prop · G703175 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:175 Regeringens proposition omvissa anslag ur kyrkofonden; Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås all regeringen får besluta om anslag till biskopar ochkontraktsprostar för porlokostnader och om anslag för alt täcka kostnader förfackliga förtroendemän för kyrkomusiker. Vidare föreslås att ur kyrkofonden fårbetalas kostnader för intressebevakning för och service ät svenska kyrkansförsamlingar och samfälligheler. 1 1983/84. Prop.1983/84:175 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , om vissa anslag ur kyrkofonden Kyrkofondenbildades är 1910 av prästlönefonder och andra kapitaltillgångar för avlöningav präster. Till en början användes fonden uteslutande till kostnader föravlöning och pension ät församlingspräster. Kyrkofondens uppgifter harsuccessivt utökats. Dess viktigaste uppgift är att svara för enekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner. Eltnytt syslem för ekonomisk utjämning mellan de kyrkliga kommunerna viakyrkofonden har genomförts . Systemet ersätter både det tidigareskalleutjämningssyslemel för kyrkliga kommuner och den tidigare inomkyrkligautjämningen via kyrkofonden av pastoralens kostnader för präst- och kyrkomusikerlöner.Kyrkofonden har fåll en särskild styrelse. Enligt6 § lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader (omtryckt 1982:379, ändrad senast1983:401) betalas ur kyrkofonden 1. sådan kostnad för avlöningsförmånertill präst som regeringen och bestämmer, 2. kostnad för pensionsförmån åtpräst eller efterlevande till präst enligt bestämmelser som regeringen meddelareller enligt avtal samt för försäkringsförmån som utgår för präst eller annankyrkomusiker än skolkantor enligt statlig grupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnad enligtregeringens och bestämmande för stiftsnämnd och boställsnämnd samlför departement eller myndighet där kyrkliga frågor handlägges, 4. annan kostnad för kyrkligverksamhet enligt regeringens och bestämmande, 5. anslag till extra utgifter medett av regeringen och bestämt belopp för är, vilket efter regeringensbestämmande fär användas till kyrkliga ändamål. 1983/84:175 3 Ur kyrkofonden betalas även allmänt, särskilt och extra uljämningsbi-dragtill de kyrkliga kommunerna enligt närmare bestämmelser i nämnda lag och beslutav kyrkofondens styrelse. har också till uppgift atl inom en avregeringen fastställd ekonomisk ram ge bidrag till vissa av godkändarikskyrkliga ändamål (pröp. 1981/82: 158, KU 28, rskr 309, prop. 1982/83:66, KrU16, rskr 93 och prop. 1982/83:160, KrU 28, rskr 330). I del följande redovisas några förslag om godkännande avnya ändamål som bör få betalas ur kyrkofonden enligt p. 2 Vissa anslag ur kyrkofonden 2.1 Anslag till portokostnader åt biskopar ochkontraktsprostar Enligt beslut av regeringen har den 1januari 1984 tjänslebrevsrätten upphört för organ inom medundanlag för domkapitlen och stiflsnämnderna samt pastorsämbetena i fråga omärenden som gäller folkbokföringen. , och Härnösandanhåller med anledning härav all ur kyrkofonden skall få utgå anslag tillportokostnader för biskopar och kontraktsprostar. Ur kyrkofonden betalas bl. a. kostnader föravlöningsförmåner till biskopar och prostlillägg fill kontraktsprostar. Genomindragningen av ijänste-brevsrällen fär biskopar och kontraktsprostar nu svaraför portokoslna-derna för sina brev i tjänsten. I likhet med domkapitlen anserjag att även dessa kostnader bör få bestridas ur kyrkofonden. Jag föreslår altur kyrkofonden får utgå anslag till portokoslnader åt biskopar ochkontraktsprostar. Det bör ankomma pä regeringen att bestämma anslagens storlekoch utfärda övriga föreskrifter som behövs. 2.2 Kostnader för fackliga förtroendemän förkyrkomusiker haranhållit att avlöningsförmåner för bl. a. kyrkomusiker, när de är tjänstledigapä grund av uppdrag som fackliga förtroendemän, skall få bestridas urkyrkofonden. Regeringen har överlämnat handlingarna i detta ärende tillkyrkomusiker-utredningen (Kn 1980:04) för alt övervägas i samband medfullgörandet av utredningsuppdraget. Utredningen har kommit in med en skrivelsei ämnet. beräknar atl kostnaderna för deifrågavarande fackliga förtroendemännens verksamhet för hela landet uppgårtill unge- Prop.1983/84:175 4 fär 1 milj. kr. Till allra största delen avser beloppetkostnader för avlöningsförmåner åt vikarier. Mindre belopp avser kostnader förlokaler, resor, telefon, porto m.m. Två tredjedelar av totalbeloppet belastar bor-geriigakommuner samt resten kyrkliga kommuner och Sköndalsinslitutet. Den arbetsgivaresom har en facklig förtroendeman anställd får stå för kostnaderna, trots att defackliga förtroendemännens verksamhet omfattar hela stift. Om en fackligförtroendeman är skolkantor, så belastar kostnaden för den fackligaverksamheten en borgeriig kommun trots att verksamheten helt avser detkyrkliga området. föreslär alt kostnaderna i ställetskall fördelas jämnt över samtliga kyrkliga kommuner. Utredningen förklararatt detta enklast kan ske genom att kostnaderna fär tas ut av kyrkofonden. Det är otillfredsställande att kostnaderna för en fackligförtroendeman för kyrkomusiker i ett stift helt drabbar den borgerliga kommuneller det pastoral, som är arbetsgivare för den facklige förtroendemannen.Kostnaderna bör i stället delas mellan pastoraten. Ett enkelt sätt attåstadkomma en sådan fördelning mellan landels alla pastorat är atl betalakostnaderna ur kyrkofonden. Jag föreslär därför att ur kyrkofonden fär betalasersättning till arbetsgivare som haft utgifter för en facklig förtroendemanför kyrkomusiker. Regeringen bör utfärda de bestämmelser som erfordras om sådanersättning. 