prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta bildades och harsedan dess successivt utvecklats till att omfatta drygt 410 anställda, enomsättning på ca . och en balansomslutning på ca 850 milj. kr.Under mycket lång tid har de anställda i bolaget tagit del av resultatet genomindividuellt tantiem och bonus. Handelsbolagel har tvåbolagsmän vilka utgörs av som innehar 73/90 av andelarna ihandelsbolaget medan innehar resterande 17/90. Aktierna i ägs till av . Sedan lång lid har det eftervinsldelning kvarvarande ekonomiska resultatet av verksamheten ihandelsbolaget fördelals mellan bolagsmännen i relation lill andelarna.Handelsbolagets verksamhet konsolideras i ochhandelsbolagets resultat beskattas av respektive bolagsman. driver ingen annan rörelse än som bolagsman i handelsbolagetElof och antalet anslällda är två. Koncernensstruktur- innebär att moderbolagels resultaträkning huvudsakligenomfattar en inkomst som utgör 73/90 av handelsbolagets resultat. Moderbolagetkan således sägas uigöra en integrerad del av handelsbolaget och ej ensjälvständig operativ enhet. Delsynes i vinsldelningsgruppens utredning oklart huruvida bolagsmannen skall omfattas av vinsldelningsgruppens förslag, eller ej. Dennafråga är av central och väsentlig betydelse för koncernen och måste i eltslutligt förslag klargöras. Om en bolagsman i denjuridiska formen av ett aktiebolag anses omfattas av förslaget måste i vissafrågor betydande klargöranden läggas lill förslaget. Enligtvinsldelningsgruppens förslag skall på resultatet i moderbolaget göras enberäkning av vinstdelningsunderiagel. Vinsldelningsgruppen har emellertid intebeaktat den speciella situation som en koncernstruktur innehållande ellhandelsbolag med beiydande verksamhel innebär. Ivinsldelningsgruppens förslag skall de till bolaget och dess resullalrelalerade lillgångarna och skulderna ingå som komponenter i en beräkning aveft s. k. realt resullal. Resultateti moderbolaget, som således huvudsakligen utgörs av moderbolagets andel avresultatet i handelsbolaget , har naturiiglvis medfört uppkomstenav omfattande skuldsättning och betydande rörelse- Prop.1983/84:50 153 Såsom vinsldelningsgruppens nuvarande förslagutformats kan moderbolaget emellertid inte genomföra den föreslagna beräkningendå de till resultatet av handelsbolagets verksamhet knutna lillgångarna ochskulderna enligt lag och praxis endast redovisas i handelsbolagel och såledesej i moderbolagets balansräkning. Härigenom kan den föreslagna indexjusteringenej heller göras och en betydelsefull del av förslaget och argumenten för detuteblir. Det kan nämnas som exempel all de monilära tillgångarna ihandelsbolaget är betydande och uppgick till ca 670 milj. kr. Ytterligareen följd av förslagels nuvarande utformning är alt del avdrag om pålönesumman som föreslagils i ulredningen med nuvarande förslag ej kan utnyttjasav moderbolaget, då personalen är anställd i handelsbolagel, där ocksåverksamheten drivs. Föreslagen vinsldelning av moderbolagels vinst, som såledesi princip ärca av den av handelsbolaget upparbetade vinsten, synes iförslaget ej ge utrymme för en juslering med löneschablonen trots attmoderbolagets resultat ju åstadkommits av de anställda i handelsbolaget och attdärigenom ovannämnda reduktion borde vara välbetänkt i moderbolaget. För ElofHansson utgör löneschablonen beiydande belopp. Koncernens struktur är väl inarbetad ochhar tillsammans med motiverade medarbetare lett till en positiv utveckling ochlönsamhet för . Ledningen har inga planer på att ändraexisterande koncernstruktur, varför ovanstående frågeställningar måsteytterligare belysas och utredas. Reduceringen av det nominella resultatet medbeskattningsårets inkomstskatt behandlas i flera yttranden. Enligt 3 § skall korrigering göras för beskattningsåretsinkomstskall. Del kan låta enkelt men får betydande återverkningar vid allaändringar av taxeringen, inte minst när flera kommuner är inblandade. Ienkelhetens intresse borde korrigering i stället kunna ske med den