prop · G703185 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:185 Regeringens proposition omNordiska ministerrådets allmänna budget för , m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att Nordiska ministerrådets allmänna budget för godkännsoch att medel anvisas för andel av kostnaderna för den verksamhet somfinansieras över denna budget. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas medgeatt vissa åtaganden görs av Nordiska industrifonden. Nordiska ministerrådetsallmänna budget omfattar inte det nordiska kultursamarbetet. För detta finns ensärskild budget. I 1983/84. Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , R. , , Thunborg Proposition om Nordiska ministerrådets allmänna budget förår 1985, m.m. 1983/84:100 (bil. 5, s. 26-27) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillNordiska ministerrådets allmänna budget för /85 beräkna ettförslagsanslag av . Jag avser nu att ta upp denna fråga. inrättades genom enrevision av den ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiskaländerna (). ingicks ett avtal mellan denordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo.Upprättandet av ministerrådssekretariatet godkändes för del (prop. 1973:121, UU 13, rskr 245). Verksamheten vidsekretariatet inleddes . I samband med upprättandet av sekretariatet skapades enbudget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras avsekretariatet. Nordiska ministertädets allmänna budget, omfattarinte det nordiska kultursamarbetet, för vilket i sammansättningenkultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Denomfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i somfinansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte heller medeltill Nordiska investeringsbanken. omfattar Nordiska ministerrådets allmännabudget ett kalenderår. Medel för verksamheten anvisades (prop. 1982/83:169, UU22, rskr 350). Enligt det nya reglementet för Nordiska ministerrådetsbudgetar (den allmänna budgeten och kulturbudgeten), beslutat av Nordiska ministerrå- Prop.1983/84:185 3 deti , fastställer budgeten under förbehållav de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller fr.o.m. den Ijuli1983. Påinitiativ av tillämpas sedan föregående års budgetbehandling enny ordning för behandlingen av den allmänna budgeten. Genom denna ordning, somi huvudsak gäller även för Nordiska ministerrådets kulturbudget, harönskemålet tillgodosetts att bereda förbättrade möjligheter attdelta i budgetarbetet och att ge rådets medlemmar tillfälle att debattera budgetenunder session. Härigenom uppnås också syftet att ge denordiska samarbetsaktiviteterna en bättre pariamentarisk förankring och attgöra den nordiska budgetbehandlingen mer lik den nationella. Denbudgetprocedur som sålunda tillämpas innebär att förslag inte kan föreläggasriksdagen inom den tid under vilken anslagspropositioner normalt ska lämnas.Motsvarande gäller för Nordiska ministerrådets kulturbudget. Idet följande redogör jag närmare för Nordiska ministerrådets allmänna budgetför och vissa frågor i anslutning härtill. Chefenför kommer senare denna dag att anmäla frågan omNordiska ministerrådets kulturbudget för . Enutföriig redogörelse för det nordiska arbetet har lämnats i den berättelserörande det nordiska samarbetet som har överlämnat (dokument C 1/1984 i det nordiska trycket). Ensammanfattning av fackkapitlen i denna redogörelse bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 1. Enöversikt över Nordiska ministerrådets budget för bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1rådande statsfinansiella läge i de nordiska länderna har det varit nödvändigtatt göra besparingar i de nationella statsutgifterna. Detta påverkar även detnordiska samarbetet. En gemensam uppfattning är emellertid att det finns skälatt betrakta den nordiska budgetbehandlingen på annat sätt än den nationella.Genom att söka gemensamma lösningar i stället för att lägga ner resurser ivarje enskilt land för att lösa likartade problem, kan en samhällsekonomisknytta uppnås genom det nordiska samarbetet. Möjligheterna att åstadkommanationella besparingar genom nordiska samarbetslösningar bör därför tastillvara. kan konstateras att det nordiska samarbetet inom ramen förden allmänna budgeten har nått en sådan omfattning och inrymmer ett så stortantal aktiviteter att budgetarbetet enligt min mening i ökad utsträckning börinriktas mot omfördelningar inom givna nordiska och/eller nationellabudgetramar. 