prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Landstingsförbundetvill inte förorda något av alternativen, utan föreslår att reglerna förstatsbidrag till komvux får en utformning som överensstämmer med motsvaranderegler för gymnasieskolan. Östergötlandsläns landstingskommun finner knytningen till faktiskt antal kursdeltagare ialternativ 2 tilltalande, men koefficienterna är diskriminerande mellan olikahuvudmän, och ointressanta för regional utjämning. förordar idagslägel alternativ 1. Viktigast är dock att det syslem som slutligen väljs,blir sä likt gymnasieskolan som möjligt. SÖ:s arbete med finfördelning måste övertasav länsskolnämnden. Även länslandstingskommun anser att det enda riktiga vore att statsbidragssystemet voreidentiskt lika till sin konstruktion mellan gymnasieskolan och komvux. LO anser alt del avresursskäl inte bör utgå statsbidrag till kurser med alltför lågtdeltagarantal. Genom exempelvis regional samverkan bör det vara möjligt attskapa underlag för komvux-kurserna även om kravet är 12 deltagare per kurs. LOanser dock att det i glesbygd bör finnas möjlighet att starta kurser med lägredeltagarantal. LO förordar att statsbidraget utformas enligt alternativ 1. TCO ställer sig bakomutredningens principer för ett nytt statsbidragssystem men understryker attdet finns motsättningar inbyggda i dessa. TCO anser alt båda alternativeninnebär förenklade bidragsbestämmelser samt tillgodoser en ökad frihet och kandärför acceptera båda förslagen. TCO:s uppfattning är dock att alternativ 2 istörre utsträckning än alternativ 1 gynnar mindre kommuner samt medger en lokalfrihet vad gäller studiegruppernas storlek m.m. /SR anser atlkonsekvenserna av de båda alternativen inle blivit tillräckligt belysta ochförordar därför inte något av alternativen. SOSVUXanser atl det bästa av utredningens alternativ är alternativ I. 1983/84:169 189 Detta ger ett enklare och mer lältöverskådligt system. SOSVUXtycker att dispens skall kunna ges ät kommunerna när det gäller regler omminimiantalet kursdeltagare. En viss styrning från SÖ måste ocksä till vidutnyttjandet av schablontilläggel. Detta för atl inte resurserna tillstödundervisning helt tas bort och de elever som har behov av stödundervisninginte får denna. LRF instämmer i de principiella krav utredningen anser börställas på statsbidragssystemet för komvux. Ett schabloniserat och koefficientbaseratsyslem vore att föredra kombinerat med några slimulansinslag mot de uppställdaprioriteringarna. Det borde vara möjligt att ytterligare bearbeta det avutredningen som alternativ 2 presenterade förslaget. Exemplen uppvisar någrabetänkliga inslag, som t. ex. minskade resurser för de minsta kommunerna ochsådana med lågt genomsnittligt deltagarantal. Detsamma gäller kommuner medmänga yrkesinriktade kurser. Kommuner med en viss minsta andel prioriteradekurser borde kunna tilldelas ett stimulansbidrag utöver schablonen. Lantbrukets och Skogsbrukets yrkesnämnder ser positivt påutredningens delförslag att skapa elt statsbidragssystem utan markeradetröskeleffekter. Den föreslagna koefficienten för landsting j alternativ 2 ärdock ogynnsam för jord, skog- och trädgårdsutbildningarnas del, då rekryteringsvillkorenför dessa är likartade med annan glesbygdsutbildning. Koefficienten bör därförhöjas, LRF delar denna synpunkt. Enligt HCK är det av största betydelse attstatsbidragssystemet stimulerar kommunerna till aktiv rekrytering ochutbildning av korttidsutbildade i handikappgrupperna. 