prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Styrelsen har i ensärskild framställning hemställt om att få bedrivaförsöksverksamhet med intäktsfinansierad uppdragsverksamhet. Statens rättskemiskalaboratorium bör ges möjlighet att bedriva intäktsfinansieraduppdragsverksamhet. En särskild anslagspost bör inrättas för ändamålet. En särskild utredare harfillkallats för att utreda frågan om det rättsmedicinska, rättskemiska ochkriminaltekniska undersökningsväsendets organisation. Med utgångspunkt ihuvudförslaget och med hänvisning till sammanställningen föreslår jag attanslaget tas upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Statensrättskemiska laboratorium för /85 anvisa ett förslagsanslag av19 . Statensrättsläkarstationer har till huvudsaklig uppgift att utföra rättsmedicinskaundersökningar av olika.slag såsom obduktioner, undersökningar av misshandlade ellerför brott misstänkta personer samt laboratorieundersökningar.Rättsläkarstafionerna är underställda . Rättsläkarstalioner finnsi , , , , och . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1984/85 66 1/2 3 1/2 + 877 000 + 817 000' (därav lönekostnader) (11995 000) {+ 774 000) {+ 680 000) + 126 000 + 126 000 + 1 861 000 + 1 350 000 -1- 600 000 - -1- 3 464 000 + 2 293 000 ' Inkl. L-ATF ; exkl. L-ATF . Med hänsyn tillrättsmedicinens karaktär- framför allt att verksamheten styrs av förrättningarbegärda av andra myndigheter - och att verksamheten genom tidigare års snabbaökning av antalet förrättningar med blott obetydlig personalökning redan ärhårt rationaliserad är del inte möjligt att minska anslaget . Ombesparingar skall kunna göras måste antingen författningsändringar genomförassom minskar efterfrågan på rättsmedicinsk service eller beslut fattas om attnågon av de mindre stationerna skall avvecklas. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Styrelsen föreslår atthuvudförslaget ej genomförs (-1- . Pris och löneomräkning m.m. 4-1 003 000 kr. I relation tillverksamhetens omfattning och antalet läkartjänster vid övriga enheter ärläkartjänstslaten i otillräcklig. En av styrelsen inrättad extraavdelningsläkartjänst bör därför tillföras stationen i inom ramen förlöneomräknat anslag. Verksamhetensomfattning och svårigheter att klara den ökade verksamheten vid sjukdom, semester m.m. har gjort det nödvändigt för styrelsen att inom ramen för befintliga medel inrätta en tjänst som assistent vid stationen i , en halvtidstjänst som obduktionsassistent och en halvtidstjänst som laboratorieassistent vid stationen i och en halvtidstjänst som laboratorieassistent vid stationen i . Styrelsen hemställer atl dessa av inrättade extra tjänster förs över till ordinarie personalstat inom ramen för pris- och löneomräknat anslag. beräknar vidare medel för arvode till en odontologvikarie inom anslagsramen. Särskildainventariemedel m.m. för bibehållen verksamhet bör återin föras (. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 83 För miljöförbättrandeombyggnad av rättsläkarstationen i behövs en engångsanvisning förinredning och utrustning {+ . Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 19 664 000 kr.Jag har härvid utgått ifrån pris- och löneomräkning av anslaget. engångsanvisning för inredning och utrustnirig vid ombyggnadav statens rättsläkarstation i . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensrättsläkarstationer för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Rättspsykiatriska stationer och kliniker 1982/83 Utgift 66 450035 1983/84 Anslag 71001000 1984/85 Förslag 75234 000 Från anslaget bekostasverksamheten vid rättspsykiatriska stationer och kliniker. De rättspsykiatriskastationernas och klinikernas uppgift är att utföra rättspsykiatriskaundersökningar och läkarundersökningar enligt personun-dersökningslagen avhäktade och icke häktade personer misstänkta för brott. Vidare bedrivs vissvård samt rättspsykiatrisk forskning och utbildning. Det rättspsykiatriska undersökningsväsendet harsocialstyrelsen som chefsmyndighet. Rättspsykiatriskastationer finns i , och . Rättspsykiatriska kliniker finnsi , , och . Den nya kliniken i Umeåhar inte kunnat tas i bruk som planerat. Lokalerna utnyttjas f.n. för denrättspsykiatriska stationens verksamhet samt av länslandstingskommun. