prop · G70362 · 1983-12-31 00:00:00 — OED anseratt del är angeläget att byggandet av fastbränsleeldade gruppcentraler kommer igång så alt man får ökad kunskap om bl.a. tekniska och ekonomiskaförutsättningar. Stödets syfte är därmed enligt OED alt bidra till och påskyndakommersialisering av teknik för småskalig eldning som är ekonomiskt ochmiljömässigt acceptabel. Remissinslanserna: Flertalet remissinstanser ställer sigbakom OED:s förslag till inriktning av stödet. RRV anser alt det är viktigt att stödverksamheten byggerpå ett genomarbetat systemtänkande. Ett systemsynsätt menar RRV torde leda lillatl verksamheten inriktas på att stödja uppbyggandet av fungerande bränslemarknaderi stället för det nuvarande stödet lill enskilda anläggningar. , , och länsstyrelserna 1Östergötlands, och län framför liknande synpunkler. När det gäller vattenkraftfrägorna anser LRF atl det ärangeläget att anläggandet av små vattenkraftverk stimuleras framför allt iglesbygd och inland där så kan ske utan alt naturområden påverkasnegativt i alltför hög grad. framhåller att dettastödbehov bör övervägas vid den fortsatta behandlingen av stödet frånoljeersättningsfonden. Skäl förmitt förslag: Det primära syftet med nuvarande stödet för åtgärder för attersätta olja är alt stimulera introduktion och kommersialisering av åtgärdersom snabbt kan ersätta olja eller spara energi. Stödet är därför inriktat påinvesteringar i teknik som kommer atl fä betydelse för alt minska oljeberoendetfram till är 1990 och därefter. Teknik som befinner sig i ettså tidigt utvecklingsskede att detta krav inte uppfylls kan inte stödjas inomramen för nuvarande regler. Delta markerar avgränsningen mot det statligaenergiforskningsprogrammet. För egendel anser jag alt denna avgränsning bör gälla även i fortsättningen. Projektsom innehåller betydande inslag av forskning eller tekniskt utvecklingsarbetebör således inle stödjas inom ramen för det nu aktuella stödsystemet. En närasamverkan mellan de olika stödsystemen är emellertid viktig för atl bl.a.undvika låsningar och hinder i det tekniska utvecklingsarbetet, inte minst viduppförande av PoD-anläggningar. Jag vill i detta sammanhang nämna att jag harför avsikt att senare under detta återkomma till med förslagavseende energiforskningen efter utgången av pågående treårsprogram. Stödet för åtgäi"der för all ersätta olja omfattar f.n. dels anläggningar för omvandling och distribution av energi, delsanläggningar och utrustning för utvinning, bearbetning och hantering av olikaenergislag, inkl. investering- 1983/84:62 16 ar i infrastruktur samt i vissa fall också användning avenergi. Stöd kan nu ges till teknik som grundas pä solenergi, torv, flis,biomassa och kol samt teknik för framställning av syntetiska bränslen. Ävenstörre värmepumpar och syslem för energilagring samt vissa miljöskyddsåtgärderkan stödjas. Till detta kommer teknik som gör det möjligt att på annat sättspara energi. De ålgärder inom detta område som kan stödjas år framför allt avdemonstrationskaraktär. För egen del finner jag atl den nuvarande inriktningen iprincip bör gälla även för nästa period. Följande förändringar bör dockgenomföras. Enligt min mening bör del statliga stödet för åtgärder föratl ersätta olja i första hand inriktas pä att stimulera ersättning av olja medinhemska energikällor. Det innebår att stödet i betydande utsträckning börinriktas på ålgärder som gör det möjligt alt ersätta oljeeldade anläggningarmed inhemska bränslen. De anläggningar som bör prioriteras när slöd lämnas ärsädana som utnyttjar l.ex. torv, skogsbränsle, halm, sol eller spillvärme. Medhänsyn till risken att statligt slöd till anläggningar eldade med skogsbränslenkan snedvrida konkurrensen om skogsråvara i förhållande lill skogsindustrin,bör stöd till anläggningar som utnyttjar skogsråvara bara ges när det äruppenbart att det inte uppslår konflikter gentemot konkurrerande rå-varuintressen. Det ärvidare angeläget atl stöd lämnas till projekl som avser samordnad utveckling avde