skatt sompåverkat resultatet. Skall den av vinstdelningsgruppen föreslagna metoden användasbör i vart fall, såsom aviserats, en enhetlig skattesats för aktiebolagsamtidigt införas och kommunalbeskaltningen således slopas. Vid framräknandet av det nominella resultatet skall denstatligt beskattningsbara inkomsten minskas med bland annat inkomståretsberäknade skatt statligt och kommunall. Uppgiften om årets beräknade skatttorde inle framgå av Skatters - Konto, som i de flesla fall inrymmer även andraskatter än stailig och skatt. Det torde därför i många fall blinödvändigt att begära specifikation av korrigeringsposler för skatter. Viddenna kontroll uppkommicr även problem med den kommunala utdebiteringen förförelag med vinster inom flera olika kommuner. Härtill kommer de ändringar sommåste göras av avgiftsunderlaget sedan laxeringsänd-ringar skett iskattedomstolarna. Och denna uppföljning kan tydligen inte begränsas till deföretag som har att erlägga vinstdelningsavgift utan måste 1983/84:50 154 ulförasför alla de cirka 200000 företag som avses bli skyldiga atl redovisa underlagför avgiften. Uppföljningen kommer att medföra elt inle obetydligt merarbeteför beskattningsmyndigheterna. /?5V anför: Enligtförslagel skall underlaget påverkas av beskattningsårels inkomstskatt. RSVvill i detta sammanhang framhålla att varje ändring av taxeringen - även ominte de poster som skall beaktas vid vinstdelningen berörs -medför atlunderlaget för vinstdelningsavgift måste räknas om på grund av atlskattekostnaden ändras. Delta leder lill ett väsentligt merarbete, inte minsldå den skattskyldige har förvärvskälla i flera kommuner. Förfarandet kan dockunderlättas betydligt om utbotaxeringen avskaffas års laxering (seRSV:s rapport : 10 "Slopad utbotaxering"). Ävenför taxeringsnämnderna (TN) uppstår ett väsentligt merarbete på grund av atlbeskattningsårets inkomstskatt skall beaktas. F. n. saknar det betydelse om enskattskyldig har avsatt fel belopp lill skatter, eftersom skattekostnaden skallåterföras i deklarationen. Vid beräkningen av underlaget förvinstdelningsavgiften måste alltså avstämning ske med den skattskyldigesberäkning av inkomstskatten. En differens mellan den skattskyldiges och TN:sberäkningar medför att skriftväxling måste ske. TN:s arbete med atl beräknaskallen kan underlättas om det på laxeringsavin anges den skatt som belöper påden i deklarationen angivna inkomsten. Om någon avvikelse från deklarationensker eller om avräkning av utländsk skatt skall göras - vilket är relativt vanligthos de nu aktuella skattskyldiga - kan dock det på laxeringsavin angivnaskattebeloppet inte användas av TN. RSVställer sig frågande till uttalandet på s. 68 ö i betänkandet. Såvitt RSVförslår måste den beräknade skatten så nära som möjligt stämma med den slutligaför att underlaget alls skall kunna fastställas av TN. När skattsedeln utfärdasharTN;s verksamhet upphört. Somframgår av det sagda kommer beräkningen av beskattningsårets inkomstskatt allta stora resurser i anspråk. En administrativt enklare lösning vore all undvikaavdraget för beskattningsårets skatt och i stället sänka den föreslagnaavgiften. RSV har dock inte beräknat vilka ekonomiska effekter för deskattskyldiga delta skulle få i förhållande till vinstdelningsgruppensförslag. Allmännaombudet för mellankommunala mål diskuterar frågan utförligt. Vidberäkning av den nominella vinsten skall underlaget minskas med"beskattningsårets inkomstskatt". Detta begrepp förtydligas iparagrafens andra stycke som "företagets statliga och kommunalainkomstskatt för beskattningsåret". Bestämmelsen får ses mol bakgrund avatl skall inte utgör vid inkomsttaxeringen avdragsgill kostnad. Det skall denvara vid beräkningen av vinsldelningsunderlaget. Med den föreslagna lydelsen avlagtexten skall emellertid reduktion ske också oavsett om eller med vilketbelopp skallen belastat det bokföringsmässiga resultatet. Del belopp somkostnadsförts under beskattningsåret kan emellertid avvika från "skattenför beskattningsåret": skaller