prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Skogsinsatsen i Muong Maiär det första regelrätta projektet, och den största enskilda svenska insatsen iLaos. Totalt har anvisats för projektet. Åtgärder har vidtagits föratt underlätta den svenska personalens arbete, som försvårats genomsäkerhetsproblem. Ett treårigt stöd på sammanlagt till skogsprojekteti Tha Bok har inletts . Den laotiska får hjälp medinventering, plantering och skogsvård samt utbildning. Det svenska biståndettill de två skogsföretagen i och Tha Bok kommer att avvecklas i taktmed att skogsföretagen blir lönsamma och kommer igång med sin export. En tillatt börja med mindre regional insats för att förbättra förhållandena försvedje-jordbrukare och andra behövande i Muong Paksane-området stöds avSverige. Transporter, kommunikationer och underhåll I biståndet ingår enreparations- och underhållsverkstad för i första hand lastfordon ochentreprenadmaskiner. Organisatoriska och administrativa svårigheter samt bristpå yrkesutbildad arbetskraft har medfört ett lågt kapacitetsutnyttjandeav verkstaden. Utbildningen av mekaniker och förmän kommer att utökas inomramen för ett inlett treårigt stöd. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 225 Importstödet till enfodermedelsfabrik har enligt planerna avslutats. Däremot fortsätter ett mindre stödtill en syrgas- och acetylenfabrik för att säkerställa driften av anläggningen. Utanför landramen har bidrag utgått tillUNHCR för hjälp till återvändande laotiska flyktingar. 15 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 **tf'' » ...'.Butha Buths ............ »:;'<'/"''Twyateyaneng \ .iMASERU Pittongi .\ jRoma L-r"" - *Matsieng i /. \/Morija ) r»r \ fMafflteng IXMohalw Hoek sekak» -vaQ -flod iämväg 1,5 milj (1982) 2,(1980) (1981) Offentligt nettobistånd/person -totah (exkl östländer) (1979) -(1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 227 Ekonomisk och social utveckling BNP per capita ökade från 1979 till470 US dollar 1980. export motsvarar knappast mer än10% av importen. Den totala transfereringenav valutor är emellertid i balans då landet förutom internationellt utvecklingsbistånd får inbetydande inkomster från tullunionen med och pengar sommigrantarbetarna sänder hem till sina familjer. Huvuddelen av befolkningenlever på traditionellt jordbruk, som gerotillräcklig försörjning. En majoritet av invånarna är beroende av inkomster från arbete i . Över 100000personer beräknas arbeta där, medanendast ca 40000 har lönearbete i hemlandet. Antalet migrantar-betare minskar dåSydafrika i ökad utsträckning rekryterar arbetskraft frän hemländerna. Landet går en svårbalansgång mellan å ena sidan avståndstagande från Sydafrikasapartheidpolitik och å andra sidan beroende av det stöd som erbjudergenom arbetstillfällen, varor och tjänster och möjligheten till exportintäkter. har fåutvecklingsbara naturtillgångar men en betydande potential för utbyggnadav vattenkraft. och har förhandlat om att tillsammans utnyttjavattentillgångarna för energiproduktion, bevattning, industriändamål och dricksvattenförsörjning. Utvecklingssamarbetet med Lesothoinleddes . /83 har ca108 milj kr utbetalats. Avtal om biståndssamarbete ingicks mellan och Lesothosregeringar inför /84.Avtalet omfattar avseende budgetåren 1983/84 och 1984/85. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Personalbistånd Telekommunikationer Markanvändning och skogsplantering Arbetsintensiv teknik Kvinnobyrån 3,0 5,0 4,3 7,0 1,4 Prop.1983/84:100 Bilaga 5 228 Det svenska biståndet harhittills inriktats på skogs- ochmarkvårdsprojekt, telekommunikationer, stöd särskild produktionsenhet för utnyttjande av arbetskraftsintensiv tekniksamt personalbistånd för stöd genom UNDP till den statliga förvaltningen. Det svenska biståndettill landsbygdsutveckling används till ett skogsplanterings- ochmarkanvändningsprojekt, som administreras av FAO. Projektet bidrar till attminska markförstöringen, ge brännved och virke samt skapa sysselsättning inomlandet. Insatsen medför dessutom att fär hjälp med att skapa en