prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — , Box 905, Barn och föräldrars arbete, institufionen för samhällsvetenskap, "DAGISSJUKAN" - EN JÄMFÖRELSE MELLAN DAGHEMMED OCH UTAN KLIMATPROBLEM Ge bakgrund till inomhusklimat i vissa nybyggda barnstugorsom ger barn och personal hälsoproblem. Relaterabarnens hälsoläge till resultat av analysen av inomhusluft samt en tekniskinventering. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , , Sachskabarnsjukhuset, barnhälsovården i DocentPatrick , Barnhälsovården, Sachska barnsjukhuset, 1982-01-011983-06-30 "Dagissjukan" - en jämförelse mellan daghem medoch utan klimatproblem, , Hälso- och sjukvårdsnämnden1982, Gröna serien 2. Skr.1983/84:11 93 FORSKNINGS-OCH UTVECKLINGSARBETE INOM BARNOMSORGEN (FOBO) Syftetmed projektet var att sammanställa och diskutera erfarenheter, möjligheter ochmodeller för lokall anknutet forsknings- och utvecklingsarbete inombarnomsorgssektorn. Denövergripande frågeställningen är: Hurkan ell fruktbärande forsknings- och utvecklingsarbete lokalt utformas inombarnomsorgen? INSTITUTION; Institutionenför praktisk pedagogik, PROJEKTLEDARE: Psykolog : Psykolog , ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Utveckla barnomsorgen, Liber 83 Skr.1983/84:11 94 KOLLEKTIVHUSET STOLPLYCKAN - EN UTVÄRDERINGSSTUDIE 1 kollektivhuset Stolplyckan försöker man förena olikamålsättningar - en socialpsykologisk som gäller gemenskap och kollektivthandlande, en socialpolitisk med innebörden att äldreomsorg och barnomsorgstarkt integreras i vanligt boende saml en hushållsrationell i betydelsen allge tillgång till service som underlättar hushållens vardag. Projektets huvudsyfte är att genom uppföljning ochutvärdering av kollektivhuset Stolplyckan bidra lill ett bättre underlag förplaneringen av kollektivhus . Ett vidare syfle är också attresultaten skall bidra till förändringar av nuvarande boendeformer så attsamhälleliga mål om gemenskap och jämlikhet kan förverkligas, PROJEKTLEDARE: Tekn.lic. KONTAKTPERSON: Tekn.lic. , institutionen förbyggnadsfunktionslära. Box 725, 220 07 ANSLAGSGIVARE: för byggnadsforskning RAPPORTER MM: Kollektivhuset Stolplyckan i , Stadsför- Skr.1983/84:11 95 LOKALT UTVECKLINGSARBETE INOM BARNOMSORGEN (LUBO) Lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen syftar tillatt: - finna samarbetsformermellan verksamhetsfältet och utbildningarna av barnornsorgspersonal - utvecklaförsöksverksamheter inom verksamhetsfältet - della iutvärderingen av dessa INSTITUTION: Barnpedagogiska instiiutionen,univer- KONTAKTPERSON: Kersfin , barnpedagogiskainstitutionen, , Box 1423, 751 44 Skr.1983/84:11 96 MÅNGSIDIGT ANVÄNDBARA FÖRSKOLOR OCH FRITIDSHEM (MAFF)- DELPROJEKT 1 Projektet är ell tvärvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsprojekt. Forskarna är knutna lill fyra institutioner - Tekniskahögskolan i , Tekniska högskolan i , i i . Syftet med projektet är att studera - samspeletmellan pedagogik, organisation och fysisk miljö i förskola och fritidshem - förskolans och fritidshemmets möjligheter lill breddad kontakt med samhället i övrigt för att skapa allsidigt beslutsunderlag för statlig normeringoch rekommendationer beträffande verksamhei, byggande och arbetsmiljö som stödför planering och projektering av mångsidigt användbara förskolor ochfritidshem. INSTITUTION: Arkitektursektionen, Tekniska högskolan, Stock- KONTAKTPERSON: Arkitekt , Arkilektseklionen,Byggnadsakustik, Tekniska högskolan, Öster-malmsg 