prop · G70328 · 1983-12-31 00:00:00 — För t. ex.kol är importkostnaden per energienhet ca hälften jämfört med olja. Härutöver fillkommerindirekta effekter på bytesbalansen vilka hänsyn måste tas. Övergång tillandra bränslen medför behov av omfattande investeringar iförbränningsanläggningar m.m. För alt effekten på bytesbalansen skall bli såpositiv som möjligt vid ersättning av olja med andra bränslen är det: viktigt aUulmstningen i betydande omfattning kan levereras av svensk industri. 1983/84:28 15 delegationen(I 1982:07) syftar tUl alt åstadkomma en samordning av kommunernasupphandlingsbehov och industrins produktionsförutsättningar. Det är nödvändigt altkraftigt minska det mycket stora bytesbalansunderskoltet. måsteåtgärder vidtas för att öka sysselsättningen och därmed minska arbetslösheten.Genom devalveringen av den svenska kronan har en väsentlig grundlagts för en sådan utveckling. Ytterligare åtgärder måste emellertid vidtas.Åtgärder för att minska oljeimporten kan ge en stor och relativt snabbförbättring av bytesbalansen som sysselsättningen ökar i . Fåandra åtgärder torde så snabbi kunna ge en lika stor effekt. Mångabedömare räknar med alt realpriset på olja kommer att kunna falla under denärmaste åren. måste man dock räkna med att oljan kommer atl bli aUtdyrare trots vissa tUlfälliga prissänkningar. Den aktuella oljeprissituationenbör därför inte föranleda någon ändring av våra strävanden att minskaoljeberoendet. Detta gäller såväl inom uppvärmnings-och transportsektorerna sominom industrin. Oljeersättning och energihushåUning inom industrin medförförutom posifiva bytesbalanseffekter även att effekterna mildras för densvenska industrin av de råoljeprishöjningar som kan förväntas. Övergångtill fasla bränslen och el tryggar industrins långsiktiga behov av bUligenergi. Industrin bör därvid kunna utgå från atl den förväntade goda tiUgångenpå billig el under 1980-lalet och in på 1990-talel i första handkommer industrin tUl godo. Utbyggnadenav Qärrvärme är av flera skäl av strategisk betydelse i ansträngningarna atlminska oljeanvändningen och atl förbättra miljön i tätorterna. Fjärrvärmen kantotalt byggas ul till att omfatta av uppvärmningsbehov. För denresterande delen erfordras individuell uppvärmning eUer värmeproduktion i s.k. gruppcentraler. En oljeersätlning måste ske även utanför Qärrvärmeseklom.Särskilt bör uppmärksammas möjligheterna tiU oljeersätlning med värmepumparoch småskalig teknik för användning av fasta bränslen. SammanfaUningsvisär således en offensiv energipolifik i enlighet med energipolitiskabeslut ett led i kampen mot landets ekonomiska och industriella kris. Genom eneffektiv energihushållning och investeringar i ny energiteknik, användning avfasta bränslen och produktion av inhemska bränslen bryts oljeberoendetsamtidigt som nya arbetstillfällen skapas. En betydande del av dessa arbetstillfäUentillkommer de delar av landet som har de största sysselsättningsproblemen. DärtiUkommer en förbättrad bytesbalans och att en väsentlig gmnd läggs för enlångsiktig utveckling mot en ökad industriproduktion och därmed ökad sysselsättninginom landet. Svensk industri får kunnande och produktionsresurser som kan läggagrunden för svenska exportframgångar i takt med att andra länder förnyar sinaenergisystem. Föratt kunna genomföra den av beslutade förändring- Prop.1983/84:28 16 enav energisystemet erfordras en aktiv energipolitik där samhället utnyttjarflera styrmedel. Styrmedlen kan vara av olika karaktär såsom ekonomiska,administrativa eller informaUva styrmedel. Deekonomiska styrmedlen syftar till att genom skatter eller subventioner förbättrade ekonomiska förutsättningarna för energihushållning och för introduktion avnya energikällor och ny energiteknik. Flera olika ekonomiska stöd finns, bl.a.stöd till energibesparande åtgärder, stöd till oljeersättning och stöd tillenergiforskning. De två sistnämnda stöden finansieras genom avgifter påoljeprodukter. har beslutat om förstärkta ekonomiskastyrmedel för