olika leden i l.ex. bränslekedjan frän utvinning till förbränning. Förinhemska bränslen och energiformer skapas härigenom en naturlig marknad samlincitament att utvinna och förädla bränslena och att utveckla nyaproduktionsmetoder och nya produkter. Härigenom stimuleras även den tekniskautvecklingen. Av betydelse i sammanhangel är tillkomsten av regionalabränslebolag. Härvid bör givetvis de lokala och regionala förutsättningarnabeaktas. Jag vill i detta sammanhang beröra frågan om stöd tillvissa miljöskyddsåtgärder i koleldade anläggningar. Stöd till anordningar förall minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol, infördes den 1 juli 1983.Bidrag av investeringskostnaden kan lämnas lill sådana anordningar.Jag förordar atl för investeringar för miljöskyddsåtgärder i koleldadeanläggningar bör stödet i stället utgå i enlighet med det nuvarande kolmiljöslödet.Slöd bör alltså inle lämnas genom det nu aktuella stödsystemet. Delnuvarande läget vad gäller elproduklionskapacitet innebär all den mar-ginellaproduktionskostnaden i elsystemet är låg, räknat per energienhet, vilkelmedfört alt priset pä el är lågt, jämfört med priset pä oljeprodukter. Deltaförhällande förväntas bestå under fler-a år framöver. Rådande priser påelenergi är därigenom tillräckligt låga för att ge goda incitament för enkonvertering från olja till el. Mol den bakgrunden finns del inte motiv förstaten atl generellt ge ekonomiskt stöd till ersättning av Prop.1983/84:62 17 olja med el. Elvärme, dvs. elpannor, elpalroner, elkasselteroch direktver-kande elradiatorer, bör alltså inte stödjas inom del nu aktuellastödsystemet eller genom andra stödsystem. Undanlag bör emellertid kunna görasför värmepumpar. Jag återkommer till elvärme i flerbostadshus och gruppcentraleri samband med investeringsprogrammet. Till småvattenkraftverk kan f.n. lämnas lån med villkorlig återbelal-ningsskyldighet.Vattenkraftberedningen (I 1982: 6) framhåller i sitt betänkande (SOU 1983:49)Vattenkraft att de s.k. minikraftverken representerar en relativt beiydandepotential men att särskilda åtgärder krävs för utbyggnad. Jag avser att inomkort föreslå regeringen atl ge statens energiverk i uppdrag att utreda vissafrågor i anslutning till vattenkraftsberedningens förslag. a. börenergiverket få i uppdrag att belysa utbyggnadsmöjligheterna för småvattenkraftverk. Jag räknar med att senare under detta återkomma tillfrågan om små vattenkraftverk i samband med överväganden med anledning avvattenkraftberedningens belänkande, remissyttrandena över detta ochenergiverkets redovisning av sitt uppdrag. I avvaktan på detta ytterligare underiaganser jag atl slöd till små vattenkraftverk bör lämnas enligt de regler som f. n.gäller enligt oljeersättande åtgärder. bör dock bidrag kunnalämnas lill dessa anläggningar. Jag återkommer till detta i det följande. Jag anser det är angeläget atl en ökad oljeersältningkommer till stånd inom industriella eller offentliga verksamheter och inomverksamheter som eljest har allmänt intresse. Jag vill också betona viklen aven intensifierad oljeersättning inom transportsektorn. Jag bedömer atlinsatserna för att öka oljeersättningen inom denna sektor successivt behöverökas. När detgäller för vilken tidsperiod det nya stödet skall gälla vill jag anföraföljande. Det nuvarande stödsystemet fastlades för en lidsperiod av . Detförefaller för mig vara en välavvägd tidsperiod även för det nu aktuellastödet. Det är emellertid angeläget alt verksamheten tidsmässigl kan samordnasmed de statliga energiforskningsinsatserna. Med hänsyn lill att de kommandestatliga åtgärderna vad gäller energiforskning kan bedömas avse tiden framtill utgången av budgelårel 1986/87 bör stödet lill oljeersättande ålgärderomfatta perioden . bör hamyndighetsansvaret för stödet för oljeersättande åtgärder, m. m. Stödet börutvärderas under är 1986. 2 1983/84. 