prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare skall regeringen följa konsekvenserna av att ökningen av antalet lönebidragsplatserhos allmännyttiga organisationerbegränsas under /84 och vid behov föreslå förändringar i syfte att underlätta de handikappadessituation på arbetsmarknaden. Regeringen uppdrogdärför åt AMS att före redovisa konsekvenserna avdessa åtgärder. AMS skall redovisa eventuella ålgärdsförslag, ombegränsningar visar sig medföra att sökande med handikapp får.ökade svårigheter påarbetsmarknaden. Jag avser atl återkomma till i denna fråga. Inom en kostnadsramom 5 milj. kr. har AMS svarat för kostnader för arbetsledning, rese- och traktamentsersältningar lill vissaarbetplatser med ett större antal anställdamed lönebidrag. I sin anslagsframställning har AMS föreslagil att de berörda arbetsplatserna i fortsättningen skalltilldelas egna medel för dessa utgifter. Efter samråd med de berörda statsråden kan jag meddela att förslag läggs frami årels budgetproposition om en sådanomfördelning av medel, som AMS har begärt. Medelsbehovel för anställning medlönebidrag beräknas därför minska med 5milj. Vidmedelsberäkningen har jag utgålt från all antalet anställda med lönebidrag fortsätteratt öka under /85. Jag bedömer atl större delen avökningen kommer att ske hos enskilda företag, kommuner och landsting. De allmännyttigaorganisationerna har visat stort intresse föratt rekrytera till lönebidragsanställningar. De kan också i många fall erbjuda för arbetshandikappade lämpligaarbetsuppgifter och väl anpassadearbetsförhållanden i övrigt. Jag har därför räknat med en fortsatt expansion avantalet anställda med lönebidrag hos organisationerna. Antalet platsermed varaktigt bidrag bör fä öka med ytterligare 500 under /85. Ökningen av antalet platser med nittioprocen-tigt lönebidrag finansieras fullt ut genomomprioriteringar inom verksamhetsområde.För rekrytering utöver denna ram kanorganisationerna beviljas bidrag enligt samma regler som gäller förenskilda företag, kommuner m. fl. Detär av stalsfinansiella skäl inle möjligt att medge en obegränsad Prop.1983/84:100 Bilaga 12 164 tillväxt av de nitlioprocentiga bidragen. Det är därförangeläget atl dessa platseri första hand används för sökande med svåra arbetshandikapp. För atl begränsa statens utgifter för lönebidragen börvidare införas en begränsning av den bidragsgrundande lönesumman. Begränsningen bör gälla för allasektorer utom den statliga. Bidrag bör inte kunna lämnas för den del av bruttolönen somöverstiger av basbeloppet. Med bruttolönavses här månadslön för heltid före skatt, men exkl. sedvanliga lönekostnadspåslag.Med ett basbelopp för är 1984 om . skulle högsta bidragsgrundandelönesumma därmed bli . per månad.Begränsningen bör gälla den rekrytering som sker fr. o. m. /85. Dettahindrar självfallet inle alt parterna avtalar om löner som överstiger den lönesumma som är bidragsgrundande. Denöverskjutande lönesumman måste docki dessa fall betalas av arbetsgivaren. Genomden här föreslagna begränsningen av hur stor lönesumma som får ligga till grund för lönebidraget frigörsmedel som kan användas för atl bereda fler sökande anställning med lönebidrag.Del är enligl min mening merangeläget alt förbättra situationen för dem som står utanför arbetsmarknaden än att bibehålla ett kraftigt stöd förde mest kvalificerade och bästavlönade bland de anställda med lönebidrag. Den sistnämnda gruppen torde kunna hävda sig på arbetsmarknaden ävenom lönebidraget för dem begränsas så somjag här har föreslagil. (A 1982:02) har avlämnat ett delbetänkande (Ds A 1983:14)Introduktionsslöd och lönebidrag. Delbetänkandel remissbehandlas f.n.Jag avser att föreslå regeringen att återkomma till vårriksdagen med förslag bl.a. om anställning med lönebidrag. För delprogrammet Anställning medlönebidrag beräknar jag 2190408000kr. (-F327500000kr.) för budgelårel 1984/85. Det sammanlagdamedelsbehovet under /85 för de i programmet Särskilda ålgärder förarbetsanpassning och sysselsättning ingående delprogrammen beräknas till 2337 188000kr. (-1-346977000kr.). Därav har förförvaltningskostnader beräknats . Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atl 1. godkännade grunder för Arbelshjälpmedel åt handikappade och Anställning med lönebidrag somjaghar förordat 2. till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 12 165 C 5. 1982/83 Utgift 2 376 000 0001983/84 Anslag 2 532 000 000 1984/85 Förslag 2 721 000 000 Från anslaget utgårbidrag till dels för täckande av underskottet iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. Beräknad ändring 1984/85 1983/84 Stiftelsen Driftbidrag 2 177 000 000 +228 000 000 +211 000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 325 000 000 + 53 000 000 - 7 000 000 investeringar 30 000 000 + 59 000 000 - 15 000 000 2 532 000 000 + 340 000 000 + 189 000 000 Samhällsföretagsgruppenär verksam i 230 kommuner. Verksamheten är huvudsakligen inriktad påinduslriell produktion. Ett flertal av tillverkningsindustrins branschområdenfinns representerade inom förelagsgruppen. Större delen () avproduktionen utgörs av underleverantörs-och legotillverkning. avproduktionen säljs i egen regi på export. Samhällsföretagsgruppenbeslår av den centrala stiftelsen och 24 regionala stiftelser,med ca 350 verksläder. är dessutom knuten enfastighetsfond som äger och förvaltar hela företagsgruppens fastighetsbeståndsamt ett marknadsföringsbolag -- som svarar för samordning av vissförsäljning och marknadsföring, i huvudsak pä exportmarknaden. Den centrala stiftelsenSamhällsföretag har gentemot staten ansvaret för atl företagsgruppensverksamhet bedrivs enligt de av riksdag och regering angivna riktlinjerna samlsvarar för tillsynen över de regionala stiftelserna och samordningen av derasverksamhet. Samhällsföretaggenomförde en översyn av sin interna organisation. En nyorganisation med syftet alt underiätta Samhällsföre-tags roll som ledningsorgani företagsgruppen, infördes fr. o. m. . De regionala stiftelsernaär juridiskt fristående företag med ansvar för företagsgruppens verksamhet inomsitt län. Stiftelserna har ca 30200 anställda, varav ca 24900arbetshandikappade och ca 5300 direkt anställ-12 1983/84. 1 saml.Nr 100. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 166 da(tjänstemän, arbetsledare, instruktörer m.fl.). Andelen arbetshandikappade utgör således av del totala antaletanställda, vilket innebär både en antals- och andelsmässig ökning jämfört medföregående år. Under /85 beräknasstiftelserna ha i genomsnitt ca 31 700anställda. Ökningen avser i sin helhet arbetshandikappade. Behov av arbetstillfällen.Samhällsföretagsgruppen disponerar f.n. 21800platser för arbetshandikappade. Antalet platser har varit oförändrat sedandenIjuli 1980. AMS svarar för denarbetsmarknadspolitiska bedömningen av hur företagsgruppens arbetsplatser skalldisponeras och fördelas. Styrelsen framhåller i en skrivelse till stiftelsen den 15mars 1983 att behovet av arbetstillfälleninom företagsgruppen är stort, men att behovet även /85 bör kunna tillgodoses genom ett bättre utnyttjandeav befintliga resurser. Stiftelsen anseratt behovet av arbetstillfällen inom företagsgruppen, särskilt i dagens svåraarbetsmarknadssituation, inle kan tillgodoses. Det gäller särskiltgrupper med svårare handikapp som f. n. är helt utestängda från arbetslivet.Även om en ökad övergång av anställda till den reguljära arbetsmarknaden och enökning av anställningar med lönebidrag kan få en viss betydelse, pekar allt på allbehovet av arbetstillfällen inom företagsgruppen kommer att kraftigt överstiga tillgången underöverskådlig tid. Trots detta föreslår stiftelsen, med hänvisning till AMS bedömning, inlenågon platsutbyggnad /85. Resursutnyttjandetuttrycks som förhållandet mellan verkligtoch möjligt antal arbetstimmar per plats och år och utgör ett mått på hur den fasta kapaciteten i form avlokaler, utrustning och direkt anställd personal utnyttjas försysselsättning av arbetshandikappade. Maximalt resursutnyttjande beräknas motsvara1 per