prop · G703167 · 1983-12-31 00:00:00 — Övergången till månatlig uppbörd medförvidare att arbetet med uppbörd av källskatt kommer att öka. 3.3Bemannings- och organisationsfrågor inom skatteadministrationen Utredningenhar gjort bedömningar av det ökade resursbehovet inom skatteadministrationen.Utredningen anser att beslutsunderlaget bör kompletteras med beräkningar i enUghetmed den modeU som används vid och statskontorets utredningavseende personalbehov och inre organisation vid de lokala skattemyndigheternaoch länsstyrelsernas uppbördsenheter (1978:1). ModeUeningick i beslutsunderlaget för dessa myndigheters nuvarande bemanning. Jag har låtitutföra beräkningar av personalbehovet med utgångspunkt i denna modell ochberäknat antal arbetsgivare i det nya uppbördssystemet. Jag har därvid funnitatt länsstyrelsernas uppbördsenheter bör tillföras närmare 100 tjänster, varavca en fjärdedel handläggartjänster. De lokala skattemyndigheterna börtillföras ca 240 tjänster, varav drygt 200 handläggartjänster. För arbetet medregistrering av uppbördsdeklarationer anser jag att ett femtontal årsarbetskrafterbehövs vid länsstyrelsernas dataenheter. För riksskatteverketsarbete med det nya uppbördssystemet bör verket tillföras ett tiotal tjänster,huvudsakligen för handläggare. Kostnadenför dessa resursförstärkningar beräknar jag preliminärt till totalt ca 55 milj.kr. efter fuUt genomförande. Därutöver bör ett engångsbelopp av 2,3milj. ställas till förfogande för utbildnings- ochinformationsinsatser i samband med omläggningen. /85 är de anslagsmässiga konsekvenserna svåra att bedöma, bl.a.beroende på hur snabbt rekryteringen kan ske tUl skatteförvaltningen. I mån avbehov kan regeringen medge överskridande av berörda anslag. Förarbetet med det nya uppbördssystemet krävs tillgång fill ytterligare ADB-utrustninginom skatteadministrationen. Kostnaderna för denna tillkommande utmstning kanför /85 beräknas till ca 2 milj. kr. Jag bedömer att dessaanskaffningar kan ske genom omprioritering av annars planerade anskaffningar. För riksskatteverketsoch länsstyrelsernas del anser jag att de föreslagna resurstillskotten kaninfogas i nuvarande organisatoriska enheter. Förde lokala skattemyndigheter som saknar särskilda arbetsgivaren-heter anserutredningen att det bör utredas om sådana enheter skall inrättas. Behovet avarbetsgivarenheter påpekas av flera remissinstanser. Undersenare år har betydande satsningar gjorts för att höja ambitions- 1983/84:167 73 nivånför bl.a. de lokala skattemyndigheternas arbete med arbetsgivarkon-trollen. Vidorganisationsförändringen ökades andelen handläggare väsentligt. Förinnevarande budgetår tillfördes de lokala skattemyndigheterna 8,5 milj. kr.för fortsatt intensifierad källskatte- och arbetsgivarkontroll och 3,0 milj.kr. för arbetet med insamling av basuppgifter tiU företagsregistret. Minberäkning av resursbehovet vid de lokala skattemyndigheterna för arbetet i detnya uppbördssystemet innebär ett ytterligare betydande resursfillskott. Videlva lokala skattemyndigheter utförs f.n. arbetet med arbetsgivarkontrolleninom fristående arbetsgivarenheter. Vid övriga lokala skattemyndigheter utförsdetta arbete inom en särskild arbetsgivargrupp vid granskningsenheten. Detär av stor vikt att den inledda satsningen på en intensifierad arbetsgivarkontrollfortsätter och vidareutvecklas. Jag anser det också väsentligt att tillräckligtutrymme skapas för att ge arbetsgivarna den information och rådgivning sombehövs för att dessa skall kunna lämna en korrekt redovisning. De utökade arbetsvolymernaoch de resurstillskott jag nu föreslagit motiverar att ytterligarearbetsgivarenheter bildas. Vidare är det lämpligt att föra över arbetet medregistret för juridiska personer till arbetsgivarfunktionerna. Även arbetet medinsamling av uppgifter till basregistret för företag och organisationer kanlämpligen läggas på arbets-givarenheterna. Detta arbete utförs integrerat medarbetet med registret för juridiska personer. Det synes lämpligt att friståendearbetsgivarenheter