3.1.2 Utformning av stödet för åtgärder för att ersättaolja, m. in. Mitt förslag: Övergång till lånegarantier, direkta bidragoch villkorliga bidrag. Utredningen: OED föreslår att den nuvarande stödformen lånutan särskild säkerhet ersätts med lånegarantier som lämnas mot säkerhet i s.k. flytande överhypotek. Genom ett sådant system tråder stödgivaren in somborgensman för lån som tas i stödmottagarens normala bank. Staten är med och delar risker i projekt genom attlämna lån med villkorlig ålerbetalningsskyldighet. OED anser att denna riskdelningi stället bör ske i form av villkorliga bidrag. Detta innebär att staten iefterhand kan lämna ekonomiska bidrag till kostnader för genomförandet av en oljeersättandeåtgärd om resultatet av åtgärden är sådant att en eftergift av elt villkoriigtlån hade varil motiverad. För projekl med enbart villkoriiga bidrag bör enligt OEDett syslem övervägas där den som mottager stöd erlägger någon form av avgift,beräknad på det utestående garantibeloppet. En kombination av villkoriigabidrag och lånegarantier skulle i detta sammanhang i stort setl motsvara denuvarande villkoriiga lånens funktioner. Den möjlighel som finns i det nuvarande systemet att lämnaräntebefrielse bör enligt OED ses som en form av bidrag och bör ersättas medett direkt bidrag. På liknande sätt kan anstånd med alt erlägga räntor elleramorteringar betraktas som en förhöjd långivning och torde kunna ersättas genomatt ett höjt lånegarantibelopp beviljas i det enskilda fallet så attmotsvarande stöd erhålles. Remissinslanserna: Praktiskt taget samtliga remissinslansersom har kommenterat förslagel till ny stödutformning tillstyrker förslagel attde nuvarande stödformerna ersätts med direkta bidrag, villkoriiga bidrag ochlånegarantier. Sialens energiverk föreslår atl del statliga stödet somrör energitillförsel samlas i två program, oljeersätlningsstöd och stöd till energilekniskutveckling i näringslivel. Vad gäller oljeersättningsstödet anser energiverketalt den omläggning från lån lill bidrag som OED förordar är välmotiverad. Denhuvudsakliga stödformen bör utgöras av direkta investeringsbidrag kompletterademed kreditgarantier för vissa typer av anläggningar. Bidraget bör kunna uppgåtill av kostnaderna vid nyinvesteringar i oljeersättande åtgärder. finner OED:s förslag om villkorliga bidragvärt att pröva. Denna stödform bör dock betraktas som en försöksform tillsvidare. anser alt slöd till uppförande av PoD-anläggningar iprincip bör kunna lämnas enligl nuvarande regler. RRV tillstyrker förslaget att län ersätts medlånegarantier. RRV understryker dock alt ett system med villkoriiga bidrag kange upphov till 1983/84:62 19 omfattande och kostsamma prövningar när bidrag skallutbetalas. Villkoren för utbetalning av de villkorliga bidragen bör övervägasnoga. Även fullmäktige i tillstyrker förslagel alt iökad utsträckning använda bidrag i stället för olika former av mjuka lån.Riksbanksfullmäktige anser emellertid atl andra lösningar än garanlilån börsökas. Garanti-lån är bl, a, mera administrativt betungande än vanliga lån ochkräver en noggrann uppföljning av hur garanliålagaren fullgör sina åtagandenunder hela den tid som garantin är utestående. anseratt låneformen måste finnas kvar, då det annars finns en risk alt energipoli-tisktviktiga PoD-projekt inte blir av om inte lån kan erhållas på den allmännakreditmarknaden. år ulomordenlligl tveksam lillfortsatt bidragsverksamhet förutom bidrag till s,k, PoD-anläggningar, Skäl för mitt förslag: Stöd för ålgärder för att ersältaolja. m. m. kan f. n. lämnas i form av bidrag, lån eller ränlebefrielse. Dessulomkan anstånd beviljas för betalning av räntor eller amorteringar under högst femår. Lån kan i vissa fall efterges hell eller delvis om den vidtagna åtgärdenvarken har gett eller kan väntas ge ekonomiskt utbyte av mer ån begränsadomfattning. Jag delar OED:s och flertalet remissinstansers uppfattningatt den nuvarande utformningen av stödet bör ersättas med etl syslem medbidrag, länegarantier och villkoriiga bidrag. Del bör liksom vara möjligt atl lämna bidrag tillprojekt som innehåller stora tekniska risker. I det följande