alt få till stånd strategiskt betydelsefulla energiinvesteringar.De ekonomiska fömtsättningarna påverkas också genom staiens åtgärder påkapitalmarknaden. Ett exempel härpå är del syslem med särskilda s. k.fjärrvärmelån som har byggts upp för att ge kommunerna möjlighet att erhållalångfristiga lån för finansieringen av utbyggnad av Qärrvärme. Somexempel på administrativa styrmedel kan nämnas bl.a. lagen (1981:599) omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Vidare kan nämnas attriksdagen beslutade om en ändring i lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering. Ändringen innebär all del i varje kommun skall finnas enaktuell plan för atl minska oljeanvändningen i kommunen. Vid prövning enligt miljöskyddslagstiflningeneller enligt I36a§ byggnadslagen (1974:385) kan särskilda villkor beträffandeutformningen föreskrivas för en enskild anläggning som producerar eller använderenergi. En effektiv myndighetsorganisalion är en förutsättning för att de energipoUtiskabesluten skatl kunna verkställas. Den centrala statliga administrationen avenergifrågor har samordnats och effektiviserats genom inrättandet av slalensenergiverk den Ijuli 1983. Deinformativa styrmedlen omfattar information, rådgivning och utbildning.Insatser för kunskapsöverföring är viktiga för att fä till stånd en förändringav energisystemet. De sekloransvariga myndigheterna inom energiområdet svararför information om möjligheter till energihushållning inom resp. sektor. För atlfrämja energihushållning i befintlig bebyggelse stöds kommunernas besiktnings-och rådgivningsverksamhet. Som ett annat exempel kan nämnas insatser rörandeutbildning och rådgivning fill näringslivet. F.n. övervägs utformningen av flera styrmedel inom energiområdet. Det nuvarande energiforskningsprogrammeiomfattar budgetåren 1981/82-1983/84. Förslag till fortsatta statliga insatseravses föreläggas för . Oljeersällningsdelegationen (I1979:01) har redovisat en utvärdering av stödet till åtgärder för all ersättaolja. Jag avser atl återkomma med förslag om åtgärder föratt stimulera ener-giinvesleringarna, bl. a. genom ett rortsatt oljeersältningsprogramför perioden . Vidare avser jag att till delta återkommamed förslag om en samlad energiplanering innefattande åtgärder 1983/84:28 17 som gäller såväl produktion, distribution som hushåUningmed energi. Det finns således ett flertal medel för att styrautvecklingen inom energiområdet. Enligt min mening är alla dessa styrmedelnödvändiga för att den av beslutade förändringen av energisystemetskall kunna genomföras. De ekonomiska styrmedlen bör därvid användas i förstahand eftersom de till sin nalur bygger på ett decentraliserat beslutsfattande.Jag kommer att behandla ett av dessa ekonomiska styrmedel, nämligenenergibeskattningen. Detta styrmedel bör användas aktivt under den periodomställningen av vårt energisystem pågår. För atl nödvändiga investeringar i oljeersältande teknik skaUkomma till stånd krävs en medveten och långsiktig statlig politik. Inte minstviktigt är atl ge klara besked till energianvändarna om hur statsmakterna avseralt utnyttja skattesystemet för att tillse att oljeersättningsprogrammel fullföljs.Därför erfordras att lar ställning till inte enbart de aktuellaskattesatserna utan också till vilka riktlinjer som skall gälla för den framtidaenergiskattepolitiken. Som en gmndläggande princip bör gälla att skallesystemetbör främja tillkomsten av de energiinvesleringar för oljeersättning ochenergihushållning som enligt energipoliliska beslul bör genomförasunder . Hänsyn bör också tas till olika energikäUors effekter påmiljön, bytesbalansen, försöijningstrygghelen, sysselsättningen och den industri-eUautvecklingen. Jag utvecklar i det följande innebörden av dessa utgångspunkterför energibeskattningen. Priserna på olja har varieratkraftigt. Enligt min mening bör lillfälliga höjningar eller sänkningar avoljepriserna inte automatiskt leda tUl skattesänkningar eller skattehöjningari utjämnande syfte. En sådan ordning skulle