prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget erinra om att ävenden kommunala energiplaneringen f. n. är föremål för överväganden inomregeringskansliet. En samordning, som innebär att planerade underhälls- ochreparationsarbeten alltid förenas med de energisparåtgärder som är skäliga,ger väsentligt ökade förutsättningar för att samhällets stöd används på rättsätt. Det bör därför vara ett villkor för statligt stöd lill underhäll ochreparationer all sådana samordningsmöjligheter tas till vara. Den som ansökerom räntebidrag för lån till sådant ändamål eller om bostadslån till ombyggnadhar därvid att visa att så har skett. Enklast görs detta genom all de planeradearbetena relateras till resultatet av en besiktning, såvida det inte äruppenbart att inga sådana samordningsvinster finns att hämta. Om det kommunalaförmedlingsorganet finner all en besiktning bör göras eller alt den besiktningsom fastighetsägaren har låtit genomföra inte är tillräcklig börförmedlingsorganet förelägga sökanden alt redovisa ett bättre underlag förbedömningen. Ytterst bör givetvis statligt stöd vägras. I ett inledningsskede kommer besiktningskapacitelen altvara begränsad. Del är angeläget att bostadsförbättrings verksamheten kommer igång snabbi. Kommunernas förmedlingsorgan bör därför inledningsvis kunnaacceptera att samordningsbehoven bedöms på grundval också av annat material änen fullständig besiktning. Jag vill avslutningsvis framhålla alt kravet attombyggnads- och underhållsarbeten skall samordnas med lämpliga energisparålgärderinte får hindra att enskilda energisparålgärder - t. ex. en tilläggsisoleringav ett vindsbjälklag - utförs ulan att andra förbättringsarbeten avvaktas. Finansiering av åtgärder i beflntlig bebyggelse1.2.4.1 Bakgrund lämnas statliga bostadslån i kombination medbottenlän för nybyggnad samt ombyggnad av bostadshus och för energibesparandeåtgärder i sådana hus. Lånen är i viss utsträckning förenade med direktastatliga räntesubventioner, räntebidrag. Vidare lämnas statliga län,reparationslän, i kombination med bottenlän för åtgärder mot vissa byggnadsiekniskabrister i bostadshus. Reparationslånen är tillfälliga och normalt inte förenademed räntebidrag. Även underhåll av bostadshus kan finansieras med 1983/84:40 31 län.Dels kan man i samband med ombyggnad få inräkna vissa underhållskostnader ilåneunderlaget för bostadslän. Dels har det under senare är funnits särskildatillfälliga underhällslån för statligt belånade hyresbostadshus. Under åren1979-1981 var dessa lån statliga. För är 1983 kan underhållslån lämnas på den opriorileradekreditmarknaden. underhällslån är förenade med räntebidrag förallmännyttiga bostadsföretag. Finansieringen av olikaåtgärder i befintlig bebyggelse har övervägts bl. a. inomstadsförnyelsekommittén, underhållsfondsutredningen och senast avarbetsgruppen för stadsförnyelsefrågor inom . Kritik har allmänt kommitall riktas mot vissa iröskeleffekter mellan å ena sidan nybyggnadsfinansieringenoch å andra sidan ombyggnadsfinansieringen men också inomombyggnadsfinansieringen mellan olika åtgärder. Gällande regler för bostadslåntill ombyggnad och till energisparålgärder innebär att underhäll får belånasendast om det är direkt föranlett av sådana åtgärder som är belåningsbara. Ipraktiken är det svårt att dra en klar gräns mellan å ena sidan ombyggnadsätgärderoch vissa energisparåtgärder och å andra sidan underhåll. Lånelekniken styrdärför mot genomgripande ombyggnader, som ger de relativt sett lägstakapitalkostnaderna för låntagaren. Reglerna medför dessutomvissa administrativa problem i de fall då lånen till ombyggnad och lillenergisparåtgärder kombineras. Enligt huvudregeln lämnas ombyggnadslän även tillenergisparålgärder, om ombyggnaden uppfyller kraven på att det skall varafråga om en väsentlig ökning av bosladsvärdel. Energilän lämnas dock om dettalån blir förmånligare för låntagaren. För underhåll i flerbostadshusär huvudprincipen f. n. att del skall finansieras med hyror resp. avgifterfrån de boende. innan underhållet utförs skall medel avsättas tillden framlida utgiften. Särskilda undersökningar av de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska situation visar att hyresuttaget för underhåll igenomsnitt är lägre än vad som svarar mot långsiktiga underhållskostnader.Enligt arbetsgruppen har det varit möjligt att hjälpligt finansieraunderhållet med årets hyror, framför allt genom att ett stort och ungt bostadsbeståndhar bidragit med inkomster till underhåll av ett mindre, äldre bestånd. 