prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Enav fördelama med att institutet företagsinteckning med det nu framlagdaförslaget anpassas tkl jordabalkens panträttskonstmktion är att möjlighetenatt använda gemensam personal ökar. Enhgt underhandsuppgift frän Stockholmstingsrätt handläggs där ärenden rörande inteckning i fasfigheteroch luftfartyg samt företagsinteckningar av gemensam personal. RRV har ingaerinringar mot utredningens överväganden angående en förläggning av tillStockholms tingsrätt, ehum andra altemativ också kan diskuteras. LRF:Den centralisering av inskrivningsväsendet som förslaget kräver torde intebehöva medföra kostnadsökningar under fömtsättning av en rationek användning avADB. : Föreningen anser att det finns en risk för att encentralisering av de administrativa funktionema tkl en för riket gemensaminskrivningsmyndighet kommer att medföra en försämrad service. Det föreliggerinte samma behov för näringsidkare att besöka inskrivningsmyndigheter som vidden fastighetsrättsliga inskrivningen, varför kontaktema med inskrivningsmyndighetentorde kunna ske skrifthgen. Vidare handläggs dessa ärenden oftast av bankeroch andra kreditinstitut i samband med beviljande av krediter. mening uppväger därför de 5 1983/84. 1983/84:128 66 fördelarsom är förenade med en centralisering, de nackdelar som består i försämradekontaktmöjligheter mellan näringsidkarna och inskrivningsmyndigheten. : tklstyrker utredningens förslag i fråga om inskrivningsföriärandet.De skäl utredningen åberopat som grund för förslaget att inskrivningsärendenaskall handläggas av en för riket gemensam inskrivningsmyndighet anserbankföreningen utgöra ett starkt stöd för förslaget. Särskilt bör de möjligheterdetta medför - fömtsatt att automatisk databehandling används - att få ensnabbare handläggning och snabbare och säkrare besked ominteckningsförhållanden betonas. Som redan anförts anser bankföreningensåledes den delen av reformen vara mycket angelägen. Bankföreningenkan inte finna att några nackdelar skulle uppstå med ett centralt datasystemför hela riket. Till skillnad från vad som gäller beträffande denfastighetsrättsliga inskrivningen finns i fråga om företagsinteckning ingetbehov för vare sig banker, andra kreditgivare eller kredittagare att vid besökhos inskrivningsmyndigheten ta del av registerinnehållet. Vid kreditärendenmed företagshypotek som säkerhet erfordras endast skriftlig kontakt medregistermyndigheten. Det torde f n. inte ofta förekomma besök på deinskrivningsmyndigheter som handlägger ärenden om företagsinteckning i avsiktatt ta del av inskrivningsboken eller andra handlingar. Registerinnehållet ärinte sådant som rör någons personliga integritet, varför det inte av hänsyntill skyddet därför finns något skäl mot ett centralt register. : Beträffande den av utredningen förordadeorganisatoriska lösningen vill Förbundet framhålla att även andra lösningarbör kunna övervägas. Med hänsyn tik bl. a. den tekniska utvecklingen pådataområdet torde det inte vara uteslutet att en s.k. distribueradsystemlösning, anknuten tik den nuvarande organisations-strakturen, skullekunna te sig såväl billigare som mera lättgenomförbar än utredningensalternativ. Förbundet förutsätter att frågan om hur utredningsförslagetorganisatoriskt skall kunna genomföras på ett så effektivt och billigt sätt sommöjligt blir föremål för överväganden inom . : Förslaget att varje näringsidkare skak få rätt tillriksinteckning fömtsätler för sitt genomförande att alla ärenden angåendeföretagsinteckning handläggs av en för riket gemensam inskrivningsmyndighetoch med utnyttjande av ADB-teknik. Utredningen har ingående penetrerat ochredovisat skälen för en sådan lösning. Föreningen anser en sådan reformtilltalande från kreditgivarsynpunkt. Sverigesadvokatsamfund: hörda remissinstanser inkluderande samfundet harställt sig positiva till inrättandet av en för hela riket centralinskrivningsmyndighet och övergång fill ADB-system. Lagförslaget synes iaktuellt