prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Av det anskaffningsbehovsom statskontoret beräknat avser ca 480,6 milj. kr. köp av utrustning och ca38,9 milj. kr. värdet av den utrustning som planeras atl hyras. En del (72%budgelårel 1983/84 resp. /85) av medelsbehoven för köp ärredan bundna genom tidigare anskaffningsbemyndiganden av regeringen eller, vadbeträffar mindre belopp, beslut av slalskonloret. Behållningen på anslagetvid ingången av /84 var 34.3 milj. kr. saml anslaget /84 135 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 15 103 vet för köp av utrustning under innevarandebudgetår kan beräknas lill 186,9 milj. kr. föreligger ett ytterligareanslagsbehov om 17,6 milj. kr. har efter hemslällan från regeringenanvisat ett tilläggsanslag av motsvarande belopp på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84. Förevarande anslagberäknas inte uppvisa nägon behållning vid ulgången av innevarande budgetår.Med hänsyn till förskjutningar av leveranser och belalningar somerfarenhetsmässigt inträffar anser statskontoret att 245 milj. kr. behöveranvisas för /85. Anskaffning avADB-utrustning medför ofta länga leveranstider. Under budgelårel 1984/85förulses beslällningar ske även av ulruslning som planeras bli inslalleradunder /86. Av de bemyndiganden för beställningar som riksdagentidigare har lämnai återstod ca 162 milj. kr. vid ingången av budgelårel1983/84. Köpvärdet för den ulruslning som beräknas bli beställd förinslallalion under budgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 uppgår till sammanlagtca 427 milj. kr. Ett kompletterande bemyndigande pä 265 milj. kr. Jag vill i dettasammanhang beröra teknikupphandling inom dataområdet. 1981/82: 123 omsamordnad datapolitik föreslogs alt ett särskill organ för leknikupphandlinginom dalaområdel skulle inrällas. (FiU 1981/82:34, rskr 317) godkändedella och anvisade lill teknikupphandling inom dataområdet ettreservationsanslag av 10 milj. kr. för /83. uttaladeemellertid oro för att den mångfald av ålgärder som vidlas eller planeras avsamhällel inom teknikupphandlings-området kunde leda till bl. förutsatte därför, all regeringen skullela de inilialiv som erfordras för atl kompetenstvister skall undvikas och föratt den organisatoriska bilden skall klarna. Datadelegalionen (B1980:03) fick i uppdrag (Dir. 1982:64) av regeringen atlutarbeta och lämna förslag om det särskilda organets organisation,sammansättning, arbetsuppgifter och verksamhetsformer samt om hur det särskildaorganet skall samordna sina insatser med andra samhällsstödda insatser inomteknikupphandlingsområdet så alt dessa insalser sammantaget ger slörslamöjliga positiva effekt. Regeringen uppdrog åt statskontoret attgenomföra en inventering av de organisationer inom den offentliga sektornvilkas uppgift är atl upphandla teknik inom dataområdet eller i övrigt ärverksamma inom området för datalek-nikupphandling. Statskontoret skulle vidarebeskriva resp. organs ansvarsområde samt särskill ange de fall där riskföreligger alt kompetenskon-fiikler kan uppslå. 1982/83: 100, bilaga 15, framhöll jagbl. (s. 82), aU det borde Prop.1983/84:100 Bilaga 15 104 prövas om leknikupphandling, främsl inom deldatatekniska området, kan utnyttjas i betydligt större ulslräckning i denoffentliga upphandlingen än vad som är fallet, till gagn för både beställareoch leverantörer. Jag framhöll vidare, atl del finns ett flertalorgan med kunskap och kompelens i teknikupphandlings- och dalafrågor, alt dessabör ges en central roll i ett syslem för ökal slöd till teknikupphandling inom dalaområdel och alldatadelegalionens och statskontorets utredningar får utvisa på vilkel sätt denbefintliga organisationsstrukturen bör ändras eller kompletteras. I fråga omde för teknikupphandling inom dalaområdet anvisade 10 milj. kr. för budgetåret1982/83 angav jag, all dittills ingen del förbrukats, beroende bl.a. på atlorganisationen m.m. av teknikupphandlingen var under utredning och all, sålångt då kunde överblickas, redan tilldelade medel