prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Därför föreslås alt slalskonloret och skallprioritera sitt arbete med att ta fram åtgärdsförslag samt ulveckla meloder ochmodeller som kan ges en bred lillämpning i arbelel med all ralionalisera statsförvaltningenm. För /85har för byggnadsarbeten m.m. för statlig förvaltning beräknals ett anslag pä105 milj. kr., vilket innebär en minskning i förhållande lill anslagei förbudgelårel 1983/84 med 36 milj. kr. I invesleringsplanen har koslnadsramar förbl.a. ombyggnad av kvarlerenBrunk-hulsen och Grönlandel Norra i Slockholm förls upp. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 3 uppräkning av kostnadsramen för Diverse objekt. I rameningår fr. o. m. /85 även objekl inom socialdepariemenleisverksamhels-område. Förslag läggs framom bl.a. all slyrningen av den centrala personalutbildningenskall ändras. Ett nytt anslag om 12,2 milj. kr. föreslås för bl.a. särskilda regeringsuppdrag inompersonalutbildningsområdet och utvecklingsarbete i form av t. ex. förstudiereller försöksverksamhel inom området.Salsningar görs på angelägna utbildningar, bl.a. en alliiydutbildning för förbättrad service lill medborgarna och enhandläggarutbildning för assistentpersonal.Chefsutbildningen fullföljs och kompletteras med andra åtgärder i chefs-och ledningsfrågor. En besparing på 21 milj. kr. beräknas som en följd av denminskade belastningen på anslagei Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Statistik m. m. Slalisliskacentralbyrån har en planerad nedgång i lillfälliga undersökningar underbudgelårel 1984/85. Nedgången balanseras i fråga om behovet av personalemellertid av tre tillkommande större statistiska undersökningar:hushållsbudgetundersökningen och resvaneundersökningen saml folk-och bostadsräkningen . För alt stärkaadministrationen, m.m. inom har den - islället för personalpolitiska delegation, sekretariatet förpersonalpolitiska frågor i och departementensorganisationsavdelning - inrättats en ny myndighet, . Förändringarna inomcivildeparlemenlels område i förhållande lill budgelårel1983/84 framgår av följande sammanslällning. Beloppen anges i milj. kr.per budgelår. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 m. m. -180,5 Länsstyrelserna m. m. -1-106,9 Slallig personalpolitik m. m. -821,1 -784,8 Prop.1983/84:100 Bilaga 15 Anmälan till statsbudgeten för /85, såvittavser civildepartementetsverksamhetsområde 1 Den offentliga sektorn Villkoren föroffentlig verksamhet har förändrats påtagligt . Den sociala ochtekniska utvecklingen har skapat nya förutsättningar för verksamhetens innehålloch former. De ekonomiska resurserna är knappare . Många människoranser att avståndet mellan dem och samhällsorganen har ökat på grund av att denoffentliga organisationen blivit alltför invecklad och präglad av ett överdrivettekniskt synsätt. I samma riktning verkar en långtgående uppdelning avverksamheten i olika sektorer. Därtill har den uppfattningen fått bredspridning att samhällels verksamhet alltför mycket ersätter individens egetengagemang och aktiva insats när individuella eller kollektiva problem skalllösas. Samhällsinsatsernahar en allt större betydelse för den enskilde medborgaren. Härigenomhar brisler i myndigheternas service och förmåga att sköta kontakternamed medborgarna kommit att uppfattas som långt mer avgörande äntidigare. Till dessa brister räknas myndigheternas sätt att bemöta medborgarnaoch svårigheterna att anpassa utbudet av samhällstjänster tillden enskilde medborgarens behov och önskemål. I det följandekommer jag att redovisa den huvudsakliga inriklning som jag anser attregeringen bör ge arbetet med atl utveckla den offenlliga sektornsorganisation och arbetsformer och dess förankring hos medborgarna. Grundläggande för de vägar som harvalts för arbetet har varil följande. 