plats och är. FöreSamhällsföretagsgruppens tillkomst uppgick resursutnytijandet till ,motsvarande per plats och år. Utnyttjandegraden var 79%under /83 och beräknas till för /84. /85 beräknas resursutnyttjandet till (ca /plats). Ökningen av resursutnytijandetsker genom ett ökat antal anställda och en ökad närvaro. Förelagsgruppen harkunnat bereda arbete åt allt fler arbetshandikappade i allt fler kommuner somantalet verkstäder minskats i kostnadsbegränsande syfte. Således uppgår antaletverkstäder numera till ca 350, vilket är ca 20 färre än vidföretagsgruppens bildande. Detta har skettgenom sammanslagning och omdisponering av geografiskt närliggandelokaler. Samspeletmellan Samhällsföretagsgruppen och arbetsmarknadsverket, som regleras igemensamma riktlinjer, har successivt utvecklats. Mellan resp. stiftelse och länsarbetsnämnd förekommerfortlöpande Prop.1983/84:100 Bilaga 12 167 Verkstädernas samrådsgrupper, där företrädareför den lokala arbetsförmedlingen ingår, arbetar konkret och förtroendefullt med anpassningenmellan verkstadsproduktionens och de aktuella sökandenas förutsättningar. Frågan om vilkaarbetssökande som skall anvisas till företagsgruppen är alltjämt aktuell.AMS och Samhällsföretag räknar med all /84 redovisaresultatet av en undersökning kring urvalskriterierna i samband med att enanvisning/anställning aktualiseras. Undersökningen har genomförts i femlän och kommer att bilda underlag för olika insatser i syfte atl bl. a. bereda fler gravthandikappade arbete. En sammanställningav handikappfördelningen inom företagsgruppen visar atl av de anställda harendera psykiskt arbetshandikapp, förståndshandikapp eller socialmedicinsktarbetshandikapp. Andelen anställda med fysiska handikapp har därmed minskalunder . Under budgetåret1982/83 var den totala personalavgången bland de arbetshandikappade , varav 1,4%fick anställning på den reguljära arbetsmarknaden genom arbetsförmedlingarnas försorg.Denna låga siffra skall, enligt stiftelsen, ses dels i ljuset av den nuvarande situationenpå arbetsmarknadenoch dels relateras till övergången på i genomsnitt under senaredelen av 70- talet. En ökad övergång till den reguljära arbetsmarknaden ärberoende på såväl företagsgruppens egna verksam-hetsrelaterade insatser som arbetsmarknadssituationen,stödet till blivandearbetsplatser och inte minst arbetsförmedlingens möjligheter att prioriteraåtgärder för en ökad övergång. Möjligheterna att nå en ökad övergång tillden reguljära arbetsmarknaden påverkas också av handikappgraden hos deanställda. I takt med all andelen anställda med svåra handikapp ökar blir det svårare att öka övergången till denreguljära arbetsmarknaden. Under år 1981startades, i samverkan med AMS, ett projekt för att i tre län pröva olikametoder för att öka möjligheterna för anställda inom Samhällsföretagsgruppenatt få och behålla ett annat arbele. En utvärdering av delta projekt har skett under hösten 1983.Erfarenheterna av projektet är att del inom de aktuella stiftelserna finns ettförhållandevis stort antal personer somönskar ett annat arbete och som också bedöms klara ett sådant. De preliminära resultaten från undersökningen visaratt av de anställda inom borde kunna erhålla arbetepå den reguljära arbetsmarknaden . Lönenivån inomföretagsgruppen är föremål för fortsatt intresse och det har emellanåtifrågasatts om inte konstruktionen av löneavtalet medför relativt settstörre löneökningar för LO-kollektivet inom gruppen än inom övrig industri.Fortfarande ligger dock genomsnittslönen inom gruppen på av lönenivånför berörda LO- förbunds lönenivå inom övrig industri. Genomolika insatser för personalutveckling som görs inom förelags- 1983/84:100 Bilaga 12 168 gruppen har de arbetshandikappades närvaro successivtökat från under är1979 till under /83. Samhällsförelags fakturering ökade under /83med . För såväl /84 som 1984/85 förutses orderingång ochfakturering i löpande priser öka ungefär lika mycket. Drygt hälften bedömsmotsvara volymökning, varav knappt hälften är hänföriigt