motverka en sund priskonkurrens ochi onödan öka konsumenternas kostnader. Däremot anser jag det angeläget att energianvändarnainformeras om alt oljan kommer att bli allt dyrare oavsett tillfälligaprisvariationer. Vid behov bör därför genom skatteändringar en inte oväsentligrealprisstegring på oljeprodukter åstadkommas. Härigenom skapas en stabil gmndför energianvändarnas planering av fortsatta insatser för energihushållning ocholjeersättning. . Denna utgångspunkt för beskattningen av olja återfinns i 1981års energipolitiska beslul. Föredragande statsrådet anförde därvid atl statensindustriverk räknade med en genomsnittlig real oljeprisslegring av per åroch atl han inte fann skäl att frångå denna bedömning (prop. 1980/81:90 bil. Han anförde vidare atl regeringen avser atl med hjälp av beskattningen påenergi åstadkomma en successivt höjd prisnivå på energi. Oljeersätlning med inhemska bränslen är en prioriterad delav oljeersättningsprogrammel. F. n. tas ingen energiskatt ut på inhemska fastabränslen. Däremot omfattas dessa bränslen till skillnad från andra energikällorav mervärdeskattelagens bestämmelser. Mervärdeskatten motverkar att inhemskabränslen utnyttjas i bl.a. vissa kommunala anläggningar och 2 1983/84. 1983/84:28 18 gruppcentraler.Ny teknik för småskalig miljövänlig förbränning och för-förädling av inhemskabränslen utvecklas f. n. Utnyttjande av inhemska bränslen innebär ingakostnader för energiimport. Produktion och användning av inhemska bränslenleder också liU nya arbetstillfällen. Med hänsyn härtUl och till vikten avoljeersättning med inhemska bränslen bör inhemska bränslen inte beskattas. Ettslopande av den nuvarande beskattningen av inhemska bränslen innebär alt den nurådande osäkerheten om framtida skattenivåer för inhemska bränslen elimineras.Det innebär också att inhemska bränslen skattemässigt gynnas framför allaandra bränslen. Delär från samhäUsekonomiska utgångspunkter angeläget att användningen avskogsbränsle inte försvårar skogsindustrins möjligheter alt er-håUa iräfiberråvara.Regeringen har därför uppdragit ål och statens industriverk attutreda effekterna på skogsindustrins virkesför-söijning av en ökad användningav skogsråvara för eldningsändamål. Uppdragel redovisades ien gemensam rapport. Rapporten har sänts ul på remiss. Enligtdet av beslutade oljeersättningsprogrammel bör användningenav kol svara för ungefär en tiondel av den totala energiförsörjningen.En sådan ökning av kolanvändningen förutsätter att investeringar i nyaproduktionsanläggningar kommer till stånd i enlighet med detinvesteringsprogram som utgör en viktig del av de ekonomiskpolitiska åtgärderriksdagen faltide beslut om . Del är angelägel att utbyggnadenav koleldade förbränningsanläggningar sker på ett planerat sätt så atl såväl energiförsöijningsintressetsom hänsynen tiU miljön tUlgodoses. Jaganförde i min anmälan till den ekonomisk-politiska propositionen atlavsikten är att utnyttja skalle- och avgiftspoliliken inom energiområdet så atlbl.a. en övergång från olja till kol stimuleras. Med hjälp av skatte- ochavgiftspolitiken kommer också att så långt möjligt eftersträvas faslaprisrelationer mellan kol och olja. Därvid kommer de särskUda kostnaderna föralt vidta åtgärder för alt minska påverkan på miljön av koleldadeförbränningsanläggningar att beaktas. Förkol är bränslekostnaden per energienhet ca hälften jämfört med olja. I ställelmedför kolanvändning behov av mer omfattande investeringar i förbränningsanläggningarm. Detta förhåUande saml de ökade personalbehovet för drift av koleldadeanläggningar innebär ökad sysselsättning i . Hänsynbör också las till det förhållandet att risken för störningar i tillförseln ochför drastiska prisförändringai är betydligt mindre för kol än för olja.Tillgångarna av kol är avsevärt större än tillgångarna av olja och finnsframför allt i de stora konsumentländerna. Kol är således från försöij-ningssynpunklell säkrare bränsle än olja. Vid en sammanvägd bedömning av koletsbytesbalanseffekter, föfsöijningseffekter