prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — I direktiven anförs vidare all det ibland har hävdats att delskulle råda ell molsalsförhållande mellan dessa två slag av åtgärder.Innebörden av riktlinjer är emellertid atl endasi genom åtgärder avbåda dessa slag kan förutsättningar skapas för atl samhällsutvecklingen i ettinvandringsland präglas av harmoniska förhållanden mellan människor av olikaursprung. Jaganser sammanfattningsvis - i överensstämmelse med ochremissinstanserna - atl del är angelägel alt förändra sfi- systemet. Detnuvarande systemet är splittrat och inte anpassat till de förändringar som harinträffat vad gäller invandringen och situationen pä densvenska arbetsmarknaden. Det kan ocksä i flera avseenden effektiviseras. 2.2En ny modell för undervisningen SFl-kommilténhar grundligt analyserat bristerna i nuvarande sfi och har presenterat ettomfattande åtgärdsprogram som underlag för en förändring av det nuvarandesystemet. Kommittén har understrukit viklen av en klarare målinriktning, enökad enhetlighet och elt slörre samhällsansvar vad gäller sfi. Jag ansluter miglill dessa principiella utgångspunkter. Jag vill redan nu framhålla att enavgörande förutsättning för att nuvarande problem skall minskas är atlundervisningen blir mera enhetlig och att staten anger vilka mål som bör gällaför sfi och i vilka former sfi bör anordnas. Jag ansluter mig också tillkommitténs uppfalining all ell framtida system för sfi i första hand bör syftatill atl ge nykomna invandrare undervisning. Jag vill särskilt markera altgrundläggande svenskundervisning bör betraktas som en mottagningsanordning vidsidan av övriga sådana anordningar för invandrare. Syftet med grundläggandesvenskundervisning bör vara att ge nykomna vuxna invandrare sädana kunskaper isvenska språket och om samhället att de får förulsättningar att klara sig i delvardagliga livet, pä arbetsmarknaden eller gå vidare till t.ex. arbetsmarknadsutbildning.Det innebär att grund-sfi helst bör ges i nära anslutning till bosättningen iSverige och före anställning. Prop.1983/84:199 H Synen pä grund-sfi som en mottagningsanordning förinvandrare medför särskilda krav vad gäller undervisningens organisation. Somjag redan har nämnt var oenig vad gäller organisation ochhuvudmannaskap för sfi. Även remissopinionen var splittrad i denna fråga.Eftersom en lösning av huvudmannafrågan är grundläggande för möjligheterna atlförändra del nuvarande systemet skall jag först redovisa mina överväganden i dellaavseende. har redovisat fyra alternativa lösningar vadgäller huvudmannaskapet för sfi: a) nuvarandeorganisation med flera huvudmän, b)studieförbundenensamma som huvudmän och anordnare, c) statligt/regionalthuvudmannaskap, d) kommunall huvudmannaskap. Kommittén förordade ett renodlat kommunalt huvudmannaskap,där både ansvaret och anordnandet skulle åvila kommunen. Ten reservationförordade de socialdemokratiska ledamöterna atl nuvarande sfi-resurser i AMUskulle bilda grund för en ny anordning under statligt huvudmannaskap. Majoriteten av remissinstanserna avvisade kommitténs bådaförsta al-lernaliv och diskuterade främst de båda sista. Kommitténs förslag om ellkommunalt huvudmannaskap med vuxenutbildning (komvux) som anordnarestöddes av lära/förbunden, studieförbunden TBV, , Vuxenskolanoch bildningsverksamhet, arbetsmarknadsorganisationernaSAF, TCO och /SR samt ett antal kommuner. De kommuner som tillstyrktekommunall huvudmannaskap gjorde det under förutsättning att kommunerna skullefå kostnadstäckning genom statsbidrag. Några kommuner, bl.a. ,avstyrkte kommunall huvudmannaskap med motiveringen all kommunerna skulle fåhöga följdkostnader vid elt kommunalt övertagande av sfi. menade alt del fanns vissa skäl för ett pri-märkommunallhuvudmannaskap. Förbundet pekade på all komvux är väl utbyggd över hela landetoch har en fungerande administrativ apparat, all grundvux är organisatorisktknuten till komvux och att samverkan med andra vuxenutbildningsanordnare inomkommunerna fungerar tillfredsställande. Övervägande skäl talade dock, enliglkommunförbundet, för någon form av statligt huvudmannaskap. Förbundet hänvisadetill atl sfi är etl led i den statliga invandrar- och flyktingpolitiken ochdärmed borde jämställas med andra statliga åtgärder pä det invandrarpolitiskaområdet. framhöll också att kommitténs förslag ihuvudmannafrågan skulle innebära att kommunerna skulle få överta uppgifter somär att betrakta som statliga angelägenheter samt alt ell genomförande avkommitténs förslag vore oförenligt med statsmakternas krav på en dämpning avden kommunala expansionen. 