prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Behovel av sådantekonomiskt stöd bör bedömas i ett vidare sammanhang och bör då ses snarare somen fräga för föräldraförsäkringen än för efterlevandepensioneringen. Det sagdabetyder atl jag inte kan biträda kommitténs förslag att omställningsbidragetskulle kunna utges löpande sä långe den efterlevande tar vård om barn som ärunder ålder. Jag anser det dock motiverat atl omställningsbidraget kanutgå ån den generella ettårsperioden i de fall då denefterlevande har minderåriga barn att ta vård om. har jag denuppfattningen att omställningsproblemen i regel är både mer omfattande ochlångvarigare i situationer dä den efterlevande lämnas ensam i vården om småbarn. Jag anser det därför rimligt att den efterlevande i sädana fall gesmöjlighel till med stöd frän familjepensioneringenän andra efterlevande. Som jag anfört bör detta dock inte åstadkommasgenom att rätten till förlängt omställningsbidrag på sätt kommittén föreslårknyts till det yngsta barnets ålder och bidragsperioden därigenom kommer attvariera med hur gammalt barnet är för dödsfallet. En lämpligarelösning är enligt min mening att omställningsbidraget även i dessa fall utgesunder en i förväg fastlagd tidsperiod som i princip är lika lång för allaefterlevande småbarnsföräldrar. Jag vill därför föreslå att efterlevande som har ett ellerflera minderåriga barn i sin värd skall kunna få omställningsbidrag undersammanlagt , dvs. längre än enligt huvudregeln. Bidraget böremellertid kunna utgå längst till dess det yngsta barnet har uppnått åtta årsålder. Detta innebär att omställningsbidraget i allmänhet skallkunna utgå till småbarnsföräldrar under totalt . Är det yngstabarnet äldre än vid fidpunkten för dödsfallet, utgår bidraget dock underden tid som återstår till dess barnet fyller . Denna åldersgräns bör gälla generellt för samtliga efterlevande som har rätt tillförlängt omställningsbidrag. Jag kan alltså inte tillstyrka att åldersgränsensätts högre för vissa barn än för andra. En sådan särlösning skulle medförabesvärliga avgränsningsproblem och bör därför undvikas. När det gäller svårthandikappade barn vill jag erinra om möjligheten att erhålla värdbidrag fränfolkpensioneringen för vård av barnet. Milt förslag innebär alltså atl omslällningsbidraget skallkunna utgå i tvä olika former: generellt till allaberättigade och med möjlighet till förlängning under ytterligare högst tvä ärför efterlevande som tar vård om barn . 1983/84:73 100 Närmare viUkor för rätt till omslällningsbidrag De av pensionskommittén föreslagna närmare villkoren förrätt lill omslällningsbidrag har pä de flesla punkterna tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av remissinstanserna. Endast i ett fätal avseenden finnerdessa anledning till påpekanden eller erinringar (se under avsnitt 1.3.3 ibilaga 2). Även jag anser de föreslagna reglerna vara tillfredsställande ochväl ägnade att ligga till grund för lagstiftningen. I praktiskt tagel samtligahänseenden bygger därför de förslag som jag nu kommer atl redovisa på vad somförordas i kommittébetånkandet. Omställningsbidrag för en lid av ell är Omställningsbidraget föresläs generellt utgå under denettärsperiod som infaller efter tidpunkten för dödsfallet. Uppfyllerden efterlevande inte förutsättningarna för räll tillbidrag, skall han eller hon inte senare kunna börja uppbära detta. Givetvisskall bidraget dock kunna utges under viss relroaktivtid pä samma sätt som ärfallet för andra förmåner från den allmänna pensioneringen (16 kap. 5 § femtestycket AFL). En allmän utgångspunkt för rätlen till omslällningsbidragär att det skall ha förelegat en personlig och ekonomisk gemenskap mellanparterna för dödsfallet. Mot bakgrund härav har jag tidigare(avsnitt 3.2,2) föreslagit att det för rätt till bidrag skall fordras altmakarna (eller därmed likställda) stadigvarande sammanbodde med varandra viddödsfallet. Även i övrigt måste givetvis avgörandet av huruvida en gemenskap avdetta slag förelegal