prop · G703136 · 1983-12-31 00:00:00 — Den gällande ordningen, sominnebär atl enbart arrendatorn är skyldig att hänskjula en tvist tillarrendenämnden, är enligt min mening mindre tilltalande. a. , har pekat påall en skyldighel för jordägaren all agera kan komma all leda lill alt anlalelmål vid arrendenämnderna ökar. Jag anser inte att risken för en sådan ökadmålfill- Prop.1983/84:136 76 strömning är så stor all del finns skäl alt avslå från atlgenomföra kommitléförslaget. För atl förhindra atl den nya ordningen blir merkostnadskrävande än den gamla kommer jag dock alt föreslå en ändring iförhållande till kommittéförslaget, när del gäller den tidsfrist inom vilken envillkorstvisl skall hänskjutas lill arrendenämnden. Jag delar vidare kommilténs uppfattning atl parterna inleskall behöva säga upp avtalsförhållandet för all kunna få lill slånd en ändringav arrendevillkoren för en ny arrendeperiod. I slällel för en uppsägning bördet här räcka med en begäran om villkorsändring. Däremoi kan jag inte ansluta mig lill kommilténs förslag altjordägaren alltid skall vara skyldig atl redan i uppsägningshandlingen angeskälen fill att han motsätter sig atl arrendet föriängs vid arrendetidens slut.Enligl min mening är det tillräckligt att grunden härför preciseras närjordägaren hänskjuter en föriängningslvisl till arrendenämnden. En sådan tvistskall enligl vad jag kommer atl föreslå hänskjutas så lång lid förearrendeperiodens slul alt del inte kan anses vara av något större värde förarrendatorn all redan uppsägningshandlingen innehåller uppgift om skälen lillall jordägaren bestrider förlängning. Ett sådant krav på uppsägningshandlingenskulle också tynga förfarandel. Med hänsyn lill min ståndpunkt i denna fråga ärjag inle heller beredd atl biträda kommitléns förslag atl en uppsägning alllidskall vara skriftlig. Enligt min mening finns del inte tillräckliga skäl att labort den möjlighet som finns alt göra en muntlig uppsägning, om manbibehåller de nuvarande kraven på en uppsägnings innehåll (se 8 kap. 8 S förstastycket JB). När detgäller frågan om den tidsfrist inom vilken en tvist skall hänskjutas lillarrendenämnden efter uppsägning eller begäran om villkorsändring ansluter jagmig till kommitténs förslag såvitt gäller förlängningslvisler. Jag föreslåralltså att jordägaren skall hänskjula en sådan tvist senast frånden dag då uppsägning senast kunde ske, eller, om uppsägningstid inte ärföreskriven, från den dag då uppsägning har skett. Vad belräffar hänskjulandefristen vid tvister om villkorenför en ny arrendeperiod anser jag all parterna inle bör åläggas alt hänskjulade ifrågavarande tvisterna förrän de har haft praktiska möjligheler all i lugnoch ro Iräffa en frivillig överenskommelse. får dock givelvis inle ledafill all tvistefrågorna avgörs försl efter den löpande arrendetidensutgång. Sådana sena avgöranden är besvärande för parlerna. Jag finner vid övervägande av det anförda alt envillkorstvist lämpligen bör hänskjutas lill arrendenämnden senast två månaderföre den nya arrendeperiodens början. som kommillén harföreslagil, ha rätt att hänskjula en tvist om villkoren för en ny arrendeperiodinle bara för del fall alt han har begärt villkorsändring ulan även för delfall all han har sagl upp avtalet i räll lid. Som framgår av vad jag lidigare har anförl anserjag atljordägaren i en ansökan lill arrendenämnden i en förlängningslvisl bör angevarför han 1983/84:136 77 motsätter sig att avtalet förlängs. I likhel med kommitténanserjag också atl en ansökan om villkorsändring bör innehålla uppgift om denändring som yrkas. Jag förordar följaktligen all del uppställs sådana krav påde ifrågavarande ansökningarna lill arrendenämnden. Kommitlén har också varit inne på dels all begränsajordägarens möjligheler all åberopa nya omsländigheler i en förlängningstvist,dels atl begränsa parternas möjligheter alt begära annan ändring avarrendevillkoren än som angivits i ansökan till arrendenämnden. Förslagenförutsätter enligl min mening all förfarandel vid