för teknikupphandling inomdataområdet borde räcka även för budgelårel 1983/84. (FiU 1982/83:33, rskr 247) godlog vadjag anfört. Datadelegalionen ochstatskontoret har redovisal sina utredningsuppdrag till regeringen. Datadelegalionensöverväganden och förslag redovisas i belänkandel (Ds C 1983:8)Teknikupphandling inom dataområdet med offenlliga sektorn som beställare. Datadelegalionengör där följande överväganden. I arbetet medleknikupphandlingsfrågorna har från olika håll påtalats det olämpliga i altbilda ett särskill nyll organ för teknikupphandling inom dataområdet, även omorganet skulle verka och sedan bli föremål föruivärdering. Ett viktigt skäl för delta är att kommun-resp landstingsförbundetredan har organisatoriska arrangemang för alt stimulera teknikupphandling (TU)renl allmänt och man vill ulnyllja dessa även inom dalaområdel. För bådekommuner och landsting gäller att man samverkar med styrelsen för tekniskulveckling (STU) i samband med teknikupphandling. ytteriigare nytlorgan i form av en kommitté skulle därför främsl komma alt arbela medTU-projekl inom den slalliga sektorn. Även om, som lidigarevisals, del kan finnas flera olika lyper av projekt inom dalaområdel där ettsamarbete mellan stal, kommun och landsting kan vara fruktbart, finns detanledning räkna med alt fiera projekl inledningsvis främsl torde vara knutna till resp sektor. En organisatorisk lösningenligt modellen samverkan mellan statskontoret och STU är därför atl föredra.Den ger båda verken goda möjligheter alt stimulera helaleknikupphandlingsprocessen med de syften som angetts. En sådan organisatorisklösning är också relativt lätt att ändra om det skulle finnas skäl till deltaefter några ärs verksamhel. Del bör noteras all förvissa beställare med stor erfarenhet av teknikupphandling resp avindustrisamarbete, exempelvis affärsverk som och myndigheter somförsvarels materielverk (FMV), kan tidigare arbetsformer i samband medteknikupphandling även fortsättningsvis utnyttjas. Dessa beställare kan ävenvälja att samverka med statskontoret och STU. Samverkanslösningen mellanslalskonlorei och STU skall dock främsl stimulera lill sådan teknikupphandlinginom dataområdet som inte genomförs med existerande organisafioner ocharbelsformer. 1983/84:100 Bilaga 15 105 Datadelegalionen föresläratl regeringen uppdrar ät slalskonloret och STU all gemensaml främjaleknikupphandling inom dataområdet med offenlliga sekiorn som beslällare.Delegalionen föreslår vidare, all regeringen lillsäller ett samrädsorgan somskall biträda de tvä verken i arbetet med teknikupphandling. Datadelegalionens förslaghar remissbehandlats. Som sammanfallning av remissutfallet kan sägas, allremissopinionen är enig med daladelegationen om det angelägna i allleknikupphandling främjas men all något ytterligare organ inle bör inräUas förändamålet. Vad sedan gäller datadelegalionens förslag om en formaliseradsamverkan mellan statskontoret och STU är meningarna emellertid (), postverket, statens induslriverk(SIND). statskontoret, STU och de fackliga organisationerna Landsorganisationeni (LO), Centralorganisationen /SR och () samt biträderdelegationens förslag. Försvarels forskningsanstalt (FOA), och () däremot menar atl STUbör kunna tilldelas samma roll vid leknikupphandling inom dalaområdel som vidteknikupphandlingar inom andra områden. ()är emot en formaliserad samverkan och anför: De större statligamyndigheterna bedriver anskaffning genom TU som ett återkommande inslag ulansärskilda instruktioner. Enligt RRVs uppfallning har både STU ochstatskonlorel redan i nulägel i budgetprocessen och i sina konlakler medmyndigheler och statsmakterna möjligheter att främja anskaffning genom TU inomdataområdet. Del kan dock enligl RRVs mening vara angeläget att regeringen ibudgetpropositionen eller liknande betonar viklen av anskaffning genom TU ochanger alt särskilda medel finns för angelägna projekt som inbegriperanskaffning genom TU inom dataområdet. Regeringen bör även kunna uppdra åt STUall utvärdera existerande