prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — - Systemför diarieföring, beslutsregistrering, textbehandling och informationssökningi departement och vissa myndigheter och därmed sammanhängande frågor(LAGRI/RÄTTSDATA). - Systemför planering och uppföljning inom rättsväsendet (PLANRl). Inom BROTTSRl finnsen rad rutiner i drift. RPS ansvarar för den automatiska databehandlingen av flertaletrutiner. Vid styrelsen databehandlas dom och slutligt beslut i brottmål,strafföreläggande och ordningsbot, brottsanmälan, uppgift som i särskildordning lämnas angående person som är misstänkt för brott (personblad) samtannan handling med uppgifter för det allmänna kriminalregistret eller centralapolisregistret. Vid databehandlingen framställs meddelanden till olika myndigheter. registrerasautomatiskt data som skall ingå i det allmänna kriminalregistret, de centralapolisregistren och körkortsregistrets belastningsdel. Även delsystem förkriminalvården är i drift. De ingår i BROTTSRl. DAFA svarar för datordriften idenna del. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 77 Det huvudsakliga syftetmed LAGRI är att förenkla och förbättra vissa kontorsrutiner i departement ochdomstolar och att i samband därmed skapa bättre rutiner för information ombesluten i lagstiftningsförfarande! och om rättspraxis till såväl departement,domstolar och andra myndigheter som enskilda. De första ADB-systemen med dettasyfte infördes i , regeringsrätten ochkammarrätterna. Dessa finns nu inom ytterligare ett antal myndigheter, bl.a.domstolsverket och generaltullstyrelsen. DAFA svarar för den tekniska driften. Förordningen (1980:628)om rätlsdatasystemet innebär bl.a. att allmänheten kan få tillgång viaterminal till alla de dataregister iLAGRI som inte enbart innehåller anteckningar för diarieföring. Dessadataregister som uppräknas i förordningen - innehåller uppgifter omöverenskommelser med främmande makter, kommittéväsendet, författningar i Svenskförfattningssamling (SFS) och vissa myndigheters författningssamlingar samtviktiga avgöranden i högsta domstolen och hovrätterna, regeringsrätten ochkammarrätterna, arbetsdomstolen och bostadsdomstolen. Dataregistren har förtssamman under beteckningen RÄTTSDATA. Kontoret har särskilda databaser med uppgifterom riksdagsarbetet(propositioner, motioner och utskottsbe-tänkanden m. m.). Allmänheten fårtillgång till dessa på samma sätt som databaserna i RÄTTSDATA. Till enbart LAGRI är etthundratal terminaler anslutna, till RÄTTSDATA och databaser omkring250 terminaler, varav en del via uppringbara teleförbindelser. Som tidigare nämntssvarar () för driften av en stor del av BROTTSRl. Utöver Rl-rutinerna har RPS ett stort antalADB-rutiner avseende bl. - efterlystapersoner samt personer som inte får vistas i landet - signalementoch särskilda kännetecken - stuletoch förkommet gods - registerföringvid omfattande brottsutredningar - verksamhetenvid larmcentralerna i och . Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 78 RPS svarar för dentekniska driften av ADB-rutinerna inom polisväsendet liksom försystemutveckling och dataregistrering m. m. Till det centraladatorsystemet finns f.n. ca 500 textskärmsterminaler, ca 360 skrivare och ca300 teletexapparater anslutna. Dessa är placerade dels centralt vid RPS, delsute i polisdistrikten. Flera centrala register kan uppdateras via terminalerna.Dessa används emellertid främst för frågor till dataregistren. Terminalerna ärvia RPS dator anslutna till de centrala bil- och körkortsregistren. Frågor kan alltså ställas även till dessa register.Vid sidan av denna terminalverksamhet utför RPS en omfattande satsvisADB-produktion med det centrala datorsystemet. RPS centrala anläggningoch nätkoncentratorer har ersatts av modernare utrustning medhögre kapacitet. Även ett byte av terminalutrustning planeras. 