26, 100 44 ANSLAGSGIVARE: för byggnadsforskning RAPPORTER MM: Rapporter från byggforskningsrådel och socialsty- MÅNGSIDIGT ANVÄNDBARA FÖRSKOLOR OCH FRITIDSHEM (MAFF) -DELPROJEKT 2 Projektet är ett tvärvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsprojekt. Forskarna är knutna till fyra institufioner-Tekniskahögskolan i , Tekniska högskolan i , i i . Projektet skall ge underlag för framtida planeringav verksamhet och lokaler. Projektetär tvärvetenskapligt och omfattar såväl forskning som försöks-ochutvecklingsverksamhet. Försöksverksamheten omfattar förskolans organisation ochverksamhet och strävar mot ökat samspel med boende i förskolans närområde. Denbedrivs i särskilda försöksanläggningar. Gemensamt för dessa är mångsidiganvändbarhet, flyttbara innerväggar och inredning och att de skall kunnaanvändas som en resurs i bostadsområdet. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: CarinBoalt, , , , Lundsuniversitet, institufionen för byggnadsfunktionslära, arkitektursektionen.Box 725, 220 07 Statensråd för byggnadsforskning , M., och af Klercker, J.: Användning av enflexibel förskola. Inslitutionen för byggnadsfunktionslära. Lundsuniversitet 1982, m.fl. rapporter 7 1983/84 1 saml. Skr.1983/84:11 98 MÅNGSIDIGT ANVÄNDBARA FÖRSKOLOR OCH FRITIDSHEM (MAFF)- DELPROJEKT 3 Projektet är ett tvärvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsprojekt. Forskarna är knutna till fyra institutioner - Tekniskahögskolan i , Tekniska högskolan i , i i . Att motverka barns sektorisering på daghem och fritidshemgenom att studera sambandet mellan pedagogik, organisalion och verksamhei delsfrislående ur pedagogisk aspekt, dels i anslutning till funktion och klimat. Depedagogiska intentioner som angett rikllinjer för arbetet vid lärarhögskolahar varit a) Utvidgadsyskongrupp () b) En barnstuga ulan traditionellaavdelningar c) Så många beslutsom möjligt beträffande planering av huset, arbetsorganisation och inköpskulle de som arbetar i huset bestämma d) Ökad föräldramedverkan e) Samverkan med andra människor i grannskapet samtutnyttjande av närmiljön PROJEKTLEDARE: Docent , adjunkt KONTAKTPERSON: Adjunkt , , Box23501, 200 45 ANSLAGSGIVARE: (Arvsfonden) RAPPORTER MM: ,B. dag- och fritidshem vilka medverkat i ,särtryck och småtryck (, ), nr 426, 1982, m.fl. rapporter 1983/84:11 99 MÅNGSIDIGT ANVÄNDBARA FÖRSKOLOR OCH FRITIDSHEM (MAFF) - DELPROJEKT 4 Projektetär ett tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsprojekt. Forskarna ärknutna till fyra institutioner - Tekniska högskolan i , Tekniskahögskolan i , i och i . Projektetssyfle är att studera planering av verksamhet och fysisk miljö inom enförsöksverksamhet med syfte att skapa kontinuilel i barnens erfarenheter. Vilkahinder och möjligheter finns för kontinuitet i planeringen och i barnens erfarenheter? INSTITUTION: Pedagogiskainslitutionen, Högskolan för lärarut- KONTAKTPERSON:Inger , Högskolan för lärarutbildning, Box 34103, 100 26Stockholm ANSLAGSGIVARE; (Arvsfonden) RAPPORTERMM: Personalen planerar en barnstuga, ., Högskolan förlärarutbildning i , barnpsykologiska forskningsgruppen. Rappori nr 4:1981,m.fl. Skr.1983/84:11 100 MÅNGSIDIGT ANVÄNDBARA FÖRSKOLOR OCH FRITIDSHEM (MAFF)- DELPROJEKT 5 Projektet är ett tvärvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsprojekt. Forskarna är knutna fill fyra institutioner-Tekniskahögskolan i , Tekniska högskolan i , i i . Studiens övergripande syfte är att undersöka