till den planeradesysselsättningsökningen, medan resterandedel skall genom förbättrad produktivitet. Försäljningenbedöms således utvecklas relativt gynnsamt tiill följd av dels den alltmer märkbara förbättringen avkonjunkturen och dels den successiva förbättringen av affärsmässigheten inomföretagsgruppen och pågående strukturering inom och mellan stiftelserna. Samhällsföretagsgruppen är, som en följd av den högaandelen legotillverkning (), mycket konjunkturkänslig. Ambitionen är all även bibehållaen förhållandevis hög andel, men med en strävan mol mer långsiktiga samarbets- ochavtalsförhållanden med andra förelag. Dockvisar den senaste konjunktursvackan all förelagsgruppen även måste satsa mer resurser på aktiv marknadsföring avegna produkter saml pä utveckling och förvärv av nya sådana produkter för altuppnå en jämnare beläggning av produktionen. Detta tillsammans med insatsernaför strukturering och produktivitetsförbättring kommer, enligt stiftelsen, attställa stora anspråk på investeringsmedel. Bidragsbehovet /85 - såväl driftbidraget som bidraget lillfastighetsfonden - har beräknats enligt de principer som antagit på grundval av prop. 1978/79:139 om bidragtill Stiftelsen Samhällsföretagm. Föreliggande förslag för budgelåret1984/85 bygger på följande förutsättningar och antaganden: - att en fortsattförbättring sker av den allmänna industrikonjunkturen i - attinflationstakten blir lägre än - attdet pågående strukturarbetet inom företagsgruppen kan genomföras planenligt - altden befintliga organisationsstrukturen ligger fast. Särskilt de tvåförsta punkterna är, enligt stiftelsen, av grundläggande betydelse för beräkningen avrörelseintäkler resp. -kostnader. Behovetav driflbidrag beräknas till 124,av lönekostnaderna för arbetshandikappade anställda.Bidragsbehovet utgår från ett beräknatrörelseunderskott om 2405 milj. kr. enligl följande specifikation ochjämfört med /83. 1983/84:100 Bilaga 12 169 Resultatpost (Milj. kr. ) Kostnader (enligt specifikation nedan) 1 360 - 3 355 Resultat i procent av lönekostnader för arbetshand i kappade - 1 995 131,3 - 2 405 124,9 Beräknatrörelseresultat för /85 innebär alltså en minskning avbidragsbehovet jämfört med utfallet för /83.Detta motsvarar - räknat i oförändrad sysselsäit-ningsvolym och prisnivå - en resultatförbättring med calOOmilj. Den nominella ökningen av bidragsbehovet för om (2405-1 995) 410milj. är nästan helthänförlig lill ökade lönekostnader för arbetshandikappade (405 milj.kr.) Beräknaderörelseintäkler om 1 865 milj. kr. /85 innebär en ökning med 505milj. (perår) jämfört med /83. Omkring hälften härav utgör volymökning. Förädlingsvärdet,dvs. skillnaden mellan rörelseintäkter och materialkostnader, beräknasuppgå lill 925milj. kr., vilket är 225milj. mer än budgetåret1982/83. Förädlingsvärdet beräknas till 30,8kr. under budgelårel 1982/83. Kostnadernaberäknas enligt följande specifikation och jämfört med /83: Kostnadsslag (Milj. kr. Lönekostnaderför direkt anställda Lönekostnaderför arbetshandikappade Övriga rörelsekostnader(netto) Summa kostnader 3 355 4 270 Kostnadernaberäknas således öka, i löpande priser, med totalt 915 milj. kr. jämfört /83. Härav är 330 milj. kr. direkt betingat av ökad produktions-och sysselsältningsvolym (materialkostnader och lönekostnader för arbetshandikappade)medan 570 milj. kr. utgörs av löne-ochprisökning. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 170 Ökningen avkapacitetskostnaderna (lönekostnader för direkt anställda och övrigakostnader) beräknas till 230milj. kr., vilket är helt beroende på löne- och prisstegringar.Kapacitetskostnaderna beräknastill . för /85 jämfört med . för /83. Samhällsföretag har i tidigare anslagsframställningar beräknalde kalkylmässiga avskrivningarna på fastighetsbeståndets återanskaffningsvärde.Riksdagen har dock anslagit medel för avskrivningarna beräknade påfastigheternas anskaffningsvärdevilket, enligt stiftelsen, medfört att fonden erfållit avsevärt mindre reinvesleringsmedel än vad som krävs