arrendenämnderna blir merdomslolslikl. Jag har tidigare förklarat all jag i vart fall f.n. inte ärberedd alt föreslå någon sådan förändring av arrendenämndernas ställning (seavsnitt 2.1). Mot bakgrund härav lägger jag inte fram förslag lill några sådanaförfaranderegler. Arrendatorn bör, som kommillén har föreslagil, ha rätt altsäga upp arrendeavtalet senasl efler del atl ett avgörande omvillkoren för fortsatt arrende har vunnit laga kraft. Därvid bör arrendenämndenfå möjlighet all beslula om skäligt uppskov med avträdet. Det av mig förslagna förfarandet innebär, som nämnts, atldet är den part som vill ha lill slånd en ändring som är skyldig atl hänskjulaen förlängnings- eller villkorstvisl till arrendenämnden. Några remissinslanseranser att även motparten bör ha en sådan hänskjuianderäll. Som skäl härtbranförs alt en sådan räll kan befria honom från den ovisshet som han kan sväva iunder fristen fram lill för hänskjutande. Föregen del villjag peka på atl en sådan hänskjutande rättinle i och för sig innebär någon förändring av de frister m. m. som gäller förden som är skyldig all hänskjula en tvist. Härför krävs särskilda regler somålägger denne atl agera snabbare för den händelse alt motparten vänder sig tillarrendenämnden. Genom sädana regler skulle regelsystemet ytterligarekompliceras. Som kommitlén framhåller kan vidare en ordning som ger motpartenräll alt hänskjula en tvist till arrendenämnden dra kostnader för del allmännagenom onödiga processer. Mot bakgrund av det sagda anser jag, liksom kommittén,atl endast den som har gjort en uppsägning eller begärt villkorsändring skallha rätt alt hänskjula en tvist till arrendenämnden. Jag är inte heller bereddalt, som föreslagits av några remissinstanser, införa en rätt för motpartenlill den som har hänskjulii en villkorstvist atl anslutningsvis begäravillkorsändring. Enligt kommitténs förslag skall uppsägningstiden varadensamma som och tillämpas även beträffande begäran om villkorsändring.Vidare skall en uppsägningshandling och skriftlig begäran om villkorsändringdelges motparten enligl samma regler som gäller för delgivning avuppsägning. Jag ansluter mig till kommitténs förslag. Vissa av de föreslagna förfarandereglerna bör tas in ilagen (1973: 188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Enligl den lagen harhyresnämnderna men inle arrendenämnderna möjlighel all uppta bevisning och att Prop.1983/84:136 78 meddela s.k. mellanbeslut. Jag anser alt arrendenämndernabör likställas med hyresnämnderna i dessa hänseenden. Jag ålerkommer lill dessafrågor i specialmoliveringen. Mitt förslag: I fråga om anläggningsarrende föreslås attmedlingsförfa-randel görs effektivare efler mönster av vad som gäller ifråga om lokalhyra. innebär bl.a. alt arrendenämnden vid medlingen påbegäran av part skall yttra sig om skälig arrendeavgift och all ett sådanlyttrande får presumiionsverkan i en senare ersäitningsprocess. Kommitténs förslag: Frågorna, som har aktualiserats bl.a.genom en skrivelse från Siockholms handelskammare (se bilaga4), har inie behandlals av kommillén. Remissinstanserna: Frågorna behandlas inle avremissinstanserna. Skäl för mitt förslag: Anläggningsarrende föreliggerenligt 11 kap. 1 8 JB när jord upplåts på arrende för annal ändamål än jordbruksamt arrendatorn enligl upplåtelsen har rätt att för förvärvsverksamhet påarrendeslällel uppföra eller behålla byggnad som ej är av endasl ringabelydelse för verksamhelens bedrivande. Har upplåtelsen skett för arrendatornslivslid eller för viss lid som understiger ell år, föreligger dock inleanläggningsarrende. Som har påpekats har arrendatorn vid jordbruks-och bostadsarrende besittningsskydd, dvs. en rätt lill förlängning avarrendeavtalet på skäliga villkor (se avsnitt 2.15.1). Reglerna härom är iprincip ivingande till arrendatorns förmån. Även bostadshyresgästerna har ettsådanl besittningsskydd. När detgäller anläggningsarrende har arrendalorn ett s.k. indirekl besittningsskydd,dvs. en räll till skadestånd av jordägaren om förlängning av