1 ennära framtid blir emellertid stora delar av det allmännyttiga beståndet underhållskrävande.Tillskottet av nya lägenheter som skulle kunna bidra till finansieringen av underhålletär litet. Del ökade underhållet kan enligt arbetsgruppen intefinansieras ulan betydande inkomstförstärkningar. Reservationerna för framtidaunderhäll är otillräckliga hos många allmännyttiga bostadsföretag. Vissaföretag har också tvingats utnyttja sina underhållsreserver för andra ändamålän underhåll, l.ex. till kostnader för outhyrda lägenheter. Detta har medförtalt underhållet i vissa fall redan är eftersatt. a. redovisat behovet av underhålls- Prop.1983/84:40 32 åtgärder i bostadsbeståndet, i första hand medutgångspunkt i de allmännyttiga bostadsföretagens förhållanden. Senareberäkningar, som arbetsgruppen har gjort, visar att dessa företag harett genomsnitfiigt hyresuttag på ca /m- som är avsett för planeratunderhäll. Arbetsgruppenframhåller att detta belopp i stort sett motsvarar de kalkylerade kostnadernaför önskvärt underhåll i lägenheterna. Det finns enligt gruppen i praktikeningen möjlighet alt med de nuvarande hyrorna finansiera både lägenhetsunderhälletoch underhållet av gemensamma utrymmen och ytor (gemensamt underhåll).Kostnaderna för del gemensamma underhållet beräknar gruppen till ca /m".Gruppen framhåller att den bristande möjligheten att finansiera gemensamtunderhåll i de allmännyttiga bostadsföretagen ännu inte har fått alltförallvarliga effekter. måste dock finansieringsmöjligheter skapas för alldetta underhåll skall kunna genomföras. Annars finns det, menar gruppen, storarisker för att underhåll i mer betydande utsträckning kommer att eftersättas.Det är på kort sikt uteslutet att höja hyrorna i sådan utsträckning alt enökande underhållsvolym kan finansieras utan lån. är det enligt arbetsgruppen inte problemfrittatt nu öka bostadssektorns anspråk på kredilmarknaden. Statens uppläningsbehovoch bostadssektorns emissioner av prioriterade bostadsobligationer ökade frän15 miljarder kr. Nästan hela ökningenhänför sig lill statens växande budgetunderskott. Under samma lid ökade dentotala placeringskapaciteten hos allmänna pensionsfonden och försäkringsbolagenendast frän . Situationen päkreditmarknaden har alltså förändrats på ett genomgripande sätt. Arbetsgruppensbedömning är att det nu saknas förutsättningar att öka upplåningen pä denprioriterade kredilmarknaden, medan däremot kredittillgängen är riklig på den opriorileradekreditmarknaden. Problemen när det gäller finansieringen av underhålletgäller dock inte uteslutande möjligheterna att skapa etl tillräckligt kreditulrymmeför län lill de åtgärder som behöver genomföras. Om underhållet lånefinansierasblir skatteeffekterna olika för olika upplåtelseformer och fastighetsägarka-legorier.Arbetsgruppen pekar på att de allmännyttiga bostadsföretagen och s. k. äktabostadsrättsföreningar är schablonbeskattade. Detta betyder bl. a. att dessainte kan utnyttja underskott på grund av ränteavdrag skatte-mässigt. Också en- och tvåfamiljsfasligheter schablonbeskaltas, mensom gruppen framhåller har ägaren som regel möjlighet att avräkna underskottfrån fasligheten frän andra inkomstkällor. Pä så sätt uppstår en indirekt subven-tioneringgenom minskning av skatten. Enskill ägda hyresfastigheter, slutligen, ärkonventionellt beskattade. Detta innebär enligt arbetsgruppen bl. a. att ägarenfrån fastighetens intäkter kan göra avdrag för samtliga kostnader för drift,underhåll