1983/84:100 Bilaga 15 6 be offenlligaorganens Ijänsler lill medborgarna kan lillhandahållas genom en slörreeffeklivilel och en slörre lyhördhel för människors behov. En sådan utvecklingförutsätter förbättringar i samhällets organisation -dess styrinstrument,regelverk, personalpolitik m. m. Än mer avgörande är emellertid del personligainlresse och det individuella och kollektiva engagemang för denoffenlliga verksamhelen som utvecklas av medborgare, förtroendevalda,medlemmar i folkrörelser och andra organisationer och av de anslällda hos stat och kommun. En vitaliseradoffenllig seklor erbjuder sådana möjligheter till insyn och påverkan saml rällstrygghet för medborgarna sominle kan skapas i andra former. En sådan offentlig sektor medför också engaranti för alt verksamheter, somhar en avgörande belydelse för individen såsom ulbiidning, sjukvård osv. når alla och inle enbart dem som med egna ekonomiska resurserhar lillgång lill ulbudel på en fri marknad. Jag avser alt eftersamråd med övriga berörda statsråd i annat sammanhang föreslåregeringen olika åtgärder som berör den offenlliga seklorns ulveckling. Minavsikl är alt ell samlat program för den offenlliga seklorns ulveckling inomvissa områden skall kunna färdigslällas under loppet av . Åtgärdermåste emellertid också vidtas successivl, i den takt som arbetet med olika frågor slutförs. I del följanderedovisas vissa huvuddrag i del förberedelsearbete som skall leda tillell samlai program för den offenlliga seklorns ulveckling och förnyelse. En avgörande ulgångspunkl är atl enstram anslagstilldelning kommer attvara nödvändig . Det år angelägel att medborgarna kan förvissasom att de anvisade medlen kommer lilleffektivast möjliga användning. Jagtar mol denna bakgrund upp frågor som gäller medborgarnas inflytande, styrning och organisation av offenllig verksamhel samt den offenlliga sektorns service. Vidarebehandlas statens polilik somarbelsgivare och vissa ADB-frågor. Framslällningen avslutas med ett avsnittom . Den offentligasektorns verksamhet formas i stor ulslräckning i kommunerna ochlandstingskommunerna. Från demokrati- och inflylandesyn-punkt är detta bra,eftersom verksamheterna styrs av lokala och regionala förtroendemannaorgan,som har särskilda möjligheler att tillgodose lokala och regionalabehov. Delta lägger också en grund för den ulveckling av den offenlligaseklorns verksamhel somjag lidigare har sagl bör eflerslrävas. Regeringen harlillsall en beredning, demokraliberedning (C 1983:03). som bl.a. har fåll till uppgiftdels atl sludera och analysera Prop.1983/84:100 Bilaga 15 7 problem och hinder som kan finnas för medborgarna attdelta i samhällsarbetet,dels atl lägga fram idéer och förslag om hur ett förändringsarbete kan bedrivas som syftar lill att öka medborgarnas, partiernas och övriga folkrörelsers möjligheter till aktiv medverkan, delaktighet och ansvar i den kommunala verksamheten. Enligt vad jag harerfarit avser beredningen att med förtur behandla frågan om nämndorganisationeni kommunerna. Ett delbetänkande idenna fråga beräknas komma . Jag vill idetta sammanhang även nämna att kommittén (Kn 1978:02) för fortsall ulredning av frågan om medbestämmandeför de anslällda i kommuner och landstingskommuner haravlämnat betänkandet (SOU 1982:56)och medbestämmanderätt. I belänkandel lämnas en modell för hur frågan om närvarorätten för personalrepresentanteri kommunala och landstingskommunala nämnder kan lösas. Verksamheten ikommuner och landstingskommuner regleras av en omfattande och svåröverskådliglagstiftning. Kommunallagen (1977:179, ändrad senast 1983:563) innebär inte längre denheltäckande och övergripande reglering av organisation och verksamhetsformersom är önskvärd. Behovet av kompletteringar av kommunallagen har blivit stort. Den inveckladekommunallagstiftningen rimmar inle med ambitionerna atl stärka deförtroendevaldas ställning i kommuner och landstingskommuner. Deförlroendevalda har svårigheter att skaffa sig överblick över de regler som gällerför verksamheten. Detta skapar i sin tur osäkerhet och ett alltför stort beroende av experter i utövandet avde politiska förtroendeuppdragen i kommuner och landstingskommuner. Jag avser därföratl senare föreslå regeringen att ge demokratiberedningen