arrendeavtaletinle kommer till slånd därför alt jordägaren kräver en arrendeavgift som inleär skälig eller uppställer någol annat villkor som strider mol god sed iarrendeförhållanden eller eljest är obilligt. Arrendalorn har dock inle rättlill ersällning, om jordägaren har befogad anledning atl upplösaarrendeförhållandet (se 11 kap. 5 8 JB). Även lokalhyresgäs-lerna har ettsådanl indirekt besittningsskydd (se 12 kap. 56-60 SS JB). Tvist om ersättning med anledning av en obefogaduppsägning prövas av fastighetsdomstol. Innan-arrendaiorn får väcka lalan omersällning måste medling alllid ske hos arrendeniimnden. Nämnden kan - imotsats lill vad som gäller i fråga om jordbruks- och bostadsarrende - inlefaslslälla arrendeavgift eller andra villkor för ett fortsatt arrende. inie nås med jordägaren får anläggningsarrendaiorn flytta och hållasig till sin ersätlningsrätt. 1983/84:136 79 Del indirekta besittningsskyddet vid anläggningsarrendegäller endast för det fall all inte någol annat har avtalats (se 11 kap. 4 SJB). Vid lokalhyra kan däremot besittningsskyddet avtalas bort i samband medall hyresavtalet ingås endasl om hyresnämnden lämnar tillstånd lill del (se 12kap. 56 8 andra siyckei JB). har i skrivelsen den 10 mars1981 (se bilaga 4) hemslälll all regeringen överväger sådana ändringar ibeslämmelserna rörande besittningsskydd vid anläggningsarrende, all dessakommer i bättre överensslämmelse med vad som gäller för övriganylljanderälls-former. Handelskammaren ifrågasätter inle principen omavtalsfrihet vid nyupplåtelser men anser att arrendatorns förhandlingsposilionär alltför svag vid en förlängning. För egen del anserjag i likhel med handelskammaren alt delinle finns skäl alt frångå principen om avtalsfrihet vid nyupplåtelser. Jaganser inte heller att det finns anledning att nu införa regler om ell direktbesittningsskydd vid anläggningsarrende. Däremoi anserjag det befogal altförbättra dessa arrendatorers slällning i förlängningsfallen genom altmedlingsförfa-randei effektiviseras. Lagregler om ett effektivaremedlingsförfarande infördes beträffande lokalhyra (se prop.1978/79:89, CU 32, rskr 308, SFS 1979:252-2.53). Enligt min mening bör medlingsförtarandel göraseffektivare på följande sätt. Liksom nu bör arrendenämnden vid medlingen klarläggatvistefrågorna och söka förlika parlerna (se 12 S första stycket lagen omarrendenämnder och hyresnämnder). Misslyckas medlingen skall arrendenämnden päbegäran av jordiigaren eller arrendatorn yttra sig om den arrendeavgift somarrendestället vid arrendetidens utgång kan anlas betinga på öppna marknaden.Därvid skall dock bortses från arrendeanbud eller arrendeavtal som inte ärrimliga med hänsyn till det allmänna prislägel i orten för jämförligaarrendeställen. Vidare får den ökning av arrendeställets värde som enarrendatoY har åstadkommit beaktas endasl om särskilda skäl föreligger (jfr 12kap. 57 a 8 första stycket JB). Genom den föreslagna ordningen tvingar man fram bättreutredning än f. n. om arrendeställets marknadsvärde och ger parterna ledningvid deras bedömning av vilka medgivanden som bör göras för att fä arrendeförhållandetförlängt. Arrendenämndensfrämsta uppgift vid medlingen bör, som nämnts, forlfarande vara alt sökaförlika parlerna. Nämnden bör alltså först undersöka om del föreliggerförutsättningar för förlikning. Om någon av parlerna har begärt att nämndenskall yttra sig om arrendeställets värde på öppna marknaden, bör nämnden dockinte driva sina förlikningsförsök så långt att nämnden enligl 12 8 andrasiyckei lagen om arrendenämnder och hyresnämnder lägger fram ell eget förslagtill föriikning. Nämndens yttrande bör då i stället utgöra grund för parternasförsök atl nå en överenskommelse. Prop.1983/84:136 80 Närdel gäller alt i medlingsärendet ulreda arrendeställets värde på öppnamarknaden får man naturligtvis la till utgångspunkt de skäl som ligger bakom enparts krav på högre eller lägre arrendeavgift. yrkande om en höjning avarrendeavgiften uttrycker jordägarens uppfattning om atl en