egenskogsadministration samt en markvårdsenhet, som skall ge service och riktlinjerför markvårdsarbetet i landet. Telekommunikationer och arbetsintensiv teknik Erfarenheterna är godafrån teleinsatsen och programmet för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Denförsta har bidragit till att inte längre behöver koppla sina samtal viaSydafrika. Medelstilldelningen ökar till programmet för arbetsintensiv teknik.Programmet skapar arbetstillfällen inom och ger därmed alternativ tillmigrantarbetarna i . Utanför landprogrammetlämnas katastrofbistånd till bl a konsultstudie för strategisk lagring avLesothos oljereserv och mediciner. Som svar på FNs vädjan beslöt attunder 1982/83 bidra med i katastrofbistånd för att lindraverkningarna av attack på samt öka beredskapenatt stå emot. framtida angrepp av liknande slag. På grund av den svära torkanhar dessutom beviljats för inköp av matolja. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 -vag järnväg -flod 13 milj (1982) 2,(1980) (1982) Offentligt bistånd/person - totalt(exkl östländer) (1979) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 230 har medsina mineraltillgångar, bördiga jordar och stora vattenkraftsresurser en betydande utvecklingspotential.Landet är dock fortfarande beroende av deekonomiska relationer med som skapades ,och man lider brist på utbildad personal sedanca 200000 portugiser lämnade landet vid självständigheten. harkraftigt minskat rekryteringen av migiantarbetare från liksom transithandelngenom huvudstaden . hade en stor obalans i utrikeshandeln. Exporten motsvarar , liksom då, endast hälften avimporten. Oljeprisökningarna har lett till att av importen avser olja. En kraftigt ökad livsmedelsimport har förvärrat situationen. Det totalautländska biståndet till Mozambiqueär mindre än det till andrajämförbara länder i . Sabotagehandlingarav rebellrörelsen och mot elförsörjning, järnvägar, oljeledningar ochviktiga utvecklingsprojekt samt angrepppä varudistributionen i de berörda provinserna, förvärrade den redan allvarliga situation som uppståtttill följd av torka och misstagbegångna inom landets jordbrukspolitik. Den ekonomiska utvecklingen hämmades. Genomförandet av vissasvenskstödda utvecklingsprojektförsenades till följd av deras lägei utsatta områden. Industriproduktionenhar stoppats pga stora restriktioner vid tilldelningen avutländsk valuta för import av råmaterial och andra insatsvaror.Jordbruksproduktionens storlek är svår att uppskatta pga otillräckliga uppgifter omden icke marknadsförda produktionen och den svarta marknaden. Landetsexport har ökat , men försämrade bytesförhållanden och en snabbt växandelivsmedelsimport har medfört betydande årliga underskott i betalningsbalansen.Inom de sociala sektorerna utbildning och hälsovård har stora satsningargenomförts. Deekonomiska problemen och rebellrörelsens aktiviteter har bidragit till att landetsledning omprövat de ambitiösa utvecklingsplanerna,och man tonade ned satsningarna pä stora projekt, däribland projekt inom sektorn tung industri. Man underströkbehovet av en satsning på jordbrukssektornutanför statsjordbruken, bl a familjejordbruken, lätt industri, upprustning av existerandeproduktionsanläggningar, samt smäska-liga projekt. Utvecklingspolitiken ärinriktad på åtgärder för att uppnå produktionstillväxt, ökad social ochekonomisk rättvisa samt nationellt oberoende. Det skärpta säkerhetsläget, enförsämrad försörjningssituation ochen ökad svart marknad har stundom lett till att ytterst stränga straff utdömtsoch rättssäkerheten åsidosatts. Viktiga resurser har till följd av Sydafrikasoch RNMs attacker avsatts för reparationer och försvarsändamål. har bl atill följd av sitt geografiska läge en mycket betydelsefull roll i det regionala ekonomiska samarbeteti södra (SADCC) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 231 inom främst området transporter och kommunikationer. Detekonomiska beroendet till vad bl a gäller import är fortfarandestort, och oberoendesträvandena försväras av RNMs och sabotagehandlingar. är denstörsta biståndsgivaren