informations- och utbildningsinsatser rörandeanskaffning genom TU som helhet. Enligt RRVs uppfattning bör STU och slalskonloretsamarbeta i de former verken finner lämpligt i studie- och specifikationsfasernavid anskaffning genom TU inom statsförvaltningen eller vid anskaffning därkommunerna är medbeslällare. Förändringar i övrigt är enligt RRVs mening inlepåkallade med anledning av delegationens belänkande. Svenska rymdbolagel och högskolor (UUH) har avstått från attsvara i sak. Den i rapportenbehandlade teknikupphandlingen skall ha som syfle atl stimulera ujjpbyggnadenav inhemsk kompelens på datorområdet. Del kan enligl UUH:s mening innebärabetydande formella svårigheter atl genom- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 106 föra en upphandling med ett sådanl syfle inomramen för gällande upphandlingsförordning och inlernalionellaålaganden. UUH anser, all denna fråga måsle analyseras avsevärt mer ingående änvad som redovisas i rapporten. Datadelegalionen harfunnil atl en samverkan mellan statskontoret och STU är atl föredra framför altskapa ett nytt organ i form av en kommitté. Alla remissinstanser som yttrat sigi sak har instämt i della. Även jag finner all teknikupphandling inomdalaområdel bör främjas genom samverkan mellan befintliga myndigheler och verkoch inle genom alt något nyll särskill organ bildas för ändamålel. Vad belräffar formen fördenna samverkan har daladelegalionen föreslagit atl regeringen skall uppdra ätstatskonlorel och STU alt gemensaml främja leknikupphandling inom dalaområdelmed den offenlliga sekiorn som beslällare. Delegalionen föreslår vidare, altregeringen skall tillsätta ettsamrådsorgan som skall biträda de två verken i arbetet med teknikupphandlingen. Innan jag behandlarfrågan i vad mån det önskvärda samarbetet skall uppnäs genom atl regeringenlämnar ell formelll uppdrag eller pä nägol annat sätt vill jag först påminna omnuvarande regler i upphandlingsförordningen (1973:600). Efter en nyligenbeslutad ändring (1983:846) av 3 S stadgas nu uttryckligen all myndighelernaskall särskilt beakta alt möjligheterna lill anskaffning genomleknikupphandling prövas vid långsiktigt syftande anskaffningar. Jag vill vidare särskiltframhålla alt leknikupphandling innebär ett slöd inle enbart i själva upphandlingsfasen.Minsl lika vikligl är atl kunna initieraoch understödja del arbele hos beställaren, vad gäller kravspecifikationer m.m.. som föregår en upphandling av prototyp e.d. Del är i della förarbele,utifrån arbetstagarnas/slulanvändarnas aktiva medverkan, som en slor del avvärdel av en bra leknikupphandling ligger. Enligl min mening är det bl.a. molden bakgrunden naluriigl all förankra verksamhelen hos parterna på deloffenlliga områdel. Mol den nu angivnabakgrunden och dä ifrågavarande myndigheters inslriikiioner enligl min meningredan ger utrymme för dem atl samverka med varandra och med andra myndigheteräven i fråga om leknikupphandling inom dataområdet, finner jag f. n. inle skälatt ytteriigare reglera teknikupphandlingen. Det är också i enlighet medregeringens uttalade vilja all hälla lillbaka detaljregleringen i samhället.Ett av regeringen särskill inrättat samrådsorgan för leknikupphandling skullei praktiken få slällning av myndighel. (FiU 1981/82: 34, rskr 317)har lidigare uttalat en oro för alt den mångfald av åtgärder som vidlas ellerplaneras av samhället inom teknikupphandlingsområdet kan leda till bl.a.ansvarsfördelningsproblem. Ett samrådsorgan medför enligt min mening enpåtaglig risk för dubbelarbete mellan detta organ och övriga myndigheter. 1983/84:100 Bilaga 15 107 följer, atl jag inte f. n. bedömer det moliveralalt förorda alt regeringen lillsäller ell samrådsorgan för atl biträda de tväverken i arbetet med leknikupphandling. Jag delar således RRV:s uppfallning atlstatskonlorel och STU bör få samarbeta i de former verken finner lämpliga.Verken kan därvid överväga de särskilda synpunkler pä arbelsformerna somframförts frän daladelegationen. Delsamma gäller naturligtvis även andramyndigheler och verk som år verksamma inom teknikupphandlingsomrädet. 