vederlaget skall betalas i lika slora annuiteter av ränta ochamortering. Medan man belräffande avbetalnings-köpet särskiljer ränta ochkapitalavbetalning vid beskattningen, tillämpas för livränteavtalet en huvudsaklighetsprincip,innebärande att vederlaget i sin helhet beskattas antingen som tjänsteinkomsleller som köpeskilling för den avyttrade egendomen. I ett sådant fall kan detligga nära till hands att låta bedömningen av livränteavtalet grundas på enstrikt ekonomisk analys av vederlagets sammansättning. Är utbetalningstiden sålång att räntedelen väger över, bör livräntan beskattas som löpande inkomst. Ärutbetalnings-tiden i stället så kort att kapitalavbetalningen dominerar, skallmed samma resonemang vederlaget beskattas som köpeskilling, även till den deldet utgör ränta. * , Periodiskt understöd och underskott s.182 f. 3 1983184. 1983/84:140 34 Enanalys av del här slaget stöter på den svårigheten, atl livränteavtalen i allmänhellorde sakna uppgift om den räntefot som bestämt storleken av de periodiskabetalningarna. Man kan därför inte av utbetalningsperiodens längd dra någonsäker slutsats om hur mycket av vederlaget som utgör ränta resp. amortering.Del kan emellertid sägas att det vid en tioårig utbetalningslid krävs atträntan är för att den skaU överstiga kapitalavbetalningen. Räknarman i stället med en ränta på 5 %>, vilket kan antas bättre motsvararänteläget praxis har utformats, krävs en mer än 30-årigutbetalningstid för all samma resultat skall uppnås. Regeringsrätten (RR) hardock i allmänhet godtagit ulbelalningstider på 10 - . 1 de fall där avdraghar vägrats för periodiska vederlag som legat inom detta intervall har inteheller antytts att en längre utbetalningstid hade kunnat föranleda en annanbedömning (Se RÅ 1956 ref. 34) Detbör kanske framhållas att fallet med en extremt lång utbelalningspe-riod sällankan förekomma renodlat. Redan när säljaren är medelålders kan ett periodiskt vederiagsom skall utgå under få karaktären av en livsvarig förmån frånsett atträntedelen väger över. Somden andra ytterligheten bland egendomslivräntorna kan de avtal betecknas somdirekt tillgodoser elt pensioneringsbehov hos säljaren och där vederlagelsstorlek är beroende av dennes liv. Dessa livräntor är besläktade medtjänsteinkomster som pension och undantagsförmån. Atl kravet påutbetalningarnas varaktighet i dessa fall kan sättas lågt framgår av RÅ 1966ref. 28, som gällde en fastighetsavyttring mol periodiskt vederlag. Säljaren,som var , skulle utöver en kontant ersättning om . få minst I 250kr under sin återstående livstid. Om han dog innan han hade fått i periodiskt vederlag skulle till hans dödsbo betalas vad som fattadesav detta belopp. Det periodiska vederlag som oberoende av säljarens liv vargaranterat i del fallet motsvarade alltså en utbelalningstid på endast (60 000:1 250= 48). - RR ansåg atl de månatliga belopp som skulle utgå tillsäljaren under dennes återstående livstid utgjorde sådan annorledes än på grundav försäkring utgående livränta som enligt 31 § andra stycket KL skullelikställas med tjänst. Detlarättsfall kan ses som ett undantag bland de många avgöranden som gällt egendomslivränla.I allmänhet har RR i stället hänvisat till reglerna om periodiskt understöd.Utgången i RÅ 1966 ref. 28 och i ett avgjort förhandsbeskedsärende (se RSV/FBDt 1983:4), som senare skall närmare beröras, visar emellertid att RR inteheller i nyare praxis har ställt sig främmande för möjligheten att beskatta ettperiodiskt vederlag vid egendomsförvärv som livränta enligt den särskildaregeln i 31 § KL. Fråganhuruvida egendomslivränta skall anses som livränta eller som en med periodisktunderstöd jämförlig periodisk utbetalning togs upp av skatteutredningen omperiodiskt