prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Samverkansformerna medhögskolan bör utvecklas även i delta sammanhang på initiativ avkullurin-stitulionerna. StatsrådetIngvar Carisson har lidigare föreslagit vissa förstärkningar avhumanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådels resurser. Jag vill i dellasammanhang erinra om de möjligheter som dessa resurser representerar även förkulturinstitutionernas forskningsbehov. När delgäller ulveckling av metoder inom det tekniska området, exempelvis i fråga omkonserveringstekniker m.m., bör eftersträvas en ökad internationell samverkan,bl. a. på nordiskt plan. Det ankommer på berörda institutioner atl ta dekonlakler som kan anses erforderliga. Del finns vidare anledning att förorda ett ökatsamutnytljande av de forskningsresurser som närliggande seklorer redandisponerar. Regeringen har under höslen -1983 lagl fram ett tioårigtprogram för insalser i syfle att värda och förbäitra bostadsbeståndet m. m.Detta s. k. ROT-program markerar en förskjutning inom byggseklorn frånnybyggnad lill vård och ombyggnad av befintlig äldre bebyggelse. Förskjutningenmedför ett ökat behov av kunskaper om bebyggelsehistoriska sammanhang ochäldre byggnadsteknik. Såväl RAÄ som UHÄ har poängterat all det mot denbakgrunden är naturligt all de resurser som står till byggnadsforskningensförfogande i ökad utsträckning riktas in mol de problem som är förknippade medden nya inriklningen av byggverksamheten. Även berör dennafråga. ROT-programmelsförskjulning av perspektivet från nybyggnad till vård, underhåll ochförbällring av den befintliga byggnadsmassan är belydelsefull urkulturminnesvårdens synvinkel. Del är givetvis väsentligt alt dennaförbättringsverksamhel bedrivs med kunskap om och känsla för den befintligamiljöns kvaliteter och egenart. ROT-programmel har lanserat begreppet"varsam ombyggnad" vilkel ytterligare stryker under vikten av all vidombyggnader la den befintliga byggnaden som ulgångspunkl för bedömningen avåtgärder. Bostadsminisiern tar senare upp olika forskningsaspekter påbosladsförbällringsprogrammet. Han anför bl.a. atl en 1983/84:107 Bilaga 5 159 ökadkunskap om gångna liders byggnadsskick och byggnadsteknik sannolikt kanlillföras dagens byggande många vikliga erfarenheter samt alt del är nödvändiglatt utveckla ett ökat kunnande, bl. a. i reslaureringslekniska frågor. Jagdelar denna uppfattning och noterar med tillfredsställelse att bostadsministernbetonar denna inriktning i anslutning lill den ireåriga verksamhetsplanen förbyggforskningsrådel. Defrågor som bostadsministern lar upp i sammanhanget berör i slor utsträckningRAÄ: s kompetensområde. Det är därför min förhoppning all ett utökatsamrådsförfarande skall komma till slånd mellan slatens råd för byggforskningoch RAÄ. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Som jag har nämntfinns del anledning att beakta behovel av vissa egna forskningsresurser inomkullurfällel. Dessa resurser, som bör ses som ett komplement lill desamverkansmöjligheter som jag här har redovisat, bör ge kulturinstitutionernavissa möjligheter all ulifrån egna förutsättningar och villkor fä till ståndforskningsverksamhet inom viktiga sektorer. Jag ålerkommer senare lill fråganom dimensioneringen av denna resurs. Idetta sammanhang avser jag - efter samråd med chefen för -även la upp en fråga rörande näringslivets medverkan lill finansieringen avTekniska museets verksamhel. Koslnaderför FoU som har eller antas få betydelse för ell förelags rörelse ulgör, somframgår av punkt 18 första stycket av anvisningarna lill 29 §kommunalskatlelagen (1928: 370, KL), avdragsgill driftkostnad vid företagetsinkomsttaxering. Detsamma gäller kostnader för informalion om FoU.Avdragsrätlen avser såväl egen forskningsverksamhet (intern FoU) som kostnaderför anskaffning av forskningsresultat från utomslående (extern FoU). Tillextern FoU hör bl. a. bidrag till utvecklingsbolag och forskningsinstitut. Somförutsättning för avdragsrätlen gäller dock även i bidragsfallen atl den FoUsom bedrivs av