föratl bibehålla fastighetsbeståndet.Om avskrivningar fortsättningsvis beräknas på anskaffningsvärdena får detta till följd att andelen egnafastigheter måste minska lill förmånför förhyrda lokaler, vilket kommer att innebära avsevärt högrekostnader för förelagsgruppen med åtföljande ökat bidragsbehov. Stiftelsenvidhåller således uppfattningen att avskrivningarna bör beräknas pä fastigheternasåteranskaffningsvärde. Antalet platseruppgår till 21800, varav eller 15260 i egna fastigheter.Ylbehovet vid nybyggnad uppgår till ca 55 kvm per plats. Byggnadskostnadernaberäknat till /kvm för verkstadsytor och till 2000kr./kvm för förrådsytor, vilket ger ett totalt återanskaffningsvärde på 3200milj.kr. (exkl. moms). Kostnader ochintäkter för ianspräktagna (egna och förhyrda) fastigheter beräknas enligt följande: Övriga kostnader (hyror, fastighetsskatt) Fastighetsfondenskostnader beräknas således till totalt (avrundat) 378milj. Investeringarna avseslånefinansieras med belopp motsvarande amorteringarna, som beräknas till76milj. Som tidigare nämnts föreslås inle någon ökning av antaletplatser under /85. Behovet av arbetstillfällen förutsätts istället tillgodoses genom alt den befintliga kapaciteten utnyttjas bättre, bl.a. genom fullföljande av tidigare beslutade och planerade omdisponeringar avplatser.' Ägartillskottet /84 begränsadeslill 30milj. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 171 med begärda 105 milj. kr. Del har därför, enligtstiftelsen, blivit nödvändigtatt uppskjuta ett antal angelägna omdisponeringar, struktureringar och merkostsamma arbelsmiljöförbättringar. Investeringsmedelsaknas bl.a. för omdisponering av platser till kommuner ochorter som har stort behov av skyddat arbete men som saknar verkstäder eller harbehov av ytterligare platser. För anordnande av verkstäder/platser på dessa orter beräknas behovetför faslighelsinvesteringar uppgålill ca 33 milj. kr. Omdisponeringarna omfatlar ca 200 platser. För ovannämnda etableringar på grund avönskade omdisponeringar krävs dessutombetydande investeringar i maskiner och utrustning. En del av delta behov kan täckas genom tillgängligaavskrivningsmedel, men del återstående medelsbehovet uppgår till ca I6milj. Behovet av ålgärder för att förbättraarbetsmiljön är fortfarande stort vid deäldre verkstäderna. a. krävs omfattande ändringar och komplettering av ventilationsanordningar och fortsattaåtgärder för handikappanpassning. De förstnämnda åtgärderna är även motiveradeav att energibehovet härigenom kanminskas. För dessa insatser begärs 15 milj. kr. Ökade satsningar ärnödvändiga för anpassning av enskilda arbetsplatser och produktionsmetoder lill arbetslagarnasförutsättningar. Behovet av tekniskahjälpmedel kommer alt öka, varför lOmilj. erfordras för dessaåtgärder. För planeradomstrukturering av verksamheten kommer de regionala företagen atl ha behov av särskildainvesleringsmedel ulöver de medel som ingåri driftbidraget. För detta ändamål beräknas ell ägartillskott om 15milj.kr. För vissa särskildainvesteringar i fastigheter, maskiner, utrustning, arbetsmiljöåtgärder, tekniskanpassning och genomförande av strukturförändringar begärs således ettägartillskott om lotall 89 milj. kr. För en del av faslighetsinvesteringarna räknar stiftelsen med enlånefinansiering inom ramen för fastställt lånelak. Arbetsgruppen förfortsatt översyn av Samhällsföretagsgruppen har i oktober 1983avlämnat rapporten (Ds A 1983:6) Samhällsföretagsgruppens framtidaorganisation m. m. Jag avser som jag tidigare nämnt att senare återkomma tillriksdagen med mina ställningstaganden till arbetsgruppens förslag. AMS har i enskrivelse lill framhållit atlbehovet av arbetstillfällen inom företagsgruppen är stort, men attdelta behov även under /85 bör kunna tillgodoses genomett fortsatt effektivt utnyttjande av företagsgruppens befintliga resurser.Styrelsen föreslår således inte någon utbyggnad i form av nya platser. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 172 Stiftelsen har, medhänvisning till AMS ställningstagande, inte heller begärt några nyaplatser för budgetåret. Jag gör samma bedömning som AMS. Jag anser emellertidatt plalsbegreppet numera inte är ett ändamålsenligt mått för beskrivning av hur stora resurser som börställas till förfogande för skyddat arbeteinom ram. Det nuvarande plalsbegreppet gör det bl. a.inte möjligt för staten att närmare kunna bedöma utgifterna fördriftbidragel och väga dessa mot andra ätgärderför arbetshandikappade t. ex. i form av lönebidrag. Plalsbegreppet har sin bakgrund i den tidigare organisationen för skyddat arbele och avsåg då den neltogolvyta per arbetstagare somberättigade lill slalligt anordningsbidrag. Driftbidragel utgick dock iförhällande till antalet arbetstimmarde arbetshandikappade anställda fullgjorde. Antalet platser hos företagsgruppen är således den sammanlagdanettogolvytan som dels anordnats av tidigare huvudmän, dels dennettogolvyta som motsvarade de nya 450platser som sliftelseorganisationen fick sig tilldelade /81 och dels nettogolvytan som fanns ide tidigare konlorsarbets-centralernaoch industriella beredskapsarbetena och som ingår i organisationen. Ett bättre sätt alt fastställaföretagsgruppens resursutrymme vore därför enligt min mening att i ställetange det antal arbetstimmar för de anvisadeanställda som bör läggas till grund för driftbidragel. Jag förordar attprövningen av driftbidrag i fortsättningen sker på detta sätt och alt antalet statsbidragsberättigade limmar, medutgångspunkt i stiftelsens anslagsframställning,fär uppgå till högst 30milj. under budgetårjl 1984/85. Liksom gällt beträffande platser föranvisade bör del ankomma på regeringenatt vid behov vidga antalet bidragsberättigade timmar under budgetåret. Enligt instruktionen(1973:444) för åligger del verket att bedriva förvaltningsrevision ochdärvid särskilt att, i den omfattning detbedöms behövligt, granska hur bidrag av statsmedel används av mottagarna av sådana bidrag i den månredovisningsskyldighet föreligger gentemotstatsverket eller särskilda föreskrifter meddelas om bidragens användning.Riksrevisionsverkets åliggande i delta avseende omfatlar såledesSamhällsföretagsgruppens hela verksamhet. För täckande avunderskottet i rörelsen (exkl. fastighetsfonden) begär stiftelsen 124,9%av den beräknade lönesumman (inkl. lönebikoslnader) för de arbetshandikappade anställda eller2405 milj. kr. Jag har intet atterinra mot de beräkningar som stiftelsen har gjort i fråga om behovet avdriftbidrag och föreslär därför alt en anslagspost motsvarande, avrundat nedåt, av lönesummanlas upp för ändamålet. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 Samhällsföretagsgruppenshela fastighetsbestånd, såväl egna som förhyrda, administreras av en till den centrala stiftelsenknuten fastighetsfond. Kostnaderna förfonden beräknas av stiftelsen uppgå till 378 milj. kr. efter avräkningav intäkterna (3 milj. ), varav för hyreskostnader 109milj. kr, kalkylmässiga avskrivningar pä egna fastigheter 177 milj.kr. och räntor 95 milj. kr. Stiftelsen har som underiag vid beräkningen använt detberäknade ateranskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet. Jag anser dock all de kalkylmässiga avskrivningarna, ienlighet med riksdagsbesluten , bör baseras påfastigheternas anskaffningsvärde.Detta medför atl behovet av avskrivningsmedel uppgår till 117 milj. kr., dvs. ett belopp som är 60milj. lägre änvad stiftelsen beräknat. Jag föreslår därför att 318 milj. kr. tas upp förändamålet under anslagsposten /85. För att möjliggöraarbetsmiljöförbättrande åtgärder och anpassning av arbetsplatser tillhandikappade arbetstagares behov liksom för omdisponering av platser m.m. behövs enligt stiftelsen i form av ägartillskott. Dessaberäknas lill sammanlagt 89milj. kr., efter extern upplåning. Jag delar ihuvudsak stiftelsens bedömning beträffande behovet av ägartillskott förarbetsplatsanpassning och arbelsmiljöförbättrande åtgärder. Vissa medel krävs också för andrainsalser. Sammantaget beräknar jag dettabehov till 30milj.