förskolansoch fritidshemmets möjligheter fill breddad kontakt med samhället. Med utgångspunkt från syftet formulerades följandehuvudfrågeställningar; - Kan manorganisera verksamheten i förskolan så att en öppnare och mera utåtriktadverksamhet erhålls - Vilka kravställer detta på förskolans fysiska och sociala organisation - Vad innebärdetta för förskolans relafion till andra verksamheter i bostadsområdet. KONTAKTPERSON; , Nyckelkroken 60, 222 47Lund ANSLAGSGIVARE: för byggnadsforskning RAPPORTER MM: , C, Lieberg, M.; Barnens stuga,kvarterets träffpunkt, stadsförnyelsekampanjen 1980-81. Slutrapport: Enöppnare förskola - utopi eller möjlighet. 1983/84:11 101 NÄROMSORGOCH BOENDEGEMENSKAP - UTVÄRDERING AV EN MODELL FÖR INTEGRERAD SOCIAL OMSORG IBOSTADENS NÄRMILJÖ Projektetshuvudsyfte är att dokumentera och utvärdera pågående försök med integrerad bostadsanknutensocial omsorg i . Utvärderingen innebär att studera i vilkenutsträckning Linköpingsmodellen verkar i riktning mot de socialpolitiska och bostadspolifiskamål som kommer fill uttryck i l.ex. Den innebär också ettförsök att identifiera och beskriva olika problem och hinder i genomförandet avmodellen, och hur dessa kan bemötas eller förebyggas. Den huvudfrågeslällningsom projektet avser att belysa är i vilken utsträckning och på vilket sätt ensocial omsorgsverksamhet enligt Linköpingsmodellen kan fungera som bas förkollektiva aktiviteter i boendemiljö. INSTITUTION: Institutionenför byggnadsfunktionslära, Lunds KONTAKTPERSON:Mats Lieberg, , , Box725,220 07 ANSLAGSGIVARE: för byggnadsforskning Skr.1983/84:11 102 SAMHÄLLETS BARNOMSORG OCH SOCIAL PLANERING har samhällets barnomsorg expanderat kraftigt.Expansionen har inneburit att barnomsorgen på något årtionde kommit att framståsom en socialpolitisk fråga av högsta rang. Utvecklingen har varit så snabb attsamhället haft uppenbara svårigheter att tillmötesgå de krav den ställt på iförsta hand ekonomiska och personella resurser, men också på planeringsinsatseroch lagstiftningsåtgärder. Mol denna bakgrund har projektets allmänna syfleformulerats som ett försök att få en systematiserad kunskap om samhällets sätlatt svara på de krav utvecklingen på barnomsorgsområdet ställer, och om vilkasvårigheter, hinder och möjligheter som den sociala planeringen här möter. Statistisk deskription av lidsserie- och tvärsniltsdata,sambandsanalys, komparativ analys, begreppsanalys och casestudies av enskildakommuner, kommer alt genomföras inom ramen för en allmän sociologisk analys.Undersökningsenheter är rikets samtliga kommuner. INSTITUTION: , univer- KONTAKTPERSON; Fil.kand. ANSLAGSGIVARE: Delegationen för social forskning RAPPORTER MM: Sidebäck, G. & Sundbom, L.; Planering påglid, analys och dokumenlalion av kommunernas barnomsorgsplaner 1981-1985,stencil, okl. 1981, , m. fl. SAMORDNINGMELLAN FORSKOLA OCH ANDRA FAMILJESTÖDJANDE SOCIALA ORGAN (TYNNEREDSPROJEKTET) Attstudera och analysera administration och organisatoriska betingelser sompåverkar förskolepersonalens möjligheter till ökal ansvar och beslutsfattandei det pedagogiska arbetet. Projektet planerades som försöksverksamhet i syflealt pröva former för samverkan mellan förskola och andra organ för barnomsorg inärmiljön såsom BVC, skola, fritidsverksamhet etc. Projektet kom efterhand alt inrikta uppmärksamheten mot styrmekanismer i den administrativaledningen av förskoleverksamheten. Begreppen decentralisering och samverkanblev därvid särskilt föremål för