avsnitt vara väl genomtänkt. Samfundet har därför inte någraövergripande erinringar att anföra i denna del. 1983/84:128 67 Detföreslås att den centrala inskrivningsmyndigheten bör inrättas inom visstavstånd från . Anledning för inteckningssökande eker hy-poteksbrevsinnehavareeller andra berörda att besöka inskrivningsmyndigheten torde dock komma attföreligga endast i rena undantagsfall. Möjligheterna att telekommunicera vidgasständigt. Beträffande verkslokalisering kan olika synpunkter förefinnas, menavståndsanknytning tkl i mil-tal räknat torde vara ointressant. : Även domareförbundet har den uppfattning en, att företagsinteckningar bör överföras till ADB. Förbundet anser sig också, på de skäl utredningen åberopar, kunna godtaga att en centralise ring sker. Det finns dock anledning framhålla att en centralisering av företagsinteckningama kan medföra problem för personalen vid vissa in skrivningsmyndigheter, särskkt om ungefär personalindragning ar sker på gmnd av övergång till ADB på fastighetsområdet. Utredningenlägger inte fram något förslag om var en central inskrivningsmyndighet börförläggas men anser det vara lämpligast att en sådan föriägges någonstans i Mekansverige.Förbundet har inte kännedom om några skäl som talar för en sådan förläggning. Emekertidkan det vara lämpligt att en central inskrivningsmyndighet föriägges till entingsrätt där man har erfarenhet av ADB på fastighetsområdet. : Utredningens förslag om att inskrivningsärendenskall handläggas av en för riket gemensam inskrivningsmyndighet fillstyrks av SFF.Detta torde bl. a. komma att medföra snabbare handläggning och säkrare beskedom inteckningsförhållanden - under fömtsättning av att ADB-behandling införs.Med hänsyn tik att endast skriftlig kommunikation erfordras medregistermyndigheten torde inga prakfiska olägenheter behöva uppkomma genomlångt geografiskt avstånd tik inskrivningsmyndigheten. och : I och med att Utredningen valtatt låta samfiiga näringsidkare få möjlighet att söka riksinteckning tordeockså inrättandet av en central inskrivningsmyndighet, med användande av ADB-system,vara nära nog en nödvändighet. Organisationema tikstyrker således förslagetockså i denna del. Utvecklingsfondeni : Utvecklingsfonden ser förslaget om en centralinskrivningsmyndighet som en klar förbättring. vill betona det viktiga i alt personalen färinflytande genom sina fackliga företrädare vid bedömningen humvida ADB skallinföras. Detta är enhgt vår uppfattning ingen fråga som skall regleras i lag.Domstolsverket bör få i uppdrag att slutligt ta ställning tik vkken hanteringsom är att föredra ur såväl personalpoktisk som ekonomisk synvinkel. Utredningensförslag att samtliga ärenden angående företagsinteckningar skak handläggas aven för riket gemensam inskrivningsmyndighet ser vi positivt på. Var i landetdenna handläggning skall ske anser vi kan ankomma på flera omständigheter.Stockholms tingsrätt är ett bra alternativ. 1983/84:128 68 5 De inteckningsberättigade näringsidkarna Hovrättenöver och : Utredningen gör sig tkl tolk för den principiellauppfattningen att lagstiftningen bör erkänna såväl varje näringsidkares rättatt själv och på eget ansvar avgöra om hans näringsverksamhet skall ställassom kreditsäkerhet eller ej som kreditlivets frihet att självt pröva i vad måndylik säkerhet skak godtas (s 71). I linje härmed hgger att utredningenmönstrar ut kravet på bokföringsplikt för rätt tik företagsinteckning. Vidareslopas ordningen med driftsbevis. Ytterligare kan nämnas att utredningen menaratt företagsinteckning skall kunna meddelas även om verksamheten ännu intepåbörjats (s 137). prövning i ett inteckningsärendekommer mot denna bakgrand att bli rätt begränsad (se 3 kap. 11 § förslaget tiklag om företagshypotek). Möter inte hinder enligt det nämnda lagrummet, skaUinteckning beviljas och hypoteksbrev utfärdas på gmnd av inteckningen. Detbeskrivna systemet är otvivelaktigt tkltalande. Man öppnar bl. a. möjlighet förvissa småföretagare som inte har tikgång