i uppdrag att seöver kommunallagstiftningens och vissa angränsande lagstiftningarsuppbyggnad. Tanken är att skapa en principplan för ell fortsall arbele medall reformera kommunallagsliftningen med inriklning på all åsladkommaen enkel, begriplig och överskådlig lagstiftning som innebär en väl avvägdstyrning av den kommunala verksamheten. Översynen bör ske i nära samråd med denslat-kommunberedning (C 1983:02) sompresenteras närmare i det följande (avsnitt 3.3). Lagen om vissa lokala organ i kommunerna(1979:408, omlryckl 1979:1167, ändrad senasl1983:304) Irädde i kraft . Ett antal kommuner prövar en försöksverksamhet med lokala organ. Kommunaldemokratiskakommillén (Kn 1977:07) har lagl fram ett förslag (Ds C 1983:3) om all lokalaorgan skall kunna inrällas även på del landstingskommunalaområdet. Lokala organinnebar en principiell nyhet i administrativt hänseende när den infördes.Lagsliflningen är av försökskaraklär. Efler hand har svårig- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 8 heler i säväl formellt som i praktiskt hänseende visatsig föreligga. Justeringar i gällande lagstiftning är nödvändiga om allafördelar med lokala organskall kunna utnyttjas. Jaghar därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift atl ge förslag till ätgärder som undanröjer vissa av de svårighetersom visat sig föreligga i verksamhetenmed lokala organ. Frågor rörande lokala organ ingår också i uppdragen för stat-kommunberedningen och 1983-årsdemokratiberedning. 2.3 Folkrörelserna och föreningslivet m. m. Inomcivildepartementet bedrivs ett arbete som syftar till all slödja och stimulera folkrörelserna och förbättraföreningslivets arbetsvillkor. För frågorom inriklningen av arbelel finns en referensgrupp som representerar flerlalelav landels mer belydande organisafioner inom olika områden. Enligl min mening skulle ell närmare samarbelemellan folkrörelser, myndigheter och kommunala förvaltningar kunna utvecklasom organisationerna får möjligheter all verka på ett självständigtsäll. 1983 årsdemokraliberedning skall överväga hur det lokala föreningslivet på dess egnavillkor skall kunna spela en slörre roll i samhällel och därmed också samverka medkommunerna för att bättre utnyttja tillgängliga ekonomiska resurseroch bättre ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finnsinom folkrörelserna. Detta kan ske genom att låta föreningarna t ett direkt ansvar för vissa verksamheter. Beredningenskall stimulera lill praktiska försök och granska de institutionella hinder somfinns för ett sådant direktansvar hos folkrörelserna. har i KrU1983/84:26 hemslälll att frågan om statsbidrag till radioorganisationernaskall prövas i regeringskansliel (rskr 1982/83:357). Frågan om statsbidrag till radioorganisationer har övervägts tidigare i samband med betänkandet (SOU 1979:60) Bidrag till folkrörelser utan att frågan fått sin lösning. Med hänsyn lill detpressade stalsfinansiella lägel finner jag det inle möjligt all föreslå ettnyll statsbidrag lill radioorganisationerna. 3 Styrning och organisation 3.1 Styrning av statliga myndigheter betänkande (SOU 1983:39) Politisk styrning -administrafivsjälvständighet behandlas en rad konstitutionella frågor av principiell ochpraktisk belydelse för både , regeringen och de slatligaförvaltningsmyndigheterna. Utredningen konstaterar bl.a.alt det från konslilutionellautgångspunkter inte finns några hinder mot en myckel omfattande och delaljerad styrning av denslatliga förvallningen från slalsmakiernas sida. 1983/84:100 Bilaga 15 9 Med regeringens styrandefunktion följer, med vissa konslilutionella begränsningar, en räll all gedirekliv lill förvallningen. Sådanadirektiv kan avse bl.a. allt generellt inriklal arbele inom enförvallningsmyndighel, t.ex. planering, prioriteringar ellerutredningsverksamhet. framgår av belänkandet. Enligt min mening är delmed hänsyn lill de förändrade krav som ställs på statsförvaltningen viktigt attregeringen utnyttjar de befogenheter som följer av grundlagen. Som en följd av bl.a. den