och en av de få som ger delvis obundet bistånd.Sedan utvecklingssamarbetet inleddes har tom budgetåret1982/83 totalt ca utbetalats. Det bundna biståndet uppgick till under /83. Den faktiska upphandlingenav varor och tjänster i blev nästan så stor. gällande samarbetsavtal med avserbudgetåren 1983/84 och 1984/85 ochomfattar totalt , varav /84. Av dessa är bundna tillupphandling i . Biståndet avserfortsatt samarbete inom jordbruk, undervisning, skogsindustri, elektrifieringsamt i form av importstöd, konsultfond, personalfond och förvaltningsstöd. Tvånya insatser har tillkommit, nämligen upprustning av existerande industrianläggningaroch stöd till transporter och kommunikationer. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): MONAP, svensk del ' I detta belopp ingår som genom ett särskiltregeringsbeslut avsattes för uppmjukning av villkoren för en kredittill . har drygt hälften av biståndetinom landramen utgjorts av importstöd.Genom detta har erhållit utländsk valuta i en svår Prop.1983/84:100 Bilaga 5 232 Importstödet harfrämst utnyttjats för produktiva sektorer. En mindre del har använts förimport av livsmedel. Det svenska stödet tilljordbrukssektorn utgär genom det sk MONAP-programmet. Det består f n av 23delprojekt inom fiske, skog, kooperation, marknadsföring, utsädesprodukfion,mjölkproduktion, jordbruksutbildning och reservdelsförsörjning. Förseningarhar uppstått i programmets genomförande till följd av bristande administrafivkapacitet och säkerhetsproblem. En utvärdering av den andra treårsfasen, MONAPII,ägde rumunder . Utvärderingsgruppen rekommenderar en konsolidering av stödettill vissa projekt samt att produktion och marknadsföring inom familjesektornstimuleras. Stödet inomundervisningssektorn har främst använts för att köpa in utrustning till nyayrkesskolor och till insatser inom alfabetisering och annan vuxenutbildning. Mozambiquehar haft svårigheter att ta hand om utrustningen, men resurser avsätts fn föratt komma tillråtta med detta problem. En insatsgenomgång för planering av detfortsatta stödet genomfördes . Konsultfonden harutnyttjats för finansiering av ett trettiotal studier inom sektorernatransporter och kommunikationer, energi, skogsindustri samt geologi ochmineralogi. En av studierna inomkonsultfonden ledde till beslut att genomföra ett skogsindustriprojekt för tillverkningav sågade trävaror och spånskivor. Det svenska biståndet till projektet uppgårtill . Totalt har svenska varor och tjänster för 130 milj krtillförts projektet. Bistånd utgår till ettprojekt för utbyggd energidistribution i landet. Projektets genomförande harförsenats till följd av säkerhetsproblem i projektområdet. Olika insatser genomförsför att med svenskt stöd rusta upp befintliga industrianläggningar, vilka ståttstilla eller haft outnyttjad kapacitet till följd av brist på insatsvaror mm. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 233 Denna fond haranvänts för att bidra till att finansiera rekrytering av ett stort antalbiståndsarbetare frän i första hand och . Detta projektförbereds f n av SIDA. har medel för finansiering av konsultinsatserinom sektorn utgått från konsultfonden. SAREC lämnar inomramen för ett tvåårigt avtal avseende budgetåren 1982/83 och 1983/84 stöd tillforskningsverksamheten vid i . De svenska Afrikagrupperna harca femtio volontärer i rekryterade med finansiellt stöd från SIDA. lämnas stöd till den mozambikiska kvinnoorganisationen verksamhet. Genom SIDA kanaliseras det nordiska biståndet till de tekniskaenheterna i transportkommissionen SATCC i , ansvarig för samordningen av detregionala samarbetet på transportområdet i södra . Vidare harkatastrofbistånd utgått till . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Offentligt bistånd/person - totalt (exkl östländer) 2,8 milj (1981) 3,(1975-80) (1981) (1980) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 235 Ekonomisk och social utveckling Under 1983intensifierade regeringsfientliga grupper med uppenbart utländskt stöd sina attacker mot Nicaragua.Attackerna har kommit att alltmer inriktasmot ekonomiska mål. Krigstillståndet har försvårat regeringensutvecklingsansträngningar och krigsskadorna maj 1982 till beräknas motsvara av BNP.Undantagstillståndet har förlängts. Under aren närmast efter den nya regeringens tillträde1979 skedde en ekonomisk återhämtning och BNP ökade 1980 och 8,1981. Under denna periodgenomfördes bl a en skattereform och åtgärder vidtogs för att reglerautrikeshandeln och valutahandeln. hämmades den ekonomiska tillväxten, BNP sjönk med1,, bla pga brist pä utländsk valuta,torka och översvämningar samt sänkta priser på de viktigaste exportvarorna. Både importen och exportenminskade och handelsbalansunderskottet uppgick till . hade en utlandsskuld på 2,8miljarder dollar och skuldtjänsten uppgick till 38,1982. De viktigastebiståndsgivarna har varit och ,. Regeringenuppger att nu beviljas allt färre lån genom IDB och pga av Förenta Staternaspolitik gentemot landet. 1983 stoppade ett län pä , för byggande av vägar på landsbygden, genom ett veto i IDB. Privata företagkontrollerade av näringslivet medan tillhörde denoffentliga sektorn. Endast tvä sektorer kontrollerades helt av staten,nämligen gruvindustrin samt el- och vattenförsörjningen.Investeringarna inom näringslivet har varit låga och sker främst inom denoffentliga sektorn med hjälp av utländskt bistånd. utgjordeinvesteringarna av BNP mot 1981. Arbetet pä en jordreform har fortskridit ochomkring 213000 hajord har överlämnats till över 20000 familjer. Målet är att50% av jorden skall överiämnas till småbönder, till statligaproduktionsenheter och tillprivata. Arbetslösheten minskade från 1979 till16% 1981, men har därefter stigit till20% 1982. Konsumentpriserna steg 1982 med vilket innebår ungefär samma inflationstakt som 1981. Deotillräckliga lönepåsla-gen har letttill att reallönerna sjunkit med14-20%. För att motverka detta planerarregeringen i 1983 ärs ekonomiska program att subventionera livsmedel, allmännakommunikationer och sociala tjänster, vilket innebär att subventionerna ökarmed jämfört med . De reformer som genomförts inom utbildning och hälsovårdår av stor betydelse för majoriteten av befolkningen. Analfabetismen har under fyraårsjunkit från till och antalet studerande har ökat från 500000 till ca 1 miljon.Kostnaderna för hälsovården har fyrdubblats och sårskiltvärdefulla insatser har gjorts inom mödra- och barnavården. 1983/84:100 Bilaga 5 236 Kort tid efterinbördeskrigets slut ijuli lämnade som hjälp tillNicaraguas återbyggnad. 1980/81 anslogs , 1981/och1982/för utvecklingssamarbetet med . För innevarandebudgetår har anslagits. slöts ett tvåårsavtal förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 omfattande . Ett tilläggsavtal om slöts iaugusti 1983. Biståndet harhittills främst utnyttjats för hälsovård och skogsinsatser. Samarbetet inriktasdock alltmer på produktiva sektorer såsom gruvdrift, skog och energi,medan stödet till hälsovården gradvis avvecklas. administrativa kapacitet att tillgodogöra sigbiståndet är god. Insatserna inom gruv- och skogsbruk samtskatteadministration genomförs i närasamarbete mellan svenska konsultföretag och nicaraguanska myndigheter. Ett 20-tal personer är anställda inominstitutionssamarbetet och erfarenheterna av denna form avutvecklingssamarbete är positiva. Allteftersombiståndet vuxit i omfattning har SIDAs medverkan ökat. Under budgetåret1983/84 har ett biståndskontor inrättats vid ambassaden i . Denförsämrade säkerhetssituationen i de norta delarna av har medfört att någraskogsinsatser har flyttats till andra delar av landet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Insatsen omfattarmineralprospektering, utbildning av personal på olika nivåer, personalbistånd tillansvariga myndigheter, utrustning samt uppbyggande av ett minerallaboratorium för jordanalys o dyl. Insatsensyftar till att få fram informationom landets mineraltillgångar för att garantera nuvarande gruvproduktion och ge underlag för planering. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 237 Biståndet inomhälsovården har använts för att färdigställa ett barnsjukhus i huvudstaden,återbygga ett distriktssjukhus i provinsen , bygga om och utrusta olika hälsostationer,bygga ett kylrum för förvaring av vaccin ochmediciner mm. Genomförandet av det svenska stödet till hälsovården i Nicaraguaberäknas avslutas under /84. Insatsen avser enkartläggning av skogstillgångar, färdigställande av ett träteknisktlaboratorium, förbättring av underhåll vid skogsindustrier,utbildning av skogstekniker och skogsplantering. Inom energiområdetgår svenskt stöd till projektering av mindre kraftverk pålandsbygden, i områden dit det nationella eldistributionsnätet inte når. , sominleddes , syftar till att effektivisera landets skatteuppbörd, bla genom att införa ett enhetligtpersonnummersystem. En svenskstödd studie om biståndsgivarehar väckt intresse i andra länder, vilkatillskjutit medel för en utvidgning av insatsen. SAREC har /84 träffat avtal om fortsatt stöd med . Svenska enskildaorganisationer har under /83 erhållit statligt stöd med4,för insatser i . De största bidragen har gått tillUtbildning för biståndsverksamhet (UBV) för ca 25 volontärer. Frikyrkan Hjälper,Svensk Volontärsamverkan och . Den nya fredskåren.Svensk Volontärsamverkan, beräknar att ha ett 20-tal volontärer verksamma iNicaragua under /84. levereradeunder /83 ca svenskt vete till till en kostnad av 10,9milj kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 SRI LÄNKA () Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 15.milj (1982) 2,(1982) 300dollar (1981) (1982/83) (1982/83) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 239 Sri Länka präglades1982/83 av folkomröstningen som ledde till en förlängning av pariamentets mandattidom samt presidentvalet som gav presidenten fortsatt förtroende. Valenpåverkade ekonomin i så måtto att regeringen dämpade sina tidigare försök att minskastatsutgifterna. Medan perioden1977-83 innebar en hög BNP-tillväxt om i genomsnitt 6,så blev 1982/83ett mellanår med minskad tillväxt. Förstörelsen av industrianläggningar,lagerlokaler, bostäder mm i samband med upploppenoch stridigheterna mellan singaleser och tamiler var omfattande och innebar betydandeekonomiska förluster som ytteriigare bromsat upp tillväxten. Bytesbalansen ilandet påverkas starkt av regimens omfattande investeringsprogram somfrämst inriktas på kraftverks- och bevattningsanläggningar, byggande avbostäder, hotell mm och tull- och skattefria industrizoner. Importen ökar ochär f n ca så stor som exporten vilken trots olika stimulansåtgärderlegat kvar på en tämligen nivå. Remitteringarnafrån lankesiska gästarbetare ökar dock och uppgick /83 till ett belopp motsvarande av exporten. Budgetunderskottetsom var mycket stort under den mest intensiva investeringsperioden har minskat från 1980 avBNP 1982/83. Det omfattandeinvesteringsprogrammet har hjälpt Sri Länka att minska arbetslösheten från 1973 till 1981/82.För 1982/83 har dock ingen ytteriigareminskning rapporterats.Inflationen i landet steg kraftigt under investeringsboomen men sedan regeringen from 1981dämpat investeringarna och minskatstatssubventionerna på ris,socker,fotogen mm så minskade också inflationen från 1981/1982/83. På Sri Länka stårjordbruket och industrin för samma andel av landets BNP:29%. Jordbruketsysselsätter dock fler eller ca hälften av den arbetsföra befolkningen.Trots översvämningar på nordöstra delen av ön och torkavåren 1983 fick landet 1982/83 en rekordskörd och närmade sig målet att blisjälvförsörjande avseende basfödan ris. Plantageodlingarna med te, gummi ochkokos ger dock låg avkastning och omfattande investeringar planeras för att göra dem lönsamma. Sri Länkas stora investeringsprogram finansieras tillövervägande del med lån och bistånd.Utlandsskulden uppgick /83 till av BNP och skuldtjänsten varsamma år . Skuldbördan tenderar att öka då landetalltmer gått ut på den kommersiella lånemarknaden för att finansiera sittambitiösa investeringsprogram. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 240 Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt avtal för perioden1982/83-1983/84 och omfattar totalt . Av beloppet går 325milj kr till vattenkraftsprojektet , som är en del avMahaweli-programmet. Medelsramen /84 uppgår till . Vid sidan av detomfattande biståndet till Kotmale ges stöd bla till landsbygdsutveckling och utbildning. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Importstöd, bundet (Kotmale) Reservationen varvid utgången av 1982/mot året dessförinnan.Reservationen som helt hänförs till icke-Kotmale projekt, förväntas tv ligga kvar på nuvarandenivå. biståndtill Sri Länka domineras av stöd till vattenkraftsprojektetKotmale. Detta projekt är en del av Sri Länkas stora satsning på att minska sitt beroende av oljeimport, att säkraenergiförsörjningen, bl a tillindustrin, att öka landets bevattnade jordbruksområden, att medge en tredje risskörd och därmed höjalivsmedelsproduktionen samt främjasysselsättningen. Kotmale, som omfattar en dammanläggning, tunnelsystem,turbiner mm, beräknas producera ca 134 MW. Ijuli 1982 ingicksett sexårigt insatsavtal mellan Sri Länka och om det totala svenskastödet till Kotmale som, i enlighet med beslut, får uppgå till högst1 . För /84 uppgår stödet till Kotmale till 190 milj kroch 1984/85 till . Merparten av stödet är bundet till upphandling i . Sri Länka skallsvara för samtliga lokala kostnader, projektets räntekostnader samt ocksåkostnaderna för de elektriska och mekaniska leveranser som ingår i projektet. Den kommersiella kredit somSri Länka upptagit i förfinansieringen av dessa leveranser garanteras med biståndsanslaget somsäkerhet. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 241 I enlighet med denöverenskommelse som träffats med Sri Länka skall projektet färdigställas vid mitten av1985. En av tillsatt oberoende expertgruppföljer projektgenomförandet. I syfte att na utmed biståndet till de fattigaste, stöder ett distriktsutvecklingsprogrami Mataradistriktet i den södra tättbefolkade delen av landet, som blabebos av tamiler. /83 utnyttjades det svenska stödet främst till jordbruksrädgivning, till utbildning av småbrukare, upprustning avsmåfabriker, förbättring av vägar, bevattningsanläggningar mm. Stöd planeras även för andra delar avlandsbygden. I syfte attförbättra sysselsättningen i landet bidrar till yrkesutbildning och gerstöd till ett förmansinstitut och lärarutbildning på Sri Länka. Vidare gesundervisningsstöd till handikappade barn. SAREC finansierade1982/83 ett forskningsprojekt avseende vattenbuf-felsavel i syfte att få fram bättredragdjur för det lankesiska jordbruket. Bland de enskildaorganisationer som är verksamma i Sri Länka finns ,och . Verksamheten omfattar blaundervisning och hälsovård. 16 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 242 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,55 milj (1981) 2,(1981) (1981) (1980) (1979/80) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Ekonomisk och social utveckling BNP per capita ökadefrän 1979 till 1980. Bytesbalansen var positiv 1979 menförbyttes i underskott 1980 och 1981, 116 resp Swazilandsekonomiska tillväxt har varit anmärkningsvärt hög sedan självständigheten . Ekonomin växte igenomsnitt i reala termer under1970-talet. höga BNP och tillväxtsiffror är bla resultatet avlyckosamma investeringar för exportproduktion, främst socker men ävenpappersmassa. har tillväxtstakten emellertid halverats. Nedgångenberor på att största exportprodukt, socker, har tjänat in mindrevaluta än tidigare pga låga världsmarknadspriser. Valutareserven har minskat drastiskt ochmotsvarade drygt en månads import 1982. De storainvesteringsprojekt som genomförts har inte påverkat sysselsättningen i någon störte grad.Inkomstklyftorna är därför fortfarande storamellan människor verksamma i den moderna och den traditionella sektorn. Trotsregeringens ambition att väsentligt öka stödet till den traditionella sektorn,speciellt jordbruket, har dess ekonomiska betydelse minskat. Dettabetyder att inte heller den traditionella sektorn står öppen för nya arbetssökanden. Landets arbetslöshetfortsätter därför att öka liksom utflyttningenav arbetskraft till .