ske med tillämpning av generella kriterier. I likhetmed pensionskommittén anser jag att det kan hällas för sannolikt att sådangemenskap i allmänhet funnits om makarna gemensamt tagit vård om minderårigtbarn. Detsamma gäller då makarna sammanbott oavbrutet framlill dödsfallet. Jag tillstyrker alltså kommitténs förslag också i detta senarehänseende. Den uppfattning som under remissbehandlingen framförts från någothåll, alt omställningsbidrag bör utges enbart i situationer då makarna haftbarn att ta vård om, kan jag inte biträda. Även i de andra fall som nämntstorde nämligen den efterlevande oftast drabbas av sä betydande problem isamband med omställningen till de nya förhållandena att det framstår sommotiverat med ett ekonomiskt stöd från familjepensioneringen. Vad först gäller rätten till ettårigt omställningsbidrag ide fall det inte finns barn godtar jag det av kommittén uppställda villkoretatt parterna skall ha sammanbott oavbrutet av minst fem äromedelbart före dödsfallet. Som kommittén framhåller torde man, om detta kravär uppfyllt, i regel kunna dra den slutsatsen ar.t det varit fråga om en sådanstabilitet och varaktighet i parternas förhållande att det år skäl att utgebidraget. 1983/84:73 101 uppställda villkoret betyder att makarna måste ha bollsamman . Det är således inte, som enligt nuvaranderegler för änkepension, tillräckligt att de varit gifta sedan minsl fem ärtillbaka utan dessutom krävs elt fortgående sammanboende under minst fern äromedelbart före tidpunkten för dödsfallet. Även om makarna inte sammanbott före dödsfallet skall del ettåriga omslällningsbidraget kunnautgå. Detta föreslås gälla dämakarnagemensarnt tagit vård om minderårigt barn.I fråga om rätten till omställningsbidrag i dessa barnfall framstår del sornönskvärt att ha så enkla och entydiga regler som möjligt. De närmare villkorenför rätt lill bidrag bör därför i stor utsträckning anknyta tillförutsättningarna för rätten lill omställningsbidr-ag för förlängd tid. Tilldessa återkommer jag i det följande. Motbakgrund härav föreslär jag att rått till ettårigt omslällningsbidrag skallföreligga under förutsättning att den efterlevande vid makens (eller därmedlikställds) död stadigvarande sammanbodde - förutom rned maken -med barn, somstod under vårdnad av makarna eller av endera av dem och som inte hade ålder. Avgörande för om omställningsbidrag skall kunna utges medslöd av dessa villkor skall alltså vara förhållandena fördödsfallet. Förändringar som kan inträffa efter dödsfallet blir utan inverkanpå den fortsatta rätten till ettårigt omslällningsbidrag. Ett krav ide nu aktuella fallen är således alt barnet stod under- rättslig-vårdnad av denavlidne eller den efterlevande eller av dem båda gemensamt. Däremot skall detenligt förslaget inte krävas all det är ett för den avlidne och denefterlevande gemensamt barn. Förutsättningarna för rått till omställningsbidragär uppfyllda även om barnet är biologiskt barn till enbart en av parterna ellerinte är besläktat med någon av dem. Också styvbarn och andra barn - t. ex.barnbarn eller fosterbarn under bådas eller enderas vårdnad -kan alltså grundarätt till bidrag för den efterlevande. Bestämmande är att barnet skall hastadigvarande vislats hos makarna (eller därmed likställda) och ha haft dembåda eller endera av dem som vårdnadshavare för dödsfallet. Syftet med detta förslag är att urskilja sådanasituationer där del vid dödsfallet förelegat en ekonomisk och personliggemenskap rnellan de vuxna parterna av den karaktären att det finns skäl atlutge omställningsbidrag. Att barnet kan ha en annan förålder i livet eller alldet kan utgå ersättning för barnet i annan ordning är därför utan relevans isammanhanget. Det rör sig ju om ett stöd till den vuxne efterlevande, inle lillbarnet. Som jag utvecklat i avsnitt 2.2.1 bör för rätlen lillomställningsbidrag uppställas en övre åldersgräns vid 65 är. Detta innebär atten efterlevande som för dödsfallet har uppnått inteskall kunna beviljas omställningsbidrag. Vidare betyder det att bidraget skallupphöra om den efterlevande fyller . Prop.1983/84:73 102 bidraget in vid utgången av månaden före 65-ärsmänaden. 