tkl företagsinteckning attnyttja sin näringsverksamhet som kreditsäkerhet. Prövningen av en sådansäkerhets värde torde i de akra flesta fak inte bereda kreduli-vet några störreproblem. Att inskrivningsväsendet skuke komma att i någon större utsträckningbelastas med onyttiga inteckningar kan inte antas. Det är också en fördel omman kan minskar pappershanteringen i samband med uttagande av företagsinteckning. Trotsdet nu anförda vik hovrätten dock påpeka att den frihet som utredningsförslagetöppnar kan fresta en och annan mindre nogräknad rörelseidkare att missbmka denmöjlighet som enligt förslaget står honom till buds att i formekt riktigordning ta ut hypoteksbrev, som sedan erbjuds som säkerhet för kredit. Även omdet etablerade kreditlivet knappast skulle lämna vederbörande någon kredit, omdet kan befaras att det rör sig om en mer eller mindre obefintlignäringsverksamhet, kan man inte utesluta att andra vägar skulle stå till buds.Den omständigheten att samhället genom inskrivningsmyndigheten medverkar tikutfärdandet av ett hypoteksbrev kan förläna detta ett sken av trovärdighet somkan stå i bjärt kontrast tkl de verkliga förhållandena. Med de nuvarande avgränsningaraaav möjlighetema att erhålla företagsinteckning har tillfällena till missbmkvarit mindre än som kan bU fallet, om utredningens förslag genomförs. Enligthovrättens mening bör man i det fortsatta lagstiftningsarbetet på området setill att man så långt möjligt motverkar missbmk av den i och för sig värdefullatillgången till företagsinteckning. Ett minimum bör vara att man hindrar densom meddelats näringsförbud enligt 199 b § konkurslagen från att ta ut företagsinteckningi den näringsverksamhet som omfattas av förbudet. Utredningen har själv varitinne på denna tanke men avvisat en regel i ämnet såsom blivande för rättsligtkomplicerad och praktiskt betungande att iaktta för inskrivningsmyndigheten (s.187). 1983/84:128 69 siginte övertygad om att komplikationerna skulle bli så stora som utredningenvill göra gällande. Uppgift rörande näringsförbud kan erhållas via det av riksskalteverketförda näringsförbudsregistret. Inhämtande av uppgift ur registret skuke barabehöva ske när anledning därtik förekommer. Genomförs utredningens förslag meden central inskrivningsmyndighet, som baserar handläggningen på ADB-drift,torde de praktiska problemen inte vara oöverkomliga. Utöverdet nu sagda vik hovrätten framhålla att en regel om kontroll av förekomsten av näringsförbud lämpligen bör ha sin plats i lagtexten. Skulle hovrättens anförda synpunkter vinna beaktande, bör det således övervägas ett tklägg tkl 3 kap. 11 § förslaget till lag om företagshypotek. Möjkgen skulle även ett tillägg till reglema om anteckning i företags inteckningsregistret i 3 kap. 21 § kunna vara av betydelse. Hovrättenifrågasätter om det finns anledning att i 1 kap. 2 § förslaget till lag om företagshypoteksärskkt ange att inteckning skall kunna meddelas även om verksamheten ännu intepåböijats. Eftersom det ändå torde vara omöjligt att ange vid vilket stadium avett företags tillblivelse detta kan anses ha påbörjat sin verksamhet och då någonkontroU från inskrivningsmyndighetens sida inte skak ske i vad mån deninteckningssökande verkligen bedriver verksamhet, torde bestämmelsen inte fykanågon självständig uppgift. Det synes också osannolikt att en kreditgivareskulle bevilja någon kredk i en verksamhet som inte tkl någon del har påböijats.Härtill kommer att lagtexten åtminstone skenbart kan komma att innehåka motsägelser.Redan uttrycket "näringsidkare" står i viss motsats tik den föreslagnanya bestämmelsen. Jfr också 1. ex. stadgandet i 2 kap. 1 § om attföretagsinteckning bevkjas i all den näringsverksamhet som näringsidkare vidvarje tid utövar i riket. I den mån någon tveksamhet skuke kunna uppstå ifrågan huravida blivande näringsidkare har rätt tik inteckning bör dennatveksamhet undanröjas genom uttryckliga regler i lagen. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten tklstyrker att rätten för näringsidkare att få uttagaföretagsinteckning utvidgas genom att kraven slopas att näringsidkare, då hangör ansökan om företagsinteckning, skak driva verksamhet och varabokföringsskyldig. En borgenär torde även nu göra sådan prövning avkreditsäkerheten hos företagsinteckningen att lagändringen inte innebär någonavgörande försämring för denne. Malmötingsrätt: Driftsbevis blir genom förslaget överflödiga och tingsrättentillstyrker att de avskaffas oberoende av om förslaget i övrigt genomföres.Det obligatoriska företeendet av driftsbevis har mer eller mindre utvecklats tklett självändamål, eftersom kronofogdemyndighetens möjligheter att konstaterapågående verksamhet i praktiken torde vara små. Idagkan med visst undantag endast näringsidkare, som är bokföringsskyldiga enligt reglemai den före den gäUande bokföringslagen (1929:117), inteckna sinnäringsverksamhet. TiUämpningen av bestämmelsema i denna lag har inte sällaninneburit besvärliga ställningstaganden 1983/84:128 70 ochibland medfört godtyckliga gränsdragningar. Om betänkandet i sin helhet inteleder till lagstiftning är i vart fall en lagändring angelägen vad beträffarkretsen inteckningsberättigade näringsidkare. Domstolsverket:DV delar utredningens mening att det skak överlåtas på varje näringsidkare attavgöra om hans näringsverksamhet skedl utgöra säkerhet för kredit och på kreditgivarenatt själv pröva om säkerheten kan godtas. Slopandet av kravet på driftsbevishälsas med tillfredsställelse. DV noterar att föreslagen ordning underlättarprövningen hos inskrivningsmyndigheten. Bankinspektionen:Den föreslagna lagstiftningen skärper kravet på kreditbedömning hos kreditgivama.Att näringsverksamhet inte har startat eker kanske har upphört kommer i och försig ej att utgöra hinder mot företagsinteckning. Även om nuvarande krav påbokföringsplikt för näringsidkaren i fråga naturligtvis inte i och för sig ärnågon garanti för företagsintecknings innehåll, kan detta krav dock underlättabedömningen av underlaget. Av förslaget följer att kreditgivaren med hjälp av akade medel som kan stå tik buds kommer att få förvissa sig om beskaffenheten avden ifrågakommande näringsverksamheten och fortlöpande följa denna. Ett viktigtinslag häri blu att kontrollera att inte det vid kredilgivningen fömtsättainteckningsunderlaget minskas genom särskkd pantsättning av sådan lös egendomsom med fördel låter sig belåna separat. Inspektionen håller emellertid försannolikt att kreditgivare under inspektionens tklsyn - med hänsyn till denkapacitet dessa kreditgivare i regel besitter -kommer att kunna upprätthålladen kontroll av företagsinteckningama som erfordras. Skulle intetillfredsställande övervakningsmöjligheter finnas, t. ex, beroende på att denintecknade verksamheten inte är bokföringsplik-tig, blir företagsinteckningens kreditsäkerhetsvärdemycket begränsat. Det blir då snarare fråga om förtroendekredit som tarutrymmet för blanko-kredit i anspråk, om ej betryggande säkerhet stäks i annanform. Viss övervakning i nämnda avseende kommer att få ske vid inspektionensundersökningar av kredilgivningen i bankema. Liksom utredningen anserinspektionen att det skuke ha fört för långt att söka skapa möjlighet tillinskrivning av s.k. negativ klausul såsom någon sorts kompletterandesäkerhetsinstitut. Skulle företagsinteckning väsentligt urholkas genom attnäringsidkaren utan att underrätta kreditgivaren överlåter eker separat belånarlös egendom som omfattas av inteckningen, bör det enligt inspektionensuppfattning följa av 1 kap. 12 § den föreslagna lagen att kreditgivaren kansöka betalning ur företagsinteckningen för sin fordran även om dennainte är förfallen. Inspektionenser positivt på den förenkling som det innebär att enligt utredningens förslag s.k.driftsbevis inte erfordras vid ansökan om företagsinteckning. Riksskatteverket:Den ändring som föreslås innebär att varje näringsidkare som yrkesmässigtdriver verksamhet av ekonomisk art ges tklfake 1983/84:128 71 attinteckna sin