förändring harinträffat i fråga om artendeställets marknadsvärde, dvs. den arrendeavgift somarrendeslällel betingar på öppna marknaden. Jordägaren måste rimligen kunnaange på vad han grundar sill påslående om en förändring av delta marknadsvärde. Detär naturligtvis en mängd faklorer som påverkar ell arrendeställesmarknadsvärde. I princip bör till grund för bedömningen läggas anlingen ett avtredje man lämnai arrendeanbud eller de arrendeavgifter som ulgår för andrajämförbara arrendeställen i orten. Kan jordägaren inle åberopa anbud fråniredje man som skäl för en höjning av arrendeavgiften får alltså en bedömningav arrendeställets marknadsvärde grundas på en ortsprisjämförelse. Sannolikt ärdel emellertid i många fall svårt alt finna jämförliga arrendeställen.Marknadsvärdet synes då kunna beräknas som produkten av det arrenderademarkområdets värde och en skälig ränta. När del gäller beräkningen avmarkområdets värde och räntan kan rättspraxis såviit gäller beräkning avavgäldsunderlag och avgäldsränla vid tomträtt för annal ändamål änegnahemsbebyggelse ge en viss ledning. Med lanke på att en arrendator har enbetydligt osäkrare rättsställning än en tomträtlshavare bör dock räntefoten sältaslägre än vid tomträtt. Förall parlerna skall få ell incitament all träffa uppgörelse om arrendeavgiftenpå den nivå som arrendenämnden har angett i sill yttrande, bör yttrandettillerkännas presumiionsverkan i en senare ersäitningsprocess. Nämndensyttrande bör alltså få frångås i en sådan process endasl om del där visas ellereljest är uppenbart all arrendeställets värde på öppna marknaden varitpåtagligt högre eller lägre än nämnden angett (jfr 12 kap. 57 aS andra stycket JB). Har jordägaren vid liden för arrendenämndens yttrande fått anbud eller träffat arrendeavtal belräffande arrendeslällel ulan all han under medlingen har lämnai uppgift om det, bör anbudet eller avtalet få beaktas vid prövningen i ersätlningsprocessen endasl om synner liga skäl föreligger (jfr 12 kap. 57 a 8 Iredje stycket JB). Jordägarenbör under medlingen vara bunden av de villkor han har angett i uppsägningen.Innan medlingen har avslulats bör jordägaren för förlängning avarrendeförhållandet inle kunna kräva högre arrendeavgift eller annal förarrendalorn oförmånligare villkor än han har uppgivit i uppsägningen. Görjordägaren del och kommer förlängning inte lill stånd, bör arrendalorn alllidha räll till ersällning enligl 11 kap. 5 8 JB (jfr 12 kap. 58 8fjärde siyckei JB). Arrendalornhar vid anläggningsarrende räll atl med bibehållet indirekl besittningsskyddsäga upp avtalet för ändring av arrendevillkoren (se 11 kap. 6 a 8). I likhelmed vad sotn gäller för en lokalhyresgäst bör arrendalorn tillerkännas en rättatl förta verkan av en sådan uppsägning genom att 1983/84:136 81 före arrendetidens utgång återkalla sin ansökan om medling(jfr 12 kap. 58 a 8 andra stycket JB). Jag föreslår alltså en regel härom. Vid såväljordbruks- som bostadsarrende kan arrendenämnden medge skäligt uppskov medavträdet, om föriängning av arrendeförhållandet inle kommer till stånd.Hyresnämnden har motsvarande möjlighet alt medge uppskov med avflyltningen vidsåväl bostads- som lokalhyra. Enligl min mening bör del även vid anläggningsartendeföreligga en möjlighel alt medge uppskov med avlrädet. Jag föreslår alltså attarrendenämnden får möjlighel atl meddela sådanl uppskov. 2.16 Förutsättningarna för besittningsskydd vidbostadsarrende Mitt förslag: Någon ändring i gällande regler görs inle.Della innebär bl.a. alt arrendatorn har besittningsskydd endasl om det påarrendeslällel finns ett bostadshus som har åsatts taxeringsvärde (se 10 kap.4 § JB). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 207-213). Remissinstanserna: Kommitténs uppfattning all lagändringinte behövs godtas eller lämnas utan erinran av så gott som samfiigaremissinslanser. föreslär dock viss lagstiftning. (Se remissammanställningen avsnill 18). Skäl för mitt förslag: Som tidigare nämnts föreliggerbosladsartende enligl 10 kap. 1 8 JB när jord upplåts på artende för annatändamål än jordbruk saml arrendatorn enligt artendeupplålelsen har räll all påartendeställel uppföra eller bibehålla ett bostadshus och det ej är uppenbartatl upplåtelsens huvudsakliga syfte är att tillgodose någol annat ändamål änalt bereda bostad ål arrendalorn och honom närstående. Bosladsartende tordealltså inle kunna upplåtas ål en juridisk person. Avtal om bosladsartende skallträffas eller för arrendatorns livstid. Som ocksåtidigare nämnts har bosladsartendalorn i princip besittningsskydd (se avsnill2.15.1). En förutsättning för alt besittningsskydd skall föreligga är att detdå arrendeavtalet senast kan sägas upp från jordägarens sida på arrendeställetfinns ell bostadshus som har åsatts taxeringsvärde (se 10 kap. 4 S förstastycket 1 JB). Denna schablonregel syftar lill atl hindra att undermålig och ejönskvärd artendebebyggelse bevaras genom ett vidsträckt besittningsskydd (seprop. 1968:19 s. 161-162, jfr LU 1975:18). gällde enligt kommunalskattelagen (1928: 370)all taxeringsvärde inte skulle åsättas en byggnad på annans mark om byggnadensvärde 6 1983/84. 1983/84:136 82 Enligt den nya faslighetstaxeringslagen (1979:1152) gäller en gränspå'. Kommitténhar funnit alt del saknas skäl atl ändra taxeringsvärderegeln och har därförinte föreslagil någon lagändring. Kommilténsförslag har godtagils eller lämnats utan erinran av remissinstanserna.Sveriges villaägareförbund framhåller dock att del finns hus som rätteligenborde ha åsatts taxeringsvärde vid den allmänna faslighets-taxeringen eller somdärefter förbättrats i sådan ulsträckning atl värdegränsen 10000 kr.överskridits utan att för den skull de nuvarande reglerna om särskildfastighetstaxering föranleder taxering. I sådana fall borde del helst finnas enmöjlighet för artendalorn atl få taxeringsvärde åsätt byggnaden. Föregen del ansluter jag mig till uppfattningen att det inte finns skäl atl ändrataxeringsvärderegeln. Enligl min mening bör inte regelsystemet kompliceras påsätt som villaägateförbundet har föreslagil. och fritidsbyar har i sill remissyttrandehemställt att reglerna om bostadsarrende ändras så att koloniträdgårdsinnehavarnasrättsställning stärks (se även motion 1982/83:1219). Den av förbundet väcktafrågan har anknylning till kommitténs förslag när det gällerunderartendalorernas rättställning. Som jag inledningsvis har påpekat (seavsnitt 2.1) kommer jag atl ta ställning till den frågan . Jag avser atti det sammanhanget behandla även den av förbundel väckta frågan. 2.17Följdändringar i fråga om fiskearrenden Kommitlénhar föreslagit alt förslagen såvitt gäller arbetsavtal i samband medjordbruksarrende (avsnitt 2.12), ränta på retroaktiv arrendeavgift (avsnitt2.13), dispensreglerna (avsnitt 2.14) saml förfarandel vid förlängnings- ochvillkorstvisier vid jordbruksartende och bosladsartende (avsnitt 2.15.1) skallgälla även vid fiskearrende. Kommilténsförslag har, med ett undantag, godtagits eller lämnats ulan erinran avremissinstanserna. har anfört att det är relativt vanligi attartendatorerna ålar sig att svara för fiskelillsynen på de arrenderadevattnen. Sådana åtaganden påverkar i sin lur den. överenskomna artendeavgiflen.Styrelsen anser det visserligen principiellt rikfigt atl ar-betsåtaganden intelängre skall kunna utgöra en del av arrendeavtalet. Med hänsyn lill effeklernapå fisketillsynen är dock styrelsen inle beredd att tillstyrka kommitténsförslag såvitl gäller arbetsavtal i samband med fis-keartende. Föregen del delar jag kommitténs uppfattning atl de berörda förslagen med hänsyntill sin karakiär och önskemålet om så långt möjligl enhetliga regler för olikaarrendeformer bör gälla även beträffande fiskearrende. Har arrendatorn åtagitsig att svara för fisketillsynen på de artenderade vattnen Prop.1983/84:136 83 tordedelta enligl min mening i normalfallet inte böra ses som ett arbetsåta-gandeutan behandlas på samma sätt som den vårdnadsplikt som åvilar enjordbruksartendator (se avsnitt 2.10). Jag anser med hänsyn härtill att detinte föreligger nägon nämnvärd risk för att negativa effekter skulle uppkommapå fiskelillsynen, om reglerna om arbetsavtal i samband med artende upphävsäven såvitl gäller fiskearrende. Underhänvisning lill det sagda föreslår jag atl de berörda förslagen arbelas in ilagen om fiskeartenden. 