prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare vill nämnden ifrågasättadet för mänga svagpresterande elever opedagogiska i att föriägga all teoretiskundervisning till den ena hälften av en skolvecka. Innan man ökar antalet veckotimmar så som GU föreslår bördetta först noggrant utredas genom försöksverksamhet, framhåller bl.a. länsskolnämndernai Södertnanlands och . Det är tveksamt om eleverna orkar med detkompakta schemat och de långa arbetspassen som föreslagits. Ett sådant schemakan inte åstadkommas om man vill ge eleverna fortsatta valmöjligheter. Dehåltimmar som förekommer i gymnasieskolorna beror främst på att elevernainom varje klass har olika språkprogram. De nya timplanerna som skall gällafrån kommer förhoppningsvis att minska antalet håltimmar. Länsskolnämndeni menar att en översyn av elevernas arbetsvecka för att skapaökad effektivitet dock synes vara befogad. Mångakommuner samt LR framhåller att 43 schemalagda veckotimmar för samtliga eleveräven innebär ett starkt ökat lokalbehov. menar att förläggningav viss läxläsning till skolan knappast motiverar en längre skoldag. Föriängdskoldag till och skiftgång blir i stället nödvändigt. Vidarekonstaterar kommunen att utredningen ej berör frågan om behov av ytterligare enskolmåltid. Problem med samordning av kommunens skolskjutsar framhålls ocksåav flera kommuner. avvisar också förslaget om en utökningav timtalet. Man menar att långa resor och hemarbete ofta gör arbetsdagenorimligt lång . Prop.1983/84:116 138 TCO finner däremot i likhet med utredningen attarbetsveckan för gymnasieskolans elever inte bör avvika alltför mycket frånarbetstiderna i arbetslivet. En fortsatt utredning bör dock få visa hur ensådan skolarbetsvecka lämpligen kan anordnas. Utredningens förslag om en förlängning av terminerna accepteras av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan,däribland LO och samt flertalet länsskolnämnder och kommuner. LO anser att elevernas behov av ett långl sommarlov fårstå tillbaka för atl bl. a. ge ulrymme för den obligatoriska praktiken. Myckettalar för att de ungdomar som har ett reellt behov av sommararbete inte fårdetta tillgodosett. LO anser därför att studiehjälpen måste förbättras förelever som kommer från hem med svag ekonomi. För att klara utbildningenskvalitet bör läsåret enligt LO utökas . kan acceptera en förlängning av läsåretunder förutsättning att används för avtalsenligt betalt praktikarbete.För att möjlighet skall finnas för eleven att la ut semester tillsammans medsin familj bör dock en sådan obligatorisk praktik av eleven själv kunna förläggastill som motsvaras av det nuvarande sommarlovet. Skolan/arbetsförmedlingenmåste också ges sådana resurser att tillräckligt med meningsfullapraktikarbeten kan anskaffas. a. SAF, TCO och /SR motsätter sig förslaget. SAF anser att läsårets längd bör behållas oförändrad ochatt det ordinarie skolarbetet för elevernas del bör påbörjas omkring den 20augusti och avslutas omkring . Lärarna bör därutöver tjänstgöra förplanering någon vecka efter vårterminens slut och före höstterminensbörjan. Det är enligl TCO oklart på vad sätt en förlängning påverkar lärarnas arbetsförhållanden. TCO anser att en förlängningav läsåret är olämplig av flera skäl och att det fortsatta utredningsarbetetskall utgå från en oförändrad omfattning av läsåret. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan ärprincipiellt positiva till en treterminsindelning. Många framhåller dock attpraktiska svårigheter kan uppstå vars konsekvenser är svåra att överblicka litanbetydande försöksverksamhet. SÖ anser det vara av stor betydelse att man prövar enannorlunda indelning av läsåret men då inte bara i gymnasieskolan utan också igrundskolan. Endast de största gymnasieskolorna i landet har emellertid ett såstort elevunderlag att man kan göra tre intagningar . I den konstruktionutredningen föreslår räcker det enligt SÖ inte att en eller ett par linjer kanstarta termin 2 och 3. För att eleverna skall få acceptabla valmöjligheterfordras atl ett någorlunda stort antal studieprogram, både långa och korta, kankomma igång, helst inom alla tre utbildningsområdena. SÖ anser att ytterligareöverväganden och försöksverksamhet är nödvändiga innan ett definitivtställningstagande i frågan kan ske. Prop.1983/84:116 139 Terminsindelningen medför enligt Svenska kommunförbundetinte alltför stora problem. Fler än en intagning skulle medföra atteleverna lämnar skolan , vilket skulle vara tillfördel för arbetsmarknaden. Endast de största gymnasieskolorna synes dock med bibehållandeav ett rimligt utbud av studievägar kunna genomföra