offentliga seklorns expansionoch ökade komplexitet är det dock inle ralionelll med en långtgåendedelaljreglering av myndighelernas verksamhel. Del är därför nödvändigl allkomplellera och i viss mån ersälia sådan delaljslyrning med andra ålgärder. En minskaddelaljreglering förulsäller bl.a. alt statsmakterna ulformar målen förmyndighelernas verksamhet klarare och mer entydigt. Vidare krävs all den löpandeulvärderingen av slatsverksamhelen hålls på en kvalilativl hög nivå. Enligl minmening är del angelägel atl arbetet med att utveckla modeller härförintensifieras. och slalskonlorei har genom sinaverksamheler särskilda förulsällningar all medverka i della arbele. En ulveckling i denangivna riklningen släller ökade krav på myndigheternas ledningar. Mol dennabakgrund har regeringen vidtagit ett flertal ledningsutvecklande ålgärder.Under årel har bl. a. en särskild kommitté, verksledningskommittén (C 1983:04),tillsatts för att se över myndighelernas ledning (Dir 1983:48). Kommitténs arbete gällerenligt direktiven hela ledningsfunktionen vid förvaltningsmyndigheterna underregeringen. Tyngdpunkten i utredningen skall ligga på frågorna hur ledningenför myndigheterna bör ulformas för atl garantera deras effektivitet och en godsamhällsservice samt möjliggöra medborgeriig insyn och påverkan. Iutredningsarbetet skall man sträva efter atl åstadkomma en ledningsfunktion påmyndigheterna som med största möjliga effektivitet kan svara för och styragenomförandel av de uppgifter som regeringen lägger på myndigheten. Idirektiven betonas också angelägenheten av att ledningsfunktionen ges en sådanutformning att det skapas goda förutsättningar för att tillgodose aktuellamedborgar-och samhällsintressen. Kommitlén skall vidare komma med förslag tillhur styrelserna kan engageras i arbetet med att förbäitra myndigheternas servicegenlemol avnämarna och att förenkla regelsyslemel i samhället. Den chefsutbildning inomstatsförvaltningen som pågår har till syfte atl bl.a. stärkachefskompelensen hos myndigheterna. Mycket tyder på att de uppnådda resultaten har varil goda.Jag anser därför att denna verksamhet bör fullföljas. För ett framgångsriktarbete med alt ulveckla slalsförvallningen behövs också ett nära samarbetemellan regeringen och dess stabsmyndigheter. Jag har därför lagil initiativtill ett informellt samarbete med dessa myndig- 1983/84:100 Bilaga 15 10 heler med inriktning på en gemensam planering avdel framtida arbetet med atl se över förvaltningen. 3.2 Förenkling av detstatliga regelsystemet Arbetet inomregeringskansliel med all förenkla den slalliga regelgiv-ningen inlensifieras. Som ell led i dettaarbele övervägs bl.a. frågan om vad som kan göras för all de regler sommyndighelerna under regeringen beslutar, skall bli färre, enklare och klarare.Jag vill erinra om alt chefen för lidigare denna dag anmällatt en proposition i ämnet förbereds i jusliliedeparlemenlel. För alt förenklaregelsystemet för myndigheternas inierna administration har också inomcivildeparlemenlel inletts ett arbete med all registrera och se över sådanaverkställighelsregler som myndighelerna har utfärdat med stöd av bemyndigandeni författningar på del slalliga arbetsgivarom-rådet. En översyn av de statligakollektivavtalen har också startats av i samarbete medde slalsanslälldas huvudorganisationer. En motsvarande översyn har inomcivildepartementet kommil i gång i fråga om de slalligatjänstepensionsbestämmelserna. Syftet är atl så långt som möjligt förenkla alladessa regler. I detta sammanhang villjag också erinra om språkvårdsutredningen (C 1983:05). Den skall enligt sinadirekliv (Dir 1983:49) bl.a. ange målel och inriktningen för språkvården hos deslalliga myndigheterna och lägga fram förslag om hur språkvårdsarbelel skallvara organiseral i framliden. Vidare vill jag härerinra om atl regeringen genom delegeringar till statens arbelsgivarverkoch begränsningar av besvärsmöjligheten har avlastat regeringen åtskilligaärenden av löpande karakiär så alt statsråden och deras medarbetare får bättrelid för större och mer övergripande frågor (jfr bl.a. Regeringensförordningsmotiv 1983:2). Dessa åtgärder ligger i linje med mer allmännasträvanden, initierade av statsrådsberedningen och . 