och kapital. Eventuella underskott från fastighetsförvaltningen kansedan räk- Prop.1983/84:40 33 nasav från andra inkomster, varigenom del totala skatteuttaget kan minskas. Hurstor den faktiska skatleminskningen blir beror, liksom för egnahemsägare, iförsta hand på marginalskatteförhällandena i varje enskilt fall. Motdenna bakgrund har arbetsgruppen bl. - län på den opriorilerade kreditmarknaden förunderhåll, reparationer och energisparåtgärder, - skatleutjämnande räntebidrag under högst tillallmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar för gemensamtunderhåll, reparationer, energisparåtgärder; till konventionellt beskattadeägare av flerbostadshus föreslås ett lägre räntebidrag om ägaren avstår frånrätten till omedelbara reparationsavdrag. 1.2.4.2Lån för underhåll m. m. på den oprioriterade kredilmarknaden Arbetsgruppenföreslår ett samordnat system för alt finansiera gemensamt underhåll,reparationer och energisparålgärder. Systemet innebär bl. a. att län för dessaändamål skall kunna las upp inom den oprioriterade delen av kredilmarknaden.Samtidigt föreslås att vissa låneändamål som f. n. ingår i bostadslångivningen,s. k. radonlån, sophanteringslån och lån för ändrad lägenhelssammansältning ivissa fall, skall finansieras på motsvarande sätt, dvs. med lån på denoprioriterade kreditmarknaden. Medgemensamt underhäll avser arbetsgruppen, somjag har nämnt, underhållav gemensamma utrymmen och ytor i och i anslutning lill huset. Underhåll ilägenheterna omfattas således inte av förslaget. Med reparationer avserarbetsgruppen sådana åtgärder på huset som fastighetsägaren f. n. kan fåstatliga s.k. reparalionslän för, dvs. åtgärder för att avhjälpa omfattanderöt-, mögel-, fukt- eller korrosionsskador eller andra byggnadstekniskabrister. Och med energisparåtgärder slutligen avser gruppen sädana åtgärder föralt förbättra energihushållningen i bosläder m. m. som fastighetsägaren i dagkan fä bostadslån för. Förslagetatt gemensamt underhåll m. m. skall kunna finansieras med lån från denoprioriterade delen av kapitalmarknaden har godtagits av flertaletremissinstanser. Några har dock uttryckt farhågor för kredilstörningar av olikaslag. Andra har menat att lån för underhåll m. m. av bostadshus hör hemma inomden prioriterade delen av kredilmarknaden. Endast ett par remissinstanser harförklarat sig vara principiellt emot all underhåll, vare sig del gällergemensamt underhåll eller lägenhetsunderhåll, finansieras med län. Föregen del anser jag att arbetsgruppen, liksom också underhållsfondsutredningen,klart har visat alt det f. n. inte är praktiskt möjligt alt höja hyror ochavgifter i en sådan utsträckning att den underhällsvolym som del här är frågaom går att finansiera utan lån. Enligt min mening måste därför bostadssektornsanspråk på kreditmarknaden fä vidgas om det skall bli 3 1983/84. Prop.1983/84:40 34 möjligtalt undvika kapitalförstöring inom bostadsbeståndet. Däremot går del inte alt,som vissa remissinstanser har ifrågasatt, öka anspråken på den prioriteradekreditmarknaden. Redan i yttrande över underhållsfondsutredningensslutbetänkande redovisade alt anspråken på prioriterad upplåninghar ökat väsentligt mer än placeringskapaciteten hos AP-fonden och försäkringsbolagen.Riksbankens syn på avvägningen mellan den prioriterade och den oprioriteradesektorn på kreditmarknaden har inte förändrats i yttrandet över arbetsgruppensförslag. Av kreditpolitiska skäl är det därför nödvändigt all del ökadekreditbehovet inom bostadssektorn tillgodoses på den oprioriteradekreditmarknaden i enlighet med de villkor som kan ställa. Jagräknar med att det system för räntestöd till underhåll m. m. somjag senarekommer all förorda leder lill investeringsökningar i fråga om underhäll ochreparationer i bostadshus på i storleksordningen . De betydandestimulanser som dessa verksamheter härigenom får kan alltså förväntas medföraall del kommer all ställas stora anspråk på den oprioriterade kreditmarknaden. Medhänsyn till sambandet mellan ä