kan bokföras över avräkningskonton, tillkommandeskaller kan påföras eller återbetalning av skaller kan ske flera 1983/84:50 155 årefter beskattningsåret sedan taxeringarna prövats i flera domslolsin-stanserosv. Har koncernbidrag mottagils tillkommer ytteriigare komplikationer. Harbidragsgivaren och bidragsmoltagaren verksamheter i skilda kommuner och ärverksamheterna sä arlskilda alt olika förvärvskällor anses föreligga, skallmottagaren taxeras "brutto" för bidraget i givarens kommun utan rätttill avdrag för ev. förlust i den egna rörelsen. En sådan taxeringsåtgärd fårinte företas av taxeringsnämnd utan skall ske efter framställning av skattechefhos skattedomslol. "Skallen för beskattningsåret" kan i ett sådantfall inle räknas fram från beskattningsbar inkomst. Beräkningen av"skatten för beskattningsåret" kan således av flera skäl blikomplicerad. Företaget skulle tvingas upprätta en särskild beräkning av denna,vilken skattemyndigheterna måste granska särskilt. Det synes mig lämpligare attreducera underlaget med den bolagsskallekostnad som netto belastat resultatet,dvs. i regel del belopp som tilläggs i deklarationen för inkomsttaxeringen.Restituerade skatter eller upplösning av för stora skattereserveringar börhöja underlaget. Givelvis måste grundlösa skatteberäkningar och reserveringarför framtida skaller kunna underkännas. Från inkomsttaxeringssynpunkt saknardet betydelse hur skattekostnaderna beräknas - de är ändå inte avdragsgilla.Vid avgiftsunderlagsberäkningar blir del däremot betydelsefullt. Av praktiskaskäl måste ändå bokförd skattekostnad vara att föredra. I regel är ocksåberäkningarna korrekta. Det enkla sambandet bokförd skallekostnad =beskattningsbar inkomst x skattesats föreligger däremot ofta inte. En särskild fråga i dettasammanhang är behandlingen av utländska skatter. Finns dubbelbeskattningsavtalmed det främmande landet är kost-nadsförd utländsk skatt inte avdragsgill. av credil-lyp reduceras de svenska skatterna helt eller delvis med denutländska. Jag ser ingen principiell anledning till att en ulländsk skatt i ettsådant fall inle skall få reducera vinstdelningsunderlaget. Däremot kan manifrågasätta om avdrag skall få ske för tänkt skall vid s. k. matching credil.Avgörande för den bedömningen synes vara hur man ställer sig lill frågan omvinstdelningsavgiften skall bedömas som en skall och kunna tas i anspråk föravräkning av utländska skaller. Föreliggerett exemptavial skall varken den utländska inkomsten (minus eventuellakostnader) eller den utländska skatten påverka det svenskabeskattningsunderiaget. I ett sådant fall torde den utländska skatten inle fådras av vid beräkningen av underlaget för vinstdelningsavgiflen eftersom denutländska inkomsten inte skall ingå. I och för sig kan man väl ifrågasätta omden utländska "exemplade" inkomsten inte borde ingå i vinsldelningsunderlaget,eftersom uteslutandet av den utländska inkomsten närmast är avdeklaralionsteknisk natur. Tekniskt sett ingår inkomsten inle i denbeskattningsbara inkomsten. En olikformighet skulle uppkomma beträffandevinsldelningen av en ulländsk inkomst beroende på vilken teknik som valts förlindring av dubbelbeskatlning av inkomsten. Problemetmed de utländska skatterna är emellertid större än så. De svenska och utländskabeskattningsåren och inkomslberäkningsmetoderna skiljer sig ofta åt. Utländskaskatter kan påföras preliminärt i förhand eller långt i efterhand. Huruvidadubbelbeskattningen skall lindras genom exempl- eller creditmetod behöver oftainte utredas som den utländska inkomsten redovisas. Omutländska "exemplade" inkomster las med i underlaget för vinsldelningkan alla utländska skatter som inle är avdragsgilla behandlas som svenskaskatter. Del synes i så fall mesl praktiskt att underlaget för 1983/84:50 156 vinsldelningsavgiftreduceras med resp. ökas med icke avdragsgilla svenska och utländska skattersom bokförts så att resultatet påverkats. skall vinstdelningen endast avse vinsler, som genereratsi . Gruppens förslag går