och miljöeffekter i förhållande tillolja och inhemska bränslen finner jag atl skatien på kol bör 1983/84:28 19 höjasi etapper tills skatten per energienhet är ca hälften av skallen på olja. Enligtmin mening bör osäkerhet om eventuella skatteförändringar mellan kol och oljainte få vara hindrande för de investeringar som är nödvändiga för att deenergipolitiska målen skall kunna nås. Genom den fasta relation mellan skattenpå kol och skatten på olja som jag nu har förordat skapas förutsägbarhet införanvändarnas beslut om invesleringar i oljeersältande teknik. Även naturgas år ettimportbränsle. Importkostnaden per energienhet är jämfört med olja.Vid beskattningen av naturgas bör hänsyn vidare las liU naturgasensmiljöfördelar. Att ersätta import av olja med import av naturgas kan i vissafall också innebära en förbättrad leveranssäkerhet och uthållighet i energiförsöijningen.F. n. pågår förberedelser för det s. k. Sydgasprojeklet som innebär import avhögst 440 milj. m gas tiU sydvästra med böijan . Från försöijningssynpunktinnebär Sydgasprojeklet att en del av oljeförbmkningen i regionen ersätts medgas från närbelägna källor på grundval av långsiktiga avtal. Det är ett energipolifisklintresse att projektet kan genomföras och alt viss erfarenhet avnaturgasanvändning i vårt land därigenom kan erhållas. Jag finner mot dennabakgrund att skatien på naturgas bör per energienhet vara ca tre Qärdedelar avskatten på olja, vilket motsvarar per 1 000 m Lagen (1957:262) om allmänenergiskatt saknar bestämmelser om beskattning av naturgas. Chefen förfinansdepartementet kommer att i annal sammanhang återkomma med förslag tilländrad lagstiftning rörande uttag av skalt på naturgas. I samband härmed kommeräven att lämnas förslag om beskattning av gasol för annal än motordrift. Beskattningenav drivmedel fyller främst trafikpolitiska och energipolitiska syften. Häriingår också miljöpolitiska bedömningar. Jag vill efler samråd med chefen förkommunikationsdepartementet anföra följande. Enligt trafikpolitiskabeslut skall de trafikpolifiskt betingade skatterna i princip motsvara de kortsikfigasamhäUsekonomiska marginalkostnader som hänger samman med fordonsutnyttjandet (prop.1978/79:99, , rskr 419). Därmed uppnås elt effektivt utnyttjande av denvid varje tidpunkt befinfiiga trafikapparaten. Detta trafikpolitiska syfteinnebär alt den trafikpolitiskt motiverade beskattningen bör vara lika stor perkilometer för elt visst fordon oavsett vilkel drivmedel som används. Däremotkan skatten vara differentierad mellan olika fordonsiyper beroende på om marginalkostnadernaför vägtrafiken är olika. Drivmedelsbeskallningensenergipolitiska syfte är främst att den skall sfimulera tiU energihushållning.Delta innebär att den energipolitiskl motiverade beskattningen bör för olikadrivmedel vara lika stor per energienhet. Om ställning har tagits till atl ettvisst drivmedel skall introduceras av energipolitiska eller miljöpolitiska skälbör den ej trafikpolitiskt motiverade beskattningen kunna differentieras såalt den främjar introduktionen. Jag återkommer i avsnitt 2.2.3 till frågan ombeskattningen av alternativa 1983/84:28 20 Tills vidare bör vid eventuella skattehöjningar på bensin gälla attskatten på motoralkoholer höjs med hälften av skattehöjningen på bensin.Skatten på motorgas bör höjas i etapper tills skatten per liter är av skatienpå bensin. Riksdagensenergipoliliska beslut innefattade bl.a. ett program för energihushåUninginom transportsektorn. Bensinförbmkningen skulle fås att minska genom övergångtill koUeklivtrafik och användning av ett energisnålare körsätt.Fordonstillverkarna skulle stimuleras att producera aUt energisnålare fordon.Vidare skulle en satsning göras pä utveckhng av metanoldrivna fordon.Föredragande statsrådel anförde följande om priset som styrmedel (prop.1980/81:90 bil. 1 s. 95): Jaghar redan tidigare framhållit att priset bör användas som styrmedel förenergihushållningen under 1980-talel. Delta bör också gälla