3.3 Staten och kommunerna För såväl staten somkommunerna och landstingskommunerna är det angeläget att vidta åtgärder somleder till ett bättre resursutnyttjande, bättre samhällsservice och ökatdeltagande i samhällsverksamhetens utformning. Ett viktigt inslag i dettaarbete är att dels åsladkomma en ökad samverkan mellan stat och kommun och delsförenklingar av de regler som styr kommunerna. För att överväga dessa frågorhar regeringen - som redan framgått (avsnitt 2.1) - tillsalt en särskild"beredning, kallad stat-kommunberedningen (C 1983:02). 1983/84:100 Bilaga 15 11 En avstal-kommunberedningens huvuduppgifter är atl se över formerna för samverkanmellan statlig och verksamhel (Dir 1983:03). En andra huvuduppgift förberedningen är all överväga hur en förbällrad samordning av slalliga beslut ochålgärder som påverkar den kommunala kostnadsutvecklingen skall kunnaåstadkommas. Beredningen skall även bedöma om behovet av och formerna förinterkommunall samarbele. I utredningsuppdraget ingår all belysa konsekvensernaav olika kompetensgränser för kommunernas insatser inom näringslivsområdet. Inomstat-kommunberedningen pågår ett omfattande utredningsarbete. Detta bedrivs inära samverkan med företrädare för kommuner och landstingskommuner. Ennaluriig utgångspunkt är att la lill vara såväl slalliga som kommunala organsegna erfarenheler och kunskaper på området. Beredningen kommer all utarbeta ellinformalionsmalerial för förtroendevalda och anslällda inom slal och kommun.Syflel med della är all ge dem som är verksamma inom olika samhällsseklorermöjlighel all framföra synpunkter och förslag till förändringar isamhällsorganisationen. Genom olika studier skallslal-kommunberedningen överväga om förändringar bör göras i ansvars- ochuppgiftsfördelningen mellan slalen och kommunerna. Den kommunala verksamhetenanses alltjämt vara alllför reglerad och sekloriellt uppbyggd. Inom beredningenhar därför sludier av olika samhällssektorer utarbetats. Sådana undersökningarhar gjorts om hälso- och miljövård samt kultur- och fritidsområdena. Ett arbete har inlells isyfle all förenkla de slalliga beslämmelserna på skolområdet. En arbetsgrupphar bildals med representanter för bl. a. stat-kommunberedningen,ulbildningsdeparlemenlel och Svenska kommunför-bundel. Avsiklen är all enförsöksverksamhel skall startas i några kommuner för atl bl. a. prövaförenklade samverkansformer mellan slalen och kommunerna på skolans område. Den slatliga slyrningenav kommunerna och landstingskommunerna sker i slor ulsträckning genom attslatliga myndigheler utfärdar föreskrifter och allmänna råd. Ulvecklingen motramlagstiftning innebär all myndigheternas normgivning fåll ökad belydelse församhällsresursernas fördelning. I allmänna verkssladgan (1965:600, ändradsenast 1983:342) föreskrivs därför alt myndighelerna i sinverksamhet skall eftersträva en minskad delaljkontroll av kommuner ochlandstingskommuner (4 §). Genom en särskild förordning (1981:305), den s. k.översynsförordningen, har de statliga myndigheterna ålagts att göra en totalgenomgång av de regler som rikiar sig till den kommunala sekiorn. En generellinskränkning av myndighelernas befogenhel atl utfärda koslnadshöjande reglerinfördes genom kungörelsen (1970:641) om begränsning i myndighets rätt att meddelaföreskrifter, anvisningar eller råd, den s. k. begränsningskungörelsen. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 12 Slal-kommunberedningenkommer alt underår 1984 göra en utvärdering och samlad bedömning av teknikenall genom generella besiämmelser begränsa de slalliga myndigheternas styrningav kommuner och landstingskommuner. En fråga som i detta sammanhang kommer atluppmärksammas gäller myndigheternas beräkningar av föreskrifters, m. m. ekonomiskaoch adminislraliva konsekvenser. Som jag lidigare nämnlhandhar kommuner och landstingskommuner betydelsefulla områden av densamhälleliga verksamheten. Statens möjligheter att ge direktiv på sådanaområden är givetvis mindre än om verksamheterna skulle skötas av slatligamyndigheter. Det är därför i sammanhanget viktigt alt även beakta på vilketsäll slaten, dvs. ytterst och regeringen som ju fastställer målen förverksamheterna, skall tillgodose sakinformalion om hur dessa mål uppfylls ochhur avvikelser från dem skall kunna rättas till saml vilka koslnader som ärförenade med verksamheterna. Samordnad slallig och planering Riksdag och regering harålagt kommunerna och landstingskommunerna ansvar för planeringen av en radolika verksamheter. finns ett flertal obligatoriska kommunalaplaneringsformer. De statliga kraven på sekto-riell planering har lett till atlplanerna ofta inte är anpassade till de samlade kommunala behoven ochresurserna. De statliga beslämmelserna kan därigenom medverka till attförsvåra den erforderliga samordningen av den kommunala verksamheten. Deenskilda sektorernas behov blir i alltför stor utsträckning avgörande förplaneringens ulformning. För alt överväga ålgärderi syfte alt förbättra samordningen mellan författningsreglerad statlig ochkommunal planering kommer en arbetsgrupp att tillsältas med representanter förbl. a. slal-kommunberedningen, och . Försök med s. k. frikommuner Det är angeläget atlförenklingsarbetel så snabbt som möjligt leder till konkreta resultat. Av denanledningen kommer slal-kommunberedningen att aktualisera en försöksverksamhetmed ökad självstyrelse i vissa kommuner. Avsiklen är alt regeringenskall kunna ge kommunerna dispens från vissa statliga regler. Syftet är altpröva nya former för samverkan mellan stat och kommun som bättre svarar motlokala behov och förutsättningar. 3.4 Organisationsfrågor inom den statligasektorn Enligl min uppfattning ärdet angeläget alt en omprövning och rationalisering av den slatligaförvaltningen ges en hög prioritet. Särskilda insatser för alt genomförakritiska omprövningssludier kommer därför att vidtas. 1983/84:100 Bilaga 15 13 a. utvecklats så atl många myndigheler haruppgifter som i väsentliga delar ligger nära varandra som verkamhelsinriklningen i vissa fallär alllför snäv. Däri'ör har ell arbelepåbörjals för all gå igenom skilda delar av slalsförvallningen i syfte att sökaidentifiera områden där bl. a. en bredare organisationsslruklur och en organisation med färre beslutsnivåer kan leda till fördelar. F. n. är bl. a. försvarets gemensamma myndigheter och i enlighetmed uttalande ocksåvägtrafikorganisationen föremål för sådana studier. Regeringen harvidare gett statskontoret i uppdrag alt lämna förslag till huren samordnad länsförvaltning skall kunna organiseras i Norrbollens län. Därvid prövas ulöver nuvarandenämndorganisaiion också om den regionalaskatteförvaltningen bör särskiljas från länsförvaltningen i övrigt. Utöver alt finna rationella samverkansformermellan skilda regionala intressenskall utredningen även granska lämpliga centrala styrformer gentemot en samordnande regional myndighet.Uppdragel skall vara slutfört senast vid utgången av . Statskonlorel harvidare i fyra andra fall genomfört delvis motsvarande studier. Sludiernahar syftat till atl skapa modeller för samverkan mellan myndigheter såvitt avser bl. a. personal- ochekonomifunktioner samt ett vidgat utnyttjande av särskilda expertfunktioner.Statskontoret har fått i uppdrag att göra ytterligare tre sådana ulredningar.Åtgärder med anledning avstatskontorets förslag övervägs f. n. i för att bl. a. skapaen resurssnålare förvaltning. Inom civildepartemenlet finns en särskild arbetsgrupp meduppgift att svara för decentralisering av statlig verksamhet. Ävendecentraliseringsar-belet bör ses som ell led i ulvecklingen av den slalligaförvallningen. Arbetsgruppens rikllinjer är bl. a. atl pröva de möjligheter somfinns att på kort och lång sikl få till stånd en decentralisering av vissa verksamheteroch funktioner inom affärsverken och några andra cenlrala myndigheter med lokala eller regionala uppgifter.