2.18Ikraftträdande m. m. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft . Äldre regler bör dockalltjämt gälla i vissa fall. De äldre reglerna såviitgäller investeringar i nyläckdikning (avsnitt 2.2), upplåtelsetiden vidkommunala jordbruksarrenden (avsnitt 2.5), artendatorns överlåtelserätt(avsnitt 2.7), arrendatorns vårdnadsplikt när det gäller jordbruksmarken(avsnitt 2.10), maximitiden för upplåtelse av jordbruksarrende (avsnitt 2.11)saml arbetsavtal i samband med jordbruksartende (avsnitt 2.12) bör enligt minmening gälla i fråga om artendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandet framtill den lidpunkt lill vilken jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genomuppsägning efler ikraftträdandet. En så utformad övergångsregel synes ligga väli linje med lagsliftningspraxis på artendeomrädet. Av sociala skäl bör dock denya reglerna om artendalorns överlåtelserätt gälla även dessförinnanbeträffande äldre avtal, om anfingen arrendalorn ensam eller arrendatorn ochföre honom hans make eller någon av hans föräldrar när fillstånd söks harbrukat artendeställel under sammanlagt minsl . Vidare anser jag alt denya reglerna om miljöinvesteringar (avsnitt 2.2) bör bli tillämpligapå äldre avlal. Detnya kravel alt en ansökan om dispens måste göras inom en månad från det attavtalet ingicks (se härom avsnitt 2.14) kan givelvis inle göras direkttillämpligt på artendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Jag förordarall tiden för ansökan om dispens i dessa fall skall räknas från den I januari1985, dvs. alt en sådan ansökan alltid skall få göras före . Harett arrendeavtal sagts upp före ikraftträdandet bör givetvis de äldrebestämmelserna om uppsägning och hänskjutande till arrendenämnd alltjämtgälla. Jag förordar följaktligen att de nya reglerna om förfarandel vidförlängnings- och villkorstvister (avsnitt 2.15) inte skall gälla om uppsägningenhar skett före ikraftträdandet. Enartendetvist som har anhängiggjorls vid domstol eller arrendenämnd föreikraftträdandet bör prövas enligt äldre bestämmelser. Detta innebär bl. a. atlde nya reglerna om ränta på retroaktiv artendeavgift (avsnitt 2.13) inte blirtillämpliga i mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet. Prop.1983/84:136 84 Vadslutligen gäller den nya lagen om artendalorers rätt att förvärvaarrendestället (avsnitt 2.6) bör den få tillämpas även beträffande artendeavtalsom har ingåtts före ikraftträdandet. Denna ordning, som är påkallad bl. a. avsociala skäl, motsvarar kommitléns förslag. Deförslag somjag har lagl fram innebär nya arbetsuppgifter för bl.a.inskrivningsmyndigheterna och artendenämnderna. Dessa uppgifter kan, enligt minmening, av inom ramen för tillgängliga resurser. Ienlighel med del anförda har inom upprättats förslag lill 1. lag om ändring i jordabalken, 2. lag om artendalorers rätt attförvärva arrendestället, 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i lagen (1957;390) om fiskearrenden. Förslagelunder 4 har upprättats i samråd med chefen för jordbruksdepartementet.Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. 4.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken Ändringeni andra stycket innebär all del formkrav för fastighetsöverlåtelser somföreskrivs i första stycket inte kommer att gälla vid överlåtelser enligl dennya lagen om artendatorers rätt alt förvärva artendeställel (se 11 8 nämnda lagsamt prop. I981'82: 169 s. 99 och 104). Ändringarnai första stycket har behandlats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.11).De innebär dels alt maximitiden för upplåtelse av jordbruksartende utomstadsplan sänks från 50 till , dels atl möjlighelen atl upplåtajordbruksartende för någons livstid avskaffas.