1983/84:199 12 Statligt huvudmannaskap förordades bl.a. av LO,och . LO ansåg atl staten borde bedriva sfi genom AMU,medan de tvä studieförbunden ansåg att staten borde utnyttja studieförbundenför uppgiften. AMS och log liksom SÖ inle ställning i huvudmannafräganutan redovisade för- och nackdelar med båda alternativen. SÖ pekade på möjlighetenalt studieförbund och AMU anordnar utbildningen under kommunalthuvudmannaskap. Detsamma gjorde Studiefrämjandet. Eftersom remissopinionen uppvisar en mycket splittrad bildi huvudmannafrågan har jag tagit initiativ fill en förnyad prövning genom ettsärskilt beredningsarbete i . Därvid har olika organisalo-riskamodeller prövals mera ingående. Syflel med prövningen har varit all finna enmodell som ger större stadga ål sfi genom alt åstadkomma en klarareansvarsfördelning, slörre enhetlighet saml samordnings- och effektivitetsvinster. Skälen lill alt jag därvid har avvisat allernalivel atlbibehålla nuvarande Ordning är uppenbara. Som jag redan har understrukit är delnuvarande systemet splittrat och dåligt anpassat till de förändringar iinvandringen och pä arbetsmarknaden som har inträffat . En effektiviseringoch rationalisering av verksamheten är nödvändig. Även ur studieförbundenssynpunkt är nuvarande ordning föga tillfredsställande. Flera studieförbund hari sina yttranden framhållit alt sfi inte är folkbildning i gängse bemärkelseoch har ifrågasatt om deras nuvarande sfi-verksamhel är förenlig medprinciperna för del fria och frivilliga folkbildningsarbetet. Jag instämmer istudieförbundens bedömning atl grundläggande svenskundervisning inle ärfolkbildningsarbete i traditionell mening. Del särskilda beredningsarbetet har i stället lett migfram till slutsatsen att sfi bör inordnas under etl samlat samhälleligt ansvar,men ulan atl nuvarande verksamhet därigenom behöver läggas ned och en helt nyorganisation upprättas. Jag vill inte initiera långtgående organisatoriska förändringarmed de risker för försämringar i verksamheten som detta kan innebära. Det är istället enligt min mening angeläget atl i största möjliga utsträckning bygga påde erfarenheter och kunskaper som de nuvarande anordnarna av sfi har, men sökainfoga sfi-verksamhelen i en samhällelig ram med gemensamma mål och riktlinjerför verksamheten och med en klarare ansvarsfördelning än f. n. Jag vill i dellasammanhang hänvisa till de synpunkter som under remissbehandlingen framkommitfrän bl. a. flera studieförbund och från SÖ. Utöver den gängse sludiecirkelverksamhelen med sfianordnar studieförbunden sedan lång lid på uppdrag av arbetsmarknadsverketsvenskundervisning för AMU-deltagare och flyktingar. Studieförbunden harsåledes byggt upp omfattande resurser i fråga om cirkelledare, material,lokaler och utrustning. Studieförbunden har en bred kontaktyta mol invandrareoch erfarenheter som är värdefulla att bygga pä. Jag anser atl den bredakunskap och erfarenhet som studieförbunden har i delta avseende bör tas 1983/84:199 13 Samhället bör därför i ett nytt sfi-system kunna anlita studieförbundenför grundläggande sfi- undervisning. Den sfi-verksamhel som studieförbunden pådetta sätt anordnar på uppdrag av samhället bör emellertid, som jag redan har underslmkit,inte betraktas som folkbildningsarbete i traditionell mening, eftersom den, medhänsyn till sin karaktär och i motsats till verksamheten inom det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet, är att se som en samhällsuppgift och