prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — \\at\i\kappaAc, förslagsanslag 12160000 För skolväsendet gemensamma frågor 75 7 Forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, reservationsanslag 24937000 76 8 VorthMnmgni.m.,reservationsanslag 22989000 79 9 Särskilda åtgärder påskolområdet 230911000 82 10 Mångfaldigande avliuerära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet,/öri/agj-rtni/ng 5520000 Det obligatoriska skolväsendet m. m. 83 II Bidrag till driften avgrundskolor m.m.,/ör.f/ngja«.r/(12890000000 95 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.,/ö;j/flgi- 95 13 Sameskolor,/öri/agsani/ng 12543000 Specialskolan m. m.: 101 14 Utbildningskostnader,/örWägianj-/ag 168180000 105 15 Mlruiinmgm.m., reservationsanslag 4270000 106 16Kostnader för viss personal vid statliga realskolor, 107 17 Bidrag till driftenav gymnasieskolor,/öf.s/ag.fo/75/flg 3804000000 149 18 Friståendeskolor på gymnasial nivå,/dr.s/ag.ya/!i/«g *70690000 150 19Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m.,/ör3/ogsans(ag i 000000 152 20 Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m., Prop.1983/84:100 Bilaga 10 156 21 Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m., 157 22 Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m., förslagsanslag 165100000 Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader,/öri/flgiöni/flg 13052000 Undervisningsmateriel m. m., reservationsanslag 4896000 Bidrag till utbildning för vuxna,förslagsanslag 744600000 Bidrag till studieförbunden m. m.,förslagsanslag 870982000 Undervisning för invandrare i svenska språket m.m., Bidrag till driften av folkhögskolor m.m.,förslagsanslag 420777 000 8Bidrag till viss central kursverksamhet 34000000 Bidrag till kontakttolkutbildning,förslagsanslag 3500000 D Högskola och forskning Centrala och regionalamyndigheter för högskolan m. m. 193 1 Universitets och högskoleämbetet,/öri/agianj/flg 84 143000 195 2 Regionstyrelserna förhögskolan,/öri/flgia«5/flg 12166000 Redovisningscentralerna viduniversiteten,/öri/agia/w/ag I000 Datorcentralen för högre utbildning ochforskning i Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna, förslagsanslag 1069 892 000 Vissa tandvärdskostnader,/öri/ngi««i/ag 133600000 Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m., Utbildning för tekniska yrken,reservationsanslag 605296000 Utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken, reservationsanslag 279230000 Utbildning för vårdyrken, reservationsanslag 362187000 Utbildning för undervisningsyrken,reservationsanslag 757548000 Utbildning för kultur- och informationsyrken, 250 13 254 14 Lokala och individuella linjer och enstakakurser, Bidrag till högskoleutbildning m. m., Forskning och forskarutbildning inom högskolansamt övriga forskningsändamål *2321 590000 E Studiestöd m. m. 261 I m.m.,/ö«/flg«//i.y/ög 58082000 265 2 Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd, förslagsanslag 16041000 267 3 Studiehjälp m.m.,förslagsanslag *l 223450000 267 4 Studiemedel m.m.,förslagsanslag 4428500000 269 5 Vuxenstudieslöd m.m.,reservationsanslag 627300000 Prop.1983/84:100 Bilaga 10 279 6Timersättning vid grundutbildning för vuxna, 280 7Kostnader för avskrivning av vissa studielån med statlig 281 8Bidrag till vissa studiesociala åtgärder,/ö/-i/agiani/ag FKulturverksamhet m. m. 293 294 295 298 300 Allmänkulturverksamhet m. m. Statens kullunåd, förslagsanslag Bidrag till kulturverksamhet inom organisationerm.m. Bidrag till särskilda kulturella ändamål, Bidrag till samisk kultur Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer Bidrag till konstnärer, reservationsanslag Inkomstgarantier förkonstnärer,/ör5/agja/j.y/flg Ersättning, ät författare m. fl. verk genom bibliotek m. m., förslagsanslag Ersättning till rättighetshavare på musikområdel , /örj/agian.s/flg 42525000 5 000000 1176000 Teater,dans och musilt 305 11 Bidrag till , reservationsanslag 308 12 Bidraglill Operan, reservationsanslag 311 13 