ena sidan underhåll och reparationer och äandra sidan energisparande bör, som arbetsgruppen föreslår, ävenenergilångivningen föras över till den opriorilerade kreditmarknaden. fårsjälvfallet inte innebära att tillgången på krediter för detta ändamål iallmänhet blir osäkrare eller att enskilda personer och företag utan godakontakter pä kredilmarknaden i praktiken ställs ulan län. Del är också viktigtall långivningen sker under smidiga former. Jag är för egen del övertygad omatt kreditmarknaden t. v. är väl skickad alt svara för denna långivning och altde problem som kan komma att uppslå skall gå all lösa på frivillighelens väg,bl. a. genom medverkan av delegationen för bostadsfinansiering (In 1967: 30). Delegationentillkallades med uppgift att bereda vissa ärenden om bostadsbyggandetsfinansiering. Delegationen, som har karaktären av ett permanentberedningsorgan med företrädare för , , bostadssiyrelsenoch , handlägger i huvudsak frågor om bankernasmedverkan i bostadsfinansieringen. a. träffas åriiga överenskommelsermellan delegationen och bankerna om bankernas byggnadskreditgivning och ombankernas köp av bostadsobligationer. Enligt min mening är det naturiigt attdelegationen ägnar uppmärksamhet även åt den föreslagna långivningen förunderhåll, reparationer och energisparande i de avseenden inte någon jnyndighelskompetensområde berörs. Erfarenheten har visat all del genom delegationen ärmöjligt att uppnå snabba och praktiska lösningar pä de problem som från tidtill annan kan uppkomma. Enbåde formellt och sakligt viktig fråga i sammanhanget gäller kravet på säkerhetför län på den oprioriterade kreditmarknaden. Som arbetsgruppen har påpekatbehöver vissa justeringar göras i reglerna för kreditinstitu- 1983/84:40 35 tens oprioriterade utlåning. Inom stadshypoteksinstiiutionenskall f. n. säkerhet i form av panträtt ställas inom av värdet pä låntagarensfasligheter. För lån till av staten särskilt angivna ändamål får ställas säkerheti form av borgen i fråga om hus med statliga bostadslån. I enframställning till har sladshypolekskassan nyligenhemställt bl. a. om att säkerhet skall kunna ställas inom av fastighetensvärde och all borgen skall kunna lämnas som säkerhet även i fråga omhus utan statliga bostadslån. De ökade kreditrisker som följer av den nyasäkerhetsgränsen skall täckas av särskilda fondbild-ningskrav. a. all likartade regler om säkerheter skulle införas för samtligainstitut som är verksamma pä den oprioriterade kreditmarknaden, dvs. förutom stadshypolek,även Gigab, Sigab, , Agro Kredit, PKkredil, SPAFIoch tomträtlskassorna i och . På förslag av chefen förfinansdepartementet har regeringen tidigare denna dag beslutat att i dessadelar föreslå en ändring av reglerna för stadshypoteksinstiiutionen ienlighet med kassans förslag. Enligt bedömningar som har gjorts kommer den föreslagna 85%-gränsen alt tillgodose kraven på säkerhet i det övervägande flertalet fall. Iövriga fall bör det göras möjligt att ställa kompletterande säkerhet i form avkommunal borgen av fastighetens värde. Från bl.a. bosladsinslitutenssida har det uttryckts farhågor för att kommunerna kommer att inta enrestriktiv hållning när det gäller borgen till andra än allmännyttigabostadsföretag. Enligt rnin mening bör det dock ligga i kommunernas egetintresse all trygga bl. a. etl fortsalt energisparande inte minst i fråga omegnahem. Jag kommer dessulom i det följande att föreslå all visst statligt stödinte får lämnas om kommunen i fråga om län till underhäll m. m. fattarprincipbeslut av innebörden alt viss eller vissa fastighetsägarkategorier ellervisst eller vissa läneändamål skall vägras borgen. Enligt min meningfinns det därför ingen anledning att förmoda att kommunerna skulle inta en restriktivhållning i dessa avseenden. För all administrationen av kommunernas borgensåtagandenskall bli enkel och för att kommunernas kreditrisk skall minimeras räkning kräva pantbrev som säkerhet för län även i den delsom lånet ligger av fastighetens värde och panten såledesinte är giltig som säkerhet för institutens åtaganden gentemot placerarna.Enligt vad jag har erfarit kan en sådan ordning godtas av instituten utanformella ändringar av de regler som styr institutens verksamhet. Enligt arbetsgruppen bör borgen kunna ställas som enkelborgen. Borgensåtagandet behöver dä infrias endast i de fall dä pantbrev inom100% visar sig inte ge tillräcklig täckning för lånet. Sladshypolekskassan harframhållit alt det för kreditinstituten är väsentligt att borgensåtagandenautformas på ett enhetligt sätt, nämligen som proprieborgen. 