dock längre och i vissa fall kan även vinster,som hänför sig till utlandet bli avgiflsbelagda. Det blir förhållandet när ellsvenskt företag driver en filial i utlandet och dubbelbeskattningsavtaletmellan länderna är av typen credil of tax. Idessa fall taxeras hela verksamheten i för den gemensamma vinstenvarefter den skatt, som erlagts i utlandet räknas av vid debiteringen.Gruppens förslag fungerar däremot vid avtal med exempt-metoden. Enligtutredningsdirektiven skall en utgångspunkt för vinstdelningssystemet vara attdetta skall avse vinsler från verksamhet i . I betänkandet sägs attdetta inte bör medföra några problem eftersom vinstberäkningen skall göras förvarje företagsenhet och att vinster från utländska koncernföretag därför intekommer att ingå i vinstdelningsunderiagel. Uttalandet är måhända giltigt förmånga företag inom den fasta industrin men definitivt inle förentreprenadföretag. är ett 20-talsvenska byggnads- och anläggningsföretag verksamma i utlandet. Dessaentreprenadföretag arbetar under myckel speciella betingelser. Sålunda hardessa förelag som regel inte några fasta anläggningar i utlandet utan dearbetar mer eller mindre tillfälligt på olika platser och i olika länder. Denverksamhet som svenska entreprenadföretag driver i utlandet kan därförvanligtvis inte ske genom utländska dotterbolag utan utlandsverksamhetenbedrivs vanligen som en filial till den svenska rörelsen. Delta innebär attresultatet av utlandsverksamheten redovisas i samma förvärvskälla som den"svenska" byggnadsrörelsen, vilkel i sin tur leder till alteventuella vinster av utlandsverksamheten kommer atl -oaktal vad som sägs idirektiven - träffas av vinstdelningsavgift. Lönsamhelen vid ullandsuppdragkommer därför att försämras. Med hänsyn till den svaga lönsamheten på densvenska byggmarknaden är varje försämring av lönsamheten vid utlandsverksamhetallvarlig. En mycket negativ konsekvens blir därför att avgiften måsteinkalkyleras redan vid anbudsstadiet vilket försämrar svenskaentreprenadförelags konkurrensläge på den internationella byggmarknaden. Återföringenav förlustavdrag (första stycket 3) berörs i några yttranden. Föriustavdragskall öka underlaget för vinstdelningsavgifl. Härigenom kommer utnyttjandet avett förlustavdrag inte att få det värde förelaget hade anledning att räkna meddå förlusten uppkom. 1detta sammanhang vill RSV även peka på att företagsskatteberedningen i sillbetänkande "Beskallning av företag" (SOU 1977:86 s. 507) föreslog attdet skattemässiga restvärdet på en byggnad skall få kvarstå oförändrat om enskattskyldig avstår från att yrka värdeminskningsavdrag. 1983/84:50 157 Beredningenansåg det nämligen inte rimligt all förbudel mol förskjutning av avdraget skallmedföra att etl företag går miste om avdrag för en del av anskaffningsvärdetför en byggnad eller markanläggning som används i rörelsen. 1980/81:68s. 122 anförde budgetministern att det torde vara mycket sällsynt attvärdeminskningsavdrag inte kan utnyttjas vid vare sig den löpande taxeringeneller i form av förlustavdrag. Beredningens förslag hade därför enligtbudgetministern knappast någon ekonomisk betydelse för de skattskyldiga. Sistnämndauttalande har inte längre giltighet om förslagel om vinsldelningsavgiftgenomförs. Ibetänkandet s. 45 anges all ev. förlustavdrag skall återföras i vinsldelningssystemetoch därvid anges; "Detta hänger samman med att förlusten i detta systembeaktas under del år den inträffar. Underlaget för vinstdelningen beräknasnämligen på verksamhetens resultat (plus eller minus) ..." Denna skrivningär enligt vår mening helt missvisande. Om ett företag efler justeringar inteuppnått en real vinst på 499 900 och/eller verksamheten därvid de facto gåttmed förlust på 10, 100 eller 1000 (jfr förslag till arbelsblankelt) kommerdetta inle att påverka vinstskattens storlek, eftersom denna aldrig kan blimindre än O kr. Den valda metoden all låta vinstskalt vara avdragsgillsom driftskostnad leder ju till att etl företag som vartannat är gårmed vinsl