mollagaren har eller kan anlas få betydelse för förelagetsrörelse. Förall underlälla tillämpningen har regeringen med slöd av riksdagensbemyndigande i andra stycket av nyssnämnda anvisningspunkt i förordningen(1975: 127) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag lill viss forskningeller vissl utvecklingsarbete räknal upp ell antal institutioner varsverksamhet ansetts vara av sådanl slag all avdragsrätl för FoU-bi-dragföreligger utan närmare ulredning. I denna katalog återfinns bl.a. svenskauniversilel och högskolor, forskningsinstitut som är underställda UHÄ,branschforskningsinslitul saml vissa akademier. Detav lämnade bemyndigandet avser bidrag lill FoU. Någon rätt förregeringen att medge avdrag för bidrag till annan verksamhet -exempelvismuseiverksamhet - föreligger inle. a. denna bakgrund har tillregeringen framställda yrkanden om att föra in i 1983/84:107 Bilaga5 160 Enligt min uppfattning visar emellertid utvecklingen under senare åratl Tekniska museets verksamhet har sådan anknytning till och belydelse förindustriföretagen atl bidrag till museet bör vara avdragsgilla. En sådanavdragsrätl skulle också i hög grad förbällra museels möjligheler all få bidragfrån näringslivel. Jag föreslår därför atl punkl 18 andra stycket av anvisningarnalill 29 § KL ändras så att bemyndigandet kommer att omfatta ävenmuseiverksamhet. Med slöd av denna utvidgning avser chefen förfinansdepartementet att senare föreslå regeringen alt ta med ikatalogen. Sistnämnda åtgärd kräver dock inle medverkan. Förslaglill lag om ändring i KL har upprällals inom ulbildningsdeparlemenlel.Förslagel har upprättals efler samråd med chefen för . Detbör fogas till prolokollel i della ärende som bUaga 5.4. Jagföreslår atl medel lill kulturinslilulionerna för forsknings- och utvecklingsinsatserredovisas under ett nytt reservationsanslag. Forsknings-och utvecklingsinsatser inom kulturområdet föregående harjag förordai alt kulturinstitutionerna bör disponera vissaresurser för FoU-arbete inom kultursektorn, främst avseende verksamhetsinriktadutvecklingsforskning. Jag har vidare förordat en förstärkning avnaturhistoriska basresurser för forskning av grundforskningskaraktär.Jag har räknal med alt dessa ändamål bör kunna tillgodoses inom en ram av 1milj. Medlenbör för näsla budgetår som jag har angett anvisas under ell nyttreservationsanslag benämnl Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet. Jag har vid min medelsberäkning utgått från en fördelning avresurserna enligl följande. förfördelning inom museisektorn 300000 Medhänsyn lill att det rör sig om ett nytl ändamål inom kultursektorn börregeringen ha möjlighel att göra omdispositioner mellan de olika deländamålen. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 161 Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. anta det inomutbildningsdepartementet upprättade förslagel till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. till Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet för /85 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av I . 11 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 5 162 (1982: 16) Genombeslut uppdrog regeringen ål forskningsrådsnämnden (FRN) allutarbeta ett samlat program för forskning rörande datateknikens framlidaanvändning. Nämndenlillkallade en arbelsgrupp för att fullgöra uppdraget. FRN har anslutit sig tillhuvudlinjerna i de av arbelsgruppen framlagda förslagen och överlämnatarbetsgruppens rappori lill regeringen. Arbelsgruppenfastslår inledningsvis atl begreppet datateknik måsle fattas i vid bemärkelseinom ell framtida samlat forskningsprogram. En heltäckande definition av vilkenteknik som skall anses som datateknik är svår alt enas om i en period dålekniken är i sländig utveckling. Den belydelse lekniken har för samhälleleller för den enskilde medborgaren måste vara ett kriterium av större vikt fören sådan bedömning än en formell gränsdragning med hänsyn till den tekniskakonstruktionen hos en viss tillämpning. Gruppenfastslår belräffande ell "samlat