1983/84:185 4 Dominerande i det nordiska samarbetet är f. n. frågorna omdet ekonomiska läget och sysselsättningen. I enlighet med en rekommendationfrån förbereds nu gemensamma åtgärder under ledning av denordiska ländernas finans- och arbetsmarknadsministrar. Arbetet på att utveckla som hemmamarknad är ett avde övergripande målen för det nordiska regeringssamarbetet. Det är en fortlöpandeprocess som bl.a, syftar till att underlätta för de nordiska företagen att fåbättre tillgång till den nordiska marknaden och att därmed skapaförutsättningar för en förbättrad konkurrensförmåga på världsmarknaden. Dettagäller inte minst de små och medelstora företagen. Nordiska ministerrådetkommer i sitt arbete med "som hemmamarknad" bl.a. att läggasärskild vikt vid att avveckla tekniska och administrativa handelshinder. Detarbete som här redan har satts igång nationellt kommer att föras vidare pånordiskt plan. Ett närmare nordiskt samarbete kan ge värdefullabidrag till likartade strävanden som pågår i andra internationella sammanhang.Ett av de områden där samarbetet kan utvecklas är transport- ochkommunikationssektorn, där vi bör sträva efter att samordna våra länderstransportpolitik, bl.a. genom en harmonisering av sådana bestämmelser som är avbetydelse för handeln mellan länderna. På mångaområden är de nordiska länderna hänvisade till att samarbeta för att kunnahålla jämna steg med de större industriländerna. De nordiska länderna är vartoch ett för små för att satsa på t.ex. forskare och teknisk utrustning påviktiga områden såsom energiforskning, datateknologi och teknisk utveckling.Den arbetsfördelning som åstadkommits och de gemensamma satsningar som gjortsi det nordiska samarbetet i detta sammanhang bör föras vidare och fördjupas.Ett aktuellt exempel är det förslag till en nordisk handlingsplan för datateknologisktsamarbete som lade fram till session år1984. Betydelsefulla för det nordiska samarbetet är de nordiskakontakterna genom folkrörelserna och verksamhet somväsentligt har bidragit till att stärka medborgarnas känsla av nordisksamhörighet. Jag vill i detta sammanhang också nämna ett praktisktsamarbete mellan de nordiska länderna, nämligen tjänstemannautbytet. Dettafortsätter att utvecklas och har möjliggjort för närmare150 statsanställda i att få tjänstgöra på en annan nordisk myndighet.På detta sätt knyts de nordiska förvaltningarna närmare samman, vilket tordemedverka till att man finner gemensamma lösningar på olika problem. 2.2 Översyn av formerna för det nordiska samarbetet m.m. Genom en ändring av har ,och ställning i det nordiska samarbetet stärkts fr.o.m. år1984. Detta innebär bl.a. att medlemsantal utökats och attFäröarna, och fått egna representanter i rådet. 1983/84:185 5 Samarbetet i och mellan och har fungerat i sin nuvarande form . Då samarbetetgenomgått en snabb och omfattande förändring har behovet attutvärdera och att se över samarbetets organisation och funktion ökat. Mot dennabakgrund tillsatte de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådetspresidium en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra dennaöversyn. Kommittén överlämnade sin rapport (NU 1983:9) till de nordiska statsministrarna ochNordiska rådets presidium . Huvudpunkterna i rapporteninnebar förslag som syftar till att skapa en klarare nordisk profil,förstärkningar av presidium och de nordiskasamarbetsministrarnas ställning. En gemensam budget för nordiska ärenden ochbättre prioritering av de stora frågorna skall ytterligare bidra till dennautveckling. Statsministrarna uttalade för sin del i samband med att de erhöllrapporten att den utgjorde en god grund för det fortsatta arbetet på attförverkliga önskemålen om ökad effektivitet i det nordiska samarbetet.Rapporten diskuterades också vid session i och rådetantog en rekommendation som uppmanar att före den 1september 1984 lägga fram de förslag inom ministerrådets verksamhetsområde somkommitténs rapport ger anledning till. Motsvarande uppmaning riktades ocksåtill presidium vad avser område. 