1981 årspolisberedning har.i betänkandet (Ds Ju 1983: 10) Polisorganisationenföreslagit att de lokala polisstyrelserna skall såvitt gäller nya rutiner, gesstor frihet att själva bestämma sin utveckling pä ADB-området. Beredningenförordar även att polisstyrelserna ges möjlighet att bestämma antaletterminaler inom ekonomiska ramar som gäller för alla resurser ipolisdistrikten. Terminalerna skall emellertid som anskaffas centralt. Däremot anser beredningen attpolisstyrelsen skall få anskaffa mikrodatorer inom de ekonomiska ramarna. beslutade år1968 att ett centralt ADB-baserat fastighetsregister som ersätter tidigaremanuellt förda jord- och stadsregister och som är enhetligt för land och stadskulle byggas upp. Vidare beslutade att ett centraltinskrivningsregister som ersätter tidigare manuellt förda fastighets- ochtomträttsböcker skulle införas med användande av ADB. De båda registren ärtekniskt samordnade. förfastighetsdata (CFD) inrättades och har till uppgift att tillsammansmed myndigheterna inom fastighetsregister- och inskrivningsväsendena genomförafastighetsdatareformen. Det nya systemet -fastighetsdatasystemet - är nu infört i , och länsamt i huvuddelen av . Systemet innehöll uppgifterom ca 900000 fastigheter (av landets fastighetsbestånd). Till systemetvar då anslutna ca 350 terminaler hos berörda inskrivnings- ochfastighetsregistermyndigheter samt hos vissa fastighetsbildningsmyndigheter,kommuner, banker m. fl. För driften av systemet anlitas datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) i . (prop.1981/82:123, CU 1981/82:37, rskr 318) lade fast en femårigetapp för det fortsatta reformarbetet. Beslutet innebär bl.a. att arbetet medatt genomföra reformen i nya områden skall prioriteras. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 79 Reformarbetet slutförsunder /84 i . Förberedande arbeten har börjat iGöteborgs och län samt och . Vid utgången /84 beräknas systemet omfatta omkring 1,1 milj. av landets ca 3milj. Kostnaden för ADB-driftenvar /83 31,6 milj. kr. och beräknas för /84 till 32,3 milj. kr. För /85begärs 34,7 milj. kr. ADB-system inom försvarsmakten m.m. Inom försvaret användsADB på många sätt. En mycket stor del utgörs av administrativ databehandling.Många ADB-system är avsedda för enskilda myndigheters verksamhetsområden. De större ADB-systemen i försvaret är följande: - Systemför operativ och taktisk ledning i krig samt för krigsplanläggning i fred.Provsystem är under utveckling. - Systemmed data om krigs- och fredsorganisationen. Systemen är avsedda att betjänaförbandsproduktionen inom resp. försvarsgren och redovisar organisationensuppbyggnad samt dess personella och materiella innehåll. Utvecklingen av nyasystem pågår inom alla tre försvarsgrenarna. - Personaladministrativtsystem för anställd personal inom främst försvarsgrenarna (PAF). Systemetinnehåller data om personal, organisation och befattning, tjänster och löner,utbildning samt historik. Som komplement till utvecklasförsvarsgrensvis lokala PA-system. - Värnpliktsverketssystem för inskrivning, planering och redovisning av värnpliktig personal. Ettomarbetat system med lokal drift vid värnpliktskontoret införs budgetåret1983/84. - Systemför förnödenhetsförsörjning och materielunderhåll. Ett flertal sådanaADB-system finns i drift. Ett för försvarsmakten gemensamt redovisningssystemför förnödenheter (), som bygger på användning av 56 lokala datorer harnyligen driftsatts. Systemet ersätter de förvarsgrensvisaförnödenhetsredovisningssystemen. En modernisering av befintligt reservdelsredovisningssystemhar genomförts. Försök pågår med datorstöd för planering av materielunderhållpå flera lokala myndigheter. För flygburen materiel finns ett avancerat systemför redovisning och uppföljning av driftdata. - Systemför ekonomisk redovisning, bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning,"koncernredovisning", tidredovisning, revision och ekonomiskstatistik. Systemet är en försvarsspecifik variant av system S.Decentralisering av vissa funktioner i systemet pågår. - Systemför att underlätta budgetarbetet avseende preliminär och slutlig budget iförsta hand på lokal nivå (DAPU, DAtorstöd i Planering, budgetering ochUppföljning). 