forskningsprogram" all del måstevara samlat i den bemärkelsen att "det ger ullryck för en samlad strategiför forskningens utveckling snarare än ell samlat program för forskningensdeialjinriktning". Irapporten indelas forskningsuppgifterna i tre huvudgrupper: - Forskning kring degrundläggande förulsättningarna för teknikens utveckling och tillämpning,m.a.o. forskningsinriktningar, som studerar egenskaperna och behoven hosanvändarna av tekniken dvs. människan som individ eller i grupp, organisationeroch företag saml samhället i stort. - Forskning som syftar lill attulveckla själva lekniken. - Forskning som syftar till attulveckla tillämpningar av lekniken. Denna forskning ser gruppen som enförenande länk mellan de båda ovan nämnda områdena. Gruppenanser all dessa tre huvudinriktningar bör stödjas och byggas ut till en sådankunskapsnivå och omfattning alt ett meningsfylll samarbele och utbyte avertarenheier kan äga rum dem emellan. Irapporten redogörs därefter för pågående forskning. - Pågåendeforskning med syfle att utveckla datatekniken och tillämp ningen av denna: Dentill volymen största delen av denna forskning bedrivs inom induslrin, tillövervägande del inom transnationella förelag. 1983/84:107 Bilaga 5 163 omfatiningen av denna forskning är flerfaldigl slörre änhela den svenska forskningsvolymen sammantagen. Av svenska offentligasalsningar nämns främsl STU: s ramprogram för informationsbehandling som löperunder en femårsperiod från . Ramprogrammet beräknas kosta ca 70milj.kr. och avses vara experimenlelll lill sin karakiär. Genom programmetbildas bl.a. forskningslaboratorier vid högskolorna. Vidare nämns förslagenfrån den av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillsatta"dalareferensgruppen" om "Förstärkning av högre utbildning ochforskning" (se vidare UHÄ-rapporlen 1981: 16). - Pågående forskning med syfle all sluderakonsekvenserna av datatekni ken och dess lillämpningar: Här refereras lill sillande eller just avslutadeulredningar, som dataeffektutredningen, det ovan nämnda förslaget frän UHÄ: sdatarefe-rénsgrupp saml lill ulveckling med avseende på arbetsmiljö,arbetsinnehåll och arbetslivels organisation. Pågående forskning som i vidare bemärkelse är avbelydelse för dalatek nikens framlida ulveckling och tillämpning: Sådan forskning förekommer inom ramen för ovan nämndaprogram och andra exempel nämns. Forskningsaktiviteter med delta syfte tillhördock inte de främst prioterade områdena, och kommer inte alt vara av centralbetydelse för del föreslagna programmel. Arbetsgruppens förslag återges här i sina huvuddrag. Somanges ovan föreslår FRN att forskning kring datateknikens utveckling,användning och effekter indelas i tre huvudinriktningar. Arbelsgruppen konslalerar alt ingen av de trehuvudinriktningarna har tillräckliga resurser. Den störstaeftersläpningen besvärar emellertid forskningen kring de grundläggandeförulsättningarna för datateknikens utveckling och tillämpning. Arbetsgruppensförslag till områden för forskningsinsatser rör alltså till helt övervägandedel denna huvudinriktning. Däruiöver redovisas vissa synpunkler påinriktningen inom de båda andra huvudinriktningarna. De områden för forskningsinsatser som beskrivs förforskning kring de grundläggande förutsättningarna är följande: b) Psykologiskaoch psykosociala faklorer e) Individen i verksamheter a) Styrsystem,regelsystem och beslutsfattande c) Kunskaps- ochinformationshantering d) Effeklivilel hos verksamheler 1983/84:107 Bilaga 5 164 Forskning kring samhällets funktioner a) Ekonomi ochsamhällsstruktur b) Demokrati ochstyrsystem c) Juridik ochregelsystem d) Värderingar och kultur O Undervisning och ulbildnig Arbetsgruppen pekar dessulom på några utvecklingslinjerinom forskning för utveckling av teknik och tekniktUlämpningar som kan bedömasha nära anknylning lill ovanslående områden, nämligen mulliprocessorsy-slem,komponentleknik, särskilt kemisk och biokemisk, leknik för förslärkning avmänniskokroppens funktioner dä dessa försvagas eller bortfaller, utveckling avarbetsplalsulruslning, av undervisningsredskap, av tillämpad kontorsautomation,av mjukvarukonstruklion för stora dalasys-lem och av meloder för miljökontrolloch miljöövervakning. Slutligenföreslår arbetsgruppen ett slöd lill experimentverksamhet i verklig miljö föratt utveckla teknik och tekniklillämpningar. 