därförbör anordnas enligt fastare riktlinjer från staten. Jag anser detsammanfattningsvis vara angeläget att ett samhälleligt ansvar för sfi läggsfast samlidigt som i största möjliga utsträckning den kompelens och de resursersom har byggts upp för sfi tas till vara. Jag kan sålunda inletillstyrka förslag om alt inordna sfi i den kommunalavuxenutbildningen. Ett genomförande av kommitténs förslag skulle enligt minmening inte svara mot kraven pä flexibilitet i fråga om sfi-verksamhetensorganisation med hänsyn lill de speciella förutsättningar som gäller förmottagandet av invandrare. Jag har vid mina överväganden ocksä särskilt tagithänsyn lill de av och flera kommuner frarnfördafarhågorna för omfallande nya ålaganden för kommunerna. Jag kan heller intetillstyrka elt alternativ med AMU som enda huvudman. I beredningsarbetet harnoga övervägts för- och nackdelar med alternativet att inordna all sfi-undervisningi AMU. Jag har efter ingående prövning av frågan funnit att flera skäl talar molen sådan lösning. AMU skall vara ett arbetsmarknadspolitiskl instrument för attge komplellerande utbildning för personer som är arbetslösa eller riskerar attbli det, och användas när sådan utbildning inte kan ges hos annan anordnare. Atlinföra nya målgrupper som inle uppfyller krilerierna för AMU innebär djupgåendeprincipiella förändringar av AMU och dess uppgifter. Jag vill i deltasammanhang erinra om uttalanden proposition (prop. 1980/81: 126) omarbetsmarknadspolitikens framtida inriktning. Där framhölls alt det ärangelägel att effektivisera arbetsmarknadsverket genom att från dessverksamhetsområde föra bort uppgifter som inte ligger inom detarbetsmarknadspolitiska fältet. Den nuvarande regeringen har därefter itilläggsdirektiv till utredningen (A 1981:02) om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation () också uttalat att vissa avarbetsmarknadsverkets uppgifter bör kunna flyttas till annan huvudman i syfteatt koncentrera krafterna på verkets huvudsakliga uppgifter. Överföringen avolika regionalpolitiska stödformer från arbetsmarknadsverket tillindustriverket är etl exempel. Den överföring från AMS till av ansvaret förmottagande av flyktingar som beslutat om är etl led i dennarenodling av arbetsmarknadsverkets uppgifter. Del pågående beredningsarbetetinom beträffande AMU:s framtida organisafion har sammainriktning. Vidsidan om de principiella invändningarna mot all hela sfi- undervis- 1983/84:199 14 ningen inordnas i arbetsmarknadsutbildningen finns invändningarav praktisk natur. Främst tänker jag då på atl det kan bli svårt alt uppräUaen naturiig kontaktväg till de kommunala organ som i kommunen har att svara förflykfingverksamhel och annan invandrarinriklad verksamhel. Jag harmot denna bakgrund kommit fram till att den lämpligaste organisatoriskalösningen för den framtida verksamheten pä detta område är en modell med ettstatligt ramansvar för all sfi och ell kommunalt ansvar för att grund-sfikommer till stånd med studieförbundens hjälp. Denna av mig förordade modellinnebär att staten bör fastställa målen för verksamheten samt utfärdariktlinjer för den. Staten bör ocksä bidra till verksamhetens finansiering. Pädet lokala planet bör kommunen ansvara för att invandrare får information om sinamöjligheter aU få grund-sfi, och också svara för att sådan undervisning kommer fillstånd. Till kommunens uppgifter bör också höra att pröva invandrares rätt till studiesocialtslöd under den grundläggande svenskundervisningen. De resurser som studieförbundenhar byggt upp och de erfarenheter som de och deras cirkelledare har bör kunnatas i anspråk genom överenskommelser mellan kommuner och studieförbund om grund-sfioch genom att förbunden anordnar påbyggnads-sfi i form av studiecirklar. Grund-sfi bör således vara en introdukfionsutbildningunder kommunalt ansvar. Därefter bör en differentiering ske, sä atl dedeltagare som uppfyller kriterierna för AMU fortsätter med påbyggnads-sfi isamband med en yrkesinriktad utbildning inom AMU, medan övriga bör kunnaerbjudas påbyggnads-sfi i studiecirkelform hos studieförbund. Mitt förslag innebär att sfi-undervisning i form av grund-och påbyggnadskurser bör erbjudas under genomsnittligt 600 fimmar. Jag kommer i det följande att närmare utveckla minaförslag i skilda frågor med utgångspunkt i detta förslag lill ny modell för sfi.Mina förslag syftar till att ange principiella riktlinjer för en förändring av sfi.Avsiklen är atl i elt senare sammanhang skall föreläggas detaljeradeförslag till organisationsförändringar och beträffande kostnader. 