1 övrigtfinner jag det inte erforderligt med några särskilda regler om bortfall avpensionsrätt när det gäller det ettåriga omställningsbidraget. Som jag nyssnämnt bör förhållandena för dödsfallet vara avgörande för rätlentill bidrag . Om rätten till bidrag grundats pä värdav barn inverkar del därför inle pä bidragsrättens fortbestånd omsammanlevnaden med eller vårdnaden orn barnet skulle upphöra efter dödsfallet.Inte heller påverkas i dessa fall den fortsatta rätten till bidrag av att delyngsta barnet fyller . I likhetmed kommittén anser jag vidare alt omställningsbidrag för av ett är börfortsätta atl utges åven om den efterlevande skulle gifta om sig eller börjasammanbo med annan person . Bidraget utgår här under enbarten begränsad tid, och det bör inte komma i fräga atl belasta administrationenmed en bestämmelse som skulle kräva omprövning av bidragsrätten i dessa falloch därmed även fordra sårskild utredning och kontroll för regelns tillämpning. Sammanfattningsvisföreslår jag således att omställningsbidraget generellt skall utgå under en tidav ett är i omedelbar anslutning till dödsfallet. Rätt till bidraget skalltillkomma, för tid före den månad dä den efterlevande fyller ,efterlevande make (eller därmed likställd) som stadigvarande sammanbodde medden andre maken för dennes död och som dessutom a) vid dödsfalletstadigvarande sammanbodde också med barn, som inte uppnått ålder ochsom stod under vårdnad av makarna eller av en av dem, eller b) oavbrutet hade sammanbott med maken(eller därmed likställd) av minst fem är fram till lidpunkten fördödsfallet. Omställningsbidrag för förlängd tid Efterlevande som tar värd om minderårigt barn skall undervissa förulsällningar kunna uppbära omställningsbidrag änenligt huvudregeln. Omställningsbidraget skall i dessa fall kunna utgå underytterligare längst , dvs. under sammanlagl högst . Dettaförlängda omslällningsbidrag skall dock inte utgå efter det att del yngstabarnet fyllt . Avsikten med förslaget är att denna form avomställningsbidrag skall börja utbetalas försl när rätten till det generellabidraget löpt ut. Rätten till förlängt omställningsbidrag inträder alltså förstnär förflutit från dödsfallet. För att den efterlevande skall kunna beviljasomställningsbidrag för förlängd tid bör krävas atl han eller hon har uppfylltförutsättningarna för rätt till del generella - ettåriga -om:5lällningsbidraget. Vidare bör som särskilt villkor för rätt tillomställningsbidrag för förlängd fid gälla att den efterlevande vid tidpunktenför dödsfallet stadigvarande 1983/84:73 103 sammanbodde med just del barn som avses grunda rätt tillförlängt bidrag. Däremot bör inte krävas atl del är etl för makarna gemensamtbarn. Utöver angivna villkor, som tar sikle på förhållandena vidlidpunkten för dödsfallet, bör i enlighet med kommittéförslagel uppställasvissa krav pä anknytning mellan barnet och den efterlevande också för tidenefter dödsfallet. Det rör sig alltså här om villkor som måste vara fortlöpandeuppfyllda under hela den tid dä förlängt omställningsbidrag utgår, I detta hänseende bör först och främst krävas att denefterlevande stadigvarande sammanbor med barnet. Avgörande bör alltså vara atlden efterlevande tar faktisk vård om barnet kontinuerligt underbidragsperioden. Ytterligarebör gälla som villkor att den efterlevande efler dödsfallet har rättsligvårdnad om barnet. Härigenom erhålls elt lått konslaterbart faktum som underlagför bedömningen av rätten till bidrag, vilket underlättar administrationen. Detföreslagna kravet erfordrasför att frän pensionsrätten avgränsa situationer ivilka det inte bör komma i fråga att utge det förlängda omställningsbidraget.T. ex. finns inte skäl alt ge rätt till sådant bidrag lill den som utan atl havårdnaden om barnet tar omsorg om det såsom fosterbarn. I fall av detta slagutgår i regel ersättning