prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — nyautgifter som inte kan finansieras inom ramen för redan existerande program.Samtidigt har åtgärder för alt avindexera ulgiflsprogrammen givit betydanderesullal, främst när det gäller transfereringsutgifter till den kommunalasektorn. Också den snabba neddragningen av företagsstöd ochföretagssubventioner har haft gynnsamma effekter på statsbudgeten. Påinkomstsidan har , när tillväxten återvunnits, de stigande inkomsternakunnal tillföras budgeten och resultera i minskade budgetunderskott. Tillbilden hör vidare en mer medveten statlig kassahållning, där statensystematiskt söker vinna ränteintäkter genom att kräva in uteståendefordringar snabbare och begränsa kredittider m.m. Sammantaget har detta medförtbetydande inkomstökningar för staten som utgifts-trycket kunnathållas tillbaka. Jagvill i sammanhanget notera alt förstärkningen av statsfinanserna synes kunnaske parallellt med en förbättring av sysselsättningsläget. Åretslångtidsbudget visar hur utomordentligt viktigt det är att hålla fast vid ensådan inriktning av budgetpolitiken som jag här beskrivit. Om sparandet i densvenska ekonomin skall kunna återställas fill en nivå som är förenlig medsamhällsekonomisk balans, torde kravet på en sparandeökning i hög grad behövaställas också på den offentliga sektom. Detla kräver alt del statligabudgetunderskottet, mätt som andel av bruttonationalprodukten, successivtminskas under en följd av år. Slutsatsenav långtidsbudgetberäkningarna är att budgetproblemen inle löses av sig självaens vid en god allmänekonomisk utveckling. Även i lågalternativet, med dessmycket positiva ekonomiska utveckling, ligger budgetunderskottet kvar på ennivå som långsiktigt inte är förenlig med kravet på samhällsekonomisk balans. Beräkningamavisar också i hur hög grad den långsikliga stalsfinansiella utvecklingenbestäms av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Med en dämpad pris- ochkostnadsutveckling, som möjliggör en god ekonomisk tillväxt, begränsas kravenpå aktiva åtgärder för alt ytterligare nedbringa underskottet i budgeten. Medhöga pris- och löneökningar och en hög räntenivå och därav föranledd svagtillväxt fordras däremoi kraftigt åtstramande åtgärder enbart för atl hållabudgetunderskottet på oförändrad nivå. Samtidigtfinns uppenbarligen ett samband som verkar i omvänd riktning. Lägrebudgetunderskott utövar i sig en dämpande inverkan på såväl pris- ochkostnadsutvecklingen som på räntenivån. Högre budgetunderskott leder till högreinflationslakt och högre räntor. Dessaslutsatser måsle få konsekvenser också i det korta perspekfivet. Det är ännuför tidigt atl dra bestämda budgetpolitiska slutsatser för den framförliggandeperioden. De nuvarande beräkningarna /85 motiverar inte omedelbarabudgetpolitiska åtgärder. Det måste dock konstateras att löneutvecklingen för1984 i stort sett ligger i nivå med långtidsbudgetens högaltemativ. Om denfortsatta utvecklingen skulle leda till att pris-och löneutvecklingen även för1985 ligger på en långsiktigt alltför hög nivå. 1983/84:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 42 skärpskraven på finanspolitiken väsentligt. Kraftfulla budgetpolitiska åtgärder bliri en sådan situation oundvikliga. Hilfills tillämpaderikfiinjer för budgetpolitiken kommer under alla förhållanden all behöva gällaäven för budgetåret 1985186. Del innebär bl.a. att utrymme för särskiltangelägna reformer måsle skapas genom omprioriteringar i form av neddragningav annan verksamhet. Det innebär vidare att kraven pä fortsallrationaliserings- och omprövningsarbele på de statliga myndigheterna liggerfast. I anvisningarna för myndigheternas anslagsframställningar för budgetåret1985/86 anges därför all det s. k. huvudförslaget även fortsättningsvis skallgälla som planeringsfömtsättning för myndigheterna. Ett fortsatt omprövnings-och översynsarbete i syfte att hålla tillbaka ulgiftsökningama måste ocksåbedrivas i andra former, exempelvis inom kommittéväsendet, inom statskontoretoch och inom . I detta arbete bör ocksåmöjhgheterna att tillämpa förändrade finansieringsformer och ökadavgiftsfinansiering inom den offentliga verksamheten prövas. Liksomfidigare år måsle en allmän utgångspunkt vara att medel för nya tjänster intekan påräknas. Endast begränsad kompensafion för prisökningar kommer alt kunnamedges vid omräkningen av bidragsanslag. Ansträngningarna all begränsautgiftsaulomaliken måste drivas vidare. Detsamma gäller arbetet med attförbättra den statliga kassahållningen. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 43 1 Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Regeringenhar av bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget kräver det, förbudgetåret 1982183 besluta om utgifter intill ell sammanlagt belopp av 3500milj. 1981/82:150 bil. 2, FiU 40, rskr 393, prop. 1982/83:50, FiU21, rskr 108). 1982/83:150 bil. 2, redovisades de åtgärder som /83 t.o.m. hade beslutats med slöd avfinansfullmakten. Genom beslut utnyttjades finansfullmakten försysselsättningsskapande åtgärder inom byggarbetsmarknaden. Beslutet avsågfidigareläggning av bl.a. byggnadsarbeten för polisväsendet (89,5 milj. ),kriminalvården (121,0 milj. ), inom område (76,7milj. ), (50,2 milj. ), drift och byggande avstatliga vägar (390,3 milj. ), bidrag till byggande av kommunala vägar ochgalor (81,4 milj. ), bidrag fill byggande av enskilda vägar (9,9 milj. )samt jämvägar (26,2 milj. Sammantaget uppgick tidigareläggningama till932 . Under återstoden av del gångna budgetåret utnyttjaderegeringen inle finansfullmakten. Under /83 disponeradessammanlagt . Närdet gäller finansfullmakten och dess utnyttjande för innevarande budgetår villjag erinra om att har bemyndigat regeringen att, omarbetsmarknadsläget kräver det, för detta budgetår besluta om utgifter intillett sammanlagt belöp av 2500 milj. kr. 1982/83:150 bil. I, FiU 50, rskr392). Fullmakten får liksom fidigare användas för finansiering avtidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statliga investeringar somnormall finansieras med anslag på statsbudgeten samt för beredskapsarbeten ochför bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning.Bidragsprocenten för kommunala projekt får fastställas av regeringen medhänsyn till ändamålet, dock högst till . Vidare får finansfullmaktenanvändas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. Härvid får gällandebidragssatser tillfälligt höjas till högst . /841, o. m. har finansfullmakten disponeratsgenom beslut och . Genombeslutet utnyttjades fullmakten med . förtidigareläggning av bl.a. byggnadsarbeten för pohsvä-sendet (29,5 milj. ),kriminalvården (23,7 milj. ), för drift och byggande av statliga vägar(124,4 milj. ), för bidrag till byggande av kommunala vägar och gator (111,6milj. ), för bidrag till byggande av enskilda vägar (5 milj. ), förjämvägar (79,4 milj. samt för beredskapsarbeten (52 milj. Beslutetden innebar atl 130 milj. kr. disponerades för beredskapsarbeten. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 44 Genomdessa två beslut har sammanlagt . av finansfullmakten disponerats.Följaktligen återstod . av den givnafinansfullmakten. Fram till har några ytterligare uinytljanden avfinansfullmakten inte beslutats. Somjag nämnt bör emellertid finansfullmakten nu las i anspråk för ytterligaresysselsältningsfrämjande åtgärder. Vederbörande statsråd kommer senare dennadag att ge en närmare redovisning av syftet härmed. Redovisningen för riksdagenav detaljerna i delta ärende torde få anstå till nästa årskompletteringsproposition. Vidsidan av finansfullmakten har lämnat regeringen ett antal konjunktur-eller arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden. De olika bemyndigandenasom har lämnats för /84 redovisas i del följande. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde: Regeringen har bemyndigats alt medgeöverskridande av utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaretom det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Inombostadsdepartementets verksamhetsområde: Under förslagsanslaget Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. har regeringen bemyndigats att ändra ramenför räntefria förbätlringslån om det behövs av sysselsätlningsskäl. Underreservationsanslagen Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler,Uppmstningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler samt Lån för allmännasamlingslokaler får ramarna för bidrag resp. lån överskridas om det behövs avsysselsättningsskäl. Även under anslaget Tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse kan beslutsramen vidgas om det behövs avsysselsättningsskäl. Avde bemyndiganden som jag nu har redovisai fram till denna dag har den militärautgiftsramen höjts med 18,3 milj. kr. för vissa byggnadsarbeten. Ramarna föranordningsbidrag resp. lån till allmänna samlingslokaler har höjts med 65 milj.kr. under /84. Ramen för uppmstningsbidrag till allmännasamlingslokaler har höjts med 50 milj. kr. Regeringen bör, som chefen förbostadsdepartementet återkommer till , föreslå ytterligarehöjningar av dessa ramar för /84 samt för /85.Redovisning av detaljema i detta ärende torde få anstå till nästakompletteringsproposition. Regeringendisponerar för innevarande budgetår, som jag tidigare nämnt, en finansfullmaklom 2500 milj. kr. Jag förordar atl fullmakten för /85 las uppmed samma belopp. Om sysselsättningsläget så kräver kan regeringen återkommatill i denna fråga. Villkorenför finansfullmaktens användning bör kompletteras så att den även omfattaraffarsverksinvesteringar som annars finansieras utanför statsbudgeten. Det börenligt min uppfattning vara möjligl alt av sysselsättningsskäl för sådanaaffarsverksinvesteringar utanför statsbudgeten tilldela eltfidigareläggningsbidrag, i normalfallet av investeringskostna- 1983/84:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 45 den,från ett för detla ändamål uppfört anslag under arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel. Jag har i denna fråga samrått med de berörda statsråden. 2 Statliga kreditgarantier, m. m. Omfattningenav den statliga kreditgarantigivningen är betydande. Eftersom verksamheten medkredilgaranfier inte framgår av statsbudgeten finns det skäl att särskiltredovisa förändringar inom området. () har regeringens uppdrag att redovisa verksamheten medstatliga kreditgarantier. RRV har lämnat en redovisning av verksamheten per den31 . I tabell I sammanfattas uppgifterna. Liksom tidigare årtillämpas en kassamässig redovisning. Avtabellen framgår att den garanterade kapitalskulden den 31 december 1983uppgick till 90 270 milj. kr., vilket är ca mer än etthalvår tidigare. Garantier för Stadshypotekskassa,, och svarar för de störstaökningarna. Fördelat på samhällsområden har bostadssektorn ökal kraftigast. Redovisningenpåverkas av att skuldförbindelser deponerade i som avserinternationella utvecklingsfonder och som av riksgäldskonlorel fidigareredovisats som garantier m. m. inte längre ingår. De redovisas numera avkontoret som skulder. Det innebär att beloppen för den garanteradekapitalskulden och garantiutfästelserna per har reducerats medca . Motsvarande siffra för garantiramarna är 3,3miljarder kronor. Utgifternatill följd av infriade garanfier uppgick t.o.m. 31december 1983 till 873 milj. kr. Utgifterna avsåg främstexport-kreditgarantier. Även industrilånegarantierna svarade för slora utgifter.Under motsvarande period uppgick inkomsterna från garantiavgifter till ca 272milj. Inkomsterna från återbetalningar av tidigare infriade garantieruppgick till ca 189 milj. kr. Staiens kassamässiga underskottför första hälften av /84 uppgick således till 412 milj. kr.exkl. kostnader för administration av kreditgarantiverksamheten. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Statliga kreditgarantier, m. m. per den 31december 1983 p. g. a. åter- betalning av tidigare infriade garantier AvRRV:s redovisning framgår alt de statliga garantiåtagandena ökar mycket snabbt.Detta gäller även nettoutgiftema som för första hälften av /84uppgick till drygt 400 milj. kr., att jämföras med 661 milj. kr. för /83. Enligt min mening är det angeläget att de potentiellautgiftsanspråk som ligger i en kreditgaranti uppmärksammas i ökad utsträckning.I princip bör ett kreditgaranliåtagande behandlas på samma sätl som en utgiftöver statsbudgeten, där stor restriktivitet med nya åtaganden ärnödvändig. Det är också nödvändigt att begränsa nettoutgiftema inom området. a. detta syfte utreds frågor om ökad riskdelning i exportkreditgarantisystemet.Somjag vid tidigare fillfällen framhållit, bör statiig garantigivning inteinnehålla något subventions-element. Itabell 2 redovisar jag de förslag avseende statliga kreditgarantier /85 som förelagts efter budgetpropositionen. Deförändringar av olika rambelopp som redovisas, avser ett ikraftträdande vidingången av /85. I tabellen redovisas också de förändringar /85 som föreslogs i budgetpropositionen. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 47 Förslag till förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande I budgetpropositionen redovisade förändringar Inom industridepartementets område Garantier för utvinning av olja, naturgas eller kol Garantier för industrigarantilån m. m. 300 (åriig ram) 1050 (s.k. engagemangsram) -1-4331,7 -4000 -1- 750' -1-9081,7 ' Garanterad kapitalskuld uppgick den 31 december 1983till 593 milj. kr. Skillnaden mellan den nya ramen och den garanteradekapitalskulden uppgår således till 457 milj. kr. Förändringen innebär även attkreditgarantiramen blir revolverande, från alt tidigare en ny årlig ramfastställts för varje budgetår. Om bifaller regeringens förslag kommer såledesramama för statens garantiåtagande all öka från 130704 milj. kr. den 31december 1983 med 9081,7 milj. kr. till 139786 milj. kr. vid ingången / 85. Regeringen har den 9 febmari 1984 beslutat om en fortsattöversyn av stafiig låneverksamhel, i vilken bl. a. skall undersökasmöjligheterna att ersätta statliga lån med kredilgaranfier. Enligt min meningbör den ökning av det statliga garanliålagandel, som kan orsakas av detta skäl,i princip kunna accepteras. De förslag i denna fråga somjag nu redovisat avserperioden t. o. m. . Eventuella förslag efter delta datum -liksom eventuella förändringar till följd av riksdagsbehandlingen - torde fåbeaktas av finansutskott. Kreditgarantier kan ges antingen i form av s. k.engagemangsramar eller som årliga ramar. Engagemangsram innebär alt den kreditgarantigivandemyndigheten beviljas en flerårig ram för garantigivningen med möjlighet fill nykreditga-rantigivning inom denna totalram i mån av utrymme. Systemet medför attmyndigheterna får incitament att dra ned garantiernas löplider och även iövrigt hålla nere belastningen på garantiramarna. Detta är långsiktigt avstatsfinansiell belydelse eftersom långa löptider på kreditgarantierna försvåraromprioriteringar och binder upp staten för potentiella ulgiftsåtagan-den underlång tid. Årliga ramar karaktäriseras av all nya garantier kanutfärdas endast inom den pågående anvisade ramen, oavsett hur stor del av detidigare årliga ramama som ianspråktagits och oavsett den ackumulerade omfattningenav tidigare åtaganden. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 48 Systemetmed engagemangsramar underlättar planeringen på myndighetsnivå och sfimulerartill långsiktiga bedömningar. En flerårig ram ställer större krav påuppföljning och underlättar budgeleringen. Jaganser att del är en klar fördel om kredilgaranlisystemen är utformade somengagemangsramar. Detla medger en bättre överblick även för regeringen av dettotala statliga engagemanget. Som jag tidigare nämnt är det angeläget att sålångt möjligl begränsa storleken av det statliga garanliålagandel och löptidenför de lån som beviljas statliga garantier. Jag anser atl en generelltillämpning av fleråriga engagemangsramar för de statliga kredilgaranlisystemenbäst befrämjar detta. För de kreditgaranfisystem som baseras på årligaramar bör en övergång till engagemangsram genomföras den Ijuli 1985. Chefenför industridepartementet har i proposition om industriell tillväxt och förnyelse(prop. 1983/84:135) föreslagit en övergång från åriig ram till