verksamhet. Någon myndighetskontroll av den verksamhet som begärsintecknad skall inte längre göras. Utfärdande av driftsbevis kräver f n. ickeobetydliga arbetsinsatser hos kronofogdemyndighet. RSVtUlstyrker att driftsbevisen avskaffas. RSV vik dock påpeka attliberaliseringen kan befaras inbjuda till missbmk hos mindre nogräknadepersoner. Eftersom någon myndighetskontroll inte skak ske kan personer somöverhuvudtaget inte driver någon verksamhet eker personer som meddelatsnäringsförbud frestas att ta ut hypoteksbrev. På kreditmarknaden kan på ett hekannat sätt än f n. komma att cirkulera inteckningshandlingar som är värdelösa.Banker och andra seriösa kreditgivare bör givetvis inte ha några svårigheteratt pröva värdet hos en inteckningshandling vilken erbjuds som säkerhet.Detsamma gäller kronofogdemyndighet som vid skatteindrivning erbjuds sådansäkerhet. Kreditgivning utan tillfredsställande säkerhet kunde däremot börjaförekomma på den privata lånemarknaden. Storieken på denna lånemarknad bör i kreditåtstramningstiderinte underskattas. RSV vill med det anförda fästa uppmärksamheten på risker förmissbmk som kan följa om myndighetskontrollen vid intecknan-det elimineras.Beträffande sådana personer som meddelats näringsförbud vill verket påpeka attdet i ett datoriserat inskrivningssystem är lätt att hindra att personer sommeddelats näringsförbud tar ut hypoteksbrev. förslag skak konkursbo inte räknas som näringsidkare. Konkursboskulle därför inte kunna ta ut hypoteksbrev. RSV anser att den av utredningenanförda argumenteringen inte är juridiskt hållbar. Problematiken belyses av f d.justifierådet Wakn i ett av RSV åberopat utlåtande i mål nr Ö 707/79. Ipraktiken torde inte föreligga något behov att skaffa fram säkerhet förmassafordringar. Enligt RSVs mening kan förslaget därför utgå. Lantbruksstyrelsen:En viktig och för lantbmksstyrelsens verksamhet positiv nyhet är att allanäringsidkare, oavsett om de är bokföringspliktiga eller ej, får tikgång tilldet nya kreditsäkerhetsinstramentet. Lagen om företagsinteckning har därvidlag medgettundantag för näringsidkare, som driver jordbrak och skogsbrak, veuför det intevarit något problem för dessa företagare att lämna företagsinteckning.Företagare som - utan att vara bokföringspliktiga - driver renskötsel ellerträdgårdsodling har däremot inte kunnat lämna företagsinteckning som säkerhet.Inom styrelsens verksamhetsområde gäller detsamma även åtskilliga företagaresom söker glesbygdsstöd. Ändring av förhåkanden har länge diskuterats ochstyrelsen ser med tikfredsstäkdse att utredningens förslag tillgodoser dessaönskemål. Fiskeristyrelsen:Fiskeristyrelsen har möjligheter att lämna stöd till fiskets rationalisering iform av fiskerilån, statsbidrag och lånegarantier tik den som är yrkesfiskare.Av dessa stödformer torde fiskerilån vara det som är av störst betydelse förfiskarna. har styrelsen haft 25 mkj. kronorom åreti låneram. Prop.1983/84:128 72 jadesi princip hela låneramen. Av de bevUjade lånemedlen utgick tik fiskaresom bedrev fiske med fiskeskepp medan den resterande delen utgick tklfiskeföretag med båtar. Den förstnämnda gmppen låntagare lämnade säkerhet iform av pantbrev i fiskeskepp medan övriga låntagare ställde säkerhet i form avborgen, pantbrev i fastighet eker företagsinteckning. Den del av lånesumrnansom säkerhet i form av företagsinteckning lämnats för, understiger . Idagsläget är det inte ovanhgt att nyinvesteringar i fiskebåtar uppgår tik över1/2 milj. kronor. Det är förståehgt att det för många av fiskarna är svårt attkunna staka säkerhet för lån tik dessa investeringar. En utväg, som blivit akt vanUgarei takt med att priserna på fartyg stigit, är att fiskarna bkdar handelsbolagför att kunna ta ut företagsinteckning och lämna denna som säkerhet för bevkjatstöd. Utvecklingen mot ett ökat antal handelsbolag kan delvis vara en följdäven av den nya lagen om handelsbolag och enkla bolag som gör att enkla bolaginte längre kan driva näringsverksamhet. Denav utredningen