understöd (SOU 1972:87). Utredningen anstöt sig till den senareuppfattningen. Man konstaterade att reglerna i 31 och 32 §§ KL visserligensyntes ge utrymme för alt beskatta mottagaren av en 1983/84:140 35 livränta även om givaren - l.ex. på grund avhushållsgemenskap - inte var berättigad till avdrag. Egendomslivränta ansågsemellertid som en med periodiskt understöd jämförlig periodisk utbetalning ochvar därför enligt 19 § KL skattefri om givaren saknade avdragsrätl. Utredningenkunde inte stödja sin uppfattning på något avgörande i högsta instans. Manmenade dock all frånvaron av prejudikat tydde på alt de lägre instanserna hadetillämpat bestämmelserna så, att mottagaren hade beskattats endasl under förutsättningatt givaren fått avdrag." Som tidigare framhållits berördes egendomslivräntornaendast flyktigt vid den lagstiftning som följde på utredningensbetänkande. I sak åsyftades väsentligen den ändringen av gällande räll attavdragsrätten för periodiska utbetalningar på grund av föreskrifter i gåvobrevskulle begränsas i enlighel med de nya reglerna för s.k. frivilliga understöd. 'Den lagtekniska omarbetning som företogs innebar emellertid även ett ställningstagandetill den här berörda frågan om egendomslivräntornas skatterättsliga karaktär.1 enlighet med den uppfattning som hade uttalats i SOU 1972:87 inbegreps nu egendomslivränlornauttryckligen under reglerna om periodiskt understöd. Som en sammanfattning av utvecklingen årslagstiftning kan konstateras, att det till en början rått delade meningar omprinciperna för beskattning av egendomslivräntor. 1 nyare praxis har dockhuvudlinjen varit att beskattningen skall ske enligt reglerna för periodisktunderstöd. För alt tillämpa dessa regler har RR inle nöjt sig med attutbetalningstiden har varit . Del har dessutom krävts att förhållandenapå mottagarsidan varit sådana all man kunnat anse vederiaget jämförligt med enlivränta. 2.1.2 Avdrag för periodiskt understöd och därmedjämförliga periodiska utbetalningar Avdrag för periodiskt understöd medges antingen fråninkomsten av särskild förvärvskälla eller som allmänt avdrag enligt 46 § KL medanvisningar. Förvärvskälleavdragen kan avse jordbruksfastighet, annanfaslighet eller rörelse. Avdragsrätten är i dessa fall begränsad av ettstadgande i 20 § KL, enligt vilket periodiskt understöd eller därmed jämföriigperiodisk utbetalning till en person i givarens hushåll anses som en ejavdragsgill levnadskostnad. En ytterligare begränsning är att utbetalningarnaskall avse personal som haft anställning på fastigheten eller i rörelsen. Periodiskt understöd som allmänt avdrag är subsidiärt iförhållande till förvärvskälleavdragen. Det medges endasl skattskyldig som harvarit bo- " Betänkande s. 41 f. och 186. ' 1983/84:140 36 satthär i riket under hela beskattningsåret (46 § 2 mom. KL). Avdragsrättenregleras närmare i punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL. Anvisningspunktenhar numera följande lydelse. 5.Förutsättning för allmänt avdrag för periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk utbetalning enligt denna punkt är alt understödet inte ulgålltill mottagare i givarens hushåll, eller, om understödet inte utgjortskadestånd, till mottagare under eller till mottagare vars utbildninginte är avslutad. Avdragmedges med utgivet bdopp för periodiska utbetalningar tillmake eller förutvarande make sedan underhållsskyldigheten dem emellanreglerats; somulgör skadestånd, dock vid personskada endast med belopp som för mottagarenutgör ersättning för föriorad inkomst av skattepliktig natur eller förförlorat underhåll; somutgör livränta eller därmed jämförligt vederlag vid förvärv av egendom genomköp, byte eller jämförligt fång; pågrund av föreskrift i testamente;