resp. förlust aldrig kan avräkna vinslskatl kommande år, enärvinslskallen ingår i företagets förlustavdrag som lämnas obeaktade. Eftersomgrunden för beräkning av underlaget utgörs av den statliga beskattningsbarainkomsten för vars fastställande ändå krävs atl taxeringsnämnden harlagitställning till yrkade förlustavdrag är framförda synpunkter på svårigheternamed och arbetsbelastningen för taxeringsnämnderna överdrivna. Atl införabeskattning på "övervinst" om än bristfälligt real sådan - utan atlla hänsyn till förluster i tiden kommer att mycket försvåra kapitalbildningen. Utredningengör gällande alt - i de flesla fall - högsl etl tiotal justeringsposter bliraktuella och att ungefär hälften av dem kan hämtas direkt ur deklarationen.Fråga uppkommer då i vilken omfattning räkenskapsutdragets uppgifter skallkontrolleras. Som exempel kan nämnas det fall atl ett förelag under ettförlustår underlåter att göra nedskrivning på osäkra fordringar eller avstårfrån alt yrka avdrag för framtida garantiutgifler. Åtgärderna påverkar inleskatten ett efterföljande vinstår men väl avgiftsunderlaget, eftersomförlustavdrag skall tilläggas den laxerade inkomsten i vinsldelningssystemet. Återföringenav ökning resp, minskning av lagerreserv (första stycket 6 och 7) tas upp iflera yttranden, 1 allmänhet gäller yttrandena särskilda typer avreserveringar, RSV tar dock upp en allmän fråga av övergångska-raklär. 1983/84:50 158 Vidberäkning av avgiftsunderlaget skall hänsyn vidare bl.a. tas till ökning resp.minskning av lagerreserv. Detta kan leda till all företag i det bokslut somligger till grund taxering ökar sin lagerreserv på elt säll sominle motiveras av annat än skatteskäl. Nedskrivningpå skeppskontrakt utnyttjas erfarenhetsmässigt mestadels som enbokslutsdisposition och inte för atl göra reserveringar för verkliga prisfallpå kontrakten. RSV utgår från att också dessa nedskrivningar skall beaktasenligl 3 § första stycket 6. Exempelvisskall gjorda lagerreserveringar återföras till beskattning även om dessa heltfaller inom ramen för vad som godtas vid den "ordinarie" taxeringen.I betänkandet (s. 64) anges dock alt vid fastställandet av underlaget förvinstskatten skall dock sådana nedskrivningar godtas som betingas avförelagsekonomiska skäl eller eljest enligt god redovisningssed.Förelägsskatleberedningen utpekar (bl. a. s. 522 ff) flera fall därreserveringar på företagsekonomiska eller redovisningstekniska grunder talarför mera långtgående reserveringsmöjligheter än vad som kan godtas urskattesynpunkt. Detta förhållande tordemedföra alt taxeringsnämnderna och företagen i myckel högre grad än hilfillskommer att indras i tvister om värdet på lager, fordringar, pågående arbetenm.m. utan att ha allmängiltiga och erkända regler all falla tillbaka på. Somnämndes ovan skall den beskattningsbara inkomsten bl.a. ökas med belopp varmedlagerreserv, resullaluljämningsfond eller annan liknande reserv t. ex. förförlustrisker i pågående arbeten ökat. I betänkandet sägs dock att företagsekonomisktnödvändiga reserveringar bör godtas -och sålunda inte återläggas - vidberäkning av vinstdelningsunderiagel. Reserveringen förföriustrisker i pågående arbeten innehåller enligt utredningen inslag av såvälkonsolidering som reservering för påräkneliga föriustrisker. Uttalandet ärmöjligen giltigt beiräffande de reserveringsregler som gällde t. o. . Fr. o. m. taxering har emellertidnedskrivningsmöjligheterna för förlustrisker i pågående arbeten försämrats. Nedskrivningfår ske av nedlagda direkta kostnader mot tidigare . Vidare hardefinitionen av direkta kostnader i riksskal-leverkels anvisningar ändratsvilket ytterligare verkar i skärpande riktning. Med hänsyn lill atlrisklagandet är stort vid alla entreprenadarbeten - inle minsl i utlandet -torde av direkta kostnader närmast vara att anse som en "verkligförluslriskreserv" och inte som en "konsolideringsreserv". Ominte hela föriuslriskreserven skulle anses som företagsekonomiskt motiveradtorde den av utredningen föreslagna