tre intagningar . Fler än enintagning medför också den olägenheten, att alla elever inte får gymnasieplatsvid början av höstterminen det aktuella läsåret. För dessa elever skulle behövaanordnas meningsfulla verksamheter de väntar på att få påbörjasin utbildning. Detta ställer också anspråk på samhällsresurser. SAF finnerdet inte praktiskt möjligt att i någon slörre utsträckning starta utbildningarpå gymnasielinje annat än vid höstterminens början. Övergång till treterminssystemändrar inte detta förhållande. I den utsträckning start av gymnasielinjer kanske även vid andra lidpunkter bör dock denna möjlighet tas tillvara. Fler ungdomar kan på detta sätt fås att välja gymnasieutbildning och detär av vikt att utnyttja detta sätt att sprida gymnasieelevernas utträde påarbetsmarknaden . Det bör dock vara möjligt att i andraformer utnyttja ett treterminssystem så att elever på ett naturligt sätt kanbörja i gymnasieskolan eller lämna den vid andra tillfällen än vårterminensslut. Trots depositiva värden med treterminsindelningen som utredningen pekat på, anser TCO atlutredningen inte på ett övertygande sätt kunnat argumentera för denna mycketgenomgripande förändring av läsårsindelningen. Den har således inte beaktat deproblem som uppstår vid övergången från till gymnasieskolan liksomkonsekvenserna för och högskolan. Inte heller har utredningenbeaktat ungdomsarbetslösheten och svårigheterna för ungdomar som måste väntapå ett senare intag i gymnasieskolan. Utredningen har inte heller redovisatefter vilka principer eleverna skall fördelas på de tre möjligaintagningstillfällena under ett läsår. Den har inte heller beaktat deskillnader som kan uppstå i olika gymnasieskolor. TCO anser också att deadministrativa problemen med ett treterminssystem blir betydligt större än vadutredningen räknat med. 11 Samarbete mellan gymnasieskolan, komvux och AMU GU menar att sarnarbete kan ske på tre plan; samverkan,samplanering och samordning. Samverkan och samplanering förekommer i växlandeomfattning , men kan ytterligare förbättras på många områden. Denstatliga skoladminislrationen bör fä i uppdrag att verka för ett närmaresamarbete mellan utbildningsområdena. Formerna för samarbete bör bli föremålför fortsatt beredningsarbete. Prop,1983/84:116 140 ganisation enligt utredningens förslag bör öppna nyamöjligheter till ett samarbete med vuxenutbildningen. En stor majoritet av remissinstanserna är positiva tillett utvidgat samarbele mellan gymnasieskola, komvux ocharbetsmarknadsutbildning. Flera länsskolnämnder, bl.a. i ,, och , rapporterar om regionala och lokalainitiativ i fråga om samverkansprojekt mellan olika utbildningsanordnare. Länsskolnämndeni framhåller som en brist i dagens situation att planeringen avverksamheten inom de olika utbildningsformerna sker på olika sätt. samordnar gymnasieskolutbudet, kommuner och SÖ samordnar komvux-utbudetoch kursstyrelserna sköter planeringen av AMU i samarbete medlänsarbetsnämnden och SÖ. Statsbidragssystemets olika utformning för de treutbildningsformerna framhålls också. Länsskolnämndeni län anser att man i fråga om utökat samarbete speciellt bör beaktamöjligheterna för glesbygder att behålla någon form av utbildning eftergrundskolan även sedan den s. k. 16-årspuckeln är över. Liknande tankarframförs av SL. Även länsskolnämnden i län framhåller att ett vidgatsamarbete underlättar möjligheterna att anordna gymnasieutbildning utanförgymnasieorterna. Länsskolnämndeni ställer sig mycket tveksam till möjligheten av en meragenerell samläsning mellan vuxna och ungdomar. Erfarenheterna från samläsningav detta slag inom länet är inte goda. De flesta av de vuxna eleverna har intemöjlighet alt tillbringa så mycket tid i skolan som ungdomsskolansundervisningstid kräver. En effektivare resursanvändning skall kunna uppnåsgenom en regional samplanering mellan skolformerna. Några länsskolnämnder framhåller att även folkhögskolornabör delta i samarbetet. Elevorganisationenbetonar vikten av att särskilja målen för de olika utbildningsformerna, främstgymnasieskolan, komvux och folkhögskolan. De senare måste ha en skarp profilgentemot gymnasieskolan så att man inte som får en viss överlappning medrisk för A- och B-utbildningar. Komvux bör främst användas för att ge kortutbildadevuxna en grundskolekompetens och för att ge möjlighet till komplettering avenstaka ämnen på gymnasienivå. AMS framhåller att samordningen inte får ske på bekostnadav arbetsmarknadsutbildningens funktion som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument.AMU-kurserna är inriktade mot individualyrken och har i regel mindre bredd ochmindre inslag av allmänna ämnen än motsvarande utbildning iungdomsutbildningen. Först när även remissbehandlats kan manenligt AMS påbörja ett konkret beredningsarbete om förutsättningarna för ettmer utvecklat samarbete mellan de olika anordnarna av utbildning. Prop.1983/84:116 141 Regeringens proposition ............................................... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............................... 1 1 Inledning ............................................. ..................... ..... 3 2 Utgångspunkter ........................................................... ..... 4 2.1 reformarbete ......................................... 4 2.2 Behovet av förnyelse inomgymnasieskolan ......... 6 Förändringar inom skolväsendet ........................... 6 Vissa utvecklingstendenser................................... 7 Livslångt lärande ................................................ 9 En gymnasieskola för alla...................................... 10 Skolan som arbetsplats ....................................... 11 2.3 Ett fortsatt reformarbete ....................................... 13 3 En mer flexibel gymnasieskola .................................... ... 15 3.1 Inledning................................................................ 15 3.2 En mjukare övergång............................................. 17 GU:s förslag om gemensam start........................... 18 Ätgärder inom .................................... 19 Åtgärder i övrigt .................................................... 21 3.3 Ämnesindelning och kurssystem m.m..................... 24 3.4 Fördjupningsstudier............................................... ... 28 Specialarbete......................................................... ... 29 3.5 Påbyggnadsutbildning ......................................... ... 30 Påbyggnadsutbildning efter studieförberedande utbildningar 31 Påbyggnadsutbildning efter yrkesinriktade utbildningar.... 32 Försöks- och utvecklingsarbete.......................... 33 4 Den inre arbetsmiljön ................................................. ... 35 4.1 Inledning................................................................ ... 35 4.2 Koncentrationsläsning........................................... ... 37 4.3 Ansvar och medinflytande ................................... ... 39 5 Praktik .......................................................................... ... 41 5.1 Inledning................................................................ ... 41 5.2 Behovet av praktik................................................. ... 44 5.3 Praktikens omfattning .......................................... ... 46 5.4 Försöksverksamhet med praktik ........................... ... 47 Att anskaffa praktikplatser .................................... ... 49 6 Gymnasieskolansyrkesinriktade utbildning ................ ... 50 7 Tidsramar ................................................................... 55 Arbetsveckans omfattning..................................... ... 55 Läsårets längd........................................... ,.......... ... 56 Läsårets terminsindelning...................................... ... 56 1983/84:116 142 8 Samarbetemellan gymnasieskolan, komvux och AMU 57 8.1 Utgångspunkter.......................................... .. 57 8.2 Samarbete mellan gymnasieskolanoch komvux. Komvuxutveckling och särdrag ................... .. 58 Samarbeterörande yrkesinriktad utbildning ..... .. 61 Samarbetei glesbygd ................................. .. 62 Utvidgadsamverkan vad gäller lokaler för yrkesinriktad Samarbetei form av samplanering.................. .. 64 8.3 Samarbete med AMU ................................ 65 8.4 Samarbete i ett mer långsiktigtperspektiv....... .. 65 9 Genomförande ....!.......................................... 10 Anslagsberäkningar /85 m. m.... 67 11 Gymnasieskolansplaneringssystem och dimensioneringsramarna förbudgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87....... 68 11.1 Förslag till slutliga ramar /S5 68 11.2 Ändringar i systemet med elevplatsramarfr. 11.3 Förslag till slutliga ramar /86 72 11.4 Förslag till nyaplaneringsramar för /87 .... 74 12 Hemställan ................................................... .. 74 13 Beslut............................................................ .. 76 Bilaga1 Sammanfattning av gymnasieutredningens betänkande (SOU1981:96) En reformerad gymnasieskola .. 77 Bilaga2 Remissinstanser och sammanställning av remissyttrandena i vissa frågor i gymnasieutredningens betänkande (SOU 1981:96)En reformerad gymnasieskola ...... 11S