analys. En separat undersökning av dagbarnvårdaressituation har utförts inom projektet. STARTDATUM:SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Institufionen för praktiskpedagogik, , insfitutionenför praktisk pedagogik, , Box 1010, 431 26 Mölndal1978-01-01 ,i Kärrby G., . och Wickslröm U.: Samordningmellan förskola och övriga familjestödjande organ. En beskrivning avintroduktionsfasen. , 1978, m.fl.rapporter. Skr.1983/84:11 104 SJÄLVFÖRVALTNING OCH FÖRÄNDRINGSARBETE INOMBARNOMSORGEN Att studera organisatoriska förhållanden och pedagogiskverksamhet samt framför allt sambanden mellan organisationen och verksamhetensutformning. Syftet är att studera hur ett politiskt beslut effektueras ochvilka effekter det kan få på den pedagogiska verksamheten. Ett horisontellt studium kan göras vid ett antal institufionerför att se om olikheter i hantering av ekonomiska frågor medför olikheter iberedskapen och möjligheterna att genomföra ett genomgripande förändringsarbele. Frågeställningar: Hur förmedlas ett politiskt fattatbeslut genom en traditionell organisation till pedagogiskt verksam personal?Medför ökad delaktighet i beslutfattandet ett ökat engagemang i den pedagogiskaverksamheten med barnen? Är ekonomisk självförvaltning hindrande ellerbefrämjande för det pedagogiska och sociala arbetet med barnen och föräldrarna? INSTITUTION: Insfitutionen för praktisk pedagogik, KONTAKTPERSON: Psykolog , Enskärsgatan 9,42160 ANSLAGSGIVARE; Planeringsanslag, delegationen för socialforskning Skr.1983/84:11 105 Syftet med undersökningen kan sammanfattas under tvåpunkter: 1 Genomföra en kartläggning av hurföräldrar i med barn i förskoleåldern och som arbetar under obekväma arbetstiderlöser sin barntillsyn och hur de upplever denna lösning. Med hjälp av enkäteroch intervjuer försöka belysa barnens uppväxtvillkor. Väsentligt är också attta reda på föräldrarnas behov av samhälleligt slöd för alt lösa barnomsorgenoch om de upplever ett större behov av dessa åtgärder än andra föräldragrupper. 2 Utifrån de erfarenheter ochslutsatser som kan dras från de dala som samlas in skissera förslag lillsamhälleliga åtgärder som komplement till hemmamiljöerna. INSTITUTION; Sociologiska insfitutionen, PROJEKTLEDARE: Fil.lic. KONTAKTPERSON: , , 913 00Holmsund. RAPPORTER MM; ., Styrborn S.; Tid förarbete och barnomsorg;143 barnfamiljer i , rapport 3 1977, m.fl. rapporter. Skr.1983/84:11 106 BARN PÅ DAGHEM, I FAMILJEDAGHEM OCH HEMMA Syftet med undersökningen var att studera hur en gruppbarn utvecklats, som vistas pä daghem, familjedaghem eller hemma under sina förskoleår.Barnen deltog i en tidigare undersökning 1972, då de varit på daghem,familjedaghem eller hemma . I den undersökningen fann man ingaskillnader i fråga om barnens ulveckling. Vi ville med vår undersökning 5 är senare följa upp barnenoch göra en ny utvecklingsbedömning. Undersökningen fick två huvuddelar: 1) En kartläggning som kunde ge en uppfatlningom hur barnens uppväxtmiljö förändrats med fokusering påtillsynsformer. 2) En närmare beskrivning ochutvecklingsbedömning - en inlensivstudie -av de barn som varil pådaghem, i familjedaghem eller hemma samt av en grupp barn vars tillsynvarierat. Fyra grupper studerades varav tre med stabil lillsyn och en medmycket varierad (45 barn). PROJEKTLEDARE: Professor m.fl; KONTAKTPERSON; , Bergsgalan 49, RAPPORTER MM; Rudebrant, S. och , S.: Barn på daghem,i familjedaghem och hemma. Institufionen för pedagogik. Rapport nr 6:1979. 