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 80 - Systemför produktionsplanering vid under perspektiv- ochprogramplaneperioden, budgetering av verksamheten för genomförandeåret samtregistrering och redovisning av genomförd verksamhet. En revidering harpåbörjats. - Syslemför verkstadsdrift som bl. a. består av tidredovisning, löneuträkning,redovisning/fakturering, produktions- och likviditetsuppföljning samt budget.Försök med lokalt datorstöd i verkstäder pågår. - Systemför information om fastigheter för central, regional och lokal instans.Datorstödet utvecklas lokalt och användarnära. - Systemför materiel- och personalredovisning, krigsorganisation samt förövningsverksamheten inom civilförsvaret. I tekniskt hänseende ärännu många ADB-system s. k. satsvisa system av konventionell typ men med enökande grad av terminalanvändning. Driftmässigt är databehandlingen i huvudsakförlagd till försvarets datacentral (FDC). Huvuddelen av den nyutveckling somsker inriktas dock mot drift på lokala datorer. Den långsiktigainriktningen av verksamheten på ADB-området inom försvaret har fastställtsgenom ett regeringsbeslut . Detta beslut innebär att försvaretsrationaliseringsinstituts rapport 90 skall ligga till grund förarbetet med utveckling av ADB-system. Inriktningen innebär istort att ADB-systemen skall decentraliseras eller distribueras tillanvändarna, att den regionala och lokala nivåns behov av datorstöd skallförbättras samt att kunskaper om ADB och dess möjligheter skall ökas iorganisationen. Förbättrade metoder för systemutveckling samtstandardiseringsåtgärder skall ägnas särskild uppmärksamhet i syfte att sänkakostnaderna för ADB-verksamheten. Inom försvaret pågårförberedelser för övergång till Struktur 90. Bl.a. har överbefälhavaren gett utanvisningar för införandet av Struktur 90 som vägledning till systemutvecklandemyndigheter. Ett särskilt projekt organiseras av ÖB för genomförandearbetet. ADB-system vid överstyrelsen för ekonomisktförsvar Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) har använt sig av ADB i sin verksamhet.Följande system är i drift eller under utveckling - affärs-och lagerredovisning, inkl. ettreskontraregister (BUSA) - affärsredovisningssystemet(nyutvecklas) - systemetför industriella åtgärder (nyutvecklas) - systemetför budgetuppföljning (nyutvecklas) - reglerings-och ransoneringssystemet. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 81 BUSA skall dels geunderlag för affärs- och lagringsverksamheten samt för denekonomiadministrativa verksamheten, dels ge underlag för planeringen föruppbyggnad av beredskapslager m. m. Statistik- och planeringssystemet användsför planering främst inom överstyrelsen men även för det ekonomiska försvaret iövrigt. För driften av båda dessa system utnyttjas datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA). Ett särskiltekonomiadministrativt projekt - EA-projekt - bedrivs inom ÖEF. Utvecklingkommer att genomföras för affärsredovisningssystemet, som skall ersättamotsvarande delsystem inom BUSA; systemet för industriella åtgärder, somsyftar till att underiätta hantering av bl. a. avtal med näringslivet samtsystemet för budgetuppföljning för hela ÖEF:s verksamhet. Systemen utvecklasför drift inom ÖEF på ÖEF:s datorutrustning. Systemet för oljerapporteringsyftar bl.a. till att underlätta uppföljning av försörjningsläget.Sammanställningar ur systemet utgör dessutom un-deria,g för rapporteringen tillInternational Energy .Agency (lEA). Driften av systemet är förlagt till ÖEF. Beräkningsmodellernaanvänds för att räkna fram underlag för bedömning av beredskapslagringen. Fördelta ändamål uinytijas (QZ). Utvecklingen avransonerings- och regleringssystem har påbörjats inom kemi- ochbeklädnadsprogrammet. Systemen utvecklas för drift på ÖEF:s datorutrustning. ADB-system inom den allmänna försäkringen ADB-systemen börjadeinföras och omfattar f.n. inom den allmänna försäkringen rutiner föradministration av