1983/84:40 36 Enkelborgen innebär ett åtagande gentemot längivaren att svara för eventuell faktiskförlust på lånet. Borgensmannens betalningsansvar inträder i princip förslsedan det har konstaterats att låntagaren hell saknar utmätningsbara tillgångartill täcking av lånefordringen. Det räcker således inte med att konstatera attfull betalning inte kan erhållas ur pantsäkerheten i fastigheten. Proprieborgeninnebär etl åtagande att svara för lånet som för egen skuld. En sådan borgenger långivaren rätt att utkräva betalning av borgensmannen utan alldessförinnan ha krävt låntagaren. Entredje form av borgen som tillämpas i samband med bl. a. län mol säkerhet ifast egendom är s. k. fyllnadsborgen. Denna borgensform skiljer sig frän denenkla borgen genom att borgensmannens betalningsansvar iriträder så snartpantsäkerheten i fastigheten inte räcker till för att betala långivarensfordran. Ett exempel på fyllnadsborgen är borgen för bostadslån tillsmåhus enligt 19 § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). För egen del anser jag attden kompletterande kommunala borgen det här är fråga om bör kunna utgöras avfyllnadsborgen, dvs. ell åtagande från kommunen att täcka eventuella förlusterpå lånet i den mån värdet på den pantsatta egendomen inte läcker lånefordran.En sådan ordning är tillräcklig från kreditrisksynpunkt och säkrar dessutom attinstitutet i första hand själv försöker driva in sina fordringar frånlåntagarna. 1.2.4.3Räntebidrag till underhäll m. m. Arbetsgruppenföreslär att ett särskilt statligt ränteslöd i form av ärliga räntebidraginförs för gemensamt underhåll, reparationer och energibesparande åtgärder i hyres-och bostadsrättshus. Syftet med räntebidraget är enligt arbetsgruppen altmöjliggöra nödvändigt underhåll och alt utjämna de skillnader iskatteeffekter mellan olika upplåtelseformer och fastighetsägarkategorier somuppstår om åtgärderna finansieras med lån. Förslagetinnebär att särskilt ränlestöd skall lämnas till i första hand allaallmännyttiga bostadsförelag och andra icke konventionellt beskattadefastighetsägare med undanlag för egnahemsägare. Även konventionellt beskattadeägare av hyreshus skall enligt förslaget kunna fä räntebidrag. I så fall .skalldock deras rätt till direkta avdrag för kostnader för underhäll ochreparationer las bort vid inkomstbeskattningen och ersättas med ett ärligtvärdeminskningsavdrag. Förslaget innebär vidare att stödet kopplas till krav påatt åtgärder faktiskt skall genomföras. Bidraget skall motsvara hälften av enpå visst sätt beräknad räntekostnad för åtgärderna. Räntekostnaden skallenligt förslaget beräknas med utgångspunkt i en schablonmässigt fastställdkostnad för bidragsberättigande åtgärder. Arbetsgruppensförslag i denna del är enligt min mening ett viktigt led i strävandena altkraftigt stimulera investeringar i underhäll och reparationer. Vidare lederförslaget till en rimlig ekonomisk rättvisa mellan olika upplätelseformer och fastighetsägarkategorier. 1983/84:40 37 Arbetsgruppensförslag har också fått ett övervägande positivt mottagande blandremissinstanserna. De invändningar och synpunkter som har framförts gäller istor utsträckning olika detaljer i den närmare utformningen avbidragssystemet. Endast ett mindre antal remissinstanser avstyrker uttryckligenförslaget. Det främsta skälet som därvid åberopas är att det principiellt settskulle vara fel att subventionera kostnader för underhåll. -Andraremissinstanser har framhållit det önskvärda i att systemet utformas så att manuppnår en kraftigare subvention i början av bidragstiden. Med anledning av de tvåsistnämnda synpunkterna vill jag påminna om all ett av syftena med deträntebidrag som arbetsgruppen har föreslagit .är att utjämna vissa skillnader iskatteeffekter mellan olika fastighetsägarkategorier, främst mellan å enasidan småhusägarna och å andra sidan ägare av flerbostadshus. Det ärotvivelaktigt så att en småhusägare genom att låna till åtgärder på husetminskar sin taxerade inkomst och därmed också sin inkomstskatt. På grund avskattesystemets nuvarande utformning blir det därför nödvändigt att arbeta medriktade direktsubventioner om en neutralitet mellan upplåtelseformer och fastighetsägarkategorierskall skapas i fråga om kostnader för lånefinansierat underhåll. Syftet medförslaget gör också att subventionsgraden bör vara densamma . För egen del ansluter jagmig till majoriteten bland remissinstanserna och förordar att räntebidrag medden föreslagna principiella utformningen införs. Valet av modell betingas avönskemålet all utjämna skillnader i skatteeffekter mellan olika upplätelseformeroch fastighetsägarkategorier. Bidraget bör därför lämnas till ägare av hyres-eller bostadsrätlshus m.fl. men inte till egnahemsägare. Räntebidrag lillkonventionellt beskattade fastighetsägare bör bestämmas med hänsyn lill destörre möjligheter att utnyttja avdrag som dessa fastighetsägare har ijämförelse med schablon-beskattade fastighetsägare. Detta innebär bl. a. attett något lägre räntebidrag bör lämnas till konventionellt beskattadefastighetsägare. Bidragsändamålen bör vara gemensamt underhäll i bostadshus,åtgärder mot olika byggnadstekniska brister i sädana hus samt förbättradenergihushållning eller användning av andra energislag än olja vid uppvärmningav husen. Regeringen bör i övrigt fåsvara för utformningen av de närmare reglerna för dessa räntebidrag. Jag villdock för sammanhangels skull ytteriigare beröra vissa frågor som har lagils uppav remissinstanserna och som bör ligga inom regeringens kompetensområde. En sådan fråga gäWerförutsättningarna för räntebidrag. Flera remissinstanser har påpekat attarbetsgruppens förslag är oklart när det gäller sambandet mellan län ochräntebidrag men har förutsatt alt räntebidraget inte kommer att göras beroendeav om län har tagils upp eller inte. För egen del anser jag alt frågan om sambandmellan räntebidrag och län måste bedömas med utgångspunkt i bidragsgivningens syfle.Årskostnaden för olika åtgärder kan enligt min mening inte göras beroende avden bidragssö- Prop.1983/84:40 38 kändes ekonomiska ställning. Åven jag anser således attdet föreslagna räntebidraget bör lämnas utan krav på att den bidragssökande hartagit upp ett lån för aktuella åtgärder. Vidare föreslår arbetsgruppen all olika underhållsåtgärderskall samordnas med varandra och med skäliga energisparåtgärder. Jag har i detföregående vid min behandling av vissa frågor om besiktning ställt mig bakomkravet på en sådan samordning som förutsättning för räntebidrag. I fråga om bidragsunderlagets storlek föreslårarbetsgruppen all inom ramen för angivna bidragsändamål börfå precisera till vilka åtgärder och med vilka belopp samt under hur lång lid -10 eller - som räntebidrag skall lämnas. Vissa remissinstanser har ansettall bidragsunderlaget bör grundas på den faktiska kostnaden för åtgärderna. Föregen del vill jag framhålla att bidragsunderlaget måste fastställas pä ettsådant sätt att det blir möjligt att genomföra även smäskaliga och varsammaåtgärder. Dessulom bör systemet vara så avpassat att åtgärder som leder lilllåga framtida underhållskostnader kan genomföras. Dessa mål är både avadministrativa skäl och med hänsyn till den höga andelen egenre-giarbelenenklast alt uppnå inom ramen för etl schablonsystem. Jag kommer således altföreslå regeringen att ränlebidragsunderiagets storlek beräknas på grundval avkostnadsschabloner som fastställs av bostadssiyrelsen.