17.2 Statsbidrag till tekniska stödåtgärder inom komvuxoch grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 331. gällande bestämmelser innebär enligt SHR en vissadministrativ otymplighel. Det vore rimligt att skolstyrelsen fritt kundedisponera vissa medel för dessa ändamål och redovisning ske till SÖ iefterskott. Handikappades rätt till tekniska stödågärder skall enligt SHRgaranteras även i fortsättningen. Enligt HCK måste målsättningen för komvux och grundvuxvara aU öka andelen elever med handikapp, och därmed behovet av särskildastödåtgärder. Genomförs (SOU 1982: 19) förslag kommerdet alt finnas samlade handikappkunskaper på alla länsskolnämnderna.Realiseras ocksä komvux-utredningens förslag finns utmärkta förutsättningarför samarbete mellan vuxenutbildningen och handikappresursen på länsskolnämnderna.HCK anser att fördelningen av statsbidragen skall ligga pä länsskolnämnderna.Däremot bör kostnader för dövtolk kunna rekvireras från SÖ för att undvika att lolkkostnadertar länsskolnämndens resurs i anspråk. Prop.1983/84:169 190 DHR menar alt kommunerna bör få täckning för demerkostnader som speciella åtgärder för handikappade studerande medför. Dettastatsbidrag bör administreras av SÖ. Statsbidraget bör vara "öronmärkt"och inte inrymmas inom det allmänna statsbidraget till vuxenutbildningen. Denideala studiesituationen, dvs. undervisning på teckenspråk, är enligt SDR svåratt uppnå. Del finns ytterst få lärare som är teckenspräkskunniga. Undervisningmed tolk medför en ganska avsevärd kostnad. Det finns knappast någrasamordningsvinster att göra genom att fördela tolkresurserna på länsskolnämndsnivå,vilket det kan finnas för andra tekniska hjälpmedel. 18 Föreskrifter för komvux och grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 335 och 383-389samt s. 341-343. Statskontoret, CSN, länsskolnämnderna i ,och , och kommuner samt Östergötlandsoch Kristanstads läns landstingskommuner tillstyrker utredningens förslag omen genomgripande översyn av hela författningskom-plexet och syftet därmed. CSNställer sig vidare positiv till en översyn av limersättningssystemel och ärberedd att medverka i ett sådant arbete. i län anför alt det i kommunermed låg timtilldelning av grundvuxtimmar finns risk för atl kravet på att enelev skall kunna börja relativt omgående inte kan uppfyllas, Länsskolnämndenföreslär att antingen kraven pä tillträde eller tilldelningsprinciperna ändras, upplyser att den överväger omdet är möjligt och lämpligt att föra samman förordningsföreskrifter för fleraolika skolformer, däribland grundvux och komvux, till en"utbildningsförordning" och en "personalförordning".Skolförfattningsutredningen anser att grundläggande föreskrifter om grundvuxoch komvux bör tas in i skollagen. Utredningen föreslår vissa ändringar iförhållande till komvux-utredningens förslag. anser att frågor om utbildningensmål, huvudmannaskap och kostnadsansvar för olika skolformer, skolledning m. m.är av sådan central betydelse atl de bör finnas i lag och detta dä lämpligen pålikartal sätt för alla skolformer. Skollagen bör dock inte belastas meddetaljregler om komvux och grundvux. Ett primärt önskemål är atl regler omskilda skolformers organisation och verksamhet framgår av så fä författningarsom möjligt. noterar att strävan att detaljreglérakommunernas skolverksamhet verkar oförändrat hög. Rent allmänt ifrågasättsbehovet av vissa detaljregler. gör den allmänna kommentarenalt även förordningen om och statlig vuxenutbildning är i stort behovav en genomgripande översyn. En sådan översyn syns lämpligen böra ske samtidigtsom man genomför utredningens förslag till ändringar i skollagen. 1983/84:169 191 19 Statlig tillsyn, genomförande, kostnadsberäkningar Utredningens förslag se betänkandet s. 348. RRV har tidigare förordat att länsskolnämnderna skall fåvidgade uppgifter beträffande regional samplanering och samverkan. 5Ö tillstyrker utredningens förslag om ett fortsaUstatligt tillsynsansvar med förstärkta regionala insatser genom länsskolnämndernasförsorg. i anser att de nyauppgifter som utredningen föreslär kräver atl länsskolnämnderna beaktar behovetav vuxenpedagogisk kompetens. i Kristanstads län framhåller altnämndernas roll bör förslärkas mer än utredningen föreslår. i påpekar atl utredningenföreslär stora och viktiga uppgifter för länsskolnämnderna. Nämnden instämmer iprincip i dessa förslag dä nämnden bör ha en samlad överblick över helautbildningssituationen i länet. Detta innebär emellertid ökade arbetsuppgifteroch det torde vara tveksamt om del