engagemangsramför kreditgarantier till industrigarantilån m. m. Industriministern påpekaratt förluster till följd av infriade garantier rent tekniskt minskar statensengagemang för utestående garantier. Han betonar alt sådana förluster inle börfrigöra ulrymme för ny garantigivning och föreslår atl infriande avkreditgaranti skall medföra en minskning av kreditga-ranfiramen med motsvarandebelopp. Jagdelar industriministerns uppfattning i denna fråga. Infriande av det stafiigagarantiansvaret bör inte utgöra ett incitament för tillskapande av nyttkreditgarantiutrymme i ell generellt engagemangsramssyslem. Jag förordar därföralt förslaget, om all infriande av kreditgaranti i ett system medengagemangsramar skall minska garantiramen med molsvarande belopp, fillämpasgenerelh fr. o. m. . RRVfick regeringens uppdrag att göra en översyn av verksamhetenmed statliga garantier med undantag av exportkreditgaranfi-systemel. RRV harulfört uppdragel i kontakt med kreditgarantimyndighe-ler, kreditinrättningaroch intresseorganisationer. RRV har redovisat en rapport("Översyn av verksamheten med statliga garantier - vissa regler, mtineroch system"). Översynen bereds f.n. i . 3 Statsbudgeten budgetåren 1983/84 och 1984/85 Riksrevisionsverkelhar med skrivelser till regeringen lämnat sinaberäkningar av dels statsbudgetens inkomster under budgetåren 1983/84 och1984/85, dels budgetulfallet för /84. För en närmare redogörelsehänvisar jag till verkets skrivelser (bil. 1.3 och 1.4). Med bl.a. dessa somunderlag kommer jag nu atl redovisa mina kalkyler avseende budgelulvecklingenför budgetåren 1983/84 och 1984/85. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 49 3.1 Statsbudgetensinkomster och utgifter /84 Riksrevisionsverketberäknar statsinkomsterna för innevarande budgetår till totalt 220458 milj.kr. Utgifterna beräknas till 298976 milj. kr. varför budgetunderskottet väntasuppgå till 78518 milj. kr. Riksrevisionsverkethar dock inte kunnal ta hänsyn till propositioner och förslag som framlagtsefter , eller annan information som framkommit , varförvissa justeringar av verkets beräkningar är nödvändiga. Viden beräkning av slatsinkomstemas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. Riksrevisionsverketsberäkningar gmndar sig på antagandet alt lönesumman ökar med 6,mellan åren1983 och 1984 saml med 5,. Verket har även beräknatinkomsterna vid en alternativ utveckling av lönesumman. I delta altemativ ärlönesummeökningen för högre. Jag har i enlighet medde beräkningar som presenteras i nationalbudgeten vall att ulgå från enschablonmässig tillväxt av lönesumman på . Detta leder fill atljag föreslår revideringar av verkets beräkningar av inkomstema för budgetåren1983/84 och 1984/ 85. Vid genomgången av de avvikelser jag finner nödvändigautgår jag från verkets alternativ med lägre lönesummefillväxt. Jagbedömer att verkets beräkning av inkomsterna för / 84 sammanlagtbehöver räknas upp med 840 milj. kr. Dessa justeringar kommer jag att närmareredovisa vid min genomgång av inkomsterna för /85.Riksrevisionsverkets beräkning av utgiftema under /84 föranlederinga justeringar från min sida. Sammantaget leder delta till att budgetunderskottetkan beräknas till för /84. 3.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter /85 Jagfinner alt ett flertal inkomsttitlar behöver revideras fill följd av attantagandena om lönesummans utveckling skiljer sig i min ochriksrevisionsverkets bedömning. Detla gäller i första hand inkomsterna underinkomstgmppen skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse samtinkomstgmppen lagstadgade socialavgifter. Även inkomstema under inkomsttitelnmervärdeskatt behöver justeras eftersom tidigare angivna antaganden om löneräven påverkar priser och den privata konsumtionens tillväxt. Min beräkningbaseras på ett antagande atl den genomsnittliga prisnivån kommeratt öka . Förändringama av inkomstema på enskilda inkomsttitlar undernämnda inkomstgmpper redovisas i tabell 3. 1983/84:110 om vissa oljefrågor föreslås ett ändrat oljelagringsprogram.Del minskade lagringsbehov som föreslås i proposifionen 4 1983184.1 saml. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 50 kommeratt leda till betydande förstärkningar på statsbudgetens inkomstsida. En avutgängspunklema har nämligen varil alt tillgodoräkna slaten det minskadelagringsbehovet. Efter samråd med statsrådet räknar jag uppriksrevisionsverkets beräkning av inkomsterna med 1760 milj. kr. budgetåret1984/85. Jag föreslår vidare att dessa inkomster redovisas på en nyinkomsttitel benämnd inkomster av försålda lager. 1983/84: 178 om ändring i vägtrafikbeskaltningen föreslås förutomomfördelning av fordonsskatten och kilometerskatien för dragbilar ochpåhängsvagnar även en generell höjning av fordonsskatten med för deflesta slags fordon. Höjningen skall finansiera den i budgetpropositionenföreslagna ökningen av anslagen till drift av vägar. Efter samråd med chefenför beräknar jag inkomstema i förhållande tillriksrevisionsverkets beräkning på titeln fordonsskatt till ytterligare 568milj. Den1 slopades avgiften på dryckesförpackningar för mall-ochläskedrycker. beräknar med anledning härav ettinkomstbortfall på ca 80 milj. kr. för /85. 1983/ 84:195om skatt på vissa dryckesförpackningar föreslår regeringen alt en skatl införspå såväl pant- som engångsförpackningar för malt- och läskedrycker, utom förförpackningar av papp eller kartong. I propositionen föreslås även attförpackningsavgiften på förpackningar för vin- och spritdrycker slopas och attdessa förpackningar beskattas på motsvarande sätt som mall- ochläskedrycksförpackningama. Förändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli1984. Jag beräknar inkomstema från den nya förpack-ningsskalten till i stortsett samma belopp som inkomstema från den slopade förpackningsavgiften.Riksrevisionsverkets beräkning för /85 bör därför räknas uppmed 80 milj. kr. Jag finner det ändamålsenhgt att förpackningsskattenredovisas på inkomsttiteln särskilda varuskatter. Enöverenskommelse har träffats mellan regeringen och de borgerliga partiema omanslag till det militära försvaret för de återstående tre åren av innevarandeförsvarsbeslulsperiod, dvs. budgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87.Uppgörelsen innebär alt vissa inkomstförstärkningar görs för atl finansieradessa ökade utgifter. Bl.a. ökar televerkels inleveranser fill staten med 100milj. under vart och ett av dessa budgetår. Efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet ökar jag beräkning avinkomsttiteln inlevererade överskott med 100 milj. kr. Riksrevisionsverkethar beräknat inkomstema på inkomsttiteln inkomster vid lantbruksnämnderna till7 milj. kr. för /85. Dessa inkomster kommer emellertid frånsagda budgetår alt nettoredovisas under ett anslag på budgetens utgiftssida.Det innebär att berörd inkomsttitel bör tas bort ur budgetförslaget /85 och att jag - efter samråd med chefen förjordbmksdepartementet - räknar ner verkets beräkning av dessa inkomster med 7milj. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan beräkningar i övrigt föranleder intenågon erinran från min sida. Totalt innebär de förordade justeringama avverkels beräkningar att inkomstema för budgetåren 1983/84 och 1984/85 ökar med840 milj. kr. resp. 6972 milj. kr. Förändringama redovisas i tabell 3. En fullständig redovisning av statsbudgetens inkomster börfogas till protokollet i detta ärende (bil. har vidare för nästkommande budgetärberäknat inkomsterna under inkomsttiteln statliga pensionsavgifter, netto efterett oförändrat lönekostnadspålägg om . Jag finner ingen anledning alt förordaalt lönekostnadspålägget ändras för /85. I detta sammanhang börerinras om det uppdrag som erhållit av regeringen attutreda vissa frågor kring det statliga lönekostnadspålägget m. m. Justering av beräkningar avstatsbudgetens inkomster /84 och 1984/85 1 000-tal kr. 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisations- 3362 Inkomster av försålda lager I årets budgetproposition upptogs de totala utgiftema /85 till 304929 milj. kr. Av detta belopp svaradeulgiftsanslagen för 297929 milj. kr.