privatbilismen.Enligt min mening tyder den senaste tidens utveckling av bilresandet och detökade intresset för bensinsnåla fordon på alt bilisterna är prismedvetna. Bensinförbmkningenvar 4,9 milj. lon. , hade den minskat till 4,7 milj. lon. I århar en forändring skett. Bensinförbrukningen har ökatsamtidigt som trafikolyckorna har ökal. Ävenom vissa bensinprishöjningar har skett har realpriset på bensinminskat betydligt . Under de två och ett halvt åren sedan börjanav , då energipolitiska proposition lades fram, har realprisetpå bensin ökat med i genomsnitt en procent . Prisutvecklingen på bensinhar således kommit att understiga den realprisutveckling för olja somberäknades av föredragande statsrådet energipolitiska proposuion.När energipolitiska proposition presenterades var den svenska skattenpå bensin av ungefär samma storiek som bensinskatten i andra länder. Enligtstatens pris- och kartellnämnds redovisning av oljepriserna i tretton länderhade åtta länder en lägre skatl på bensin änSverige. är del endast två av dessa tretton landet som har en lägre skatt.Under de två och ett halvt åren har den svenska skatten kommit att bli lägre änskatien i , , , , Österrikeoch . Detfinns mot denna bakgrund elt starkt energipolifiskl och trafikpolitiskt behovav att priset på bensin används som styrmedel förenergihushållningen inom transportsektorn i enlighel med riktlinjerna i 1981års energipolitiska beslul. De negativa effekter för boende i glesbygd somdelta kan medföra bör kunna mötas med särskilda åtgärder. Under1980-lalet och in beräknas det komma atl finnas godtillgång på relativt billig elenergi. Jag vill efler samråd med chefen för industridepartementel:framhålla alt elenergi i första hand bör användas inom industrin men ävenutnyttjas för bl.a. uppvärmningsända- Prop.1983/84:28 ' 21 mål.Därmed kan oljeanvändningen minskas. Del är emellertid viktigt alt undvika attlåsa fast uppvärmningen vid el. När kärnkraften skall böija avvecklas kommertillgången på elenergi att bli mer begränsad. Användningen av el föruppvärmning bör därför i första hand ske i flexibla system därflera olika energikällor kan utnyttjas. Användningen av elenergi iavkopplingsbara elpannor i Qärrvärmenät bör särskilt stimuleras. Beskattningenav elenergi bör därför differentieras med hänsyn till vilket slag avelanvändning del är fråga om. Jagvill i sammanhanget framföra atl såväl fördelningspoliliska som energipoliliskaskäl talar för att det även framgent bör finnas ett samband mellan skatten påolja och skatten på elektrisk kraft. Slalsfinansiellt motiveradeskattehöjningar bör av rättviseskäl även betalas av boende i hus uppvärmda medelvärme. Vidare är del angeläget att även fjärrvärme som övergångsvishuvudsakligen är grundad på olja är konkurrenskraftig med individuelluppvärmning i de områden som är lämpade för en fjärrvärmeutbyggnad. Invesleringari individuell elvärme i sådana områden skulle kunna medföra att en önskvärdutbyggnad av fjärrvärme förhindras. Jag avser att senare till detta riksmöteåterkomma till frågan om styrningen av elvärmeutbyggnaden. Deenergipolitiska utgångspunkter för energibeskattningen som jag nu har redogjortför innebär att beskattningen av energi bör utnyttjas som ett styrmedel för attnå de energipolitiska målen. Den nuvarande ordningen med differentieradepunktskatter på energi bör därför behållas. Energiskatlekommitlénföreslog ett införande av mervärdeskatt på energi i kombination med ensärskild styrskatt på energi. Med anledning härav vill jag anföra följande. Energiskattekommitténsförslag till ny ordning för beskattningen av energi bör ses mot bakgmnd avkommitténs direktiv. I direktiven redovisades att i sitthuvudbetänkande (SOU 1978:17) Energi föreslog en fortsalt utredning av fråganom beskattning av energi inom mervärdeskattens ram i kombination med enenergiskatt i import-och producenfieden. Enligt direktiven borde kommitténnärmare utreda och lägga fram konkreta förslag till en sådan omläggning avenergibeskattningen. I direktiven angavs