lill fosterföräldern i annan form. Jag vill isammanhanget åven framhålla att den faktiska vården och den rättsliga vårdnadeni allmänhet sammanfaller och att de situationer där skiljaktigheter härvidlagår för handen normalt är sådana där det saknas skäl att utge omställningsbidragför förlängd tid. Något krav på att den efterlevande mannen eller kvinnan varvårdnadshavare för barnet för dödsfallet finns inte enligtförslagel. Det skall vara tillräckligt att den efterlevande då sammanboddestadigvarande med barnet och erhåller vårdnaden om det någon tid därefter.Kravet på vårdnad behöver således vara uppfyllt först då rätten till förlängtomställningsbidrag inträder, dvs. Pensionskommitténföreslår att del för rätten till förlängt omställningsbidrag inle skalluppställas någon övre åldersgräns för den vuxne efterlevande och att sådantbidrag alltså skall kunna utges även till efterlevande som fyllt . Dettaförslag har mött kritik i några remissyttranden. a. riksförsäkringsverketanser det finnas skäl alt ha samma regler i detta hänseende fördel förlängda omställningsbidragetsom för ettårigt sådant bidrag. Jag ansluter mig fill denna uppfattning. I synnerhet medden konstruktion sorn jag nu föreslär för det förlängda omställningsbidragetframstår det som naturligt att ha samma övre åldersgräns för detta som föromställningsbidragets mer generella del. Sambrdningshänsyn talar för enlösning med denna innebörd. De skäl som kan anföras för att inte utge ettårigtomställningsbidrag till efterlevande som är eller äldre gör sig enligtmin mening också med samma styrka gällande beträffande omslällningsbidrag förförlängd tid. Jag föreslår därför att förlängt omställningsbidrag inte utgestill efterlevande som har uppnått och att utgående sådant bidragdras in vid utgången av månaden före den dä den berättigade fyller . Prop.1983/84:73 104 Av de villkor som jag nu föreslagit för rätt till förlängtomställningsbidrag följer att pensionsrätten bortfaller då detyngsta barnet uppnår älta års ålder. Vidare medför dessa förutsättningar attutgående bidrag skall dras in också om den föreskrivna anknytningen till barnetskulle upphöra . Detta blir fallet om barnet avlider, denefterlevande upphör att bo samman med barnet eller vårdnaden om barnettillerkånns någon annan. Det angivna är en konsekvens av alt det avgörande förpensionsrätten i dessa hänseenden inte är situationen vid dödsfallet utan defortlöpande förhållandena omslällningsbidraget betalas ut. Om ettutgående bidrag skulle dras in med stöd av dessa regler, bör detta emellertidinte innebära att den efterlevande definitivt går miste om möjligheterna attåterfå bidraget. Rätten till detta bör kunna inträda på nytt om denefterlevande vid ell senare tillfälle under den tvååriga bidragsperioden skullekomma att ånyo uppfylla de föreskrivna villkoren. I likhet med pensionskommittén anser jag vidare att rättentill förlängt omställningsbidrag bör bortfalla om den efterlevande ingår nyttäktenskap och i vissa situationer då denne börjar sammanleva med annan utanäktenskap. Detta omställningsbidrag kan utgå , och enordning som lämnar bidraget opåverkat av omgifte o. d. skulle kunna uppfattassäsom stötande. Den föreslagna lösningen framstår också som följdriktigeftersom det är den efterlevandes fortlöpande förhållanden som är av betydelseför rätten att erhålla denna form av omställningsbidrag. 1 fråga om bortfall av pensionsrätten vid sammanboendeutan äktenskap bör gälla samma likställighetsregel som för rätten att beviljasomställningsbidrag. Utgående sådant bidrag för förlängd tid bör alltså dras in- förutom vid nytt äktenskap - om den efterlevande stadigvarande sammanbor mednågon med vilken den efterlevande tidigare varit gift eller har eller har haftbarn. Som betonas av flera försäkringskassor bör likställigheten inskränkastill dessa situationer. Kommitténs förslag att bidraget skall dras in redan omden efterlevande väntar barn med annan skulle medföra problem i den praktiskatillämpningen, eftersom