nu bildas vid fler lokala skattemyndigheter. Nuvarandeorganisatoriska inplacering i särskilda arbetsgivargmpper inomgranskningenheterna bör bibehållas för de lokala skattemyndigheter därresurserna inte är tillräckligt stora för att bära upp särskilda enheter. Detbör ankomma på regeringen att besluta i denna fråga. Ifråga om besvärsprövningen i första instans kommer det nya uppbördssystemetatt innebära att avgiftsmålen flyttas över från kammarrätten i tilllänsrätterna. Den målökning som tiU följd härav uppkommer vid länsrätternatorde inte bli av en sådan omfattning att särskUda resursförstärkningar krävs. Jaghar i denna fråga även samrått med chefen för jusfifiedepartemen-tet. Detnuvarande avgiftssystemet, som administreras av riksförsäkringver-ketsavgiftsbyrå, kommer enligt utredningens förslag att tillämpas på arbetsgivarnassocialavgifter för och tidigare utgiftsår. Det innebär attavgiftsbyrån kommer att ansvara för debitering och uppbörd av preliminära, slutUgaoch fiUkommande avgifter som avser utgiftsår . Uppbörden av avgifterför och följande utgiftsår kommer att handhas avskattemyndigheterna. Arbetsuppgifterna enligt det nuvarande 1983/84:167 74 systemetkommer således att successivt upphöra. Arbetet med de preliminära avgifternaupphör helt . De slutUga avgifterna debiteras och uppbärs sistagången under första delen av . Härefter återstår debitering och uppbördav tillkommande avgifter m.m., vUket kan pågå fram . Detta innebäratt avgiftsbyrån kan avvecklas successivt i takt med att arbetsuppgifternaförsvinner. Avgiftsbyrånspersonalstyrka uppgår f.n. till ca 185 personer motsvarande 170årsarbetskrafter, varav ungefär hälften är handläggare. Utredningen har presenteraten aweckUngsplan som innebär att personalneddragningarna inleds budgetåret1984/85, då en reducering med 20 årsarbetare föreslås ske. Under vart och ettav budgetåren 1985/86 och 1986/87 beräknas ytterligare ca 60 årsarbetare kunnaavvecklas. Därefter sker avveckUngen i en något långsammare takt för att varaavslutad helt . Utredningenpekar på att den föreslagna överföringen av avgiftsadministrationen innebärsvårigheter under själva övergångsskedet. Eftersom både det nya och detnuvarande uppbördssystemet skaU tillämpas måste enligt utredningenden personal som behövs för hanteringen av det nya systemet rekryteras innanhuvuddelen av arbetsuppgifterna för avgiftsbyråns personal upphör. Utredningen framhåUerockså att decentraliseringen kan innebära problem vid överföring av personalfrån avgiftsbyrån till skatteadministrationen, bl.a. mot bakgmnd av attbenägenheten att byta bostadsort erfarenhetsmässigt är liten. Föratt klara aweckUngsproblemen föreslår utredningen att en planerings-ochgenomförandegrupp med företrädare för bl.a. , riksskatteverketoch statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) bildas. Vidare föreslår utredningen attregeringen uppdrar åt att efter samråd med riksskatteverketutarbeta en plan för avvecklingen och i samband därmed redovisa debudgetmässiga konsekvenserna av denna. Vidare föreslås att regeringenreserverar speciella medel för att underlätta avvecklingen. Någraremissinstanser pekar på problem i samband med en avveckling av avgiftsbyrån. Riksförsäkringsverketanför att redan den nuvarande personalsituationen vid avgiftsbyrån ärbesvärlig på grund av stor personalomsättning. Verket framhåller att det finnsen betydande risk för att byrån inte skall kunna slutföra sina uppgifter på etttillfredsställande sätt. anser det lämpligt att som eninledande åtgärd föra över avgiftsbyrån i dess helhet till ,som bör ha lättare att klara avvecklingen och orhplaceringen av personalen tiUskattemyndigheterna. Även SAMN framhåller risken för kompetensförlust vidriksförsäkringsverket genom att personal i ett för tidigt skede lämnaravgiftsbyrån. SAMN framhåller att omplaceringsarbetet kan bli besvärligt dårisken är stor för en allmän ökning av övertaUghetsproblemen. SAMN anser vidareatt en planerings- och genomförandegrupp med berörda myndigheter kan utgöra ensamverkanskommitté i trygghetsavtalets bemärkelse. 