Täckning av merkostnader för löner m.m. vid Operan, 312 314 316 318 Bidrag till ,reservationsanslag Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinslilutioner,förslagsanslag 18 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper, Vissa bidrag till teater-, dans ochmusikverksamhet, reservationsanslag 325 21 Stöd till fonogramverksamhet,/«é'n'n(/onia«.r/flg 329 22 ,förslagsanslag 330 23 Förvärv av konst förstatens byggnader m.m., 332 24 Bidrag till Akademienför de fria konsterna 333 25 Vissa bidrag tillbildkonst, reservationsanslag 335 26 ochlandsarkiven,/öri/flgiflni/ag 339 27 Dialekt-och ortnamnsarkiven samtsvenskt visarkiv, förslagsanslag 342 28Svenskt biografiskt lexikon,/örs/ögians/ag 344 29 Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m.m., reservationsanslag346 30 Bidrag till vissa arkiv 348 31 Riksantikvarieämbetet:Förvaltningskostnader, förslagsanslag 350 32 Kulturminnesvård, reservationsanslag 352 33 Riksantikvarieämbetet:Uppdragsverksamhet, 26000000 1 138000 7423000 2 741000 2 141000 1983/84:100 Bilaga 10 357 37 359 38 362 364 365 367 368 377 371 374 376 378 386 388 389 34 Statens historiskamuseer, förslagsanslag 35 Statens konstmuseer,förslagsanslag 36 Utställningar av svenskkonst i utlandet, reservationsanslag Livrustkammaren, ochHallwylska museet, förslagsanslag , förslagsanslagStatens : 39 Förvaltningskostnader,förslagsanslag m., reservationsanslag 1 000 41 Etnografiskamuseet, förslagsanslag 43 Statensmusiksamlingar, förslagsanstag 44 Slatliga museer: Vissakostnader för utställningar och samlingar m. m., reservationsanslag Bidrag tillNordiska museet, förslagsanslag Bidrag till , förslagsanslagBidrag till , förslagsanslag Bidrag till vissa museer Bidrag tillregionala museer, förslagsanslag Riksutställningar, reservationsanslag Inköp avvissa kulturföremål,/öri/ag5fl«5/ag 29005 000 33 978000 13 281000 33 242000 Ungdomsorganisationer391 52 , förslagsanslag 393 53 Bidrag tilungdomsorganisationerans centrala verksamhet m.m., förslagsanslag 396 54Bidrag till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet, 397 55Bidrag till ferieverksamhet inom G Massmedier m. m. 410 411 415 416 1 Statensbiografbyrå,/ör.s/agia«.s/ag 2 Filmstöd,reservationsanslag Arkivet för ljud och bild: 3 Förvaltningskostnader,förslagsanslag m., reservationsanslag 5 ,/öri/agioni/ag 6 Stödtill dagspressen,/ö«/agia/(i/ag 7 Låntill dagspressen, reservationsanslag 8 Stödtill organisationstidskrifter,/ör5/agia«i/ag 9 Stödtill kulturtidskrifter, reservationsanslag 10 Stöd till tidningar päandra språk än svenska, förslagsanslag 11 Stöd till taltidningar,reservationsanslag Litteraturstöd, reservationsanslagBokhandelsstöd, förslagsanslag Kreditgarantier till förlag och bokhandel,förslagsanslag Län för investeringar i bokhandel, reservationsanslag Bidragtill Bidrag till folkbibliotek, reservationsanslag Bidragtill regional biblioteksverksamhet, förslagsanslag Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket: Förvaltningskostnader,/ö«/agifl«i/flgProduktionskostnader, reservationsanslag Radio och television 5 365 000 10622000 Prop.1983/84:100 Bilaga 10 537 1 Kulturellt utbyte med utlandet,re5ervfl(/o«iani/ag 5135000 Kostnader för medlemskap i m.m., förslagsanslag 19446000 3 Bidrag till internationella kongresser m. m. i , Bidrag till i utlandet 2639000 Nordiska ministerrådets kulturbudget,förslagsanslag *46700000 Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m., 469 1 och högskolor, verksamhetsområde, reservationsanslag 283000000 478 3 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m., reservationsanslag 295000000 484 10.1 Förslag till Lag om ändring iskollagen (1962:319) 486 10.2 Förslag till Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 493 10.3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1976:1046) omöveriämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildingsdepartementetsverksamhetsområde 494 10.4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1977:485) om tillfälligtöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 495 10.5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisions-mottagare 496 10.6 Förslag till reviderade timplaner för linjerna E, H, S, N och T 503 10.7 Sammanfattningav överväganden och förslag i konservatorsutredningens betänkande (Ds U1981:22) Konservatorn i centrum 512 10.8 Sammanställningöver remissyttranden över betänkandet (Ds U 1981:22) Konservatorn i centrum 517 10.9 Sammanfattningav statens kulturråds rapport (1982:4) Dramatikerersättning 521 10.10 Sammanställningav remissyttranden över kulturrådels rappori (1982:4) Dramatikerersättning 524 10.11 Sammanfattningav belänkandet (Ds U 1982:8) 528 10.12 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (Ds U 1982:8) Bilaga 11 tillbudgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök för dessanäringar liksom prisreglering på jordbrukets och fiskets områden samtmiljövård, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll, utsädeskontroll, idrott, turism, rekreation, jakt och viltvård. budget präglas avden stora återhållsamhet som detsamhällsekonomiska och stalsfinansiella läget kräver. Del begränsade resursutrymmet har gjort det nödvändigt attmed stor noggrannhet pröva också demest angelägna behoven. Det förslag till utgiftsram för jordbruksdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram i budgetpropositionen omfattar drygt 6 125milj. Detta innebär en minskning med 807 milj. kr. jämfört med innevarande budgetär.Livsmedelssubventionerna på kött,fläsk och ost har tagits bort fr. o. m. . Det medför minskade statsutgifter med ca850milj. Den störstautgiftsposten blir också under nästa budgetär subventioneringen av baslivsmedel som har beräknats till ca . Den totalaåkerarealen var 2950000 ha. Antalet brukningsen-heter var 116000och medelarealen 25 ha åker per företag. Antalet stadigvarande sysselsattavid jordbruksförelag uppgick under är 1982 till 199000. Jordbruketsproduktionsvärde för beräknas öka med jämfört med är 1982 ochuppgå till ca 21700 milj. kr.Av detta belopp svarar vegetabiliska produkter för 21 %och animaliska produkter för79%. Spannmålsskörden år1983 beräknas uppgå lill totalt ca 5,3 milj. lon varav ca 1,9 milj.ton brödsäd. Totalskörden är därmed lägre än och ungefär 4 %lägre än medeltalet . Trots atl brödsädsarealen var avsevärt större underår 1983 än tidigare, ökade skörden av brödsäd endast obetydligt.Fodersädsskörden minskade jämförtmed , beroende på såväl mindre arealer som lägre skörd perhektar. 1 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 11 2 Mjölkproduktionenhar fortsatt att öka. beräknas den uppgå till ca 3587 milj. kgvilket är mer än . Nötköttproduktionen beräknas år1983 vara i stort sett oförändrad medan fläskproduktionen väntas minska. Konsumtionen avmjölk har stabiliserats medan ostkonsumtionen ökal under är 1983.Konsumtionen av nötkött och fläsk har varit i stort sett oförändrad. Avräkningspriserna till jordbrukarna stegunder tiden med 6,. Ökningen för vegetabilier var medan avräkningspriserna för animalier ökade med knappt 5 %.Avräkningspriset för mjölk ökade med . Nuvaranderiktlinjer för jordbrukspolitiken fastställdes av . Utvecklingenav samhällsekonomin och har emellertidmedfört att jordbrukspolitiken inte längrefungerar pä det sätt förutsatte när den fattade sitt beslut år 1977.Samtidigt har det blivit alltmer angeläget att sätta in jordbrukspolitiken i ett samlat livsmedelspolitiskt sammanhang.Mot denna bakgrund beslöt regeringeni att låta en särskild kommitté göra en samlad översyn av livsmedelspolitiken i syfte attbelysa de olika leden i vår livsmedelsförsörjning.Enligt sina direktiv skall kommittén, livsmedelskommitté, med förturbehandla frågor av grundläggande betydelse för de överläggningar om priserna påjordbruksprodukter som avser tiden efterden , når nu löpande prisregleringsperiod går ut. Kommittén skall vidare med förtur lämna förslag tillåtgärder som kan åstadkommabättre balans mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter. har kommitténlämnat betänkandet (Ds Jo 1983: 10)Vissa jordbrukspolitiska förtursfrågor. På grundval av betänkandet har regeringenden lagt fram en propositionom vissa livsmedelspolitiska frågor. I propositionen läggs fram förslag om övergripande mål för ensamlad livsmedelspolitik. Vidareredovisas riktlinjer för överläggningarna om jordbruksprisregleringen för tiden efter den 30 juni 1984.Huvudmålet för livsmedelspolitiken föreslåsvara att trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. Konsumenternas intresse avlivsmedel av god kvalitet till rimliga priser föreslås bli ett medjordbrukarnas inkomst mål likställt delmål.Lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallarföreslås bli förlängd med . beslutvåren om prisregleringen på jord bruksprodukter innebär bl.a. justeringar varje halvår till följd av kostnadsutvecklingen för inköptaproduktionsmedel m. m. Ett särskiltelableringsslöd infördes för alt underlätta etablering för lantbrukare utanstort eget kapital. Den Ijuli infördes också en avgift pä handelsgödsel. Vidden justering som ägde rum den Ijuli 1983 tillerkändes jordbruket Prop.1983/84:100 Bilagall 3 och viss livsmedelsindustri ett årsbelopp av 666milj. kr.,varav 599 milj. kr. avsågkompensation för kostnadsutvecklingen inom jordbruket. Den Ijanuari 1984 tillerkändesjordbruket och viss livsmedelsindustri ytterligare 517 milj. kr. Med hänsyn till behovet av utgiftsbegränsningar påstatsbudgeten har regeringenbeslutat att ta bort subventionerna på kött, fläsk och ost fr.o.m. . Även den del avpristillägget pä får- och lammkött som bestrids från statsbudgeten harborttagits. Kostnaderna för livsmedelssubventionerna kan till följdhärav beräknas minska med ca 850milj. räknat på helår. För /85 kan kostnaderna för livsmedelssubventionernainkl.låginkomstsatsning m. m. beräknas till närmare 3000 milj. kr. Investeringarna inom jordbruket har under budgetåret1982/83 minskat ytterligare jämfört med föregående budgetår. Ramen för destatliga lånegarantierna till jordbruket utnyttjades inte helt. Orsaken till den lägre investeringstakten är bl. a. det rådande ränteläget liksom pris- ochkostnadsutvecklingen inom jordbruket i övrigt. Härtill kommer det temporäraförbudet mot nybyggnad av djurslallar för nötkreatur, svin och Qäderfä.För nästa budgetår föresläs attkreditgarantiramen för jordbrukets rationalisering minskas lill 400 milj. kr.En minskning sker också av garantiramarna för trädgårdsnäringens rationalisering med lOmilj. och förrennäringens rationalisering med 0,5 milj. kr. Kreditgarantiramen för inköp avavels- och ridhästar m. m. tas bort. Ramarna för statsbidrag till jordbrukets rationaliseringuppgår för /84 till sammanlagt 50milj. Av samma skäl somredovisats för kreditgarantiramen kan bidragsramen minskas. För /85 föreslås en total ram av 40milj. Lantbruksnämndernasinköp och försäljning av jordbruksfastigheter skermed anlitande av jordfonden. Lanlbruksstyrelsen disponerar för jord-fondsändamäl även en rörlig kredit av 25 milj. kr.intill den 30juni 1985. Härutöverdisponerar styrelsen för förvärv av mark från domänverket och skogsbolag enrörlig kredit av f.n. 150milj.kr.Denna kredit föreslås nu minska lill75 milj. kr. för /85. Krediten föresläs också löpa päbudgetår i stället som f. n. per kalenderår. Huvudmannaskapet förhästavelsarbetet föreslås bli överfört på häst-avelsföreningarna. De medel som anvisasför stöd åt hästaveln bör därmed användasi syfte att underlätta ett sådant övertagande. överlämnade en av chefen förjordbruksdepartementet utsedd utredare sin promemoria rörande skördeskadeskyddets framlida utformning.Frågan bereds f. n. Jordbruks-, skogsbruks- och fiskeadministrativasamordningskommittén avgav ett delbetänkande (Ds Jo 1983: 14)Den statliga rådgivningen lill jordbruket. Betänkandet har nyligenremissbehandlats och bereds f. n. Prop.1983/84:100 Bilagall 4 Bruttoavverkningen underinnevarande säsong beräknas bli drygt 68 