försäkringskassorna inte automatiskt får någon anmälanom havandesktipet. Svårigheter skulle också kunna uppkomma alt avgöra fränvilken tidpunkt indragningen skall göras och hur det skall förfaras i fall dägraviditeten avbryts. Kommitténs förslag i denna del kan jag därför intetillstyrka. Om rätlen till omställningsbidrag en gång upphört på grundav att den efterlevande ingått nytt äktenskap eller börjat sammanleva med annanutan äktenskap, skall enligt förslaget bidragsrätten inte senare kunnaåterupplivas. Upplöses det nya äktenskapet eller upphör sammanboendet, kanalltså inte på nytt börja utgå omställningsbidrag efter den först avlidnemaken. Sammanfattningsvis innebär de av mig nu föreslagnavillkoren för rätt till förlängt omslällningsbidrag följande. Rätt härtill tillkommerefterlevande make (eller därmed likställd) som uppfyller villkoren för rätttill ettårigt omställningsbidrag och som stadigvarande sammanbodde med barn,som var Prop.1983/84:73 105 under älta är, vid lidpunkten för makens bortgång.Bidraget utgår för av efter det att rätlen till ettårigtomställningsbidrag har upphört. Det utges dock endast så länge som denefterlevande stadigvarande sammanbor med barnet och har vårdnaden om det samtlängst fram till dess barnet fyller . Pensionsnivåer m. m. Syftet med omstållningsbidraget år att geviss ersättning för bortfallet av den avlidnes förvärvsinkomster ocharbetsinsatser i hemmet. Som pensionskommittén föreslår bör omställningsbidragdärför utges i form av dels ett enhetligt grundbelopp från folkpensioneringen,dels ett belopp från tilläggspensioneringen som relateras till de pensionspoängsom tillgodoräknats den avlidne. Med hänsyntill önskemålet om enkla och enhetliga regler framstår det som motiverat atlomställningsbidraget utgår pä samma nivå under den generella och den förlängdatiden. förslag skall omställningsbidragets folkpensionsdel utgåmed ett ärsbelopp motsvarande av basbeloppet. Kommittén föreslår att detinte skall utges pensionstillskott eller kommunall bostadstillägg tillbidraget. OmstållningsbidragetsATP-del föresläs pä motsvarande sått som annan familjepension bli knuten tillden egenpension som den avlidne uppbar eller skulle ha fått om rätt till helförtidspension hade inträtt för dödsfallet. Kommittén föreslåratt bidraget skall utgå med ett ärsbelopp motsvarande av den avlidnesegenpension om barnpension inte utbetalas och motsvarande avegenpensionen i fall då barnpension utgår. Enligtförslaget skall omställningsbidraget utgöra skattepliktig inkomst. De särskildaregler om extra avdrag vid beskattningen som gäller för vissa folkpensionärerföresläs inte bli tillämpliga för den som uppbär folkpension enbart i form avomställningsbidrag. Enutgångspunkt för kommitténs förslag är att omställningsbidraget inte skallpåverkas av den efterlevandes inkomster av förvärvsarbete. Med hänsyn härtillskall inte heller bidraget samordnas med olika sociala förmåner som kan träda istället för förvärvsinkomst. Inte heller sådana förmåner av annat slag ansesböra samordnas med eller prövas mot omslällningsbidraget. Flertaletremissinstanser tillstyrker eller har inte någol alt erinra mot kommitténsförslag i dessa delar. I en del yttranden framförs dock invändningar. Vissa avde kritiska remissinstanserna förespråkar en lägre folkpensionsnivå medanandra förordar en höjning härav. 1 några yttranden ifrågasätts också om detinte bör utges kommunalt bostadstillägg till omställningsbidrag. Riksförsäkringsverketär kritiskt mot den föreslagna Prop.1983/84:73 106 konstruktionen av nivån för förlängt omställningsbidragoch menar, mot bakgrund av en jämförelse med nivåerna för föräldrapenning ochförtidspension, att denna nivå i mänga fall kan antas komma att leda till attden efterlevande, i strid med stödformens syfte, avstår från förvärvsarbeteunder den tid som bidraget utgår. För egen del vill jag inledningsvis erinra om detgrundläggande syftet rned omställningsbidraget som är atl del skall ge elttillskott till de andra inkomster