2.3 Kostnader för intressebevakning m. m. åt församlingar Kyrkomötet fattade är 1983 principbeslut om en samladriksorganisation för . församlings- och pastoratsförbundframhåller att kyrkomötets beslut får genomgripande konsekvenser förförbundet. För ett fullständigt förverkligande av den samladeriksorganisationen erfordras enligt förbundet bl. a. atl pastoralsförbundets inlressebevakningsfunktionför församlingarna och vissa serviceuppgifter som förbundet svarar förförs över på andra rikskyrkliga organ. Förbundels tredje huvudfunktion - attvara församlingarnas och samfälligheternas arbetsgivarorganisation -förutsätts stanna kvar på förbundet. Förbundet har det haft total anslutningfrån kyrkokommunernas sida. Medlemsavgiften har sedan är 1980 beräknats efteren avgiftssats av per skattekrona. De större medlemmarna har åtnjutiten viss avgiftsreducering. Förbundet hemställer att regeringen mätte föreslåriksdagen alt ur kyrkofonden får bestridas kostnader för intressebevakning föroch service åt församlingar och samfälligheler. Kostnadernahärför beräknas till knappt 10 milj. kr. 1983/84:175 5 Regeringen beslutar om anslag ur kyrkofonden tillkyrkomötet och i deras egenskap av offentligaorgan. Kyrkomötethar fattat beslut om den närmare utformningen av en riksorganisationför . Beslutet innebär atl en stiftelse för rikskyrkligverksamhet och ett antal nämnder inrättas som huvudsakligen skall svara förarbetsuppgifter inom kyrkans s. k. fria sektor. I den beslutadenämndorganisationen ingår bl. a. en skall planera, leda och vidareutveckla den centrala serviceverksamheti församlings- och pastoratsförvallningsfrågor som församlingar och samfällighelerhar behov av. Arbetsuppgifterna inom kyrkans fria sektor har tidigare tillstörre delen finansierats dels genom gåvor och kollekter, dels genom bidrag urkyrkofonden enligt beslut av kyrkofondens styrelse. Jag räknar med att kyrkansfria verksamhet i den nya organisafionen i samma utsträckning som hittillsskall finansieras genom gåvor och kollekter. Delta är nödvändigt med hänsyntill de kostnadsökningar och det inkomstbortfall som kyrkan fåll vidkännas ellersom väntas uppkomma under 1980-talel. Som exempel kan nämnas att bidraget tillkyrkofonden pä grund av indragna skatteutjämningsmedel liksom kyrkokommunernasinkomster av den kommunala beskattningen av juridiska personer avses upphöra fr.o.m.år 1985. Åven om viss kompensation kommer atl lämnas för bortfallet av skattfrån juridiska personer blir inkomstbortfallet för betydande. Avekonomiska skäl torde möjligheterna alt inom överskådlig lid genomföra reformersom medför en ökad belastning på kyrkofonden vara mycket begränsade. För sådan verksamhet som godkänts för bidrag urkyrkofonden kan kyrkofondens styrelse ge bidrag även om en ny huvudman övertaransvaret för verksamheten. Kostnaderna för intressebevakning för och service åtsvenska kyrkans församlingar har betalats av kyrkokommunerna genommedlemsavgiften till . Närdessa arbetsuppgifter förs över pä nya organ inom den kyrkliga riksorganisationenär del naturligt att kostnaderna för denna verksamhet i likhet med annan rikskyrkligverksamhet får finansieras genom kyrkofonden. Jag biträder därför förbundetsförslag all ur kyrkofonden skall få bestridas kostnader för intressebevakningför och service ät församlingar och samfälligheler.Kyrkofondens styrelse bör få besluta om bidrag för detta ändamål inom denekonomiska ram som regeringen fastställer. Det rambelopp som anvisasför bidrag till rikskyrkliga ändamål bör dock inle med anledning härav räknasupp med högre belopp än vad som motsvarar sänkningen av församlingarnas avgifttill . 1983/84:175 6 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslärriksdagen alt 1. medge atl ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får bestridas portokostnader för biskopar ochkontraktsprostar, 2. medge atl ur kyrkofonden fr.o.m.den t. v. får bestridas kostnader för fackliga förtroendemän förkyrkomusiker, 3. medge all ur kyrkofonden fr.o.m.den 1 juli 1984 t. v. får bestridas kostnader för centralt bedrivenintressebevakning för och service åt församlingar och samfälligheler. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositonföreslå all anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Noriitedts Tryckeri, 1984