lar jag upp fråganom atl under särskilda omständigheter vidga bidraget till atl avse även projektmed betydande kommersiella risker. Det är emellertid väsentligl att stöd för oljeersättandeåtgärder endast lämnas till sådana projekt som bedöms bli lönsamma. När det gäller alt ersätta den nuvarande stödformen lånulan säkerhet vill jag anföra följande. Det är angelägel all bankerna i störreutsträckning kan medverka vid finansieringen av ålgärder inom energiområdet. Genomalt tilldela dem en större roll vid finansiering av energiprojekt kan kompetensenom sådana projekt spridas i samhället. Därigenom bör dessulom energiprojektbättre kunna jämföras med andra angelägna investeringar. har den huvudsakliga stödgivningen skett i formav län och oljeersällningsfonden har därmed i viss ulsiräckning haft karaktärenav etl kreditinstitut. Detta innebär att mycket arbele har fått låggas ned pä krediltekniskafrågor m, m. Även om långivning ersätts med garanligivning kvarstår vissa avdessa funktioner. Så t, ex, blir kravet på den garantibevil-jande myndigheten oförminskalnär del gäller kreditbedömning och atl se till att den som har fått ett lånfullgör sina betalningsförpliktelser. Däremot förenklas hanteringen på andraområden. Av dessa skäl anser jag i enlighel med OED:s förslag attlånegarantier bör införas och ersätta nuvarande form av lån. För garantiernabör tas så 1983/84:62 20 goda säkerheter som möjligt, dock minst säkerhet i form avflytande överhypotek. Staten bör här kunna träda in som borgensman för lån somtas i stödniottagai-ens normala bank och pä marknadsmässiga villkor. Trots attde säkerheter som kan erbjudas skulle medföra vissa risker för långivaren.Härigenom bör det vara möjligt för stödmotlagaren att kunna erhålla lån trotsall de säkerheter som kan erbjudas skulle medföra vissa risker för lånegivaren.Genom användandet av lånegarantier har staten möjlighet atl även fortsättningsvispåverka tolalfinansieringen av projekl och medverka lill alt likviditetenförbättras. Genom länegarantier minskas risken alt eneigipoliliskl intressantaprojekt inle kommer till slånd på grund av brist pä finansiella medel.Lånegarantierna bör tidsbegränsas på så sätt att den statliga garantin gällertill dess alt en rimlig avskrivningstid har förflutit. Jag delar vidare OED:s uppfattning att villkorliga bidragbör kunna lämnas utöver lånegarantier för atl minska risken i ett projekt. En kombinationav villkorliga bidrag och lånegarantier skulle i stort sett molsvara denuvarande villkorliga lånens funktioner. De villkoriiga bidragen bör utformas som en utfästelse omatt bidrag skall kunna lämnas om etl projekl inle ger planerat resultat ellermisslyckas. Denna stödform bör kunna användas när riskdelning är en förutsättningför att ett projekl skall kunna förverkligas. Utfästelsen, bör gälla . och pekar på risken att reglerna förvillkorligheten i praktiken kan bli svära att utforma, Mol denna bakgrundanser jag alt denna stödform tills vidai-e bör betraktas som enförsöksverksamhet, I första hand bör utfästelse om bidrag kunna användas förprojekt med stora ekonomiska risker eller där betydande osäkerhet råder om detekonomiska utfallet. Villkorliga bidrag bör även kunna användas i situationernär osäkerhet hos användarna föreligger t, ex, om tillgänglighet hos enanläggning eller om möjligheter att uppnå olika prestanda hos anläggningen.Den stödgivning som EUD har tillämpat har delvis utformats på della sätt ochkan här tjäna som en förebild. En självklar förutsättning är också att det iförväg går alt fastställa villkor för att bidrag skall utgå. För att undvikatolkningsproblem är del angelägel alt i beslutet noga ange under vilkaförutsättningar som bidrag kan komma alt utbetalas, I ell första skede av ett system med villkoriiga bidrag årdet väsentligt atl pröva olika slag av utformning av slödel. Det är angelägetatt statens energiverk noga följer upp verksamheten och fortlöpande redovisarresultatet av den. Jag anser att avgifter bör las ut för dessa bidrag, Delbör