2.3 Undervisningens mål och innehåll Som framgår av vad jag har sagt bör sfi syftatill alt underlätta invandrarnas anpassning i det svenska samhället.Invandrarpolitikens jäm-likhetsmäl bör vara en utgångspunkt för sfi-undervisningen och styra dess innehåll. Enligt nu gällande bestämmelserunderordnas emellertid sfi mål för dels det fria och frivilligafolkbildningsarbetet, dels arbetsmarknadsutbildningen. Dessa mål har efterhand allt tydligare kommil i konflikt med mål som bör gälla för sfi. Detta harredovisats av och bekräftats av flera remissinstanser, bl. a.studieförbunden och AMS. Jag anser alt särskilda mål för sfi bör fastställas. Debör vara av övergripande karaktär och formuleras så att de utgör ett riktmärkeför samhällets Prop.1983/84:199 15 insatser beträffande såväl grundläggandesvenskundervisning som påbyggnadsundervisning. Jag förordar all de av SFI-kommitiénföreslagna målen skall gälla för sfi. Kommitténs målformulering har fält stöd iremissbehandlingen. Förslaget till målformulering lyder sålunda: "Sfi-utbildningen har till syfte att ge invandrarensädana kunskaper i svenska språket samt om del svenska samhället ocharbetslivet att invandraren kan ta vara på sina rättigheter och påverka sinsituation samt fullgöra de krav och skyldigheter som det dagliga livet bjuder.Undervisningen skall vidare bidra lill atl invandrarens ställning pä t.ex.arbetsmarknaden stärks, att invandraren kan medverka i det kulturella, sociala,fackliga och politiska livet samt genomgå utbildning inom det reguljära vuxenulbild-ningssystemeti form av allmän grundutbildning och yrkesutbildning." Den del av sfi som är grund-sfi bör ge såväl kunskaper ochfärdigheter i svenska språket som kunskaper om arbetslivet och om samhället i slorl.Jag belraktar grund-sfi som en introduktion till svenska förhållanden och som eltled i samhällets samlade ansträngningar att erbjuda nykomna invandraresärskilda mottagandeformer. Den bör följaktligen ge allmänna kunskaper isvenska och om och inle vara specialinriklad på något område.Utbildningen bör vidare kunna innehålla studie- och yrkesorienle-ring (syo). Särskillför invandrargrupper med en annan syn på könsroller än den som gäller i Sverigeär det angeläget att klargöra hur det svenska samhället ser pä jämställdhet ochkönsroller. Eftersom en slor andel av dellagarna i grund-sfi förutsätts behövaen yrkesinriktad arbelsmarknadsulbildning efter grund-sfi, börarbetsförmedlingen och fackmän med anknytning till arbetslivet kunna medverkai den orientering om arbetsmarknaden som bör ingå i undervisningen. Arbetslivskunskap bör också ingå i grund-sfi. Med hänsyntill att de flesta invandrare som deltar i grund-sfi inte kommer att haerfarenhet från det svenska arbetslivet är det nödvändigt atl orienteringenblir konkret och utgår frän den erfarenhet invandrarna har frän sinaursprungsländer. Den bör kunna behandla bl. a. frågor om arbetarskydd,arbetsrätt och de fackliga organisationernas roll. Experter bör kunna anlitasi delta sammanhang, t.ex. från fackliga organisationer och från andraorganisationer saml frän myndigheter inom arbetsmarknadsområdet. Påbyggnads-sfi skall bygga vidare på de kunskaper ochfärdigheter som invandraren fått i grund-sfi. Innehållet bör således ligga påen nivå som klart skiljer undervisningen från nybörjarundervisning. Det huvudsakliga innehållet i grund-sfi bör enligl minmening anges i en läroplan för verksamheten. Den bör omfatta mål och riktlinjersaml fastställas av regeringen. Jag