blir möjligt ulan ökade resurser förexpertis, läns landstingskommun anser all länsskolnämndernabör överta vissa av SÖ:s uppgifter. läns landstingskommun påpekar atl länsskolnämndernabör få vidgade uppgifter för komvux. Atl fördela del disponibla antalet undervisningsfimmarmellan kommunerna bör få ankomma på länsskolnämnden. Övriga tillsynsuppgiflersom föresläs ligga pä SÖ biträds av nämnden. Uppgiften att fastställa läroplaner skall enligtutredningen kvarligga hos SÖ. Det kan enligt LRF.s mening ifrågasättas om detöverensstämmer med den decentralisering av ansvar och beslut inom skolväsendetsom eftersträvats . Utredningens förslag se betänkandet s. 349. läns landstingskommun avstyrker. De treparallellt bedrivna utredningarnas förslag måste vävas samman. Enligt läns landstingskommun börpropositionsarbetet samordnas med gymnasieutredningen i första hand. Även AMUbör avvaktas. Tidpunkten för framläggande av en samlad proposition bör därföri nuläget ej låsas. kommun tillstyrker förslaget. SOSVUX anser att en viss resurstilldelning förgenomförandet behövs. Annars finns risken att mänga av de viktigaförändringarna aldrig när ut till dem som berörs av förändringarna. 1983/84:169 192 Utredningens överväganden se betänkandet s. 349-355. Vad utredningen föreslår om formerna för statlig tillsyn,genomförande och kostnadsberäkningar ger inte nu anledning till andrakommentarer frän statskontorets sida än att härmed sammanhängande frågor pä ettavgörande sätt kommer att påverkas av eventuella beslut om ett nyttstatsbidragssystem och den avvägning mellan lokal frihet och central styrningsom regering och riksdag väljer i det sammanhanget, RRV anser det svårt att bedöma om utredningenskostnadsberäkningar är realistiska. Utredningen framför önskemål i vaga termer.Dessutom framför utredningen önskemål om ökade insatser som inte direktpåverkar kostnaderna för just vuxenutbildningen, bl. a. mera vuxenpedagogiskforskning, inrättande av professur i vuxenpedagogik och bättre studiesocialavillkor för eleverna inom grundvux. RRV anser, att åtminstone de senareförslagen rimligtvis inte kan genomföras inom ramen för nuvarande resurser inomresp. i län anser att utredningenborde ha redovisat kostnadsalternativ till det förslag till ekonomisk lösningsom framgår av kapitlet om kostnadsberäkningar. Länsskolnätnnden i instämmmer iutredningens uppfattning att kostnaderna för komvux inte bör betraktasisolerat utan ställas i relation till kostnaderna för andra skolformer och detotala utbildningskostnaderna bör betraktas i ett större samhällsperspektiv. läns landstingskommun motsätter sig eneventuell omfördelning från ungdomsutbildningen till vuxenutbildning. finner att utredningen i sinaöverväganden och förslag har sökt att balansera behovet av ökade insatser inomramen för kostnadsmässigl oförändrade resurser. Utredningen har i sina alternativaförslag till statsbidragssystem byggt in en i förhållande till nuläget friareresursanvändning. kan dock inle finna alt enbart enfriare resursanvändning skall kunna täcka de kostnadsökningar som följer omutredningens förslag genomförs. I flera avseenden innebär förslagen en avsevärthöjd ambitionsnivå. Speciellt gäller detta för målgrupper som skallprioriteras. understryker därför behovet av ökade statligainsatser för prioriterade målgrupper. Komvux möjligheter alt effektivare äntidigare fullgöra sina uppgifter i utbildning av invandrare, i grundvux, iyrkesinriktad fort- och vidareutbildning av hög arbetslöshet etc.ställer krav på nya förstärkta resurser. Enligt TCO.s uppfattning kan ökade utbildningskostnaderför komvux och grundvux motiveras med hänsyn till att kostnaderna därigenom kanminska på andra områden. Komvux är dessutom en jämförelsevis billigutbildningsform för samhället. Prop.1983/84:169 193 SAMMANFATTNING AV PROMEMORIAN (DSU 1983:5) RIKSREKRYTERANDEVUXENUTBILDNING - DISTANSUNDERVISNING. STATENS SKOLOR FÖR VUXNA Inledning (kapitel 1) Förslagen i promemorian bygger pä de förslag som komvux-utredningenframförde i delbetänkandel "Statens skolor för vuxna. Varvad undervisningoch brevundervisning i och gymnasieskolans ämnen" (DsU1979:12). I arbetet hår remissinstansernas synpunkter pä betänkandet beaktats.Vidare har hänsyn tagits till komvux-utredningens läroplansarbete och tillförslagen i huvudbetänkandet "Komvux - utbildning för vuxna"(SOU1982:29). Arbetet har inneburit att analysera hur statens skolor förvuxna bör användas som komplement till komvux för att tillgodoseutbildningsbehov som inte kan på lokal nivå. Promemorian är atl betrakta som en princippromemoria.