1983/84:167 75 tion(TCO) och Centralorganisationen /SR anför att det är viktigt att avgiftsbyrånspersonal tas till vara inom skatteförvaltningen. Enligt TCO bör antingen riksskatteverketges ansvaret för genomförandet inklusive avvecklingen av riksförsäkringsverketsavgiftsbyrå eller en särskild organisationskommitté tillsättas. Länsstyrelseni framhåller att hänsyn måste tas till såväl intrimningen av nypersonal inom skatteadministrationen som till avvecklingen av avgiftsbyrån. Föregen del vill jag framhålla följande. Arbetsuppgifternai det nuvarande systemet kommer enligt mitt förslag att upphörahelt. Det nya systemet för uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifterbehöver å andra sidan redan från början förstärkas personalmässigt. Det ökadepersonalbehovet inom skatteadministrationen bör naturligtvis så långt möjligttillgodoses genom att personal vid avgiftsbyrån bereds möjlighet tilltjänstgöring vid de lokala skattemyndigheterna, länsstyrelserna och riksskatteverket.För detta talar inte minst att en stor del av personalen på avgiftsbyrån speciella kompetens inom avgiftsområdet som det av effektivitetsskäl ärviktigt att ta till vara inom den nya administrationen. En sådan överflyttningav personal måste dock ske med beaktande av det personalbehov hos avgiftsbyrån,som måste tillgodoses för att denna skall kunna fungera på etttillfredsställande sätt . Av betydelse i dettasammanhang är också att de nya tjänster som tiUkommer på länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna över hela landet tiU övervägande del är handläggartjänster,medan en stor del av personalen vid avgiftsbyrån tUlhör andrapersonalkategorier. Personalens benägenhet att flytta från har ocksåbetydelse i sammanhanget. Det beskrivna förhållandet ställer särskilda krav påen personalmässig planering för att tillgodose kravet på en kompetent hanteringav de båda uppbördssystemen. Dettrygghetsavtal för statsförvaltningen som väntas träda i kraft den 1 april 1984bör ligga till grund för arbetet med avvecklingen av avgiftsbyrån. Avtaletreglerar de situationer hos en myndighet då arbetsbrist uppstår, bl.a. genomatt uppgifter flyttas från en myndighet till en annan. Arbetstagares rätt fillutbildning vid omplacering regleras också. SAMN förutsätts härvid biträdaanställningsmyndigheterna med att åstadkomma omplacering utanför den egnamyndigheten. När flera myndigheter berörs av en omorganisation som kan medföraövertälighet får SAMN enligt avtalet bilda en särskild samverkanskommitté medföreträdare för berörda myndigheter och lokala personalorganisationer. Jagförutsätter att SAMN startar en sådan kommitté. Enligtmin mening bör det vara möjligt att genom att senarelägga vissa arbetsuppgifteri det nuvarande systemet frigöra personal på avgiftsbyrån som redan underhösten 1984 skulle kunna föras över fill skatteadministra-fionen, främst inomStockholmsområdet. De arbetsuppgifter som kan senareläggas avser främstdebitering och uppbörd av tUlkommande avgifter. 1983/84:167 76 Jagberäknar att ca 60 personer från avgiftsbyrån på detta sätt bör kunna frigörasfrån och beredas anställning hos skatteförvaltningen isådan tid att de kan få viss utbildning för de nya uppgifterna inför ikraftträdandetden . Det är angeläget att urvalet av den personal som skallflytta över kan ske med hänsyn både till skatteförvaltningens och.riksförsäkringsverkets behov. För detta behövs en samlad planering. Jag erinrarhär om SAMN:s befogenheter att föreskriva begränsning i myndighetersrekryteringsverksamhet. De utbildningskrav som finns för anstäUning hosskattemyndigheterna bör kunna tillgodoses genom riktade utbildningsinsatser förpersonalen på avgiftsbyrån. Efter beräknade pensionsavgångar underövergångsperioden återstår därefter en personalstyrka på ca 85 personer somskall avvecklas successivt. Arbetsgivarnassocialavgifter uppgår som framgår av min redogörelse till mycketstora belopp. Det är därför av stor vikt att både det nuvarande och det