1.2 Omfattning och genomförande av forskningsinsatserna De områden för forskningsinsatser som beskrivs ovan börangripas på följande säll: - genomtillskapandet av fasta forskningsresurser inom UHÄ-området i form avprofessurer eller forskningscentra - genom särskildaanslag till projeklforskning - genom särskildaanslag till experimenlverksamhet - genom ensamordning av scklorsforskning och övriga ålgärder inom dalaområdel medforskningen inom område. Då del gäller omfattningen och genomförandel av insatsernainom huvudinriktningen forskning kring de grundläggande förut sätt ningartiaför teknikens utveckling och lillämpning har arbetsgruppen gjorl följande bedömningar. Deresurser som avsätts för forskningsinsatserna bör vara av en sådanstorleksordning all de medger en täckning av samtliga områden för forskningsinsatseroch så all varje område kan få ett tillskott av fasta och rörliga resurser påen nivå som kan skapa reella möjligheler lill kompetensutveckling inomområdena och till atl forskningsresultaten kan utnyttjas för atl offensivtpåverka utvecklingen inom dalaområdet. Arbetsgruppensbedömning är all detta kräver insatser av en storleksordning som motsvarar 150lill 200 forskartjänster med följdkoslnader för teknisk och administrativpersonal, ulruslning m. m. De totala koslnaderna för de föreslagnaförstärkningarna beräknas till mellan 60 och 75 milj. kr./år inberäknat 10milj. kr./år i kostnader för experimenlverksamhet. FRN anser alt regeringen, i samband med deforskningspolitiska propo- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 165 sitionerna, skall svara för strategisk samordning av denhär akluella forskningen. FRN skall samordna projektverksamheten inom området. Rapporten har remissbehandlats. I en promemoria somtillställdes remissinstanserna anmodades dessa atl: Granska ochbedöma utredningens förslag mot bakgrund av atl del stalsfinansiella läget intemedger ökade koslnader. Förslag som medför koslnader kan endasl finansierasgenom omprioriteringar inom resp. verksamhetsområde. Översiktligtredovisa den forsknings- och utvecklingsverksamhet, som pågår och planerasinom dataområdet resp. belysa om och hur de föreslagna ålgärderna kan fogas ini pågående planering av forsknings-och ulvecklingsarbelel inom dataområdet, vadgäller myndigheiens ansvarsområde. 2.1 Forskningsprogrammets allmänna inriktning Remissinstanserna är övervägande positiva lill de förslagsom förls fram i FRN: s rapport. Ett genomgående omdöme är dock att dessa ärför allmänl hållna för all ge vägledning för priorileringar resp. avvägningar. Statskontoretnoterar beträffande den indelning i tre huvudinriktningar, som föreslås förforskningen, atl endasl den forskning som avser de grundläggandeförutsättningarna för teknikens ulveckling och tillämpning behandlals närmarei rapporten. Slalskonloret finner all del föreslagna programmel alltså inleulgör "ett samlat program för hela dalaområdet", varför denvägledning som ges för prioriteringar är begränsad. Statskontoret ansluter sig dock till arbetsgruppensuppfattning all forskning kring de grundläggande förutsättningarna behöverförslärkas. Statskontoretfinner vidare alt trols all rapporten inskränker sig till atl ge en beskrivningav områden och delområden för forskning så ger denna en god uppfattning om"den möjliga spännvidden i och betydelsen av denna forskning". Slyrelsenför leknisk utveckling (STU) finner alt rapporten återspeglar "enföredömligt vid helhetssyn på datateknik och dess användning". STUefterlyser dock en mindre traditionell syn pä datateknik - särskilt telekommunikationhar fått en slyvmoderlig behandling i rapporten. Datatekniken är, enligt STU: s uppfattning, inne i en nyfas. Teknikanvändningen i förhållande lill användaren