Åtskilliga frågor återstår att ta ställning till när beslut fattats ihuvudfrågorna, bl. a. frågor som förutsätter förhandlingar och avtal. förslag 1979 angående SSV ochremissinstansernas synpunkter (kapitel 2) En kort beskrivning av komvux-utredningens förslag frän1979 lämnas, liksom av remissinstansernas synpunkter. En fylligaresammanfattning av utredningsförslaget ligger som bilaga 1 till promemorian. Ibilaga 2 till promemorian återfinns den sammanställning av remissvaren somtidigare har publicerats i prop. 1980/81:100 bil. Utveckling vid SSV efter 1979 (kapitel 3) I kapitlet redovisas vad som framkom av problem ochönskemål om förändringar vid en överläggning med företrädare för , SÖ och komvux-utredningeni . Statens skola för vuxna i (SSVH) - har utvecklat en metodik: "Frän kravanalys tillåtgärdsprogram", - har helt gått över från femveckors skolperiodertill enveckas lärarledd undervisning vid skolan med förberedelse- och uppföljningsdagar. Ett problem är att dessa mest utnyttjas av studerande från Härnösandsre gionen, - har utvecklat ett infimt samarbete med myndigheteroch utbildningsan ordnare i regionen, 13 1983/84. 1983/84:169 194 - har utvecklatoch bedrivit försöksverksamhet med yrkesinriktade utbildningar i samarbete mednäringsliv och fackliga organisationer, - har utvecklatsärskild företagarulbildning i samarbete med glesbygdsde-legalionen, - bedriverutbildning i språk i samarbete med Utbildningsradion, SIDA, , - bedriverutbildning för hörselskadade i samarbete med Kristinaskolan, - har ett intimtsamarbete med komvux i åtskilliga glesbygdskommuner i form av handleddasjälvstudier, där SSVH tillhandahåller viss handledningsresurs. SSVH:s önskemål för framliden: - De allmännaämnena måste uppta relativt stor volyrh, eftersom många yrkesutbildningarkräver inslag av allmänna ämnen. - Den varvadeundervisningen och brevundervisningen bör betraktas som en studieform:distansundervisning med lärarhandledning i större eller mindre omfattning. - Samarbetet medUtbildningsradion, och bör utvecklas, särskilt beträffandematerial med inslag av ljud och bild (video). - Samarbetet med komvuxbör byggas ut. Resurserna för komvux och SSV bör betraktas som en resurs medmöjlighet till överföring. Intagningen till SSV bör ske via den lokala inlagningsnämnden. - SSV bör isamarbete med branscherna utveckla kursplaner och material för nyayrkesinriktade utbildningar och bedriva försöksverksamhet. - SSV bör hamöjlighet att anordna utbildning på uppdrag av myndigheter, organisationer ochföretag mot avgift. Statens skola för vuxna i (SSVN) - har i störreutsträckning behållit femveckors skolperioder. Det är nödvändigt för att möjliggöraheltidsstudier för fullständig kompelens, - har ökat antal enveckasskolperioder, särskilt inom yrkessektorn. Denna utveckling kommer atlfortsätta vid införandet av elappsyslemet, - har utvecklatyrkesinriktade kurser inom ett antal områden, - har mindrebrevundervisning . Den väntas minska ytterligare. Väl fungerande ADB-rutinerhar införts för hanteringen av insändnings-uppgifler m.m., - har etableratsamarbete med Utbildningsradion och ordnar uppföljningskurser, - har startatviss utbildning för handikappade, särskilt synskadade. SSVN:s önskemål för framtiden: - Bådefemveckors- och enveckaskurser bör utvecklas och anpassas till elappsyslemet. - SSVN planerarutveckling av yrkesinriktade utbildningar i samarbete med branscherna. 