pensioner, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samtsjukförsäkring m.m. I sjukförsäkringssystemet ingår förutom sjuk- ochföräldraförsäkringen även delsystem för bl.a. studiestöd vid vuxenutbildningoch utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och dagpenning till vissavärnpliktiga m. m. Systemen syftar i förstahand till att underlätta arbetet inom de allmänna försäkringskassorna samt attgenom snabbare och bättre tillgång till statistik förbättra förutsättningarnaför planering och personaldimensionering vid kassorna. ADB-systemen omfattarhela befolkningen. Systemet för den allmänna pensioneringen omfattar 1,9 milj.pensionärer, medan systemet för barnbidrag och bidragsförskott omfattar 1,7milj. Sjukförsäkringssystemet omfattar 6,6 milj. försäkrade. Via de olika systemeninom den allmänna försäkringen utbetalas medel som motsvarar avbruttonationalprodukten (BNP). Vissa registerdatautnyttjas gemensamt i de tre systemen: bidrag, pension och sjukförsäkring. Detär emellertid i princip fråga om tre separata systsm med skilda register. Systemenutnyttjar RFV:s datoranläggning och driftorganisation i på försäkringskas-6 1983184. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 82 sornas ute i landetanvänds för samtliga system. Till systemet är f. n. omkring I 250textskärmsterminaler anslutna. Under /83genomfördes en upphandling av ny central datorutrustning. Regeringen log beslutom anskaffningen . gav regeringen iuppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra utrednings- och utvecklingsarbete samt praktiskförsöksverksamhet för att få underlag för ställningstagande om den långsiktigainriktningen () av ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringenm.m. Ett uttalat syfte är att belysa möjligheterna att lägga en större del avADB-verksamheten närmare användarna vid försäkringskassorna. Bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren beslutade år1969, i samband med ändrade riktlinjer för fordonsregistreringen, att inrättaett ADB-baserat riksomfattande fordonsregister. beslöts attinföra ett körkorisregister som tekniskt och organisatoriskt skulle samordnasmed bilregistret. Ett särskilt organ -bilregisternämnden - inrättades samma årför planering, utveckling och idrifttagning av de nya bil- ochkörkorlsregistren. Omläggningen av registren påbörjades och slutfördesunder . flyttades även den datoranläggning som används förregisterföringen från till . Registeransvaret och driften av datoranläggningen överfördes då tilltrafiksäkerhets-verket (TSV), som också är central förvaltningsmyndighet föryrkestrafikregistren. Bil- ochkörkortsregistren syftar till attunderlätta handläggningen av fordonsregistrering, körkort m.m. samttillhandahålla information för utrednings- och planeringsaktiviteter på en radområden, bl.a. trafiksäkerhetsområdet. används somhjälpmedel för administration av bl. a. kontrollbesiktning av fordon,fordonsskatt, kilometerskatt, trafikförsäkringskontroll,parkeringsanmärkningar och kontroll av försäkringsinnehav samt förberedskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgifter med undantag för parkeringsanmärkningar,utförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare enförutsättning för länsstyrelsernas arbete vid en drivmedelsransonering ochviktiga hjälpmedel för polisen i trafikövervaknings- och spaningsarbetet.Polisen kan från terminal via dator hämta upplysningar urregistren. Länsstyrelserna svararför registrering och TSV för registerhållning. I bilregistret fanns ijuli 1982uppgifter om 5,3 milj. fordon och i körkortsregistret uppgifter om 4,5 milj.körkortsinnehavare. Till systemet är ca 350textskärmsterminaler anslutna. Av dessa är 310 placerade hos länsstyrelserna.Resterande terminaler är placerade vid TSV. hardirektförbindelse med TSV:s system. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 83 nyss nämnda terminaler kan därigenom ca 435textskärmsterminaler och ca 400 telexutrustningar hos bl.a. polismyndigheterkommunicera med TSV:s datorsystem. Några av de större försäkringsbolagen äranslutna via en datorväxel direkt till TSV:s datoranläggning. Detta resulterari att ytteriigare ca 4500 terminaler har tillgångtill vissa registeruppgifter från TSV. Tullen, vissa kommunala gatukontor m.fl.har via telexförbindelse frågemöjlighet gentemot systemet. TSV:s framtida datorbehovhar utretts av TSV i samråd med statskontoret. Utbyte till nya datorerslutfördes och upphandling av terminaler har avslutats. Kostnaderna förADB-driften var /83 20.2 milj. kr. och beräknas för budgetåret1983/84 till 26.6 milj. kr. /85 begärs 29,3 milj. kr. ADB inom SJ används som hjälpmedel för - platsbokningoch färdbiljettförsäljning (ca 90000 bokningar och försäljningar per dag undervardagar utom lördag och 45000 per dag , sön- och helgdagar) - materielredovisning(ca 110000 artiklar i förråd. 5 000 lagerförändringar/ vardag) - vagnefterforskning/transportövervakning(godsvagnar) - framställningav tidtabeller, tägplaner - maskinellfrakträkning m. m. Databehandlingen bedrivs med hjälp av trestordatorer. Ute i landet är f n. ett 1 000-tal terminaler anslutna till de centrala datorerna. Installationav ytterligare terminaler pågår. Utveckling, underhåll och drift av datasystemenär koncentrerade till SJ-Data under Finans- och Inköpsavdelningen. SJ-Data harca 165 anställda varav omkring 85 svarar för drift och 80 svarar för utvecklingoch underhåll av ADB-system. Kostnaderna för SJ-Data uppgår till ca 65 milj.kr. varav personalkostnader m. m. utgör ca 25 milj. kr. och kostnadernaför central datorutrustning ca 40 milj. kr. F.n. moderniseras ochvidareutvecklas systemen för materielredovisning samt platsbokning ochfärdbiljettförsäljning, som integreras med system hos SAS ochBraathens Safe för användning av gemensam terminal vid försäljning av dessabolags och SJ:s biljetter. Dessutom pågår en utveckling mot att via bildskärmarge användarna tillgäng till vissa register för att erhålla snabb information ombl.a. kostnadsuppföljning och trafikutveckling. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 84 utnyttjarADB för såväl administration som tekniska ändamål. har etttiotal administrativa system i drift på egna anläggningar. För den närmasteperioden planeras utveckling av ytterligare ett tiotal system, varav flertaletnu är under utredning. Dessa system blir lokalt tillgängliga och gällerföreträdesvis tillämpningar inom områdena materiel- ochinvesteringsadministration, ekonomistyrning och kontorsautomation. För den satsvisadatabehandlingen inom ekonomi- och personaladministration anlitas datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA). Vid DAFA finns även ett samnordiskt systemför analys av Hyghaveri/störningsinformation, som luftfartsverket är huvudmanför. har engeografiskt spridd verksamhet, där varje flygplats är en självständigproduktionsenhet. Detta medför att verkets informationssystem ställer krav pädecentraliserad databehandling. Hur datorutrustning, kommunikation ochorganisation för detta skall se ut kommer att fastställas i enADB-strategi, som verket f.n. håller på att utforma. Befintlig utrustning ärhårt belagd och behöver förstärkas. För detta ändamål samt för att förverkligadet distribuerade datorkonceptet behöver utrustning för 3-4 milj. kr.anskaffas. tekniskadatortillämpningar förekommer dels inom flygtrafiktjänstens verksamhetsområden,dels inom flygplatstjänsten vid de större flygplatserna. Inom flygtrafiktjänstenanvänds datorer vid omrädeskontrollcentralerna för bearbetning och presentationav radarinformation frän aktuellt kontrollområde. bearbetasinformation från anslutna terminaler vid flygplatsers kontrolltorn ochsamverkande flygvädertjänster. I vissa delsystem förekommer mindre datorer förfjärrmanövrering av radar- och kommunikationsstationer, larmindikeringar samtvissa väderdatagivare. En ny kontrollcentral iSturup för flygtrafikledningen i har tagits i drift budgetåret1982/83. Centralen innehåller bl.a. radar- och färdplandatautrustning (ATCAS 2)samt ett nytt datoruppbyggt talkommunikationssystem. 