uppmärksammas alltmer.FRN: s rappori är där i linje med den internationella ulvecklingen anser STU.Det internationella beroendet bör dock fä en större uppmärksamhet än vad somanges i rapporten. STU finner det vara "helt riktigt att salsa på degrundläggande förutsätt- 1983/84:107 Bilaga 5 166 ningarna för tekniken". Men, fastslår STU,"strävanden mol en bättre teknikanvändning, oavsett om det gäller alt göraden effektivare eller bättre anpassad efter människan, bygger genomgående på enbättre och kraftfullare teknik". () anser att det föreslagnaforskningsprogrammet i första hand måsle "brytas ner ochoperationaliseras för att bli användbart". RRV saknar förslag om i vilkenprioriteringsordning satsningar skall ske. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) för fram behovetav långsiktig kunskapsuppbyggnad i samband med en salsning på forskning omdatateknikens användning. Förstärkningar behöver tillföras såväl grundläggandeulbiidning som forskning och forskarutbildning i form av basresurser. Dellaför all en "naluriig dialog skall kunna komma till stånd mellan högskolaoch samhälle". ()liksom medicinska forskningsrådet (MFR), naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) och skogs- och jordbrukets forskningsråd () bedömer utredningensförslag lill allmän inriktning av forskningsprogrammet som "riklig ochmeningsfylld". Råden kommenterar i huvudsak de förslag, som berör derasegna verksamheisområden. NFR menar dock att "det finns skäl förförsiktighet vid genomförandet av större forskningsprogram om dalateknikenssamhälleliga förutsättningar". Datadelegalionen anser att såväl regeringens uppdrag tillFRN som nämndens förslag är "av stor datapolilisk vikl". Delegationenär "ense med FRN atl forskningsprogrammet måste leda lill ökad kunskap hosbeslutsfattare på alla nivåer inom organisationer, förelag och samhällsorganom samhällels handlingsberedskap skall kunna ökas". Daladelegalionen uttrycker, liksom STU, lillfredsslällelseöver att FRN tolkat begreppet "datateknik" i en vid bemärkelse, helti överensslämmelse med den i delegationens direktiv. Delegalionen finner det vidare tillfredsställande att FRNvall att avgränsa uppdraget lill forskning kring "effekt- ochkonsekvensforskning". Daladelegationen delar FRN: s uppfattning atl denforskning som salsningen avser "skall ha en proakfiv karakiär". Delegationen finner det positivt all "FRN betonarvikten av alt forska om förutsättningarna för en posiliv teknikutveckling"av delegalionen kallad "förulsättningsforskning". Delegationenbetonar vidare viklen av en "långsiktig satsning påförutsättnings/effektforskning". Delegationen menar atl FRN: s förslag lill satsning skerpå "ett område där , relativt sett, har en medvetenhet, kompetensoch klara möjligheter lill komparativa fördelar vid senaretillämpningsutveckling". () "vill understrykaatl , väl hävdat sin framskjutna internationella ställning dädet gäller all la datatekniken i bruk". IVA ser FRN: s förslag "somen välkommen ylierii- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 167 gareförslärkning av kompetens och teknikspridning på ett för framtiden cenlrallområde". Beträffandeforskningsprogrammets inriktning vill IVA "betona alt behovel avpedagogiskt utformad information torde vara slörre än behovel av grundläggandeforskning". Statskontoretefterlyser ell mer konkret aktionsprogram än den beskrivning av områden ochdelområden som ges i rapporten. Statskontoret finner inte all rapportenredovisar ett tillräckligt underlag för förslagen till de stora samhälleligasalsningarna på forskning kring de grundläggande förutsättningarna förteknikens utveckling och lillämpning. En forskningsuppgift "avfundamental belydelse" och som bör lyftas fram i programmet - är"den om leknikfaktorns, speciellt datateknikens, belydelse på gott och ontför ekonomisk utveckling och välfärdsulveckling". RRV anser alt förslagel"innebär en satsning över hela fältet" varför beröringspunkter finnsäven med andra prioriterade områden som t.ex. förvallningsforskning, forskningom personal- och