1983/84:169 195 SSVNplanerar särskilda utbildningsinsatser för invandrare i samarbete med och invandrarnas organisationer. SSVN vill ta överhela ansvaret för brevundervisningen. Elevutvecklingen vid SSV efter 1977/78 redovisas. Antalet elever i var vad undervisning har ökat, medan antalet elever i brevundervisning har minskal. Fr.o.m. /83 fär inle kostnaderna för SSV öka. Där igenom kommer inte heller antalet elever atl kunna öka nämnvärt. Denyrkesinriktade utbildningen har utvecklats särskilt kraftigt under de senastebudgetåren. Utvärderingen av försöksverksamheten med yrkesinriktad utbildningvid SSV redovisas i bilaga 3 till promemorian. Det övervägande flertaletdeltagare har fullföljt utbildningen. Både deltagare och företrädare förbranscherna är nöjda med utbildningen. Skolorna framhåller att denyrkesinriktade utbildningen varit arbets- och tidskrävande för skolornaspersonal. Förändringarsom genomförts fr. o. m. /83 (kapitel 4) m. /83 gäller Lvux 82 i tillämpliga delar även för SSV. Frånsamma tid debiterar SSV avgifter för undervisningsmateriel för elever i bådevarvad undervisning och brevundervisning. Fr. o. m. samma budgetår utgår intelängre studiestöd för brevundervisning. Dessa förhållanden bedöms påverkarekryteringen. Antaletundervisningstimmar för komvux har inte fält öka iförhållande till förbrukningen föregående är. Trycket pä SSV kommer härigenomalt öka. Inteheller vid SSV får antalet undervisningstimmar öka /83 jämförtmed föregående är. Därmed har i princip koefficientsysle-met för beräkning avundervisningsresurs satts ur spel. Utredningsförslagoch propositioner som berör SSV (kapitel 5) Päuppdrag av industridepartementet har undersökt behovet av enfördjupad företagarulbildning. I rapporten (Industridepartementet ) föreslås innehåll ochorganisation för en sådan utbildning. I betänkandet"Hantverk. Produktion med tradition" (SIND 1981:2) redovisar SINDutvecklingen inom hantverksyrkena i landet. Ett stort behov av fortbildningfinns inom åtskilliga hantverksyrken. Glesbygdsdelegationenföreslår i rapporten (DsI 1981:24) bl. a. enrad utbildningsinsatser för atl tillgodose glesbygdens behov. Regeringensställningstaganden i anslutning till dessa förslag finns dels i prop. 1981/82:113"Program för regional utveckling och resurshushäll- Prop.1983/84:169 196 ning",dels i prop. 1981/82: 118 "Småföretag. Åtgärder för de små och medelstoraföretagen samt innovationspolitikens inriktning". informationsskrift från Utbildningsekonomiska utredningen "Utbildning,produktion, samhälle. Om utbildning som tillväxlmotor - problem ochmöjligheter" konstaleras bl. a. alt det finns ett stort behov avfortbildning och vidareutbildning inom näringslivet. Regeringengav SÖ i uppdrag atl efter samråd med SIND och glesbygdsdelegalioneninventera, utarbeta och fastställa kursplaner för yrkesinriktade utbildningarav det slag som anges i prop. 1981/82:113. Förändringarav komvux (kapitel 6) m. /83 gäller en ny läroplan för komvux, Lvux 82. Den gäller ocksäi tillämpliga delar för SSV. Enligt Lvux 82 skall bl. - de allmänna ämnena indelas ietapper, - varje etapp indelas i engrunddel och en fördjupningsdel, - de yrkesinriktade ämnenauppdelas i delmoment och moduler, - SÖ utarbeta och fastställakommentarmaterial i anslutning till läroplanen, - en lokal arbetsplan utarbetasvid varje skolenhet med komvux. Detmesta i Lvux 82 kan utan vidare tillämpas även på SSV. Timplanerna gällerdäremot inte för SSV. Avsnittet Metoder och arbetsformer kan inte utan vidareföras över till SSV. 1982/83: 2 har regeringen föreslagit kompletteringar till Lvux 82.Riksdagen har beslutat i huvudsak enligt förslaget. Man kan förutsätta atletappindelningen av gymnasieskolkurser och de särskilda avgångsbetyg som införsi komvux fr.o.m. /84 kommer att gälla även för SSV. slutbetänkande "Komvux - utbildning förvuxna" (SOU 1982:29) föreslås åtskilliga förändringar för komvux. Om degenomförs kommer de alt få konsekvenser för SSV. Ibelänkandet lämnas tvä alternativa förslag till utformningen av det framtidastatsbidragssystemet