milj. msk. Det är en markant ökning iförhållande till avverkningarna . Lagren av virkesråvarahar dessutom ökat till normal nivä. För innevarande säsong är därmedskogsindustrins virkesförsörjning säkrad. Såvitt nu kan bedömas börförsörjningen även för nästa säsong kunna om det inle blir en påtagligtminskad aktivitet i skogsbruket. En aktivitet iskogsbruket av här redovisad omfattning innebär atl några ytterligare statligaåtgärder av mera genomgripande slag för ökade avverkningar inle nu behövs. Ettproblem som emellertid måste angripas är den bristfälliga fastighetsstruklureninom jordbruket och skogsbruket. för jord- och skogsbrukethar i betänkandet (SOU 1983:71) Bättre struktur i jord- och skogsbruk,tagit upp denna fråga. Betänkandet remissbehandlas f. n. För nästa budgetär föreslås all anslaget lillöversiktliga skogsinventeringar räknas upp med 9 milj. kr. och atl 3 milj. kr.avsätts för bidrag till anläggning och skötsel av ädellövskogar. Bidraget tillåtgärder i lågprodu-cerande skogar räknas ned med 23 milj. kr. Förinvesteringar i skogsplantskolor m. m. föreslås 55 milj. kr. vilket är enökning med 10milj. Ar 1982 fångades inomyrkesfisket fisk eller ungefär lika mycket som året före.Fängstvärdel ökade med lill 560milj.kr. Sill/strömming dominerarfortfarande fångslen. Torskfängslens andel av värdet har emellertid ökal.Östersjön är vårt mest betydande fångstomräde. Antalet yrkesfiskare sombedriver licensierat fiske är ca 4600. Starkt styrande faktorer för fiskets utvecklinghar varit dels priserna på sill och torsk på deninlernalionella marknaden, dels de snabbt ökande driftskostnaderna i fisket.Utvecklingen har varit särskilt ogynnsam för det specialiserade utsjöfiskelefter sill med stora fartyg. Sillpriserna har varit lågaoch sillfisket har haft ell konlinueriigt behov av prisstöd via prisregleringssysiemet. harde ökande drivmedelskoslnaderna varit sårskilt betungande för detta slag avfiske. För torsk är en framtida ökning av fångsternamöjlig. Däremot är del svårt alt bedöma utvecklingen för andra fiskslag som ärefterfrågade på den svenska marknaden t.ex. rödspotta, kolja och kummel.Detsamma gäller i hög grad laxfisket i . Fiskeflottan har under desenaste åren genomgått en rationalisering, delvis med hjälp av statligt stöd.Kusttonnaget av mindre bålar har i slor utsträckning förnyats och utsjötonnagethar förbällrals genoin ombygg- 1983/84:100 Bilaga 11 5 nåder och nyutrustning. Förnyelsen av fiskeflottanmotverkas emellertid av svårigheterna att lösgöra kapital genom försäljning aväldre fartyg. Möjligheterna att ge bidrag, s. k. skrolningspremier, för skrotning aväldre fartygspelar en viktig roll i delta sammanhang. Sedan skrotningspremierna infördes harviss förnyelse och anpassning av fiskeflottan skett. Övergängen frånsillfiske till torskfiske har främjats av statliga bidrag. Bidrag har framför allt lämnats till installationer av torskrensningsmaski-ner. Statliga lån ochlånegarantier har möjliggjort tillkomsten av stora anläggningar förframställning av torskfiléer i och Kariskrona. I har en industri byggts ut kraftigt. I propositionen(1983/84: 10) om svensk havsresursverksamhet har regeringen redovisal sinsyn pä den verksamhet som baseras pä odling av fisk, skaldjur och alger. Bl.a. aviseras ökade insatser för forsknings- och utvecklingsarbetepä detta område. Budgetförslaget förår 1984/85 innebär bl. a. att medel avsätts för modern utrustning tillfiskeriundersökningsfartyget . Vidare föreslås viss ökning av anslaget till fiskevårdsbidrag. För /85 föreslåsockså att 1 milj. kr. av statsmedeltillskjuls för att avlöna den personal som sysslar med fiskeutredningar ivattenmål. För tillskrotning av fiskefartyg föreslås1,6milj. vilket är en ökning med 0,6milj. Den nuvarandelagstiftningen och organisationen inom livsmedelskontrollens område hartillämpats . Det finns flera skäl atl efter en sådan relativt utvärderade erfarenheter som aos. En kommitté meduppgift att se över livsmedelskontrollen har därför