förordar att regeringen i annat sammanhanguppdrar åt SÖ atl efter samråd med bl. och utarbeta förslag tillläroplan för grund-sfi. 1983/84:199 16 2.4 Deltagare i grundläggande svenskundervisning Som jag framhållit har invandringen i vikligaavseenden förändrats . Andelen flyktingar och anhöriga till iSverige bosatta invandrare har ökat och arbetskraftsinvandringen har minskat.Invandringen har också ändrat karaktär med hänsyn till den språkliga,kulturella och utbildningsmässiga bakgrunden. Den årliga invandringen av vuxnapersoner som är aktuella för sfi beslår numera uppskattningsvis till ca entredjedel av flyktingar medan anknylningsinvandringen och den nordiskainvandringen svarar för vardera en tredjedel. Svenskundervisningbör enligl min mening ges efter invandringen och imöjligaste mån före inträdet på arbetsmarknaden. Jag anser det därför varaangelägel att invandrare i möjligaste mån utnyttjar möjlighelerna tillsvenskundervisning i inledningsskedet av bosättningen i . För vissa gruppertorde della inte vara något problem, t.ex. för såväl kollektivt överförda somindividuellt hilresta flyktingar. För dessa utgör sfi redan en del av detsärskilda mottagandet av flyktingar i . Jag vill här hänvisa tillriksdagens beslut om mottagande av flyktingar och asylsökande. För andragrupper är siiuaiionen ofta en annan. Mänga av de finländare som kommer lillSverige kan vara tveksamma fill att genomgå svenskundervisning om de har föravsikt all återvända till efter en kort lid i . Även andragrupper kan inledningsvis ha för avsikt atl stanna endast nägra är i Sverigemen ändå vara i behov av svenskundervisning. Jag anser det vara synnerligen angeläget atl invandrarnaverkligen deltar i sfi. Erfarenheterna visar att stimulans i form av t.ex.studiestöd inte alltid räcker för atl skapa verklig motivation. SFI-kommilténansåg all det i princip bör betraktas som en skyldighet för invandraren alt dellai sfi. Några remissinslanser, bl. a. LO, IPOK, och ,har anslutit sig till detta synsätt. Andra, främst 5AF och språk- ochkulturarvsutredningen, har avstyrkt med hänvisning till all del är omöjligt atlinföra sanktioner mol invandrare som inle uppfyller skyldigheten och att enskyldighet strider mol valfrihetsmålet i riktlinjerna för invandrarpolitiken. För egendel anser jag att sfi givelvis bör vara en angelägenhet inle bara för denenskilde ulan också för samhället. Jag anser del emellertid inte vara lämpligtall införa etl slags skolplikt för vuxna invandrare. I stället vill jagunderstryka viklen av all undervisningen får en sådan uppläggning och eltsådant innehåll atl den upplevs som angelägen och meningsfull av invandrarna.Det är motivation och inte tvingande regler som bör styra deltagandet. Jag övergår nu lill atl närmare redovisa mina förslag tillkriterier för rätt lill deltagande i grund-sfi. Jag kommer senare att redovisamina förslag till villkor för deltagande i de olika formerna av påbyggnads-sfi. 1983/84:199 17 SFl-kommitlén har föreslagit all sfi-undervisning i förstahand skall erbjudas nya invandrare. Kommittén har vidare föreslagit alt kravetpä kyrkobokföring bör bibehållas som villkor för dellagande i sfi- undervisning.Undantag borde emellertid enligt kommittén göras för tillslåndssö-kandeutlänningar som väntar på besked i tillståndsfrågan. Det nuvarande kravetpä utländskt medborgarskap borde enligt kommittén upphöra. Enligt kommitténborde utbildningsbehovet för gamla invandrare, dvs. invandrare som boll längrelid i men som ändå behöver grundläggande svenskundervisning,tillgodoses genom särskilda sfi-in-salser från reformensikraftträdande. Jag harredan angett alt jag ansluter mig till kommitténs åsikt att del är nyinvandringensom i det nya systemet bör ligga till grund för bedömningen av behovet av sfi.Grund-sfi bör således i första hand rikta sig till nya invandrare, dvs.invandrare som kommit lill tidigast under det föregående kalenderåret.Jag återkommer till i vad mån även andra invandrare bör ha rätt lill grund-sfienligl de nya reglerna. Jag