ankomma på regeringen alt faslslälla hur detta bör ske. Sammanfattningsvis förordar jag att del nya stödet föråtgärder för att ersätta olja. m.m. skall innehålla lånegarantier, villkoriigabidrag och Länegarantier bör utnyttjas när projekt inte kanfinansieras utan sådana garantier eller när likvidiletsproblem föreligger.Bidrag och villkorliga bidrag bör utnyttjas när riskerna i etl projekt är beiydande. villkor för olika slag av projekt Mitt förslag: Stöd bör i första hand lämnas till användareav anläggningen. Ökal stöd bör lämnas till fullskaleanläggningar med storakommersiella risker, speciellt lill sädana anläggningar som iutvecklingskedjan kommer steget efter första PoD-anläggningen. Utredningen: OED föreslår atl direkta bidrag införs tillinvesteringar i sådana anläggningar som innebär stora ekonomiska risker.Bidragels storlek kan, genom att ätgärdskalegorin kommer steget efter PoD-anläggningari utvecklingskedjan, sällas lägre än för PoD-anläggningar. OED anser alt etlbidrag som uppgår till högst av de investeringskostnader som direkt kanrelateras lill oljeeisäliande åtgärder bör utgå som stöd till åtgärder som harpasserat PoD-siadiel. Vid bedömningen av slöd lill fullskaleanläggningar ulanstora ekonomiska risker bör enligl OED den fortsatta verksamheten inriktas på slödmo-menlsom innebär insalser vilka underlättar ålgärder med svag lönsamhet eller medtekniska eller ekonomiska risker. Stora spillvärmeprojeki bör enligt OED kunna ges etl mergeneröst stöd än f. n. eftersom genomförandet av sådana projekt är förknippatmed både stora investeringar och stora risker. OED föreslär atl villkorligabidrag skall kunna ges till denna typ av projekt. OEDföreslår följande uppdelning på projekikaiegorier och stödformer. Fullskaleanläggningar med stora kommersiella riskersamt åtgärder för systemuppbyggnad Fullskaleanläggningarulan stora ekonomiska risker Storaspillvärmeprojekt m. m. Lånegarantihögst ' Bidrag + lånegai'anli högst Villkorligabidrag gällande högst 5 är Lånegarantier högsl60% Bidrag + lånegarantier högsl Villkorligabidrag gällande högst 5 är 1, Lånegaranii högst ' 2, Villkorligabidrag gällande högst projektels avskrivningslid. Prop.1983/84:62 22 1 den gällande slödförordningen Förordningen (1980:1085)om statligt slöd för ålgärder för alt ersätta olja m, m, anges den undre slorleksgränsentill ,, för det stöd statens energiverk kan meddela genom egna beslutsamt en övre begränsning på 25 milj. kr., över vilken regeringen fattar beslutefter yttrande frän . Den övre begränsningen år enligl OED rimlig. OED föreslår atl300000 kr. skall gälla som minsta stödbelopp för ell projekl med undantag förförprojekteringar, för vilka bör gälla . OED föreslår att de regionalautvecklingsfonderna bör administrera projekt . Remissinstanserna: Ett mindre anlal remissinstanser harbehandlat OED:s förslag vad gäller villkoren för olika slag av projekt. Dessaremissinstanser är positiva till OED:s förslag. IVA och SCPF biträder förslaget atl PoD-stöd skall kunnalämnas inte bara till den första anläggningen av ett visst slag utan även tillsenare anläggningar eventuellt i en fallande skala. LRF tillstyrker att utvecklingsfonderna får ansvar förprövning av och stödgivning av mindre projekl, men atl undie gränsen för bidrägsgivningbör sättas till . Med den lokala erfarenhet som utvecklingsfondernahar är del enligt LRF också troligt all de får en bättre och snabbare prövningav dessa ärenden än om de skall handläggas på central nivå. vill peka på dels atl del adminislralivaarbetet med ärendena inte blir mindre för alt de handläggs regionall, dels altärendena inte alltid kommer atl behandlas likformigt över hela landel. Landslingsförbundel delar OED:s uppfattning alt det ärpositivt atl föra ned olika former av avgöranden pä lokal nivå. Det finns dockandra och mer principiella skäl som gör all förbundet är tveksamt till om deregionala utvecklingsfonderna skall påföras mera omfattande uppgifter av detslag OED föreslår. Några remissinstanser lar