1 föregående årsbudgetproposition (prop. 1982/83: 100. bilaga 15. s. 83). anförde jag attregeringen kommer all pröva och slälla medel lill förfogande för realisliskaprojekt i den lakl de kan las fram och all. sä långl då kunde överblickas,redan tilldelade medel förleknikupphandling inom dalaområdel borde räcka även för /84. Detkan nämnas, atl av tidigare anvisade 10 milj. kr. ännu inle någon del förbrukats,vilkel liksom lidigare säkert kan anlas bero på bl. a. atl organisationsfråganinte lösts. Del ligger i sakens nalurall del möter slora svårigheler all med någon slörre grad av säkerhet i förväguppskatta vilka angelägna projekl som kan komma fram. Jag vill därför inte nuföreslå någon utökning av anslaget, ulan för leknikupphandling inom dalaområdelredan anvisade 10 milj. kr. får lills vidare räcka även för budgelårel 1984/85.Om ulvecklingen blir den önskvärda, dvs. all ell anlal leknikupphandlingsprojektstartas, och medelsbehovet därför blir slörre än vad som ryms inom den nuangivna ramen, avser jag all föreslå regeringen alt ålerkomma till iett annal sammanhang. Medlen disponeras efter beslut av regeringen i varjesärskill fall. För all regeringen skall fä ett underlag förbedömning av bl. a. slorieken av de medel som fortsätlningsvis kan komma allbehövas bör - som daladelegalionen föreslagil - statskontoret och STU fä iuppdrag all gemensaml redovisa dels vad som hänt under föregående årvad gäller teknikupphandling inom dataområdet, dels en bedömning av storlekenav de medel som kan komma all behövas under kommande budgelår. Jag har föravsikl all ålerkomma lill regeringen om della. 1 denna fråga har jag samråttmed chefen för industridepartementet. Jag återgår nu lillanslagsbehovet för näsla budgelår vad avser anskaffning av ADB-utrustning. Slalskonlorei har underhand kommil in med en redovisning över vilka - i förhållande tillanslagsframslällningen -ytteriigare senareläggningar av ADB-investeringar somkan göras. Jag beräknar anslagsbehovet för näsla budgelår till 231 milj. kr.Jag har därvid lagil hänsyn till den ökade belastning pä förevarande anslagsom blir följden av den interimistiska ulbyggnaden av arbetsmarknadsstyrelsensADB-syslem för platsförmedling, som lidigare denna dag har behandlals av chefenför arbelsmarknadsdepartemenlel. bemyndigande bör däruiöverinhämlas all beslälla 1983/84:100 Bilaga 15 108 ADB-ulruslning till ell värde av 265 milj. kr.ulöver lidigare lämnade bemyndiganden. Jag hemsläller alt regeringen 1. föreslårriksdagen all lill Anskaffning avADB-utrustning för budgelårel 1984/85 anvisa ell reservafionsanslag av231000000 kr. 2. föreslår allmedge atl dalorulruslning beslälls - ulöver lidigare medgivel belopp - lill en koslnad av högsl . 3. bereder tillfälle all la del av vad jag nu haranförl om teknikupphandling inom dalaområdet. Under anslaget redovisaskostnader och inläkler vid daiamaskincentralen för administrativdalabehandling (DAFA). DAFA skall pä uppdragulföra adminislraliv dalabehandling till en sä läg lolal koslnad förstatsverket som möjligl med beaktande av såväl kortsiktiga som långsiktigaaspekter, DAFA skall löpandesamråda med uppdragsgivare i sådana frågor om tekniska eller andra förändringarav betydelse som närmare berör uppdragsgivarna. Del åligger vidare DAFAsärskill atl lillhandahålla dalabehandlingska-pacilet ål statsmyndighet somsaknar egen ADB-anläggning, att utfärda anvisningar och rekommendationer avbetydelse för de ADB-system. vilkas drift förläggs till DAFA så atldriflsaspekler kan fillgodoses i ell fillräckligt tidigt skede saml atttillhandahålla generella ADB-program för sädana ADB-tillämpningar som oftaförekommer hos myndighelerna. DAFA får äta sig uppdragsom avser ulveckling och leknisk modernisering av uppdragsgivares syslem samtulveckling av standardsystem och jämförbara produkter. DAFA fär vidare åla siguppdrag som innebär alt driftsanpassa egna och andra organisationersstandardsystem o. d. för drift vid