2.3 Nordiska ministerrådets allmänna budget för Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar kostnaderför 15 nordiska institutioner och ca 220 st. särskilda projekt. Nyasamarbetsområden har tillkommit successivt. Budgetens omslutning uppgår till170,4 milj. norska kronor för . Det nordiska samarbetet består i stor utsträckning av attnordiskt samordna nationella aktiviteter som alla länderna har intresse av.Den nordiska budgeten skall ses som ett viktigt instrument för att gemensamtutföra för de nordiska länderna angelägna arbetsuppgifter. Syftet med den nordiska budgeten är inte att totalfinansieradet nordiska samarbetet. De egentliga resurserna för det nordiska samarbetet ärbetydligt större, eftersom många projekt finansieras även med nationellaanslag. Jag ser de gemensamma nordiska medlen som ett sätt att initiera ochhålla samman nordiska samarbetsprojekt. En betydande del av finansieringen börske genom att nationella myndigheter tillskjuter egna medel. Beredvillighetenatt anslå sådana nationella medel blir då ett slags test på att den nordiskaprioriteringen överensstämmer med nationella prioriteringar och att projektenverkligen är relaterade till de faktiska behoven. För svensk del kan dettaockså ske genom att avräkning i vissa fall sker på nationella anslag. Prop.1983/84:185 6 Motbakgrund av bl.a. den behandling av budgeten som skett i enlighet med den nyabudgetproceduren har enats om en budgetför på 211,4 milj. norska kronor. Detta är en ökning i förhållande tillår 1984 med 41,0 milj. norska kronor, eller . Den reala ökningen är . Avutgifterna avses en del täckas genom Nordiska ministerrådets inkomster underår 1985. Dessa inkomster består av räntor och avgifter som de anställda vidNordiska ministerrådets sekretariat har att erlägga i stället för inkomstskatti . Nordiska ministerrådets totala intäkter beräknas till 7,5 milj. norskakronor. Återstoden 203,9 milj. norska kronor avses finansieras genom bidragfrån de nordiska länderna. Jagskall nu redogöra för de allmänna prioriteringar som gjorts vid fastställandetav budget och utgifternas fördelning på vissa verksamhetsområden (enmer detaljerad redovisning härav ges i bilaga 2). Detnordiska samarbetet bedrivs på en mycket bred front. Även om vissa temata som"som hemmamarknad" står centralt i samarbetet motsvaras intedessa av några enstaka projekt utan av ett stort antal olika verksamheter. Denökade arbetslösheten i de nordiska länderna har gjort att sysselsättningsfrågoroch möjliga åtgärder på det arbetsmarknadspolitiska och det ekonomiskpolitiskaområdet blivit alltmer centrala. Detta medför behov av satsningar över enbredare front för att samarbetets fördelar skall kunna utnyttjas. Bland de nya satsningarnai budgeten märks särskilt anslagen för handlingsplanen på datateknologiområdet.Nordiska ministerrådet har i avvaktan på fortsatta studier valt att tillsvidare lägga de medel som avses härför inom ministerrådets reserv. Sammanlagtberäknas 26,4 milj. norska kronor för detta ändamål. Härav avses 20 milj.norska kronor för stöd till industriell forskning och utveckling.Handlingsplanen förutsätter att näringslivet i de nordiska länderna bidrarfinansiellt med ett belopp som motsvarar de statliga satsningarna.Omfattningen av insatserna blir således beroende av näringslivetsberedvillighet att medverka. I övrigt innehållerbudgeten realt ökade anslag till bl.a. den sociala sektorn, regionalpolitik,arbetsmiljö samt jord- och skogsbruk. Häribiand utgörs den största enskildaökningen på budgeten av en permanentering av utbildningen av personal fördövblinda. har vid fastställandet av den slutligabudgeten beaktat de förslag om vissa ökningar på arbetsmarknads-,trafiksäkerhets- och turistområdet som framkom under session.