1 en första etappinstalleras på fem flygplatser utrustning för halvauto-matisk väderobservation.Datorer för automatisk ritning av väderkartor installeras vid fyra regionalaflygvädertjänster. Inom flygplatstjänstenanvänds datorer vid , och flygplatser för visuellpresentation av passagerarinformation, bagagesortering samt manövrering ochövervakning av el-, VVS- och fältljusan-läggningar. Nytt datoriseratpassagerarinformationssystem har installerats på inför utflyttningenav jettrafiken från . Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 85 Inom postverket användssedan länge ADB i olika produktionssystem. Ett stort system ärpostgirosystemet. Det är uppbyggt kring optiska läsare för inbetalningskortsamt ett stort datasystem som bokför betalningar och sköter postgirokonton.Omfattande serviceåtaganden gentemot postgirots kunder finns också genom enläng rad tilläggstjänster. Postgirot sköter också på entreprenad PK-bankenspersonkontosystem samt vissa reskon-tra för sparkonton. Postkontoren är utrustade med sammanlagt ca 3600postkassamaskiner anslutna till minidatorer. Dessa står i sin tur i förbindelsemed optisk läsare samt textskärmsterminaler. Dessa system står i förbindelsemed det centrala systemet. För redovisning ochdataregistrering finns separata system vid postverkets åttaredovisningsterminaler. Dessa system står i förbindelse med det centralasystemet via telenätet. är en stororganisation med över 2000 tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En stormängd olika system finns utvecklade särskilt inom det administrativa området bl.a. för löner, personalredovisning ochekonomisk redovisning. Resultatenheterna Postens adressregister. Postverketsindustrier och Frimärksavdelningen har också egna minidatorba-serade system.Systemutveckling, programmering och datordrift sysselsätter omkring 350personer. håller f n. påatt utveckla vissa nya tjänster baserade på telekommunikation och datateknik. Totalt uppgickpostverkets ADB-kostnader /83 till ca 201 milj. kr. varav ca 20milj. använder ADBför flera olika ändamål inom områdena konstruktion, tillverkning ochadministration. De viktigaste administrativa rutinerna berör arbetsområdensåsom: - beräkningar,prognoser och statistikbearbetning för telenätet - personaladministrativarutiner inklusive lönerutiner. Databehandlingen bedrivs på tre orter(, och ). Dessutom finns ett växande antal lokalaminidatorer. Systemutvecklingen bedrivs huvudsakligen i Stockholm.Databehandlingsvolymerna är genomgående höga beroende på att det finns över 6milj. telefonapparater i landet. Som exempel kan nämnas att mer än 20 milj.telefonräkningar hanteras och att nya abonnemang och flyttningsärendenuppgår till ca I milj./år. Antalet terminaler uppgår till mer än 4000. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 86 Kostnaderna för denadministrativa ADB-verksamheten uppgick /83 till 184 milj. kr. Avdessa utgör 69 milj. kr. personalkostnaderför de drygt 500 ADB-verksamma. I sammanhanget börnämnas att inom ramen för telekommunikationerna även svarar fördataöverföring, bl. a. det allmänna datanätet. Verket tillhandahåller även vissa andratjänster med anknytning till tele-överföring och datateknik. ADB-system för folkbokföring och beskattning (RS/AFB) ADB har använts somhjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadministrationen sedan mitten av1960-talet. beslutade att ett nytt system. AFB-systemet, skulle utecklas och införas.Inom ramen för detta infördes ett utvidgat ADB-stöd vid taxering 1979. Folkbokföringssystemet har programmerats om och togs i drift är 1980. För fastighetstaxeringoch fastighetsredovisning har successivt ett nytt ADB-system tagits i drift i samband med den allmännafastighetstaxeringen är 1981. Nya kontrollrutinerhar successivt införts inom företagsbeskattningsområdet . ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning syftar till att genom utnyttjande av ADB förenkla ocheffektivisera administrationen inom dessaområden.