och utanför DAFA. DAFA får delta isyslemutvecklingsprojekt med annan huvudman där så är nödvändigt för atldriflsaspeklerna skall tillgodoses i ett tillräckligt tidigl skede eller allöverlagandel av evenluelll funklionsansvar underiättas. DAFA fär också delta isyslemutvecklingsprojekt med annan huvudman i syfte all inhämta kunskaper ochutveckla tjänsler på smådalorområdet. För all uppfyllahuvuduppgiften får DAFA utföra arbele med metod-och systemutveckling i sambandmed uppdrag för adminislraliv dalabe- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 109 Sådant arbete skall debiterasuppdragsgivare till fulla koslnaden om det inle är uppenbart orimligt. DAFA leds av en slyrelse. Chef för DAFA är enöverdireklör. DAFA är organiserad på en enhel för informalionsbanker, en enhetför kundspecifika syslem, en ulvecklingsenhel, en driftenhel och enadminislraliv enhel. DAFA:s verksamhet bedrivs vid en datacentral idels , dels , en dataregislreringsenhel i saml enmindre filialenhel i . Vid DAFA fanns 394 anställda,uttryckt i årsarbetskrafter. DAFA skall vara ekonomiskt självbärande. Fördess drifl har endasl ett formellt anslag av . För att lösatillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem samt för alt tillgodosebehov av rörelsekapital disponerar DAFA en rörlig kredit hos riksgäldskontorelpå högst 16 milj. kr. Den lolala omslulningenav DAFA: s verksamhel uppgick under budgelårel 1982/83 lill 145,5 milj. kr.Nelloresullatel blev ell överskott på 8,4 milj. kr. DAFA har under innevarandebudgetår vidlagil en laxesänkning med omkring 14 milj. kr. För budgelårel1983/84 beräknar DAFA en om.slulning på 144,9 milj. kr. och ett nettoresultatpå 2,7 milj. kr. DAFA redovisar en ökning av sin verksamhet även kommande år.Delta sammanhänger bl. a. med alt DAFA ingått långlidsavial med ett anlalstörre slalliga kunder som en betydande ökning skett av antaletprivata kunder. Den ökade salsningen på privata kunder har skett i enlighet medstatsmakternas (prop. 1980/81:100, bilaga 11, FiU 22, rskr 204) lidigareuttalanden. Jag bedömer DAFA:s ulveckling som posiliv. Delkan dock finnas skäl alt överväga om den nuvarande associationsformen är denmest ändamålsenliga för den verksatnhet som DAFA bedriver. Denna fråga bördärior närmare studeras, varvid flera associationsformer är möjliga. Blanddessa former märks både affärsverk och aktiebolag. Aktiebolagsformen bör dockövervägas försl då andra former visat sig mindre ändamålsenliga. I samband meden sådan utredning bör även undersökas förulsältningarna för atl DAFA:s fortsatta expansion i förstahand sker på andra platser i landet än i . DAFA föreslår atl anslaget för nästa budgelårförs upp med ett formellt belopp av . Jag biträder DAFA: s förslag vadavser anslag för nästa budgetär. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt lillDaiamaskincentralen för administrativ databehandling för budgelårel 1984/85anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 110 1982/83 Ulgift 5 583 703 l98-3,/84 Anslag 4000000 1984/85 Förslag 1000000 Från anslaget beslridsulgifler för ralionaliseringsprojekl, adminislraliv! ulvecklingsarbeie ellerförsöksverksamhel som bedrivs i ralionaliserings-syfte. Anslaget las i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. /79har anslaget tagits i anspråk för att beslrida även koslnaderna förs. k.exlernaarbelslagarkonsullersom personalorga-nisaiionerna pä grundval aviräffade medbeslämmandeavial anlitar i rationaliseringsfrägor. F. n. belaslas anslagetlill övervägande del av kostnaderna för arbelslagarkonsuller. Beloppen beslämsårligen genom särskilda avtal mellan ochhuvudorganisationerna. Avtalen godkänns av regeringen efler hörande avriksdagens lönedelegation. Den reella budgetprövning som gjorts av regeringeni förevarande sammanhang har således endast avsell ulgifterna förralionaliseringsprojekl. Enligt min mening medförnuvarande ordning, där koslnader för olika ändamål och av olika karaktärhänförs lill samma anslag i statsbudgeten, svårigheter atl på