för komvux. Båda alternativen gör det lättare särskiltför mindre och medelstora kommuner att anordna prioriterad utbildning oavsettdeltagarantal. Ett förslag till ny definition av kurs kommer att underlättaför glesbygdskommuner alt anordna utbildning. Komvux-utredningenföreslår att bestämmelserna om elevområden upphävs. Sökande som bor iglesbygdskommuner skall ha lika stor rätt till ett differentierat kursutbud inärbelägna större kommuner som de människor som är kyrkobokförda där. Komvux-utredningenföreslär en rad åtgärder för att underlätta för kommunerna att anordnayrkesinriktad utbildning. Vidareföreslås en närmare samverkan mellan komvux, gymnasieskolan och AMU i syfte attunderlätta för människor särskilt i små och medelstora kommuner att få sinautbildningsbehov tillgodosedda. 1983/84:169 197 Åtskilliga förslag i betänkandet leder till förändringar ocksäför SSV. Det gäller t. ex. förslag om ändrad intagningsälder och om betyg i grundskolkurser. Förslag (kapitel 7) 7.1 Behov av riksrekryterande vuxenutbildning ochhuvudmannaskapet för denna utbildning Riksrekryterande vuxenutbildning bör även i fortsättningenanordnas både i och i . De båda skolorna bör ha statligthuvudmannaskap med skolstyrelsen som styrelse för resp. skola. 7.2 Mål, målgrupper och prioriteringar för SSV Mål för SSV: SSV skall medverka till att förverkliga vuxenutbildningensallmänna mål genom att erbjuda vuxna kompetensinriktad utbildning i form avdistansundervisning med eller utan lärarhandledning. SSV skall utgöra ett komplementtill komvux och ett alternativ för människor som av olika skäl inte kan delta imotsvarande utbildning inom komvux. 1. anordna utbildning enligt samma kursplaner iallmänna ämnen och enligt samma elappindelning som fastställts för komvux och ge samma kompe tens både i enstaka ämnen och som allmän behörighet, 2. förmedla kunskaper i det egna yrket eller utbildaför nytt yrke genom att anordna yrkesinriktad utbildning enligt kursplaner som fastställts för SSV av SÖ efter samråd med arbetsmarknadens parter. Målgrupper för SSV: SSV vänder sig till vuxna som inte kan få sitt behov av kompetensgivandeutbildning tillgodosett inom komvux. För korttidsutbildade, resurssvaga ochsocialt utsatta personer bör distansundervisningen i så' stor utsträckning sommöjligt kombineras med lärarhandledning och gruppsammandragningar. En annan viktig målgrupp för SSV är yrkesverksamma vuxnasom behöver komplettera sitt yrkeskunnande eller vill förändra sin situation iarbetslivet utan att kunna la ledigt frän sitt arbete . SSV vänder sig vidare till vuxna med viss studievana sombehöver komplettera sin tidigare utbildning och skaffa sig behörighet förfortsatta studier. Utbildningar vid SSV bör prioriteras i följande ordning: Överbryggandeutbildning för vissa grupper motsvarande den som ges i . Behörighetskomplettering,dvs. utbildning i de avslutande etapperna eller i vissa ämnen i vilka kurserinte kan anordnas inom komvux inom räckhåll för de studerande. Prop.1983/84:169 198 7.3 Information, rekrytering, syo Informationen om och rekryteringen fill SSV bör i störstamöjliga utsträckning ske via kommunala informationskanaler, broschyrer och syofunktionärer.Syon i komvux bör även svara för syo till presumtiva studerande vid SSV. Syonvid SSV bör i första hand inriktas mot SSV:s egna elever. Syo-resursen för SSVbör ha samma omfattning som f. n., dvs. 4,5 tjänster att fördelas lika på debåda skolorna. De mål och riktlinjer för syo som föreslagils för komvux (prop.1982/83:2) bör gälla även för syon vid SSV. En central intagningsnämnd bör inrättas för intagning tilldistansundervisning vid SSV. Den skall utses av SÖ och bestå av en ordförandeoch fyra ledamöter representerande bl. a. de båda skolornas styrelser. Intagningsnämndensuppgifter skall vara att besluta om rutiner för intagning, fastställa kriterierför urval och avgöra dispensansökningar och tveksamma ärenden inom ramen förde föreskrifter som regeringen och SÖ utfärdat saml i övrigt följa utvecklingenvid SSV.