Ökning av anslagen i dessa avseenden har tillgodosetts genom en motsvarandeminskning av ministerrådets reserv med . Demedel i budgeten som upptagits för administration och liknande utgifter avserfrämst kostnaderna för Nordiska ministerrådets sekretariat i . Dessakostnader beräknas till 22,3 milj. norska kronor och avser i 1983/84:185 7 Antalet fasta tjänster vidsekretariatet uppgår till 47 st. En stor del av anslagen finansierar gemensamma nordiskainstitutioner. Antalet sådana institutioner uppgår f,n, till 15, De störstaanslagen beräknas för Nordiska industrifonden (35,9 milj, norska kronor)(8,8 milj. norska kronor). Nordiska institutetför odon-tologisk materialprovning (8,0 milj. norska kronor) och Nordiskaprojekt-exportfonden (7,0 milj. norska kronor). Beträffande Nordiska industrifonden innebär tidigarebeslutad budget ett bemyndigande för fonden att ingå förpliktelser utövertillgängliga medel för innevarande budgetår. krävs sådant bemyndigandeupp till ett belopp av 20,6 milj. svenska kronor och för upp till ettbelopp av 13,7 milj. svenska kronor. Övriga anslag avses i huvudsak för olika projekt. Medlenär avsedda för såväl pågående projekt som nya projekt . Anslagenfördelas f.n. på ca 220 st. särskilda projekt inom de olika verksamhetsområdensom budgeten omfattar. De största anslagen beräknas för verksamhetsområdenaregionalpolitik (totalt 12,5 milj. norska kronor), energi (totalt 8,8 milj.norska kronor), arbetsmarknad (4,6 milj. norska kronor) och miljövård (7,3milj. norska kronor). Anslagen inom miljövårdsområdet innefattar bl.a. medelför genomförande av det nya luftföroreningsprogrammet. Jagtillstyrker för egen del Nordiska ministerrådets förslag till allmän budget förår 1985. Jag föreslår att regeringen underställer förslaget förgodkännande. 2.3.3 andel av budgeten Ländernas bidrag till Nordiska ministerrådets budgetarberäknas enligt en särskild fördelningsnyckel. har fördelningengrundats på förhållandet mellan ländernas bruttonationalprodukter. (samarbetsministrarna) fastställdeden , efter en teknisk utredning av olika beräkningsgrunder,nya principer för beräkningen av den nordiska fördelningsnyckeln. De nyareglerna innebär att fördelningsnyckeln fastställs som resp. lands andel av densamlade nordiska bruttonationalinkomsten (BNI) till faktorpris. Som bas skallanvändas de kända värdena från . För det senaste åretanvänds preliminära tal. Fördelningsnyckeln skall hädanefter fastställas förvarje år. För att underlätta övergången mellan den gamla och den nyaberäkningsmetoden har som en övergångsordning följande fördelningsnyckelfastställts för , nämligen 21,. 17,, 1,,19,och 41,. andel av budgeten beräknadesenligt denna fördelningsnyckel till totalt . gäller följande fördelningsnyckel: Danmark19,, 18,, 0,, 21,och 39,. Sverigesandel av t2 1983/84. 1983/84:185 8 budgetenhar således minskat något jämfört med föregående år. andel av denationella bidragen till budgeten för föresläs därmed i enlighet medfördelningsnyckeln beräknad till , vilket motsvarar ca . Detta innebär en ökning med iförhållande . Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /85. Eftersom Nordiska ministerrrådetsbudget avser , kan det svenska bidraget delvis komma attbehöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång. För Nordiska industrifondensbemyndigande att ingå förpliktelser för och utöver tillgängligamedel beräknar jag att skall svara för samma andel därav som för densvenska andelen av Nordiska ministerrådets allmänna budget, dvs. 39,av deaktuella beloppen som är 20,6 resp. 13,7 milj. svenska kronor. Detta motsvarar bemyndigandenpå ca 8,2 milj. svenska kronor för och ca 5,5 milj. svenska kronor förår 1987. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. för del godkännaNordiska ministerrådets förslag till allmän budget för , 2. till utlmännu budget för /85 under tredje huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 83872000kronor, 3. bemyndiga regeringen att medgeatt stöd lämnas av Nordiska industrifonden vilket inräknat löpande beslut förSveriges del innebär åtaganden om högst och högst5 . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:185 9 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1983inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområde Idet följande återges sammanfattningar av fackkapitlen i den berättelse rörandedet nordiska samarbetet som överiämnade (dokument C 1/1984). Ävenunder har det nordiska lagstiftningssamarbetet bedrivits inom de ramarsom lades fast . Ett möte mellan justitieministrarna harhållits i och i den 15 november1983. för lagstiftningsfrågor har den 3 maj 1983sammanträtt på Königstedt gård utanför och i anslutning tillministermötet i . Rättscheferna har mötts i den 18 - 19oktober 1983. Vidare har lagstiftningsfrågor diskuterats vid det gemensammamötet mellan (justitieministrarna) och Nordiska rådetsjuridiska utskott i . Detfortlöpande utbytet av upplysningar om aktuella lagstiftningsåtgärder harintensifierats . Vidare förekommer som tidigare täta kontaktermellan företrädare för justitieministrarna inför och vid möten i olika internationellaorgan. Detta samarbete innebär att de nordiska länderna oftast kan uppträda meden gemensam hållning och därigenom lyckas få gehör för sina synpunkter på ettsätt som annars inte hade varit möjligt. Samarbetet utgör inte sällaninledningen till gemensamma nordiska lagstiftningsprojekt, där lagstiftningenbaseras på de resultat som uppnåtts på det vidare internationella planet. Ävenunder det gångna året har ett antal nya samarbetsprojekt satts igång. Av dessakan särskilt pekas på det samarbete som har inletts när det gäller de frågor avjuridisk natur som användningen av automatisk databehandling ger upphov till, bl.a.skadeståndsrättsliga, upphovsrättsliga och straffrättsliga. Vidare harlagstiftningsarbetet från en teoretisk utgångspunkt diskuterats vid ettnordiskt seminarium den 13 - i Esbo i . Iavsnittet om det nordiska lagstiftningssamarbetet redogörs för utvecklingen pågemensamt nordiskt plan . Samarbetet indelas ochpresenteras under sammanlagt tio huvudrubriker på ungefar samma sätt som i detföregående årets verksamhetsberättelse. Deaktuella lagstiftningsområdena är följande: o Familjerätt o Avtalsrätt, köprättoch konsumentskydd Prop.1983/84:185 10 oTransporträtt o Immaterialrätt o Skadeståndsrätt o Bolagsrätt o ADB oStraffrätt o Processrätt o Offentlig rätt. Blandde områden där samarbetet utvecklats kan - vid sidan av det nämndasamarbetet kring datafrågor - särskilt nämnas följande: Frågan om lagreglering avartificiell insemination har diskuterats vid det nordiska justitieministermöteti . Det rådde då enighet om att man fortlöpande skall hålla varandraunderrättade om det utredningsarbete som pågår. Avsikten är att man skallåterkomma till frågan om ytteriigare nordiska överläggningar närremissbehandlingen av ett svenskt betänkande i ämnet är avslutad. Ett allt större antal barnsom adopteras i kommer från utomnor-diska stater, framför allt i tredjevärlden. Det finns av denna anledning ett särskilt behov av regler ominternationell adoptionshjätp. Vid 31:a session har rådetanmodat ministerrådet att sätta igång ett samarbete i syfte att få till ståndlikartade regler om internationell adoptionsförmedling och adoptionshjälp.Arbete på frågor med anknytning härtill pågår i , , ochSverige. Fortlöpande kontakter har hållits mellan berörda departement ochadoptionsorgan i de nordiska länderna. Nordiska överläggningar äger rum i Helsingforsunder . Slutligen kan nämnasuppföljningen av den överenskommelse som träffats mellan de nordiskastatsministrarna om