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader2) -I- 1 817 000 + 1 659000 + 1 436 000 -1-2 256 000 -I- 413 000 -f 1 971 000 -1-2 161 000 4- 6 044000 -t- 6 044 000 -1- 4 233 000 ' Umeåslalionens tjänster ej upptagna. (Upphörnär kliniken i tas i bruk). 2 Exkl. löner till städpersonal. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Pris- och löneomräkningm.m. Styrelsen hemställer atthuvudförslaget inte tillämpas. Från anslagspostenErsättning enligt vissa avtal täcks andra omkostnader än lokalkostnader vid derättspsykiatriska stationerna och klinikerna enligt de avtal som träffats ellerkommer att träffas med vederbörande landsfingskommun eller kommun. Beträffandekliniken i skall dock den totala driftkostnaden belasta anslagsposten. Inkomsterna frånförsäljning av terapialster beräknas för /85 lill . Regeringen uppdrog den 20april 1979 åt alt utreda vad som kan göras för atteffektivisera det rättspsykiatriska undersökningsväsendet. Uppdragetredovisades till regeringen i rapporten av rättspsykiatrin(). Med anledning av utredningens resultat uppdrogregeringen i beslut åt att bl.a. stänga enavdelning vid den rättspsykiatriska kliniken i tills vidare. En särskild arbetsgruppinom har utarbetat ett planeringsunderlag, "Förslag tillrättspsykiatrisk regionvård", som överlämnats till . Enav huvudpunkterna i förslaget är atl ansvaret för rättspsykiatriskaundersökningar samordnas med vårdansvaret för motsva- 1983/84:100 Bilaga 7 85 rande patientkategorier inom allmänpsykiatrin. Enligtförslaget kan vårdplatsernapä ett helt annat sätt än f.n. flexibelt användas för såväl undersökningar som vård. Därigenom ökarkapaciteten väsentligt inom rättspsykiatrin.Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Med utgångspunkt i huvudförslaget och med hänvisning tillsammanställningen beräknar jaganslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Rättspsykiatriska stationer ochkliniker för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 86 F.Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intaren central plats i samhällets service till barnfamiljerna. Följandesammanställning visar utvecklingen av antalet barn i den kommunalabarnomsorgen samt det för åren 1983,1984 och 1985 beräknade antalet enligt kommunernasutbyggnadsplaner. Den tidigaresocialdemokratiska regeringen träffade en överenskommelse medSvenska kommunförbundet om en omfattande utbyggnad av barnomsorgen idaghem och frifidshem. Överenskommelsen, som också innefattade förslagtill ett nytt statsbidragssystem, förelades i en särskildproposition. På grundval härav fastställde genom beslut att 100000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser skulle börja byggas under femårsperioden1976-1980 (prop. 1975/ 76:92, SoU 28, rskr219). Det av samfidigt beslutade nya statsbidragssystemet utformades så att det skulle underlättaför kommunerna att genomföra den beslutade utbyggnaden. beslutadesamtidigt om en allmän målsättningför utbyggnaden av barnomsorgen som innebar att alla barn fillförvärvsarbetande och studerande föräldrar samt barn med behov av särskilt stöd,skulle kunna beredas plats inom den kommunala barnomsorgen inom entioårsperiod. I verkligheten har omkring två tredjedelar av utbyggnaden under planperioden 1976-1980genomförts. Statsbidrag tilldriften av daghem utgick (före slutlig uppräkning) med 22 450 kr.per plats och för frifidshem med . För familjedaghem utgick statsbidrag av kommunernas bruttokostnaderför verksamheten. Härfill kom ett grundbelopp som för barn i förskoleåldern utgick med . För barn i skolåldernutgick grundbeloppet med hälften av det belopp som nämnts förförskolebarn. Statsbidragen harårligen räknats upp med hänsyn till den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. görsden slutliga regleringen av bidragsbeloppen för . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 87 På förslag av denborgerliga regeringen beslutade om ett ändratstatsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr38). Det nya bidragssystemet skulle träda i kraft . Detta bidragssystemskulle ha inneburit minskade bidrag till kommunerna motsvarande ca 575 milj.kr. upphävde i enlighet medden nya socialdemokratiska regeringens förslag sitt tidigare beslut, (prop.1982/83:55, SoU 12, rskr 100). Detta innebar en återgång till gällandestatsbidragsbestämmelser . I propositionen meddelade regeringenatt förslag om ett förändrat statsbidragssystem skulle föreläggas riksdagenefter överläggningar med . Regeringens förslag till nytt statsbidragssystemförelades och beslutade omnya regler för statsbidrag till barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr43). Syftet med de nya reglerna är att möjliggöra ettbättre utnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa den automatiskaökningen av statsbidragen utan att de pedagogiska och sociala målenåsidosätts. Barnomsorgen är en uppgift. Genom det nya bidragssystemetmarkeras kommunernas frihet och ansvar när det gäller att anordna verksamhetenpå ett sätt som bäst svarar mot de lokala förutsättningarna utan att dekvalitativa målen eftersatts. Detta sker bl.a. genom att ytnormerna för dag-och fritidshem slopas. har i samband med behandlingen avförslaget uttalat att regeringen med förtur bör slutföra arbetet med en avriksdagen begärd utbyggnadsplan för barnomsorgen så att den kan framläggas förriksdagen under innevarande . En arbetsgrupp har tillsatts som skallanalysera barnomsorgens utveckling såväl ur kvalitafiv som kvantitativsynpunkt. En viktig uppgift blir därvid att analysera effekterna av det nyabidragssystemet vad gäller möjligheterna att bereda fler barn plats inom denkommunala barnomsorgen. Erfarenheterna visar att en del avnyefterfrågan på platser inom barnomsorgen kommer att tillgodoses genom enbättre användning av befintliga resurser. Den fortsatta utvecklingen härvidlagkommer att få stor betydelse. Hänsyn härtill bör tas vid överväganden om en nyutbyggnadsplan för barnomsorgen. Därför kan jag inte nu precisera vid vilkentidpunkt jag kan återkomma i denna fråga. Det nya statsbidraget utformas som ett bidragper inskrivet barn i daghem, frifidshem och familjedaghem kombinerat med ettbidrag per årsarbetare i daghem och frifidshem. Ett särskilt bidrag utgår förbarn med behov av särskilt stöd beräknat i förhållande till antalet inskrivnabarn i daghem och fritidshem. Vidare vidgas bidragsgivningen till att ävenomfatta den öppna förskolan. Följande bidragsbelopp gäller fr.o.m. den 1januari 1984. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 för varje barn inskrivetheltid (minst /dag) för varje barn inskrivetdeltid (mellan 4 och /dag) b) Fritidshem; för varje inskrivet barn c) Bidrag per årsarbetare i daghem och fritidshem för varje barn inskrivetheltid (minst /dag) för varje barn inskrivetdellid (mindre än /dag) e) Öppen förskola; per enhet f) Barn med behov av särskilt stöd: Bidrag för vart 10:einskrivet barn i daghem och Bidrag per inskrivet barni daghem och fritidshem kan även utgå för verksamhet som har annan huvudman änkommunen under förutsättning att daghemmet eller fritidshemmet finns angivet ikommunens barnomsorgsp-lan. Därutöver kan under vissa förutsättningar utgåbidrag för en årsarbetare per avdelning i daghem och fritidshem som drivs ienskild regi. Vidare avsätts 30milj. för utveckling och förnyelse av barnomsorgen. Dessa medel fördelas avregeringen efter ansökan hos . Inom socialdepartementetförbereds information om användningen av de nya medlen. Det statliga stödet tillkommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas till sammanlagt 6 515milj. kr., vilket jämfört medinnevarande budgetår innebär en anslagsökning med ca 195 milj. kr. Härtillkommer medel från bostadshuvudtiteln som utgår i form av slatliga bostadslåntill förskolor och fritidshem. Statsbidragssystemetfinansieras genom socialavgiften från arbetsgivare