nyauppbördssystemet fungerar tillfredsställande . Dettagäller i fråga om såväl arbetsgivarnas krav på korrekt handläggning och godservice från myndigheternas sida som statens fiskala intresse av att avgifternaflyter in. förslag skall behålla ansvaret för detnuvarande uppbördssystemet, innefattande den centrala ledningen av de lokala skattemyndigheternasarbete med arbetsgivaravgifterna avseende utgiftsår , vissrevisionsverksamhet för nämnda och , information till arbetsgivareo.dyl. Motsvarande uppgifter i det nya systemet fillkommer skattemyndigheternaunder centrala ledning. Under en övergångstid, som enligtutredningen kommer att vara ända , skulle således två centralaämbetsverk komma att ansvara för uppbörden av arbetsgivaravgifterna. Även omdet uppstår nackdelar med att avgiftshanteringen ligger inom två centralaämbetsverks ansvarsområden bör ansvaret för avvecklingen av nuvarandeuppbördssystem ligga kvar hos . Flera skäl talaremellertid enligt min mening för att ledningen av de båda uppbördssystemen samordnas.Bl.a. bör anvisningar kunna samordnas för den lokala skatteförvaltningenshandläggning av avgiftsärenden enligt det nuvarande resp. det nyaregelsystemet: Även kontakterna med arbetsgivarna skulle underlättas omledningsansvaret samordnas. En sådan samordning förutsätter en genomgång avbehovet av övergångsanordningar av både formell och prakfisk karaktär. Motbakgmnd av vad jag här har anfört kommer jag denna dag att föreslå attriksförsäkringsverket och tillsammans får i uppdrag att utredaoch lämna förslag om hur en samordning av ledningsansvaret kan utformas fördet nuvarande och det nya uppbördssystemet. Som jag tidigare framhåUit fordrarsamordningen en genomgång av behovet av övergångsanordningar samt av tidsplanenför avvecklingen av det nuvarande uppbördssystemet. Det bör ingå iutredningsuppdraget att göra en sådan genomgång. Uppdraget bör redovisas senastden . 1983/84:167 77 Enförutsättning för att det nuvarande uppbördssystemet skall fungera på ett fillfredsställandesätt är bl.a. att avgiftsbyrån under awecklingsperiodenkan behålla en tillräcklig personalstyrka med erforderiig kompetens.Riksförsäkringsverket har i sitt remissyttrande framhåUit att byrånspersonalomsättning redan nu är betydande och inger oro för möjligheterna attfullgöra byråns arbetsuppgifter. Därtill kommer att den reducering av personal,som enligt vad jag har förordat skall ske , ytterligare kommeratt öka arbetsbelastningen för den kvarvarande personalstyrkan. I dettasammanhang kommer behovet av personalpoUtiska .åtgärder av olika slag iblickfånget. Jag utgår ifrån att hänsyn härtill får tas när det gäller attbedöma möjligheter att kunna reducera personalstyrkan iövriga delar av verket avvecklingen pågår. Detär viktigt att slå fast att såväl som myndigheterna inom skatteadministrafionenhar att ansvara för att omorganisafionen sker på smidigast möjliga sätt för denpersonal som berörs. Med hänsyn härtill och fill de begränsadeanställningsmöjligheterna inom i övrigt och inomskatteadministrationen i är det också angeläget att SAMNkopplas in på ett tidigt stadium för planering av olika åtgärder bl.a. ufifrån SAMN:sbefogenheter att föreskriva begränsningar i myndighetersrekryteringsverksamhet och med tanke på fillämpningen av trygghetsavtalet.Verken bör därför i fråga om fidsplanen för avvecklingen av nuvarandeuppbördssystem hålla nära kontakt med SAMN. Utredningenhar föreslagit att även efter avgiftsbyråns avveckUngskall ha hand om vissa arbetsuppgifter på avgiftsområdet såsom debitering ochuppbörd av statens avgifter samt medelsförvaltning och fördelning av influtnaavgifter mellan de olika avgiftsändamålen. I den mån dessa uppgifterna f.n.utförs på avgiftsbyrån bör de överföras till annan enhet vid avgiftsbyrånsavveckling. Dessa uppgifter motsvarar enUgt utredningen en tjänst. Remissinstansernahar lämnat förslaget utan erinran. Ävenjag ansluter mig till utredningens förslag. Det bör även ankomma påriksförsäkringsverket att svara för de frågor rörande arbetsgivarnassocialavgifter som inte har samband med avgiftsuppbörden. 