prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — För resekostnader, ökad framställning av läromedel m.m. behövsytterligare medel (4-31 000kr.). För folosätter och lagerhyllor behövs engångsanvisningar(-(-233000kr. SILbegär dessutom en uppräkning av anslagsposten Förvaltningskostnader för löner tilllokalvårdare, representation, hälso- och sjukvård samt telefon m. m. med 36000kr. för utökadverksamhet vid RPH. Förutökade lokaler vid RPH beräknar SIL . i ökade hyreskostnader. Under de senastebudgetåren har rikscentralerna fö' agogiska hjälpmedel förhandikappade (RPH) tillförts ökade medel för att kunna tillgodose handikappadeelever i den vanliga undervisningen med erforderliga pedagogiska hjälpmedel. För nästa budgetärbör medel för RPH:s verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Därutöver beräknar jagsammanlagt , varav . iengångsanvisningar, för följande ändamål. 1983/84:100 Bilaga 10 74 För RPH-RH tillstyrkerjag medel för en halv tjänst som läromedelsproducent (5). För punktskriflsframställning vid RPH-SYNberäknar jag dels 100000kr. iexpertismedel, dels 100000kr. för övriga framställningskostnader (6). Jag tillstyrker att RPH-SÄR filldelas150000kr. i expertismedel för insatser for flerhandikappade (7). Jag förordar en uppräkning avanslagsposten Förvaltningskostnader med 9000kr. för bl.a. ökadetelefonkostnader vid samtliga rikscentraler (8). Vidare beräknarjagengångsanvisningar till RPH-HÖR med . för inköp av kompaktarkiv och tillRPH-SÄR med . för anskaffning av lagerhyllor (4 och 7). Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslär att tillRikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 75 Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1982/83 Utgift 29516537 Reservation 2137462 1983/84 Anslag 27437000 1984/85 Förslag 24937000 Frän anslagetbekostas forskning och centralt utvecklingsarbete inom ungdomsskola ochvuxenutbildning samt informationsåtgärder i samband därmed.Skolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten. Skolforskning-en börhuvudsakligen bestå av uppdragsforskning inom högskolans ram och vara inriktadmot problem aktualiserade i arbetet med den långsiktiga planeringen, uppföljningenoch utvärderingen av skolreformer. SÖ skall lägga fram långsiktigaskolforskningsprogram enligt riktlinjer som angivits i propositionen1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling och i propositionen1981/82: 106 om forskning m. m. Det centrala utvecklingsarbetet avser främstvuxenutbildningsområdet och handikappområdet samt andra områden där det finns problem avövergripande karaktär som av olika skäl ejär lämpade att omfattas av den lokala skolutvecklingen. Genomförandet kan ske antingen inom SÖ ellerförläggas hos olika utbild-ningsanordnare, skolor och organisationer. SÖ:s anslagsframställning innebär i huvudsak följande: I enlighet medriksdagens beslut med anledning av propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 37, rskr385) skall varjebudgetår t. o. m. 1985/86 en viss del av detta anslag överföras till anslaget B3. SÖ föreslär att 2 161000kr. /85 överförs till nämnda anslag. Föråterstoden av anslaget beräknar SÖ löne- och prisomräkning med . anvisas under förevarande anslag för /85. Jag erinrar om vadjag anfört under anslaget B 3. Länsskolnämndernas utvecklingsstöd om överföringav medel från detta anslag och beräknar i enlighet härmed att 2,5 milj. kr. överförs budgetåret1984/85. Anslaget skall enligt beslut inriktas mot attbekosta forskning, främst av övergripande och långsiktig karaktär, visst centraltutvecklingsarbeterörande bl.a. vuxenutbildning, handikappfrågor och frågor rörande invandrare och nationella minoritetersamt planering, uppföljning och information. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 76 Sektorsforskningen inomskolområdet skall enligt min mening vara inriktad mot problem aktualiserade iskolans och vuxenutbildningens vardag eller i arbetet med den långsikligaplaneringen och utvecklingen av skolväsendet eller uppföljningen avskolreformer. Detta nödvändiggör ett krav på koncentration på för skolväsendetsutveckling centrala områden och frågeställningar. I samband medanslagsframställningen har () presenterat sittforskningsprogram. aktualiseras en rad förändringar inomSÖ:s ansvarsområde. Till de viktigaste frågorna hör uppföljning och utvärderingav effekterna av decentraliseringen på utbildningsområdet och den successivareformeringen av gymnasieskolan. Jag vill här erinra om vad chefen för utbildningsdepartementetanfört om försöks- och utvecklingsarbete i anslutning till den kommandepropositionen om reformering av gymnasieskolan. Jag föreslår inte nägonuppräkning av anslaget. Del är enligt min mening likväl nödvändigt atl SÖ i sinplanering skapar utrymme för nya, angelägna projekt genom omprioriteringar avpågående projekt. I detta sammanhang villjag erinra om alt sådant utvecklingsarbete som kan anses höra till SÖ:s löpandearbete med planering och utvärdering av skolans verksamhet inte är avsett altfinansieras med medel ur delta anslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Forskning ochcentralt utvecklingsarbete Inom skolväsendet för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Fortbildning m. m. 1982/83 Utgift 23848530 Reservafion 81469 1983/84 Anslag 22105000 1984/85 Förslag 22989000 Från anslaget bestridskostnader för skolledarutbildningen och för sådana övriga utbildningsinsatserdär () ansvarar för genomförandet. SÖ ansvarar därvid föratl vissa angelägna utbildningar kommer till stånd, vilka inte kan anordnasinom högskolan. SÖ ansvarar således för att vissa kurser och andrautbildningsinsatser anordnas för lärare i yrkesämnen och för personal vidspecialskolan, särskolan och sameskolan. Inom anslaget disponerar SÖ ocksåmedel, som i styrande och stimulerande syfte fördelas vidare lill kommunernaför atl bestrida sådana kostnader för viss utbildning, som kommunerna självaansvarar för. Under innevarande år fördelas således medel till fortbildning fördet lokala utvecklingsarbetet i och till fortbildning förklasslärare i naturorienterande och tekniska moment (No/Teknik). Vidarebekostas från anslaget bidrag till lärarorganisationer m. fl. för fortbildningsverksamhetoch bidrag till skolpersonal för deltagande i internationella kurser och Prop.1983/84:100 Bilaga 10 77 konferenser.Inom anslaget disponerar SÖ också vissa medel för planering, uppföljning ochinformation. Enligt 8§ förordningen (1981:1371) med instruktion förden stafliga skoladminislrationen (8§ ändrad 1983: 275) skall SÖ kartlägga behovet avpersonalutbildninginom skolväsendet. Kartläggningen skall tillsammans med SÖ:s förslagtill prioriteringar åriigen presenteras för regeringen som ett underlag för dess och riksdagensställningstaganden när det gäller resurser till högskolan, SÖ och kommunerna samt deövergripande riktlinjer som skall gälla för verksamheten. Extern utbildningför skolpersonal bekostas förutom med medel från förevarande anslag också med medelfrån anslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken, anslagsposten Personalutbildning förskolväsendets personal. För /85 föreslär SÖ inte någon förändring iden överenskomna ansvarsfördelningen mellan högskolan och SÖ. Däremot föreslårSÖ vissa ändringar i pågående verksamhet samt nya fortbildningsinsatser. SÖ:sanslagsframställning för /85 innebär i huvudsak följande: Pris- ochlöneomräkning m. m. SