prop · G703193 · 1983-12-31 00:00:00 — om slopande av särskildsjälvdeklaration för fysiska personer, m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Som ett led i strävandena att förenkla deklarations-och taxeringsförfarandet föreslås i propositionen att den särskildasjälvdeklaration som en skattskyldig f n. i vissa fall skall avge i annankommun än hemortskommunen skall slopas för fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser. De förvärvskällor som dessa skattskyldiga har i annan kommunän hemortskommunen skall i stället redovisas i den allmännasjälvdeklarationen, som lämnas i hemortskommunen. Vidare föreslås atttaxeringsnämnden i hemortskommunen skall taxera de berörda skattskyldiga ävenför inkomsterna i andra kommuner. De som saknar hemortskommun i landet föreslåsbli taxerade i det för riket gemensamma distriktet. Detnya förfarandet föreslås gälla fr. o. m. I propositionen föreslås också att den allmänna fastighetstaxeringensom skulle ha ägt rum framflyttas . I 1983/84. Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 4 §, 24 § 3 mom., 25 och 116 j §§taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Länindelas i lokala taxeringsdistrikt och särskilda taxeringsdistrikt. Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. ' Senaste lydelse 1978:928. Lokalt taxeringsdistrikt omfattarkommun eller del av kommun. För varje lokalt taxeringsdistrikt skall finnas enlokal taxeringsnämnd som verkställer taxering inom distriktet, om ej annatföljer av tredje eller fjärde stycket. Särskilt taxeringsdistrikt omfattarkommun, del av kommun eller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingåi två eller flera särskilda taxeringsdistrikt. För varje särskilttaxeringsdistrikl skall finnas en särskild taxeringsnämnd, som verkställertaxering inom distriktet. I särskilt taxeringsdistrikt skall, om ej annatföljer av fiärde stycket, taxeras fysiska personer, dödsbon <7chfamiljestiftelser, vilkas inkomstförhållanden är mera invecklade samt andraskattskyldiga än fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Till sådantdistrikt får också hänföras annan skattskyldig än som har sagts om det ärpåkallat med hänsyn till taxeringsarbetet. Lokall taxeringsdistrikt omfattarkommun eller del av kommun. För varje lokalt taxeringsdistrikt skall finnas enlokal taxeringsnämnd som, om inte annat följer av tredje eller fjärde stycket,verkställer taxering av fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser sommed tillämpning av bestämmelserna om hemortskommun hör till distriktet. Särskilt taxeringsdistrikt omfattarkommun, del av kommun eller fiera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingåi Ivå eller flera särskilda taxeringsdistrikt. För varje särskilttaxeringsdistrikl skall finnas en särskild laxerings-nämnd. Denna verkställertaxering av fysiska personer, dödshon och familjestiftelser som medtillämpning av bestämmelserna om hemortskommun hör till distriktet, ominkomstjörhållondena är mera invecklade eller om det är påkallat med hänsyntill taxeringsarhetet. verkställer också taxering avannan skattskyldig än fysisk person, dödsbo och familjestiftelse, dels tillstatlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt, om den skatt skyldige medtillämpning av bestämmelserna om hemortskommun hör till distriktet, dels titthnnmunal inkomstskatt för inkomst, som med tillämpning av bestämmelserna ikommunalskattelagen (1928:370) om beskattningsort är hänförlig lill distriktet. Hela riket utgör ett gemensamt taxeringsdislrikl,/ vd- 1 ket gemensam laxerings-nämnd verkställer dels taxering lill statlig inkomstskatt och statlig Jörmögenhetsskatt av skattskyldiga, som saknar hemortskommun i riket, dets taxering till inkomstskatt, som skall ske Jör gemensamt kommunalt ändamål. Taxering för gemensamt kommunall ändamål anses ske för beskattning i särskild kommun. Hela riket utgör ett gemensamttaxeringsdistrikt. / distriktet verkställer gemensam taxeringsnämnd taxering avfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser, som saknar hemortskommun iriket. verkställer också taxering av annan skattskyldig än fysiskperson, dödsbo och familjestiftelse, dels till statlig inkomstskatt och statligförmögenhetsskatt, om den skattskyldige saknar hemortskommun i riket, delstill inkomstskatt, om taxeringen skall ske för gemensamt kommunaltändamål. Taxering för gemensamt kommunalt ändamål anses ske för beskattning isärskild kommun. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva om indelning i taxeringsdislrikl och omlaxeringsnämnds verksamhetsområde med avvikelse från vad som eljest följer avdenna paragraf. 3 mom. Deklarationsskyldig, som är fysisk person, oskiftdödsbo eller familjestiftelse och som är skattskyldig till statlig inkomstskattetter statlig förmögenhetsskatt, skall avgiva dels i den kommun, där han varmantalsskriven för (het näst jöre taxeringsåret eller, ulan att hava varitmantalsskriven, är skaltskyldig titt siutan skatt, allmän självdeklarationtill ledning vid taxering titt nämnda skal-ter och till inkomstskatti samma kommun, dels i varje annan kommun, där han är skaltskyldig tillkommunal inkomstskatt, särskild självdeklaration till ledning vid taxering tillsådan skatt. Här avsedd dektarati(msskyldig, som icke år skattskyldig tillstattig in-kcnnstskatt eller statlig förmögenhetsskatt, skall avgiva särskild'.självdeklaration i varje kommun, där han är skattskyldig till kommunalinkomstskatt. 3 mom. Deklaralionsskyldig, som är fysisk person, dödsboeller familjestiftelse skall avge allmän självdeklaration. ti /84. 1983/84:193 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse AUmän självdeklaration skall upptaga: 1) denskatlskyldiges namn och postadress, hemortskommun, där sådan finnes, ochhemvist därstädes, personnummer samt nummer å för honom utfärdad skattsedel åpreliminär skatt för året näst före taxeringsåret ävensom beträffandeutlänning nationalitet, beträffande utländsk juridisk person del land, därstyrelsen haft sitt säte, samt beträffande skattskyldig, som allenast undernågon del av beskattningsåret varit i riket bosatt, uppgift om den tid, hansålunda haft bostad härstädes, 2) allaförvärvskällor, beträffande vilka skattskyldighet för beskattningsåret åliggerden skattskyldige; och skall därvid i fråga om förvärvskälla, i vilkenskattepliktig fastighet ingått, särskilt angivas dels beskaffenheten av denskattskyldiges innehav av fastigheten, dels fastighetens taxeringsvärde åretnäst före taxeringsåret eller, om sådant värde det året icke varit fastighetenåsätt, dess eljest antagliga värde vid laxeringsårets ingång, dels ock, därestfastigheten icke ingått i förvärvskällan under hela beskattningsåret ellerfastigheten ingått däri endast till viss del, huru eller till vilkendel fastigheten sålunda ingått i förvärvskällan, 3) de intäkter ochde avdrag, som äro att hänföra till varje förvärvskälla, dock att ersättning,som enligl bestämmelserna i 37 § I mom. l.g) icke behöver upptagas ikontrolluppgift, ej heller behöver upptagas i deklarationen såsom intäkt, 4) de allmännaavdrag, som den skatlskyldige yrkar få tillgodonjuta vid laxeringen, 5) denskatlskyldiges tillgångar och skulder vid slutet av beskattningsåret, ändå atlförmögenheten icke uppgår till skattepliktigt belopp, dock endast om och i denmån skattskyldighet för förmögenhet åhgger honom, 6) beloppet av denpreliminära skatt, som genom skatteavdrag eriagts för året näst företaxeringsåret, ävensom 7) garantibelopp, vilket skall 7) garantibelopp, dock för annan upptagas såsom skattepliktig in- skattskyldig än fysisk person, komst för den skattskyldige i dödsbo eller familjestiftelseendast dennes hemortskommun, om beloppet skall tas upp som skat tepliktig inkomst i den skattskyldi ges hemortskommun, 8) omdeklarationen avser fåmansföretag, delägares eller honom närstående personsnamn, personnummer och adress och i förekommande fall aktie- ellerandelsinnehav tillika med angivande av röstvärde, om olika röstvärdenförekomma, dock atl uppgifter icke behöva lämnas för närstående person, som ejuppburit ersättning från, träffat avtal eller haft annat därmed jämförligtförhållande med företaget, 9) räntetilläggsom skall beaktas vid fastställande av underiag för till-läggsbelopp samtgrunderna för beräkning av räntetillägget. Allmän självdeklaration skalldärjämte innehålla de uppgifter, som för särskilda fall föreskrivas i denna lageller som erfordras för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligl lagen omallmän försäkring. Ha makar, som ingått äktenskap föreingången av beskattningsåret och under detta år levt tillsammans, var för siginkomst att taxera enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skallvardera maken uppgiva huruvida ' Senaste lydelse 1983:444. 1983/84:193 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse inkomst av förvärvskälla är A-inkomst eller B-inkomstenligt 9 § 3 mom. nämnda lag. Vad nu sagts om makar skall i tillämpliga delarjämväl gälla i fråga om skattskyldiga som avses i 65 § sista stycketkommunalskattelagen (1928:370). Har skattskyldig underbeskattningsåret varit gift, skail han jämväl uppgiva sådan boets eller andramakens inkomst och förmögenhet, över vilken förvaltningen rättsligen tillkommithonom. Åligger skattskyldigheten andra maken, skall uppgiften lämnas å särskildblankett. Då skattskyldig skall taxeras för barns eller annans förmögenhet,skall uppgift lämnas jämväl om sådan förmögenhet. Belopp, som upptagas isjälvdeklaration, skola utföras i hela krontal, så att överskjutande öretalbortfalla. 116j§ Fråga om särskild avgift prövas. För fysisk person, dödsbo ochfa- såvitt gäller taxeringsnämndens be- miljestiftelse prövasfråga om sär- slut samt vid rättelse av taxering skild avgift, såvitt gäller taxerings- enligt 72 a §, av den lokala skatte- nämndens beslut samt vid rättelse myndigheten i det fögderi där be- av taxering enligt 72 a eller 72 b §, skattningsorten är belägen. / fall av den lokala skattemyndigheten i som avses i 24 § 2 mom. prövas det fögderi där hemortskommunen dock fråga om sådan avgift av den är belägen. Saknar en sådan skatt- lokala skattemyndighet som läns- skyldig hemortskommun i riket styrelsen bestämmer. skall fråga om sådan avgift prövas av den lokala skattemyndigheten i fögderi. Förandra skattskyldiga än som angetts iförs-ta meningen prövas fråga om särskildavgift av den lokala skattemyndighet som bestämmer. Fråga om undanröjande enligt 116 d§ första stycket skall prövas av den lokala skattemyndigheten omtaxeringsnämnden har omprövat sitt taxeringsbeslut på grundval av den inkoninasjälvdeklarationen. I annat fall skall frågan prövas av länsrätten. Fråga omnedsättning enligl ll6d § andra stycket skall prövas av länsrätten. Den lokala skattemyndigheten skallompröva sitt beslut i fråga om särskild avgift när taxeringsnämnden har ändratsitt taxeringsbeslut. Omprövning skall också ske om den skattskyldige begärdet eller skäl annars föreligger. Beslutet får dock inte omprövas avmyndigheten om den skattskyldige har anfört besvär över det och särskilda skälför omprövning inte föreligger. Den skattskyldige skall underrättas ommöjligheten till omprövning. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1985 och tillämpas första gången i fråga om 1985 års taxering. " Senaste lydelse 1979: 175. 1983/84:193 6 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 22 § och27 § 1 mom. uppbördslagen (1953: 272)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 §2 Lokal skattemyndighetbeslutar i fråga om beräkning av preliminär A-skatt samt debitering avpreliminär B-skatt och slutlig, kvarstående och tillkommande skatt. fastställer också avgiftsunderlag för egenavgifter. Beslut som avses i första stycket Beslut som avses i första stycket meddelas av den lokala skattemyn- meddelas av den lokala skattemyn digheten i det fögderi där beskatt- digheten i det fögderi där beskatt ningsorten är belägen. 1 fråga om ningsorten är belägen. 1 fråga om fysisk person eller dödsbo beslutar fysisk person, dödsbo etter famil- dock lokala skattemyndigheten i jestiftelse beslutar dock lokala skat- det fögderi där hemortskommunen temyndigheten i det fögderi där är belägen. Om sädan skattskyldig hemortskommunen är belägen. Om saknar hemortskommun eller sär- sådan skattskyldig saknar hemorts- skilda skäl annars föreligger, bes\u- kommun beslutar lokala skatte- tar lokala skattemyndigheten i be- myndigheten i fögderi, skattningsort för den skattskyldige enligt föreskrifter som riksskatte verket meddelar. medverkar idebiteringsarbetet enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Vid debitering av slutlig skatt skall iakttas: atl inkomstskatt uträknasmed ledning av den skallesals som . *or inkomståret gäller i beskattningsorten; atl inkomstskatt uträknasi en post, varvid skattebeloppet vid örelal över 50 avrundas uppåt och vidannat öretal avrundas nedåt till helt krontal; att inkomstskatt debiterasmed belopp som har uträknats av lokal skattemyndighet i det fögderi därbeskattningsorten är belägen; att egenavgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter debiteras på grundval av uppgifter omförsäkringsförhållanden som lämnas av den allmänna , varvidöretal bortfaller; saml ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik1974: 771. - Senasie lydelse 1981: 1156. ' Senaste lydelse 1983: 1090. Prop.1983/84:193 7 att i I § nämnd annuitet eller, om skattskyldig haralt eriägga flera annuiteter, summan av dessa påförs i helt antal kronor,varvid öretal bortfaller. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för samt slutligskatt på grund av taxering. 1983/84:193 8 Lagom tid för allmän fastighetstaxering Härigenom föreskrivs atl allmän fastighetstaxeringenligl I kap. 7 S fastighetstaxeringslagen (1979: 1152) skall ske nästa gångär 1988 och därefter . Denna lag träder i kraft dagen efter den dag dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Genom lagen upphävs lagen (1983:450) om tid för allmänfastighetstaxering. 1983/84:193 9 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , ,, R. , , , Lagrådsremissorn slopande av särskild självdeklaration för fysiska personer Det råder allmän enighet om att deklarations- ochtaxeringsförfarandet är i stort behov av förenklingar och rationaliseringar.F.n. bedrivs ett omfattande arbete på detta område inomskatteförenklingskommittén (B 1982:03), som väntas lägga fram förslagom ett förenklat deklarationsförfarande. Det är angeläget att man i avvaktanpå en mer genomgripande förenklingsreform tar till vara de möjligheter somfinns att förenkla och rationalisera inom ramen för nuvarande system. Jag avseratt här lägga fram förslag om ett förenklat deklarations- och taxeringsförfaranderörande inkomster i annan kommun än hemortskommunen (s. k. utbo-kommun).Förslaget innebär dels att deklarationsbestyret förenklas för en stor gruppskattskyldiga dels att granskningsförfarandet underlättas förskatteadministrationen. Förslagtill ett förenklat förfarande i fråga om redovisning av inkomster iutbokommuner har förts fram . Redan år 1963upprättades en departementspromemoria i ämnet (Ds Fi 1963:5). Det förslagetblev inte genomfört främst på grund av att man då saknade möjlighet att påmaskinell väg sammanföra de olika debiteringarna till en skattsedel för slutligskatt. Ett manuellt förfarande ansågs alltför betungande. Ioch med att ADB infördes som hjälpmedel vid beskattningen öppnades praktiskamöjligheter att utfärda endast en skattsedel för fysiska personer och dödsbonäven om taxering åsätts i flera kommuner. Denna förenkling genomfördes fr. o.m. RS-utredningenaktualiserade i sin rapport av 1983/84:193 10 skatteadministralionen förslagel om atl slopa de särskildasjälvdeklarationer, som skall lämnas i ulbokommun. Efter yllerligareutredningsarbete föreslogs dock (RS-projeklel delrapport : I) all slopandel avutbo-deklarationerna skulle uppskjulas till dess de register som krävs för altkontrollera dessa taxeringar lagts upp. () har i enrapport utbolaxering (RSV Rapport 1983: 10) föreslagit atl den särskildadeklaralionsplikien för ulbor slopas. Förslaget innebär i korthet all såvälfysiska som juridiska personer skall redovisa även förvärvskällorna i andrakommuner i den självdeklaration, som lämnas i hemortskommunen. Rapporten har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena, vilken även innehåller en förteckningöver remissinstanserna, har upprättats inom och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 2393/83). Innan jag går in närmare på RSV:sförslag skall jag redogöra för nuvarande ordning på området. I fråga om deklarationsskyldighetengäller f n. all en fysisk person skall lämna självdeklaration i varje kommundär vederbörande är skallskyldig till inkomslskall. Föreliggerskallskyldighet i två kommuner skall således två deklarationer lämnas, vilket iregel också medför att ivå taxeringsnämnder skall bedöma den skattskyldigessjälvdeklaraiioner. En juridisk person skall lämna självdeklaration i varje ländär personen har inkomst. Bestämmelserna om deklarationsskyldigheten ochtaxeringen när en person har inkomst i flera kommuner eller län innebär närmarebestämt följande. Enligl 24 § taxeringslagen(1956:623), TL, skall fysisk person, dödsbo eller familjestiftelse(skattskyldiga som upptas i skattelängdens A-del) avge allmän självdeklarationi hemortskommunen till ledning för taxering till statlig inkomstskatt ochförmögenhetsskatt liksom för taxering till inkomstskatt i sammakommun. För den som saknar hemortskommun avges allmän självdeklaration i detför riket gemensamma laxeringsdistrik-tet i . Vidare skall i varjeannan kommun, där del föreligger skattskyldighet till inkomstskatt,avlämnas särskild självdeklaration. Aktiebolag, ekonomiska föreningarm. juridiska personer (B- och C-längdens skattskyldiga) avger allmänsjälvdeklaration inom det län där skattskyldighet till statlig inkomstskatteller förmögenhetsskatt föreligger. Inom övriga län där sådana skattskyldigaskall laxeras lill inkomstskatt avlämnas särskild självdeklaration. Sådana deklarationsskyldiga som inte är skattskyldiga tillstatlig in- 1983/84:193 II komslskalt eller förmögenhetsskatt avlämnar bara särskildsjälvdeklaration för taxering lill inkomstskatt. Den allmänna självdeklaralionenligger således till grund för taxering till stallig inkomstskall, statligförmögenhetsskatt och inkomstskall. Den särskilda självdeklarationendäremot ligger bara till grund för taxering till inkomslskall. Inomvilken kommun en skaltskyldig har att betala kommunalskatt är beroende avföreskrifterna i kommunalskatlelagen (1928:370), KL, om beskallningsort. Tillviss kommun hänförs inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet ochrealisationsvinst vid avyttring av fastighet samt rörelse om den bedrivs frånfast driftställe. Inkomst av förvärvskälla som inle anses lokaliserad lill vissbestämd kommun, 1. ex. tjänst, beskatias i den skallskyldiges hemortskommuneller om sådan saknas i Slockholm förgemensaml kommunall ändamål. Varje taxeringsnämnd verkställertaxering inom sitt taxeringsdislrikl. Om den statliga och kommunalabeskattningen i sin helhet äger rum inom ell och samma taxeringsdislrikl skerlaxering av en taxeringsnämnd med ledning av de uppgifter som den skallskyldigelämnar i den allmänna självdeklaralionen. Medför ombeskattningsort att en förvärvskälla vid taxeringen lill inkomstskatthelt eller delvis skall beskattas inom en annan kommun måste den skatlskyldigeavge en eller flera särskilda självdeklarationer. Den skatlskyldigesredovisning av en och samma förvärvskälla prövas i dessa fall av två, iblandflera taxeringsnämnder. Skallsedel för preliminär skall,slutlig skatt och tillkommande skatt för fysiska personer och dödsbon medhemortskommun i landet utfärdas av den lokala skattemyndigheten i del fögderidär hemortskommunen är belägen. För övriga skattskyldiga beslutar den lokalaskattemyndigheten i del fögderi där beskattningsorten finns. Del innebär atlskattsedel föi; sådana skallskyldiga utfärdas förutom i hemortskommunen även ivarje ulbokommun. Besvär över laxeringsnämndensbeslul anförs hos länsrätten i det län lill vilket nämnden hör. Om enförvärvskälla i fråga om beskattningsort är att hänföra lill skilda län skallbesvär över taxeringen prövas av den mellan-kommunala skatterätten.Mellankommunala skatterätten prövar också besvär rörande frågan om i vilketlän en skattskyldig skall taxeras. Den som är redovisningsskyldig förmervärdeskatt skall anmäla sig för registrering hos i det län därverksamheten bedrivs. Skattskyldig anses i första hand bedriva verksamhet därstyrelsen finns. För juridiska personer innebär det att registrering sker i detlän där styrelsen har sill säte. För fysiska personer gäller i första hand allregistrering sker i det län där verksamheten drivs från fast driftställe ellerom sådant saknas där den skatleskyldige är bosatt. Fysisk person, som driver t.ex. jordbruk i annat län än det i vilket han är bosatt, regisleras således idet län där jordbruksfastigheten är belägen. 1983/84:193 12 RSV föreslår i rapporten att en skattskyldig skalllämna endast en självdeklaration även om han har inkomster i flera kommuner.Vidare föreslår verket att en enda taxeringsnämnd skall åsätta denskattskyldige alla ifrägakommande laxeringar. Förslaget har fått ett mycket positivt mottagande.Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Föregen del får jag anföra följande. Vid utformningen av de nuvarande reglerna omdeklarations- och taxeringsförfarandet har stor betydelse tillmätts densärskilda kännedom som en taxeringsnämnd ansetts ha om förvärvskällor som ärbelägna inom dess verksamhetsområde. Kontrollsystemets utveckling och de kravsom ställs på bokföring och andra uppgifter som grund för deklarationenhar emellertid medfört att lokalkännedomen inte längre har samma betydelse förtaxeringen som . Det moderna samhällets utveckling mot en koncentrationav befolkningen till allt större bosättningscentra minskar ocksåtaxeringsnämndens möjlighet att ha personlig kännedom om de skattskyldiga inomdistriktet. Lokalkännedomen har alltså minskat i betydelse förtaxeringsarbetet. har kraven på förenklingar i skattesystemet vuxitsig allt starkare. Bl.a. har olägenheterna med att en och samma förvärvskällaskall redovisas i flera deklarationer och bedömas av olika taxeringsnämnderdärvid kommit i blickpunkten. Vidgranskning av en särskild självdeklaration saknas sålunda i allmänhet vissabetydelsefulla uppgifter angående den skatlskyldige såsom kontrolluppgifter,inkomster av andra förvärvskällor, förmögenhetsförhållanden m.m. Granskningenmåste därför i många fall bli summarisk. Vidare kan nuvarande ordning medföraett dubbelarbete för såväl de skattskyldiga som skattemyndigheterna genomförfrågningar från olika taxeringsnämnder beträffande en och samma sak. Föratt förhindra detta är visserligen granskningsrutinerna f n. utformade så attdet i första hand är taxeringsnämnden i hemortskommunen som skall ta initiativtill utredning, även i fråga om förvärvskällor i utbokommuner. Men det gårgivelvis inle att helt undvika dubbelarbete vid granskningen. Härtill kommerrisken för att samma skattefråga bedöms på olika sätt av taxeringsnämnderna.Det nuvarande systemet kräver också ett relativt omfattande underrättelseförfarandemellan de olika nämnderna. Av det anförda framgår att ett slopande avutbotaxeringen enligt RSV:s förslag innebär klara fördelar för såväl deskattskyldiga som taxeringsmyndigheterna. De skattskyldiga kan redovisa sinabeskattningsförhållanden i en och samma deklaration och taxeringsmyndigheternafår därigenom också ett bättre beslutsunderlag. Dubbelarbete och oenhetlighetvid taxe- 1983/84:193 13 ringen undviks och del särskilda underrällelseförfarandetmellan nämnderna kan slopas. En förenklingsreform rörande utbotaxeringenskulle därför vara ell myckel viktigt steg i den förenklingsprocess av gransknings-och laxeringsförfarandel som måsie komma lill stånd.