4Det nya systemets effekter på betalningsströmmarna Utredningenredovisar de finansiella effekterna av det nya systemet och beräknar därvid attdet för statsbudgeten skulle uppstå en bestående minskning av utgifterna förstatsskuldräntorna på inemot 500 milj. kr. räknat för helår. Det kan i dettasammanhang vara värdefullt att göra en genomgång 1983/84:167 78 avde oUka effekter som uppstår. Den finansiella effekten bör, somriksrevisionsverket angett i sitt remissvar, delas upp i olika komponenter. Beståendeoch tillfälliga förändringar bör skiljas åt. En uppdelning i komponenter kangöras på följande sätt: A. Uppbördsperiodernaseffekt på den genomsnittliga likviditetssituatio nen (bestående effekt). B. Löneunderlagseffekt(bestående effekt). C. Engångseffektervid bokslutsfidpunkten (fillfällig effekt). D. Effektav förbättrad kontroll (bestående effekt). PunkternaA och C sammanhänger direkt med de ändrade uppbördstidpunkterna i det nyasystemet. Löneunderlagseffekten uppstår genom att arbetsgivaravgifternaberäknas och betalas direkt på grundval av utgivna löner. I nuvarande systemberäknas de preliminära arbetsgivaravgifterna på en uppskattad lönesumma vilkenför flertalet arbetsgivare tenderar att bli lägre än som betingas av denverkliga löneutvecklingen. Samordningen möjliggör en förbättrad kontroll avavgiftsuttaget, vilken även ger finansiella effekter i form av ökade inkomstersammantaget för staten och socialförsäkringssektorn. Jag tar först upp hur periodiseringsrufinernapåverkar statens och arbetsgivarnas genomsnittliga likviditetsläge. 4.2Uppbördsperiodernas effekt på likviditeten Somjag tidigare nämnt är redovisningsperioden för källskatt f.n. tvåkalendermånader. Den preliminära arbetsgivaravgiften betalas också för tvämånadersperioder.Uppbördsmånaderna inom de båda systemen är dock förskjutna i förhållande tillvarandra. Källskatterna skall betalas varje udda månad ocharbetsgivaravgifterna varje jämn månad. Genom att uppbörd med detta system skervarje månad antingen av källskatt eller arbetsgivaravgifter utjämnas i vissutsträckning likviditetssvängningarna. Eftersom den årliga källskatteuppbördenöverstiger uppbörden av arbetsgivaravgifter blir dock utjämningen intefullständig mellan månaderna. Sålunda är preliminäruppbörden under årets jämnamånader med det nuvarande systemet lägre än under de udda. Detär enligt min mening viktigt att ytterligare utjämna betalningsflödena påkreditmarknaden. En sådan utjämning minskar behovet att genom en aktiv kreditpolifiksöka balansera svängningarna i likviditeten i ekonomin, vilket även kan bidratill en stabilare ränteutveckling. Mitt förslag om en samordnad och månatliguppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter motiveras således, utöver avtidigare angivna effektivitets- och kontrollskäl, även av dessa kreditmarknadsmässigaaspekter. Uppbördenav källskatt och arbetsgivaravgifter kommer i det föreslagna systemet att bli iprincip lika stor . har flera likartade åtgärder vidtagits som syftar till att åstadkomma jämnare 1983/84:167 79 Som exempel kan nämnas beslutet att utbetalakommunalskattemedel i stället för varannan och spridningen avutbetalningen av vissa s.k. bidragsanslag till flera fillfällen i StäUetför, som ofta varit fallet, en gång . Denföreslagna omläggningen av uppbördssystemet medför en viss tidigareläggning av källskatteuppbördengenom att källskattebelopp hänförliga till löneutbetalningar varje ojämn månadkommer att flyta in en månad tidigare än med dagens system. Härigenom förstärksstatens genomsnittliga likviditetsställning. Denna förbättradelikviditetssituation motsvaras av en försämring hos arbetsgivarna, genom attdessa förfogar över skattemedlen. Föruppbörd av arbetsgivaravgifterna blir resultatet av omläggningen det omvända.Uppbörden av avgifter hänförlig till löneutbetalningarna varje jämn månadkommer att flyta in en månad senare än med dagens system. Likviditetenförstärks tUl följd härav för arbetsgivarna och