1983/84:11 107 BARNOMSORGSPROJEKTET I - UTVÄRDERING AVFÖRSÖKSVERKSAMHET MED BARNOMSORG PÅ OBEKVÄM ARBETSTID Syftet har varit att utvärdera en försöksverksamhet medbarnomsorg på obekväm arbetstid. Ambitionen har varit att granskaförsöksverksamheten i sin helhet, dvs att dokumentera skeenden omkring och inomförsöksverksamheten. Huvudintresset har dock fokuserats på de i de olikaomsorgsformerna deltagande föräldrarna, barnen och personalen. PROJEKTLEDARE: Fil.kand. KONTAKTPERSON: Socialchef , socialförvaltningen.Box 212, 951 23 STARTDATUM: årsskiftet77/78 ANSLAGSGIVARE: Allmänna arvsfonden RAPPORTER MM: Åslröm, S., Söderiund, K. & Vogelmann, L.Utvärdering av en försöksverksamhet med barnomsorg under onormal arbetstid.Delrapport 1; 1. Kartlägga ochanalysera vilka effekier dellidsbarnen i daghem och familjedaghem har påförutsättningarna för den pedagogiska verksamheten. Belysanuvarande nyttjandegrad vid daghemmen och familjedaghemmen i relation tillbefintliga personalresurser, öppettider m.m. Belysa några avde komplexa förhållanden på familjenivå, som gör att föräldrar efterfrågardeltidsomsorg. Beskrivning och analys av verksamheten syftar till attidentifiera olika konfliktområden och innefattar berörda personers attitydertill företeelsen "dellid i arbetslivet" och "deltid ibarnomsorgen", upplevelser av problem och syn på möjliga och/eller önskvärdaförändringar. INSTITUTION: Sociologiska instiiutionen, KONTAKTPERSON: Socionom , sociologiskainstitutionen, 27 A-B, 414 59 ANSLAGSGIVARE: Delegationen för social forskning RAPPORTER MM: Slutrapport beräknas föreligga 1983/84:11 108 BARNSUPPVÄXTVILLKOR I OCH - EN JÄMFÖRANDE STUDIE OM IDEAL OCHVERKLIGHET Huvudsyftetär att få fram kunskap om socialisationsmönstret bland barn som växer upp i en kollektivistiskmiljö. Denövergripande problemställningen är; Hur formas personligheten hos barn, somväxer upp i en kollekfivistisk miljö (Folkrepubhken ) jämfört med barn somväxer upp i en individinriklad miljö ()? En följdfråga blir: Vilkeneffekt har detta för barnet? INSTITUTION; Insfitufionenför psykiatri, PROJEKTLEDARE; ProfessorBengt , m.fl. KONTAKTPERSON: PsykologSolvig , ri, , 141 86 ANSLAGSGIVARE: Solsfickan,insfitutet BETYDELSENAV DAGHEM, FAMILJEDAGHEM OCH HEMFAMILJ FÖR BARNETS SOCIALA OCH EMOTIONELLAUTVECKLING Undersökningenär en 3-årig longitudinell studie som avser att belysa betydelsen av olikaformer av barnfillsyn (daghem, familjedaghem och hemfamilj) för barnetssociala och emotionella ulveckling. Syftet med undersökningen är inte attbesvara frågan om en viss typ av barntillsyn är generellt bra eller dålig, utanatt undersöka hur olika fillsynsformer samverkar med del individuella barnetsbehov och särdrag. I studien undersöks hur skilda former av barntillsyn samvarierar med barnets relation lill modern, till fadern, till en främmandevuxen, till läraren och fill jämnåriga barn. Vi är också intresserade av attstudera sambandet mellan olika arrangemang och föräldrars och läraresuppfattning av barnets temperament och sociala förmåga. Barnen studeras såvälföre som efter att de har börjat i daghem eller familjedaghem. INSTITUTION: Instiiutionenför psykologi, PROJEKTLEDARE; Fil. , institufionen för psykologi, , Box14158, 400 20 DAGHEMMETOCH HEMMET - EN LONGITUDINELL STUDIE AV BARN MED OLIKA UPPVÄXTERFARENHETER------- Syftet med studienhar varit all följa en grupp barn med olika uppväxlerfarenheterunder förskoleåren (daghemsvistelse och hemmavistelse), att