som den efterlevande i allmänhet kanförutsättas erhålla. Bidraget är alltså primärt inte avsetl att ensamttillgodose den efterlevandes försörjning utan syftar till att ge kompensationunder för de förvärvsinkomster och den arbetsinsats i hemmet som denavlidne svarat för och som fallit bort till följd av dödsfallet. Härigenomunderlättas för den efterlevande att genomföra den nödvändiga anpassningen tillde nya förhållandena och lindras de särskilda ekonomiska svårigheter som kan hauppkommit pä grund av makens bortgång. Mot bakgrund härav finner jag, i likhet med kommittén, alldel inle kan anses föreligga några principiella skäl för att anknytaomställningsbidragets nivå till nivåerna för andra folkpensionsförmäner, t. ex.änkepension. Medan änkepensionen närmast är avsedd att utgöra elt grundläggandeförsörjningsstöd för änkan är tanken med omställningsbidraget en helt annan.Nivån för detta bidrag bör därför bestämmas med hänsynstagande lill dess syfte. Vidare måste omslällningsbidrag från folk- ochtilläggspensioneringen ses som enenhet och inte betraktas isolerade var försig. 1 det alldeles övervägande antalet fall där bidrag kommer att utgå harbåda makarna förvärvsarbetat och ATP kommer därför att utgå efter den avlidne.Och i det begränsade antal situationer då tilläggspension inte kommer attutbetalas kan i regel förutsättas att det varit den efterlevande som svarat förfamiljens försörjning och därför haft och alltjämt har inkomster av förvärvsarbetevid sidan av omställningsbidraget. Någon inkomstförlust föreligger inte i dessafall. Med hänsyn till det anförda kan jag tillstyrka deprinciper som kommittén föreslagit för utformningen av nivåerna föromställningsbidrag. Jag finner den av kommittén föreslagna folkpensionsnivånväl avvägd och kan alltså biträda det förslagel. Folkpension i form avomställningsbidrag bör alltså utgå med ett belopp som för är räknat motsvarar100 % av basbeloppet. Omställningsbidraget bör utgå på denna nivå oberoende avom det utbetalas barnpension till efterlevande barn till den avlidneeller ej. Någon grund för alt utge pensionstillskott till omslällningsbidragetföreligger inle. 1 enlighet med kommittéförslaget föreslär jag atlomställningsbidraget inom tilläggspensioneringen, pä samma sätt som beträffandebarnpension, skall utgå med viss procent av den ålders- eller förtidspensionsom vid dödsfallet faktiskt uppbars av den avlidne eller - om sådan pension dåinte Prop.1983/84:73 107 utgavs - den förtidspension som denne skulle ha erhållitom rått till hel sådan pension hade inträtt för dödsfallet. I likhetmed kommittén anser jag vidare att man vid bestämmande av kompensationsgrad förtilläggspensionen måste ta i beaktande de sammanlagda tillåggspensionsförmänersom utgår efler en avliden. Detta betyder alt det finns anledning att se tillde samlade efterlevandeförmånerna till familjen i sådana fall då ocksåbarnpension utges frän ATP som omslållningsbidraget. Jag hartidigare (avsnitt 3.1.4) föreslagil alt nuvarande regel, enligt vilkentilläggspension i form av barnpension utgår med lägre kompensationsgrad äneljest om det utges änkepension efter den avlidne, inte skall hanågon motsvarighet inom det reformerade systemet för familjepensionering. Somjag anmärkt i det sammanhanget bör reduktionen i stället göras påtilläggspensionen till den vuxne efterlevande. har jagden uppfattningen att berättigade invändningar kan riktas mot en ordning därsåväl barnpensionen som pensionen till en vuxen efterlevande skulle utgåopåverkade av varandra. Hänsyn måste rimligen tas till den totalaefterlevandepension som kommer familjen till del efter den avlidne. Detta bör,som kommillén föreslår, ske på det sattet att omslällningsbidrag från ATPutbetalas med lägre belopp dä också barnpension utges till ett eller flera barnän i fall dä del inle finns något pensionsberättigal barn. Den avkommittén föreslagna kompensationsgraden för omställningsbidrag från ATP - 10resp. av den avlidnes egenpension - finner jag väl avvägd.