försvagas för staten. Ettenkelt exempel kan belysa nuvarande system och förslaget till ändring. Pålöneutbetalningarna för betalar arbetsgivarna in källskatti mars. Efter omläggningen kommer skatten avseende januari att betalas redan ifebruari medan skatten avseende februari i likhet med dagens system betalas imars. Arbetsgivaravgifterna avseende lönerna för inbetalasmed dagens system . Efter omläggningen uppbärs avgifterna för januarii februari vilket också är ordningen med nuvarande system. Uppbörden avseendefebruarilönerna kommer däremot med föreslaget system att senareläggas . ,som i sitt remissvar har kunnat utgå från mera aktuellt underlag änutredningen, beräknar nettot av den för staten positiva likviditetseffekten förkällskatten och den negativa för avgiftsuppbörden till enlikviditetsförstärkning för staten med . netto om den effekt somhänför sig till de statsanställdas löner fränräknas. Den motsvaras av en likviditetsförsvagningmed . i näringslivet och . Jaghar uttryckt de effekter som uppstår som genomsniiUig likviditetsförändringför helår räknat. varierar emellertid förändringen över uppbördscykeln.Jag återkommer härtill när jag redogör för hur statsbudgeten vidbokslutstidpunkten påverkas av omläggningen. Vid enutvärdering är det emellertid den genomsnittliga likviditetseffekten somuppstår över året som bör utgöra underlag eftersom denna utgör grunden förberäkning av den bestående ränteeffekten. Denförsvagning av likviditetsställningen som uppstår i näringsliv och kommunsektortar sig, beroende på finansiell situation, uttryck i resultatredovisningen somökade ränteutgifter eller minskade ränteintäkter. Med en kalkylränta på 11 %kommer detta att leda till en ökad räntebelastning för näringslivet med ca 90milj. och för kommunsektorn med inemot 35 milj. 1983/84:167 80 kr.För staten uppstår motsatt effekt räntebelastningen minskar med drygt 120 milj.kr. Jagövergår nu till en redogörelse för innebörden av den komponent jag tidigarebenämnt "löneunderlagseffekt" som uppstår genom att uppbörden avarbetsgivaravgifterna knyts till de löpande löneutbetalningarna. Förslaget ledertill att någon skillnad mellan under utgiftsåret inbetald arbetsgivaravgiftoch slutlig avgift i stort sett inte uppkommer. Uppbörden skall nämligeni princip täcka det totala avgiftsbeloppet. En snabbare inbetalning kommersåledes att ske genom den direkta anknytningen tiU det aktuella löneunderlaget. Löneunderlagseffektenär svår att ange mera exakt. Detta sammanhänger med att förhållandet mellanpreliminär- och fyllnadsbetalningarna i nuvarande system har varierat meUanåren. Kalkylerna i utredningens betänkande baseras på en framskrivning av deförhållanden som gällde . Löneunderlagseffekten kan med dessaförutsättningar uppskattas innebära en genomsnittiig likviditetsförstärkningför staten och socialförsäkringssektorn med ca . vilket ger eneffekt på räntorna med drygt 300 milj. kr. har i sittremissvar inte angett någon bestämd storlek på löneunderlagseffekten medhänvisning till den betydande osäkerhet som föreligger i bedömningen. Jagdelar verkets uppfattning om osäkerheten i en sådan uppskattning.Preliminärdebiteringen har betydligt bättre anknutit till denverkliga löneutvecklingen. Detta förhållande som bl.a. beror på goda resultatav samkörningarna mellan källskatte-och arbetsgivarregistren och en utvidgadoch preciserad uppgiftsskyldighet för arbetsgivarna, gör att den positivalöneunderlagseffekten sannolikt är mindre än den som kan beräknas medutgångspunkt förhållanden och som anges i betänkandet. Löneunderlagseffektenbelastar i första hand näringslivet. Kommuner och landsting hör till dearbetsgivare som till följd av samkörningarna mellan registren för källskattoch preliminär debiterad avgift har en god anslutning tillaktuell lönesumma. För dessa inbetalare torde omläggningen därför få mindreeffekt. Denökade belastningen som uppstår inom näringslivet finner jag rimlig. Dagenssystem har genom sin konstruktion i vissa fall gett inte avsedda krediter tillnäringslivet.