förordar att med vuxna invandrare skall avses invandraresom är eller äldre. Jag vill i detta sammanhang erinra om kommunernasansvar för ungdomar mellan 16 och 18 är. Skolans uppföljningsansvar gäller allaungdomar i dessa åldrar som inte går i gymnasieskolan. Den grundläggande svenskundervisningen är avsedd förpersoner som är alt betrakta som bosatta i . Jag anser det därför vararimligt atl invandraren skall vara kyrkobokförd i för att få della i grund-sfi.Utomnordiska medborgare i blir kyrkobokförda i samband med att de färsådant uppehällstillsländ som berättigar till bosättning. Kyrkobokföring krävsockså för att få tillgång till mänga andra förmåner och rättigheter isamhället. Enligtregeringens nuvarande bestämmelser skall utlänningar för att fä delta i studiecirklari sfi i princip ha uppehållstillstånd eller - vad gäller nordbor- varakyrkobokförda i , om särskilda skäl inte föranleder annat. SÖ har angettatt väntan på uppehållstillstånd kan betraktas som elt sådant särskilt skäl. SÖ:smotiv härför är alt del bl.a. av humanitära skäl är lämpligt att låtautlänningar studera svenska när väntetiderna är länga. De möjligheter som SÖhar medgetl i detta avseende infördes i etl läge då väntetiderna normalt varmyckel längre än f n. Väntetiderna för utomnordiska medborgare som här ilandet inväntar besked i fråga om uppehållstill-sländ har nedbringats och ytteriigareåtgärder har under senare lid vidtagits i syfte att snabbt få fram beslut omvilka som skall få rätt att stanna. Jag vill här hänvisa till den utförligaredovisning i dessa frågor som jag har lämnat i propositionen om riktlinjer förinvandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84: 144). Jag anser mol dennabakgrund atl utländska medborgare som väntar på beslut ifråga om uppehållstUtslåndi princip inte bör ha rätt alt delta i grund-sfi. I undantagsfall bör dockmöjligheter lill detta medges om det kan ske utan merkostnader för staten ochinom ramen för 2 1983/84. Prop.1983/84:199 18 Det bör emellertid understrykas försåväl den enskilde som för studieanordnaren atl deltagande i grund-sfi i dessafall inle i något avseende kan inverka på beslutet i tillslåndsfrägan. Som jag framhållit tidigare bör grund-sfi betraktas somett led i mottagandet av nya invandrare i . Den bör således ha karaktärav introduktion i och erbjudas sä tidigt som möjligt efter bosättningen.Invandrare som bott i och som har behov avsvenskundervisning torde därför i första hand behöva delta i påbyggnads-sfi.Möjligheten att delta i grund-sfi bör dock finnas i undantagsfall för dessainvandrare. En del av de invandrare som bott i närdel nya sfi-systemet införs (s.k. gamla invandrare) kan under en övergångslidbehöva grund-sfi. I likhet med anser jag atl sådana invandraresbehov av grund-sfi bör vara tillgodosett från det att det nya sfi-syslemetinförs. Vid bedömningen av vilka s. k. gamla invandrare som underövergångstiden bör komma i fråga för grund- sfi enligt det nya systemet är detemellertid enligl min mening rimligt att utgå från atl de som tidigare fåttmotsvarande utbildning, t. ex. svenskundervisning i anslutning lill AMU, iprincip inte bör få della i grund-sfi. Vid behov bör nivån på kunskaperna isvenska kunna prövas genom ell språkprov. Jag anser alt det är angeläget attinformation ges lill berörda invandrare om dels de möjligheter att följasvenskundervisning som står till buds innan del nya systemet träder i kraft,dels de möjligheter att fä grund-sfi som jag nu harföreslagit. Jag förutsäller atl sädan information lämnas av studieanordnarna m.fl. SFI-kommilténhar föreslagit all nuvarande krav pä utländskt medborgarskap för dellagande i sfiskall slopas. Kommilténs motiv är all del numera endast krävs vistelse i landeti (för flyktingar fyra och för nordbor ) för att få svensktmedborgarskap och att svenskkunskaper inle föreskrivs för atl få svensktmedborgarskap. Flera remissinstanser har anslutit sig lill delta förslag. Som jaganfört tidigare uppfattar jag grund-sfi som en introduktion till svenskaförhållanden.