beskriva ochjämföra barnens aktiviteter och sociala samspel, att beskriva förändringar ifamiljemas situation, att mäta olika typer av utveckling samt att se hur barneni de två grupperna klarat övergången till skolan. Instiiutionenför praktisk pedagogik, , , , , . Box1010, 431 26 foundation, American-Scandinavianfoun-dalion, , , foundation. ., Cochran M.M.:Daghemmet och hemmet: En jämförande studie av barn i olika uppväxtmiljöer - förstauppföljningen. i , 1977 (stencil) m.fl. rapporter. Enkraftig ulbyggnad av barndaghemsorganisationen har skett i under 1970-talelsamtidigt som osäkerhet rått om vilka effekter olika specifika komponenter idaghemsmiljön kan ha i olika avseenden. Syftet med undersökningen har i förstahand varil all experimentellt studera effekterna av olika personaltäthet. 1andra hand har undersökningen avsett att genom sambandsanalyser studerabetydelsen av gruppstorlek och visteIselidens längd. Laboratorietför klinisk stressforskning. ,laboratoriet för klinisk stressforskning. Box 60205, 104 01 STOCKHOLM1973-12-01 Delegationen för social forskning. ,, M., , B.; Daghemsvårdför treåringar - en tvärvetenskaplig, experimentell studie, X. Nr 121, 1980, m.fl.rapporter i stressforskningslaboratoriets rapportserie. Fransk-svenskt forskningssamarbete inom familjepolitikensområde. a) att belysa familjestralegieroch rollkonflikter med avseende på familje-och arbetsliv bland familjer med småbarn b) att belysa hinder och strukturellavillkor för familjelivet bland arbetstagare i en expanderande arbetsmarknadsseklor c) att belysa nätverk ochfamiljepolitiska åtgärders betydelse för barnens livsmiljö under de förstalevnadsåren. PROJEKTLEDARE; KONTAKTPERSON; STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER: , , , 106 91Stockholm : Familjestrategier, arbetsliv och småbarn. FÖRSKOLAN - 1850 TILL NUTID Syfte;Genom beskrivning av förskolans ekonomiska och ideologiska förutsättningarfrån dess början till belysa nya pedagogiska program förförskolan och dess effekter. : dagens heltidsförskolaanpassad och/eller avsedd för arbetarklassen? ,Iliongränd S 354, 223 71 KOMMUNEN SOM SERVICEPRODUCENT: STUDIER AV SERVICEUTBUDETSVARIATION I DE SVENSKA PRIMÄRKOMMUNERNA I vilken utsträckning varierar det kommunalaserviceutbudet bland kommunerna i ? Frågan avser en serie olikasakområden däribland den kommunala barnomsorgen. Ivilken utsträckning kan servicevariationerna förklaras utifrån kommunernasegenskaper i socio-ekonomiskt och politiskt avseende? PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON; STARTDATUM; SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM; , statsvetenskapliga institutionen. Box 5131, 22005 Kommunaldemokratiska kommitlén ; servicevariation. Rapport 11 från kommunaldemokratiska forskningsgruppen.DS Kn 1982:2, , m.fl. rapporter. MEDBORGARNA OCH KOMMUNEN. STUDIER AV MEDBORGERLIGAKTIVITET OCH REPRESENTATIVT FOLKSTYRE Studiumav medborgerlig akfivitet och politisk representativitet på nivå medavseende på bl.a. barnomsorgen. PROJEKTLEDARE; KONTAKTPERSON: STARTDATUM; SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , statsvetenskapliga institutionen,Box 5048, 402 21 Medborgarna och kommunen.Studium av medborgerlig aktivitet och representativ folkstyrelse. ,J., , (Ds Kn 1981:12) MÅL OCH INNEHÅLL I BARNEHAGEN I (MIB) Syftet med projektarbetet är att nå ökad kunskap om programarbetetrörande barnehagens mål och innehåll, vilket är aktuellt i de nordiska länderna. Projektets