tillkallats. I enlighet med beslut kommerdärvid även bl. a. länsveterinärernas ställning och arbetsuppgifter attutredas. meduppgift alt utreda vissa frågor rörande bestrålning av livsmedel har lämnat sinrapport (SOU 1983:26) Bestrålning av livsmedel? Statenslantbrukskemiska laboratorium föreslås upphöra som självständig myndighet den Ijuli1984 och lantbruksstyrelsen fär ansvar för den lantbrukskemiskalaboratorieverksamheten. antog en ny lag om bekämpande avsalmonella hos djur. Lagen träder i kraft den Ijanuari 1984. Den viktigaste nyheten äratl allasom yrkesmässigt driver verksamhet för uppfödning av fjäderfä lill slakt blir skyldigaatt låta kontrollera djuren med avseende på salmonella. har vidare idecember 1983 beslutat att statens utgifter för salmonellabekämpningen skallreduceras genom att ersättningen till djurägarnaoch bidraget lill veterinärmedicinskalaboratorier skärs ner. Sedan den Ijanuari 1983 finansieras djurens hälso- ochsjukvård delvis Prop.1983/84:100 Bilaga 11 6 uttalade våren 1983all finansieringen av djurens hälso- och sjukvård i ökad utsträckning bör bli en angelägenhetför djurägarna. En minskning av bidragen till djurens hälso- och sjukvård föresläs därför med 4milj. till 40,5milj. För att fä balans krävs härvid alt uttaget av djursjukvärdsavgifteruppgår till 30 milj. kr. En forskningspolitiskproposition skall föreläggas . I detsammanhanget kommer huvuddelen av forskningsanslag ochanslagen till alt tas upp. Ett nytt avtal harträffats mellan staten och Stiftelsen jordbruksteknisk forskningom en fortsatt gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsarbetepå det jordbrukstekniska området. Enligl avtalet, som avser tiden den Ijuli1984-den 30juni 1987, åtar sig staten att medverka i finansieringen avverksamheten genom att tillskjuta 7,5 milj. kr., varav 2,5 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1984/85-1986/87.Stiftelsen åtar sig att underavtalsperioden tillskjuta lägst motsvarande belopp, varav sammanlagtminst 4,8 milj. kr. i form av direkt bidrag. Att trygga allamänniskors rätt till en god livsmiljö är målet för miljöpolitiken. Miljöförstörelse måste hejdasoch förstörd miljö så långt möjligt återställas. En rättvisare fördelning av naturresursernakräver en planmässig, långsiktig hushållning med begränsade tillgångar. Hänsyn och omtanke om miljönmåste vara vägledande för den långsiktiga planeringen. Den storaanvändningen av kemikalier är ett allvarligt hot mot miljön.Kemikalieanvändningen framstår som ett av de allvarligaste långsiktigahälso- och miljöproblemen. En särskild kemikommission arbetar f. n. med att ta fram förslag för atteffektivisera och samordna samhällets kontrollav användningen av kemiska ämnen och produkter. En ytterligare påbyggnad av produktregistret har påbörjats underår 1983. Utredningen omanvändningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket m.m. haravlämnat sina betänkanden (SOU 1983: 10) Användning av växtnäring och (SOU1983: 11) Bekämpning av växtskadegörare och ogräs. Utredningens förslag bereds f. n. ijordbruksdepartementet. Försurningen av markoch vatten är ett av våra allvarligaste miljöproblem. Del krävs ett omfattandeinternationellt samarbete för att nedbringa de försurande utsläppen.Konventionen om långväga, gränsöverskridande luftföroreningar trädde i kraft undervåren 1983. Inom konventionens ram har utarbetats ett nordiskt förslag för att uppnå enväsentlig minskning av detotala svavelutsläppen från varje land. Förslaget innebär att de för- 1983/84:100 Bilagall 7 dragsslutande parterna skall minska sina totalasvavelutsläpp . ,, och har stött det nordiskaförslaget. Det nordiska samarbetet fortsätter med syfte att ytterligare ökauppslutningen kring förslaget. Ökade insatser förbereds också när det gällerfrågan om reduktion av kväveoxidutsläppen. När det gällerbegränsningen av svavelutsläppen inom förbereds en redovisning tillriksdagen av riktlinjer avseende utsläpp från nya koleldadeförbränningsanläggningar.