gemensamma åtgärder mot olika former av ekonomiskbrottslighet. En särskild nordisk arbetsgrupp tillkallades i början av år 1983med uppgift att kartlägga behovet av nordiskt samarbete såvitt gällerbekämpandet av ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppens rapport har nyligenpresenterats. överväger nu vilka ytterligare åtgärder som börvidtas med anledning av arbetsgruppens förslag. Underår 1983 har 25 projekt vidareförts eller startats inom ramen för en sammanlagdmedelsram av ca 3 milj. Ett projekt har avslutats . Arbetet harskett med utgångspunkt i ministerrådets samarbetsprogram på området från 1980.Samtidigt har samarbetsprogrammet reviderats. Ett förslag till ett sådantreviderat program avses bli framlagt vid session 1984. Konsumentfrågorförknippade med ny teknologi har ägnats särskild Prop.1983/84:185 11 Särskilt har reklam via satellit-TV, kabel-TV, reklam i video, teledataoch bruk av datateknik i varuhandeln studerats. På produktsäkerhetsområdethar allmänna utredningar gjorts om pågående arbete med nationellainrapporteringssystem för produktrelaterade olycksfall och om problem i sambandmed värdering av risker. Vidare har undersökningar av tältmaterials och klädersbrandegenskaper avslutats och undersökningar av hushållsstegar och leksakerpåbörjats. Inomproduktinformationsomrädet har projekt om tvättmaskiners spar-program och ommöbelmärkning avslutats. På området har man också uppmärksammat information somges vid försäljning av småhus, information om färger och läcker samt omhushållsapparaters buller och om förståeligheten av grafiska symboler. Närdet gäller utbildning har verksamheten inriktats på förskolan, påhögskoleutbildning av socialarbetare och på vidareutbildning av konsumentmedarbetare.Vidare har ett seminarium om konsumentjoumalistik genomförts. Ett projekt omkonsumentorganens produktion av utbildningsmaterial har påbörjats. Såvittavser konsumenträttsliga frågor har ett projekt om konsumentproblemförknippade med garantier avslutats liksom en analys av villkor och praxis isamband med avtal om sällskapsresor. En undersökning av behovet av lagregleroch särskilda procedurer vid tillbakakallande av farliga varor har påbörjatsliksom en kartläggning av postförsäljningsklubbars verksamhet. Varuförsörjningsfrågorhar uppmärksammats dels i form av ett seminarium om butikers lokalisering,sortiment och serviceutbud, dels genom ett påböljat projekt om olika former förkonsumentinflytande på området. Ettsamarbete i syfte att, nordiskt och nationellt, utveckla konsumentorganensarbete med hushållsekonomiska frågor har fortsatt . I syfte att skapaunderlag för framtida samarbete har de nationella konsumentorganens mandat ochtidigare befattning med offentliga tjänster kartlagts. Befintlig kunskap områdgivning till enskilda konsumenter sammanställs i ett pågående projekt. Samarbetetinom utbildning, forskning och kultur Denordiska ländemas regeringar har inom Nordiska minis terrådet (kultur- och utbildningsministrarna) fortsatt arbetet för att stärka och intensifiera samarbetet inom områdena utbildning, forskning och all mänkulturell verksamhet i och i det nordiska kulturavtalets anda vidareutveckla den nordiska kulturgemenskapen (rek. 10/1983). manfattningsvis kan nämnas några av de mer omfattande frågor som i hög grad präglat arbetet. Ijanuari 1983 inledde () sin verksamhet. FPRhar till uppgift att ge råd till i 1983/84:185 12 långsiktigaoch övergripande forskningspolitiska frågor och att främja samarbete över helaforskningsfältet. skall rådet bygga upp sin verksamhetoch har bl a lagt fram förslag till handlingsprogram för rådetsverksamhet och satt igång viss programverksamhet. Förslaget tillhandlingsprogram bifogas denna årsberättelse (bilaga 1). Materialet skall liggatill grund för ett ställningstagande om riktlinjer för FPR:s verksamhet. Imaj invigdes Hus på , ett projekt som finansierats gemensamt avde nordiska länderna och av landsstyre. Huset är placerat i utkantenav .