uppdelningen inle vara möjlig att göra ipraktiken. Prop.1983/84:50 159 Avsättningartill vissa reserver skall enligl utredningsförslaget i sin helhet återförasvid beräkningen av underlaget för vinstdelningen. Utredningen anser att sammabör gälla i fråga om kreditinstitutens reserver för värdereglering. Dennavärdereglering lar sikte på såväl förlustrisker som allmän konsolidering.Ulredningen anser att önskvärdheten av enhetlighet stöder dess förslag. Dockskall företagsekonomiska reserveringar kunna godtas. Inspektionen villförutskicka all detta kan komma atl visa sig nödvändigt när det gällerkreditinstitutens avsättningar för värdereglering av fordringar, valutor ochobligationer. Reserveringar för s. k. länderrisker bör i sin helhet godtasenligt inspektionens uppfattning. Det synes inspektioneninte hell klart hur man skall uppfatta vad ulredningen på s. 63 i betänkandetanför om lagerreserv när fråga är om värde-regleringskonto för obligationer.Inspektionen anser att såsom reserv skall anses differensen mellanobligationers marknadsvärde och nettobokfö-ringsvärde. Vad som här ärintressant är alltså utvecklingen år av denna differens. Såvitt gällerbanker bör uppmärksammas behovet av reserver som här avses också med hänsyntill de hastiga och oförutsedda värdeförändringar som kan inträda på grund avförändringar i räntelägel. Härtill kommer - såsom hävdats i olika sammanhang -atl avyttring av obligationer från bankers sida i någon mera betydandeomfattning knappast är möjlig på grund av den press på obligationskurserna somdelta skulle innebära. Attjämställa bankernas reserveringar med lagerreserv är med hänsyn till delanförda inte helt relevant. Inspektionenutgår från att det i förekommande fall blir skallemyndigheterna som skallvägleda kreditinstituten och andra företag under inspektionens tillsyn, närdet gäller den föreslagna lagstiftningens tillämpning, liksom också utövakontroll över denna. Därvid bör samråd ske med inspektionen. Enannan för bankerna speciell effekt av den föreslagna beräkningsmetodiken berorpå att avsättningar till vissa reserver för förlustrisker och allmänkonsolidering skall återföras lill skatteunderlaget. Expertgruppen anser dockatt företagsekonomiskt betingade reserveringar skall kunna godtas.Bankföreningen vill framhålla att detta kan komma all visa sig nödvändigt närdet gäller bankernas avsättningar för värdereglering av fordringar, valutor ochobligationer saml reserveringar för s. k. länderrisker. 64 nämner gruppen RSV:s anvisningar om värdering av bankernas,finansbolagens och försäkringsföretagens lager av lånefordringar, obligationerm. Gruppen anger alt de av RSV anvisade värdenivåerna innehåller inslag avsåväl konsolidering som företagsekonomiskt motiverade reserveringar förframtida förlustrisker. Vidare säger gruppen att det inte finns någon enkelmetod att dela upp det totala nedskrivningsbeloppet i en Prop.1983/84:50 160 konsolideringsdeloch del avseende framtida förlustrisker. Av praktiska skäl anser gruppen detnödvändigt att behandla hela reserveringen på ett enhetligt sätt och föreslåratt hela reserveringen skall återföras till beskattning. Gruppens förslagbygger på uppfattningen att reserveringens konsolideringsdel torde vara långtsiörre än förlustriskdelen. Föreningen menar atl dennauppfattning inte har fog för sig. Gruppen beaktar inte, dels atl den angivnanedskrivningsprocenten på 4,är betydligt lägre i vissa fall beroende på hurunderiagel beräknas enligt anvisningarna, dels att förlusterna under senare årökat och beräknas fortsätta öka som en följd av senare års ekonomiskautveckling. Det senare förhållandetvar f. ö. skälet lill att anvisningarna omarbetades ochnedskrivningsmöjligheterna förbättrades. Föreningen delar såledesinle gruppens uppfattning atl konsolideringsdelen torde vara långt större änförlustriskdelen. Det finns f.ö. anledning påpeka all nedskrivningsmöjligheternai dess helhet tillkommit för att svara mot en förlustrisk, som endast avpraktiska skäl schematiserats i anvisningarna.