övergripande frågeställning är: Vilkarelafioner finns mellan statligt-kommunalt-institutionsanknutet programarbeteom mål och innehåll i barnehagen saml forsknings- och utvecklingsarbete inom barnehagssektorn? PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON; STARTDATUM; SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: PsykologBjörn Flising, psykolog , institutionenför praktisk pedagogik, . Box 1010, 431 26 Mölndal1982-01-01 PEDAGOGIK OCH MILJÖPLANERING (POM) Projektels syfle är alt förbättra barnsuppväxtförhållanden genom att pröva samverkan mellan den offentligabarnomsorgen och de människor och den miljö som omger barnen i deras kvarter.En liten förskole- och fritidshemsenhel för kvarlerels barn, som samtidigtanvänds som kvartersgård, ger möjlighet till kontakter mellan institulionsbarnoch "hemmabarn" och också mellan grannar i olika åldrar. Kontakternaär en förutsättning för ett inbördes stöd mellan de boende men också mellan deboende och förskolan/fritidshemmet. Barnomsorgens resurser för lokaler ochgårdsplanering kompletterar kvarteret och ger därmed utrymme för varieradeaktiviteter för både barn och vuxna. Frågeställningar:Kan den offentliga barnomsorgens isolering brytas? Vilka förändringar krävs?Kan boende påverka planering av förskolelokaler och verksamheten? Hur påverkasbarnomsorgens kvalité av en större öppenhet mot kvarteret? Vilka krav ställeren förändrad verksamhet på lokaler och utemiljö? Vilka förändringar iplaneringsmetoder och förvall-ningsruliner krävs för en integrering avbarnomsorgen i kvarteret? PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM; Institutionenför praktisk pedagogik, Göteborgsuniversitet; avdelningen för formlära, Delegationen för social forskning Pedagogik och miljöplaneringsprojekt. Inslitutionen för praktisk pedagogik, 8 1983/84 I saml. Skr, 1983/84:11 114 OFFENTLIGSOCIALISATION OCH PROFESSIONELL ORGANISERING Projektethar till syfte att studera hur yrkesgmpper inom den offentligabarnomsorgen/barnhälsovården vuxit fram och formats av olika intressen ochprofessionella strävanden. Särskilt uppmärksammas psykologgrupperna inom denpsykiska barn- och ungdomsvården och förskollärarna. Undersökningen utgår frånett kunskapssociologiskt perspektiv som lägger tonvikten på yrkesutövandetskunskapsbas, dvs. inflytandet från forskningen, ideologiska doktriner ochklass- och könspräglade idéer i den offentliga socialisa-tionen. INSTITUTION: Sociologiskainstiiutionen, PROJEKTLEDARE; Fil. KONTAKTPERSON: Fil. , sociologiska insfitufionen, 27 A-B,414 54 ANSLAGSGIVARE; , delegationen för socialforskning Skr.1983/84:11 115 SPÄDBARNS EMOTIONELLA OCH SOCIALA ANPASSNING TILL DAGHEM Projektet syftar till att belysa de problem som rörspädbarns reaktioner på och anpassning till daghem. 1 Hur förändras och utvecklasspädbarn på daghem 2 Hur förändras och utvecklasrelationen mor-barn 3 Hur förändras och utvecklasrelationen personal-barn 4 Hur kan skillnader ianpassningsprocessen förklaras utifrån vissa miljö- och personlighetsfaktorerhos barn INSTITUTION: Pedagogiska insfitutionen, Högskolan för lärarut- PROJEKTLEDARE: Fil.kand. KONTAKTPERSON: Fil.kand. , pedagogiska insfitufionen,Högskolan för lärarutbildning. Box 34103, 100 26 ANSLAGSGIVARE: Högskolan för lärarutbildning iStockholm RAPPORTER MM: Hårsman, I.: Om små barns separationsreaktioner.Teoretiska utgångspunkter för en studie av spädbarns anpassning till daghem.Rapport från pedagogiska insfitutionen.