och egenföretagare. Denandel av denna avgift som avser barnomsorgen utgör 2,av löneunderlaget. Statistiska centralbyrångenomförde /83 på uppdrag enefterfrågeundersökning som underlag för barnomsorgsplaneringen. att ca 345 000 barn har plats inom den kommunala barnomsorgen.Ytterligare 88 000 platser efterfrågas enligt undersökningen inom barnomsorgenför förskolebarn, varav 60 000 i daghem, 27 000 i familjedaghem och 1 000 iannan form av barnomsorg. För barn i åldern efterfrågasytterligare 27 000 platser, varav 24 000 i fritidshem, och 3 000 i familjedaghem. har ienlighet med sin utvecklingsplan för barnomsorgen presenterat ettförslag till pedagogiskt program för förskolan. Detta program kommer altremissbehandlas . Vidare räknar med att underår 1984 fullfölja regeringens uppdrag () att sammanställaerfarenheter och finna modeller för verksamheten inom barnomsorgen som äranpassade lill morgondagens behov av en god barnomsorg. har på regeringens uppdrag i enrapport redovisat sin Prop.1983/84:100 Bilaga 7 89 forsknings- och försöksverksamhet samt ettförslag till plan för den fortsatta forsknings- och försöksverksamheten inombarnomsorgsområdét. Regeringen har i en skrivelse till (1983/84:11)redovisat dels dels denforsknings- och försöksverksamhet som bedrivs inom högskolan. Skrivelsen harbehandlats av (SoU 1983/84:11, rskr 42). Ett särskilt statsbidrag utgår till kommunernaför hemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget utgår för fem- och sexåringarsom deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen. För varjebidragsberättigat barn som deltar i grupp där hemspråksträning bedrivs utgår bidrag med . Detta bidrag harvarit anknutet till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Som ettled i regeringens arbete att minska inflationsförväntningarna föreslås ienlighet med beslut i anledning av prop 1982/83:150 vissaförändringar i fråga om uppräkningen av statsbidraget till hemspråksträning i förskolan. Jag återkommer lill delta vidmin anmälan av anslaget. Utbyggnaden av den öppna förskolan har fortsatt.I början av år 1982 fanns det 371 öppna förskolor i 143 kommuner i landet. Framtill kommer enligl kommunernas barnomsorgsplaner ytterligare ca 150sådana förskolor att inrättas. Den öppna förskolan har visat sig spela enväsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellan människor ibostadsområdena. Den utgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan ochföräldrautbildning och är ett stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. Öppnaförskolan blir fr.o.m. en statsbidragsberättigad verksamhet. En utvecklings- och försöksverksamhet inomförskoleområdet bedrivs bl.a. under ledning i anslutning tillde reformer som har beslutals . Denna avser bl.a. utformningenav verksamheten inom daghemmen, uppsökande verksamhet bland barn i förskoleåldern,åtgärder för barn med behov av särskilt stöd och stimulans, familjedaghem,föräldrautbildning och öppen förskoleverksamhet. Häri ingår bl.a. försök medmångsidigt användbara förskolor och fritidshem () som bedrivs isamverkan mellan och byggforskningsrådet. Under åren 1982-1983har en rad forskningsrapporter lämnats från detta projekt. En kommitté har tillkallats för att se överfritidshemverksamheten för yngre skolbarn (S 1982:08). Kommittén skall se överde frågor som gäller verksamhetens innehåll, organisation och samordning medövrig verksamhet. Kommittén skall därvid bl.a. överväga i vilka formersamverkan mellan fritidshem och skola kan ske. Vidare skall kommittén se överdet pedagogiska programmet för fritidshemsverksamheten. Ett särskilt bidrag utgår under niondehuvudtiteln för ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna. Bidraget fördelasav efter samråd med . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 90 En särskild kommitté (U1981:01) ser över frågan om samverkan mellan förskola och skola, i första handgenom en utvärdering av den försöksverksamhet som har bedrivits eller somfortfarande bedrivs. Kommittén skall vidare enligt särskilda tilläggsdirektivförutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som är förknippade med ensänkt skolpliktsålder. () fick i samband med internationella barnåret i uppdrag attundersöka orsakerna till de sjunkande födelsetalen i landet. SCB har därvidutarbetat en kunskapsöversikt Barn -behov eller börda (1979) och en studie avbefintlig statisfik Få barn (1980). Resultaten av en intervjuundersökning bland5 000 kvinnor i landet redovisas i rapporten och barn (1982). Enrapport har även utgivits på engelska Fertility of Swedish women born 1927-1960(1983). avser SCB ge ut rapporterna Arbete och barn. Ha barn samtFamilj och barn. Del insamlade materialetger en bred belysning i frågor som gäller kvinnors livshislorik och sambandmellan arbetsliv, familjeliv och barnafödande. Det ger också ettinformationsunderlag inom det demografiska området, vilket också har givitupphov fill ett stort antal forskningsprojekt i . I det fortsatta arbetetkommer SCB dessutom att på uppdrag av göra enenkätundersökning bland män om deras syn på orsakerna till de lågafödelsetalen. I december 1983publicerade enheten för politisk planering i statsrådsberedningen boken. I boken belyser en rad författare, forskare och debattörerbefolkningsfrågan. På grundval av förslagfrån barnomsorgsgruppen (S 1973:07) har godkänt allmänna riktlinjerför en allmän föräldrautbildning kring barnets födelse. Denna genomförs successivti landstingens regi fr.o.m. år 1980.1 betänkande (SOU 1980:27) Barn och Vuxna,har barnomsorgsgruppen behandlat frågan om föräldrautbildning under förskole-och skolåldrarna saml föräldrautbildning som når alla i samhället. I samband medutredningsarbetet har olika försök påbörjats i kommuner och landsting för attpraktiskt pröva föräldrautbildningens innehåll, utformning och organisation.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivsinom olika studieförbund, mödrahälsovården, BB, barnhälsovården, förskolan ochskolan. har haftregeringens uppdrag att utarbeta närmare förslag om hur föräldrautbildningenskulle kunna göras tillgänglig för invandrarfö-räldrar. harunder redovisat sina uppdrag i rapporten i ettmångkulturellt samhälle. Som ett led igenomförandet av en allmän föräldrautbildning har haft iuppdrag att i samarbete med , , och handikapporganisationerna Prop.1983/84:100 Bilaga 7 91 utforma förslag till rutiner för den förstainformationen till föräldrar som fått barn med handikapp. Rådet har i februari1982 till regeringen överlämnat en rapport. Materialet avses bl.a. kunnautnyttjas i såväl grundutbildning som fortbildning. inrättades somett självständigt centralt organ med uppgift att samordna frågor som rör barnsmiljö och barnsäkerhet. Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp förbarnsäkerhetsfrågor för att få en samordning av insatserna inombarnsäkerhetsområdet Vidare har informationsmaterial m.m. utarbetats rörandebarn och trafik, miljö- och lekmaterial i förskolan, barns boendemiljö,barnavårdscentralernas väntrum samt barn och samhällsplanering. Rådet har ävenpåbörjat en kartläggning av den forskning som bedrivs i barnmiljö- ochbarnsäkerhetsfrägor. för internationellaadoptionsfrågor () inrättades som en självständig central myndighet den 1juli 1981. Nämnden övertog därvid de uppgifter som tidigare handlagts avsocialstyrelsens adoptionsfrågor, dvs. attunderlätta adoption i av utländska barn samt att utöva tillsyn över ochinformera om verksamheten. Vidare övertog nämndenfrån uppgiften att auktorisera ideella organisationer somarbetar med internationella adoptionsfrågor samt frågan om prövning ochgodkännande av utländska beslut om adoption. finns sju ideellaorganisationer som har auktorisation att bistå vid internationell adoption. Deorganisationer som erhållit auktorisation kan efter beslut av beviljasstatsbidrag inom ramen för NIA:s anslag. Drygt 5 000 svenska familjer har medgivande frånsocialnämnd att ta emot barn för adoption. har detkommit sammanlagt ca 20 000 barn från ett 30-tal olika länder utanför Nordentill för adoption. De flesta barnen har kommit