etttillfredsställande sätt följa kostnadsutvecklingen pä anslaget. Jag har därtorfunnit all kostnaderna för arbelslagarkonsuller bör skiljas ut från dettaanslag fr. o. m. budgelårel 1984/85. Jag ålerkommer lill denna fråga vid minanmälan av anslaget Externa arbelslagarkonsuller. Mot den nu angivnabakgrunden harjag vid min beräkning av anslaget tagit hänsyn lill endaslkoslnader för raiionaliseringsverksamhel m. m. Den slora vikl som måslelillmätas ett aktivi översynsarbele som syftar lill atl lä fram ell bällrebeslulsunderiag för omprövning och omprioritering av den slalliga och statligtfinansierade verksamheten kan inte nog understrykas. Liksom f. n. bör därtorbudgeteras medel som kan las i anspråk för översynsprojekl som inte lämpligenkan finansieras av ordinarie medel. Frän anslaget bör kunnabestridas ulgifter efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Anslagetbör utnyttjas när det med hänsyn till tiden för projektets bedrivande,projektets storiek eller av annal skäl inte är lämpligt all begära nägonsärskild medelsanvisning för ändamålel. Med hänsyn lill anslagetskarakiär kan någon säker bedömning av medelsbehovet för nästa budgetär integöras. Jag förordar att anslaget förs upp med 1 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 D 5. 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ()är cenlral förvaltningsmyndighet för revision och redovisning samt därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. RRV leds av en styrelse.Chef för verket är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. finns fem avdelningar, nämligen tre revisionsavdelningar, enprognosavdelning samt en ekonomiadministrativ avdelning. RRV tillämpar programbudgetering och tilldelasanslag i programtermer. Följande programindelning gäller för verket. Prognoser, budget,redovisning RRV:s verksamhet underprogrammen finansieras från ett förslagsanslag benämnt . (1 000-tal kr.) 1982/83 Utgift 1983/84 Budgel 1984/85 Beräknar 43 444 27 167 Intäkter under program 1 Intäkter under program 2 Riks re visions verket RRV:s budgetförslag /85 följer i princip del s.k. huvudförslaget. Verket begär docki sill förslag att förvaltningsrevisionen och redovisningsrevisionen undantasfrån ytteriigare nedskärningar. Enligt RRV:s mening leder en fortsaltresursminskning för dessa verksamhetsgrenar till att viktiga delar avstatsförvaltningen inte kan granskas i nöjaktig utsträckning. RRV:s verksamhet kommerall bedrivas enligt de rikllinjer som lagts fast i verksamhetsplanen /84. Dessa innebär i huvudsak att RRV inom revisionsprogrammelväljer sina insalser så all de bäsl bidrar lill all de koslnadsmässigakonsekvenserna av aliernaliva lösningar eller ambilionsnivåer för den slailiglbedrivna och finansierade verksamhe- Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 112 len klarläggs som underlag för poliliska beslut.Inom prognosprogrammel inriklas verksamhelen så atl slalsmakiernas underlag förbeslut om den ekonomiska politiken och budgetpolitiken förbällras. Den lekniskamoderniseringen av del slalliga redovisningssysiemel - system S - priorileras. RRV föreslår vidare altell tredje program. Översynsuppdrag, inrättas vid verkel. Inom programmel skallfullgöras uppdrag, som lämnas av regeringen eller av annat organ efterregeringens bemyndigande och avse bilräde ål regeringen i dess översynsarbele.Programmet avses finansieras projektvis med externa medel. I budgetförslagetupptas för programmel endast ett formellt belopp på . Under /84 har RRV kunnat minskasin lokalhyra. Verket anser atl denna besparing bör få tillgodoräknas inomramen för huvudförslaget. räknats av molhuvudalternativets krav på real lesursminskning . Inom programmel skall RRVvälja sina insatser så atl de bäst bidrar till alt de koslnadsmässiga konsekvensernaav alternativa lösningar eller ambitionsnivåer för den statligt bedrivna ochfinansierade verksamhelen klarläggs som underlag för poliliska beslut.Insalser inom de från slalsfinan-siell synpunkt betydelsefulla utgiftsområdenaprioriteras.