vidare att kommittén borde utgå frånalt förslaget som helhet skall vara statsfinansielll neutralt. Möjligheternaatt utforma skatien så atl den främjar användningen av sådana energikällor ochenergiråvaror som ersätter olja skulle enligt direktiven särskilt undersökas.Det angavs att det främsta syftet med en omläggning av energibeskattningen äratt ge beskattningen en mer utpräglad karaktär av styrmedel mot de mål somfinns för energipolitiken. Detla gäller enligt direktiven i hög gradenergianvändningen inom industrin, eftersom industrin är mer priskänslig änövriga energianvändare. Etthuvudargument för att införa mervärdeskatt på det nu energiskatle-belagdaområdet är enligt kommittén atl energikonsumtion skall skatte- 1983/84:28 22 mässigljämställas med annan konsumtion. En naturlig utgångspunkt för utredningsarbetetvar därför att den allmänna energiskatten skulle slopas och att det nu energiskattebelagdaområdet skulle införas i mervärdeskattesystemet i dess generella utformning.Kommittén redovisade att ett krav på statsfinansiell neutraUtet inrebär att dennya styrmedelsskatten på energi skulle komma att bli begränsad om samtligaenergikällor omfaUas av övergången till mervärdeskatt. Samfidigt skulle detenligt kommittén bli en kraftig omfördelning av skattebördan från näringslivet,som har möjlighel att göra avdrag för ingående mervärdeskatt, till främsthushållen. Inle minst mot bakgrund härav stannade kommittén vid ett förslag därvissa energikällor, t.ex. bensin, inte skulle omfattas av övergängen tiU mervärdeskattoch där den nya styrmedelsskatten skulle ge i stort sett samma intäkter som dennuvarande allmänna energiskatten. Kommittén föreslog vidare att mervärdeskattenpå fjärrvärme och stadsgas skulle reduceras till av full skatt. De ökadeintäkter som skatteomläggningen beräknades medföra föreslogs återföras tillhushållen genom en generellt sänkt mervärdeskatt. Kommitténsförslag till nytt system för beskaUning av energi har inle tillstyrkts i sinhelhet av någon remissinstans. En allvarlig invändning som har framförts är attförslaget innebär en alltför kraftig omfördelning av skattebördan från demervärdeskattskyldiga, dvs. industri, handel m.fl., till de ej mervärdeskattskyldiga,dvs. framför allt hushållen. Delta gäller enligt företag och organisationerinom bostadssektorn även med beaktande av en generell sänkning avmervärdeskatten. Förslaget innebär också enligt kritikerna en fördelningsmässigorättvisa inom hushållssektorn. Övergången till mervärdeskatt på energi skulleallvarligast drabba låginkomsttagare som företrädesvis bor i flerfamiljshus. Företrädarnaför näringslivet och energiproducenter framhåller vikten av att energininordnas under mervärdeskatten och att någon annan energiskatt inte införs.Energin skulle därmed få en med övriga varor likvärdig beskattning ochindustrin skulle genom möjligheten till avdrag för ingående mervärdeskatt intealls belastas rned någon skatl på energi. Riksrevisionsverkel anför att enövergång till mervärdeskatt inle leder till någon styrning av näringslivetsanvändning av energi trots att det enligt direkfiven i hög grad är denna somskall styras. Remissinstansernainom transportområdet framhåller de svårigheter som skapas genom att bensineninte skall omfattas av mervärdeskatt medan detla däremoi skall gälla fördieseloljan. Den nuvarande konkurrenssituationen mellan dieselbilaiochbensinbilar skulle förändras kraftigt. Kommitténs lösning att detta skallkompenseras genom en sänkt kilometerskatt kompliceras av atl mervärdeskattenpå dieseloljan blir avdragsgill för den som är mervärdeskattskyldig. En sådanförbrukare borde därför inle få någon sänkt kilometerskatt. Problemet skullebli ännu större om dieselbilägaren bedriver både mervärdeskattepliktigverksamhet, l.ex. 1983/84:28 23 godstransporter,och inte mervärdeskattepliktig verksamhet, t. ex. persontransporter. I sådanafall skulle avdraget för ingående skatt egentligen fördelas och endasttillkomma den skattepliktiga delen av verksamheten.