föreslagna säkerheten företagshypotek torde, enligt fiskeristyrelsensbedömning, kunna bU ett användbart kreditsäkerhetsinstrament för sådanayrkesfiskare som fiskar ensamma. Vad gäker de fiskare som bedriver fiske ifiskelag torde utredningens förslag inte medföra några väsentUga förändringar.Som framgår i betänkandet görs bedömningen att fiskelaget bör drivas i lämpligassociationsform, som t. ex. handelsbolag. kräver kreditgivaredetta om fiskeföretaget önskar staka företagsinteckning som säkerhet. Utredningenangående de små och medelstora företagens finansiella situation: Utredningen tUlstyrkerdet framlagda förslaget om att en betyd-Ugt större krets av näringsidkare skallomfattas av reglema om företagshypotek. Därigenom bortfaller bestämmelsen omatt endast näringsidkare, som enUgt bokföringslag skuke ha varitbokföringsskyldiga - om denna lag ännu gäUt kan använda sig avföretagsinteckning. Det är vidare betydelsefullt att såsom utredningenföreslår - näringsidkaren skak kunna få inteckna delar av sin näringsverksamhetäven om denna ännu inte har startats. Särskilt för företag som avser starta nyverksamhet är det av vikt att företagaren i ett så tidigt skede som möjhgt kanmot säkerheter i den kommande näringsverksamheten få krediter. Detta förslaganser denna utredning vara ytterst värdefull del av kreditgivningen i ettinitialskede. Det överlåts på kreditgivaren att avgöra om ett företag medhänsyn tik planerad verksamhet, riskaspekter m. m är kreditvärdigt eUer Enkonsekvens av förslaget blir också att upphör näringsverksamhet som ärintecknad har borgenären utan hinder därav rätt tkl betalning ur sådannäringsidkaren tklhörig egendom som hörde tik verksamheten och som ej nyttjasför annat ändamål. Denna utredning har inte någon erinran mot en sådan ordning. 1983/84:128 73 FöreningenSveriges kronofogdar: Kretsen av näringsidkare med tklgång tikföretagsinteckning som kreditsäkerhetsinstrament föreslås ökat så att varjenäringsidkare får rätt atl inteckna sin verksamhet. Föreningen är myckettveksam tkl en utvidgning av kretsen inteckningsberättigade. De näringsidkaredär den lösa egendomen som omfattas av företagsinteckningen är av sådanomfattning att den innebär en reek säkerhet torde ingå i den krets som redanhar tiUgång tkl institutet. Att kravet slopas på att verksamhet skak bedrivasför att företagsinteckning skak kunna bevkjas och att därigenom behovet avdriftsbevisen försvinner hälsas med tikfreds-stäUelse. LRF:LRF vik också framhåUa det positiva i utredningens avståndstagande frånbehovet av myndighetskontrok av om näringsidkaren verkligen bedriververksamhet. LRF instämmer helhjärtat i utredningens syn, "attlagstiftningen helhjärtat erkänner såväl varje näringsidkares rätt alt självoch på eget ansvar avgöra om hans näringsverksamhet skak ställas som kredUsäkerheteker ej som kredithvets frihet att självt pröva i vad mån dylik säkerhet skallgodtas". : Föreningen anser att kretsen av inteckningsberättigade skakvara så stor som möjligt och således omfatta även de minsta företagen.Föreningen tikstyrker därför utredningens förslag att alla näringsidkare,oavsett om de är bokföringspliktiga eller ej, skall vara berättigade att fåföretagsinteckning meddelad i verksamheten. Det får sedan ankomma på kreditgivamaatt bedöma i vad mån näringsverksamheten är sådan att den kan motivera kreditmot säkerhet av hypoteksbrev. Enligt föreningens mening borde det räcka med attkreditgivama finner att företagets bokföring är i sådan ordning attverksamheten på ett tikfreds-ställande sätt kan utläsas därav. Utredningensförslag innebär att även näringsidkare som ännu inte startat rörelse skallkunna vinna inteckning. Enligt föreningens mening är det väsentligt att ävenblivande näringsidkare får tklgång tiU företagsinteckning utan hinder av atthans verksamhet ännu inte påbörjats. Det medför att inteckningar kan tas ut iett så tidigt skede i en nystartad verksamhet att kredit mot säkerhet av hypoteksbrevkan beviljas redan när rörelsen startar.