upp frågan om den undrebeloppsgränsen, Efn kan tillstyrka OED;s förslag atl öka den nedrebeloppsgränsen till , under förutsättning atl statens energiverk fårmöjlighet all göra undantag för PoD-projekt, framhåller atl OED har föieslagit attden nedre gränsen för beviljning av slöd skall höjas från , lill 300000kr. Det innebär atl antalet stödårenden reduceras väsentligt ulan atl det lolalastödet eller oljeersättningen nämnvärt förändras. anser att ensådan beloppsgräns bör gälla som huvudregel för del slöd som energiverketskall svara för. För vissa typer av projekt bör den dock vara lägre. Lantbruksstyrelsen är negativ till den föreslagnahöjningen. Styrelsen anser att den föreslagna höjningen av den undrestödgränsen i stort sett kommer alt eliminera möjligheterna förjordbruksföretag att utnyttja den aktuella stödformen. Skäl för mitt förslag: Stödet för oljeersättande åtgärderär f, n, i huvudsak inriktat på användare av anläggningar m, m, 1 vissa fallkan stödet även 1983/84:62 23 avse tillverkare för att underlätta för användare att lany teknik i anspråk. Stödet kan utgå oberoende av vem som utför en åtgärd. Stödet för oljeersättande åtgärder bör även i fortsättningenenligt min mening vara inriktat på användare av anläggningar, m.m. Stödet börvidare kunna utgå oberoende av vem som utför åtgärden, dvs. bl.a. lillnäringslivet, slalliga och kommunala myndigheter eller bolag. Det innebärvidare att det inte har någon betydelse inom vilken näringsgren ellerverksamhet anläggning används, säsom industri, jordbruk, trädgårdsnäring,handel, hotell, restauranger m.fi. privata servicenäringar, kommunala ochlandstingskommunala verk samt slalliga verk. Även tillverkare bör kunna gesstöd om detta krävs för att underlätta för användare att la ny teknik ianspråk, eller när det är fräga om teknik som kan tillämpas för ett stort antalanläggningar eller motsvarande. Stöd kan f.n. utgå till fyra grupper av objekt. Dessagrupper är PoD-anläggningar, investeringar i fullskaleanläggningar medbetydande kommersiella risker, speciella investeringar i fullskaleanläggningarmed mättliga kommersiella risker samt vissa energibesparande ålgärder i befinlligaprocesser och byggnader i näringslivet. Jag anser att denna indelning avåtgärder bör bibehållas. 1 det följande tar jag upp vilka regler som bör gällaför resp. grupp. Det nuvarande stödet till PoD-anläggningar kan lämnas iform av bidrag med högst (om hänsyn las till möjligheten atl geräntebefrielse på lån), lån med högst och bidrag och län tillsammans medhögst av godkända kostnader. Jag anser att för PoD-projekt bör i fortsättningen gällaatt bidrag bör lämnas med högst av den stödgrundande kostnaden. Vidare börlänegarantier med högst av den stödgrundande kostnaden kunna ställas.Villkorliga bidrag bör kunna lämnas för en period av högsl fem är. Summan avbidrag och lånegarantier bör inte i något fall kunna överstiga avtotalinvesteringen. De nämnda reglerna för stöd lill PoD-anläggningar börgälla även PoD-anläggningar inom industrin som syftar till atl spara energi. Fullskaleanläggningar med beiydande kommersiella riskersamt åtgärder för systemuppbyggnad Det nuvarande stödet till PoD-anläggningar syftar till attunderlätta framtagande av nya energitekniska lösningar genom att demonstrera nyteknik i praktisk tillämpning eller känd teknik i nya sammanhang. Bidrag utgår lillden första anläggningen i sitt slag. Investeringar i fullskaleanläggningar medbetydande kommersiella risker är aktuella främst i steget efler demonstrationoch är därigenom inle bidragsberätiigade . Enligt OED finns det skäl attkomplettera de nuvarande stödformerna för dessa fall. Prop.1983/84:62 24 OED föreslär vidare att ett mer genomgripandesystemtänkande tillämpas än som har varit möjligt. Om en snabbare marknadsintroduktion av nyulvecklad teknik m.m. inte kan uppnås riskeras enligt OED nedläggningar av produktionsanläggningarsom har erhållit stöd från OEF. Detta kan i sin tur leda lill alt oljeersältningenmed inhemska bränslen hämmas.