arbetslivsfrågor och jämslälldhetsforskning. RRV finner detdärför inle "ändamålsenligt att särbehandla forskning om datateknikensanvändning". STU vill "någotkraftigare än FRN betona nödvändigheten av en reell ökning av forskningen inomhela datateknikområdet". STU menar att del är "vikligl att ingen avde angivna huvudinriktningarna kommer på en underkritisk nivå". Dettaförutsätter, enligl STU, alt även basresurserna inom högskolan är"dimensionerade så alt programansvariga organs projektstöd blirmeningsfyllt". UHÄanser att arbelsgruppen gjorl en överskådlig sammanställning av såväl pågåendeforskning som av områden för forskningsinsatser. UHÄ menar alt det är angelägelatl de förstärkningar inom olika forskningsområden som FRN föreslår kan"skapas och tillföras högskolans organisation" företrädesvis i formav basresurser. UHÄanser vidare all frågor kring bl.a. fortbildning och vidareutbildning inomdataområdet borde ha behandlals utförligare. UHÄbefarar atl bristen på kunniga instruktörer och handledare inom dataområdetskall begränsa ulvecklingen inom området. Betydande salsningar måste göras påutbildning, inte minsl på utbildning av lärare, enligt UHÄ. HSFRanser all samlliga fyra huvudområden som FRN föreslår för forskningsinsatserkring de grundläggande förutsättningarna för teknikens utveckling ochlillämpning är angelägna och ligger inom : s ansvarsområde. Molbakgrund av atl budgetproposition ålagts all särskillprioritera forskningsinsatser på områdel "forskning som en förul- Prop, 1983/84:107 Bilaga 5 168 sättningför och konsekvens av den slora nationella satsningen på lekniskutveckling" finner rådet det naluriigl att stödja den forskning, somredovisas i FRN: s rapport. NFRanför belräffande forskningsprogrammet att "det är en sak atl peka på ettproblemområde, en annan och långl svårare att avgöra i vilken grad områdel ärtillgängligt för vetenskaplig forskning på nuvarande kunskapsnivå". FRNhar lagil för lätt på de kritiska frågorna om forskningsbarhet och tillgång påkompetenta forskare. SJFRmenar att i den närmare definitionen av områden för forskningsinsatser, därFRN trycker hårt på behovet av forskning kring individers, verksamheters ochsamhällels behov, förutsättningar och krav på datatekniken, saknas engenomgång av olika produktionsprocessers förutsättningar för datateknikensutveckling och tillämpning. SJFRpekar på produktion av livsmedelsråvara som ett "nytt, ekonomisktbetydelsefullt område där datateknikens samt mäl- och reglerlekni-kensmöjligheter och förutsättningar kan bedömas som mycket goda". Datadelegationenanser alt det är väsenlligl med en ulveckling av fors-kartesurser och nykunskap inom de fyra delområden, som FRN räknar upp. Dä FRN avstått från altaktivi prioritera mellan dessa områden vill daladelegationen rekommendera attprioriteringen görs genom all FRN väljer specifika forskningsfrågor inom vartoch ett av dessa fyra delområden och inle genom atl enbart rangordna självadelområdena. 2.3Forskningsprogrammets omfattning och genomförande Statskontoretanser att rapporten anger en angelägen huvudinriktning, snarare än en planeller ett program för forskning. Statskontoret finner det angeläget "atlklart markera för forskningsvärlden" att forskning kring de grundläggandeförutsättningarna för teknikens ulveckling och tillämpning är av slor vikl. Statskontoretför fram projektforskning som en form för resursförstärkning som statskontoretfinner särskilt lämpad för att främja kompetenstillväxt. Fasla resurser börtillskapas successivt. Möjlighelertill experimentverksamhet i verklig miljö är betydelsefull, enliglstatskontoret. Kostnadsberäkningarnaanser statskontoret vara av underordnat inlresse ulan en tidsplan för fullutbyggnad av programmel. RRVmenar atl det inle är möjligl all bedöma den föreslagna satsningen då en uppskattningav befintliga resurser saknas i rapporten. RRVfinner det angelägel alt inte låsa resurser i en alllför fasl organisationunder ett kompelensuppbyggnadsskede. RRVsläller sig posilivl fill de föreslagna centrumbildningarna.