från och . har mellan 1 500 och 1 700barn anlänt till . av antalet barn som under år 1981kommit fill för adoption har förmedlats utan hjälp av de auktoriseradeideella organisationerna. har andelen minskat till . Andelen adoptioner som sker utan medverkan avauktoriserade organisationer har minskat men fortfarande utnyttjar mångasvenska familjer enskilda kontakter i utlandet i stället för en auktoriseradorganisation. I den mån den enskilda kontakten i utlandet inte är tillförlitligkan detta innebära risker. har i en framställning till socialdepartementetuppmärksammat dessa problem och därvid föreslagit att de enskilda adoptionernai likhet med vad som gäller bl.a. i övriga nordiska länder bör regleras. Frågan om verksamheten med internationelladoptionshjälp och behovet av åtgärder för att motverka olagligt och olämpligtgenomförda adoptioner av utländska barn har behandlats i en särskild promemoriafrån (Ds S 1983:14) Internationella adoptioner. Ipromemorian diskuteras olika möjligheter att komma till rätta med dessamissförhållanden. Bl.a. föreslås att får till uppgift att pröva frågan ommedgivande för Prop.1983/84:100 Bilaga 7 92 sökandesom önskar ta emot ett utländskt barn för adoption. Förslaget innebär att privata adoptioner fortfarande skallvara möjliga, men att de skall skeunder mer kontrollerade former än hitfills. Förslaget innebär också att skall få en parlamentarisk sammansättning ochatt skall få ta ut en avgift för varje ansökan om medgivande. Ettalternativt förslag som diskuteras ipromemorian är att kommunen genom en särskild kontroll hos undersökerlämpligheten hos de kontaktvägar för adoptioner som inte förmedlas viaauktoriserade organisationer. 5 553 947 805' 6 320 000 000' 6 515 000 000 ' Inkl. förslagsanslagen Bidrag till driften avförskolor och fritidshem och Bidrag till kommunala familjedaghem. beslutadeden om ett nytt statsbidrag för barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr. Statsbidrag förkommunal barnomsorg lämnas fr.o.m. för inskrivna barn i följandeomsorgsformer och med följande belopp. Inskrivna minst 7 tim. Inskrivna minst 7 tim. Inskrivna mindre än 7 tim. Vidare lämnasstatsbidrag med /år för varje helårsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupp i daghemoch fritidshem. För öppen förskolalämnas ett statsbidrag med . För barn med behov avsärskilt stöd lämnas statsbidrag med /år för varje tiotal barn som är inskrivna i daghemeller frifidshem. Till kommunen lämnasstatsbidrag även för barn inskrivna i daghem eller frifidshem som drivsav annan än kommunen under förutsättning att verksamheten är upptagen i kommunensbarnomsorgsplan. Statsbidrag lämnas med samma belopp och efter samma tidsregler somgäller för kommunala daghem och fritidshem. Därutöver kan bidrag lämnas för en årsarbetare per avdelning. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 93 Statsbidragen beviljasoch betalas ut av . Förskott lämnas av statsbidragetför året före bidragsåret. Förskottet betalas ut med en fjärdedel i varderaapril, under bidragsåret samt i januari året efter bidragsåret.Slutavräkning sker i april året efter bidragsåret. verksamhet gäller särskildaövergångsregler som är gemensamma för bidragen till barnomsorg ochsocial hemhjälp. Kompensation utgår då till de kommuner som, jämfört med detidigare bidragsreglerna, skulle få en minskning av de totala bidragen till dendel minskningen överstiger per skattekrona. På motsvarande sättinnehålls en ökning av statsbidraget till den del ökningen överstiger 10 öreper skattekrona. Vidare avsätts inom ramen för statsbidraget tillbarnomsorgen 30 milj.kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete.Dessa medel fördelas efter beslut av regeringen. beräknarmedelsbehovet enligt för gällande statsbidragssystem utifrån enpreliminär sammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner för . anser detangeläget att betona det stora behovet av fortsatt utbyggnad av daghem ochfritidshem. kommer en intensifierad översyn att ske avmetodiken i arbetet med barnomsorgsplanerna.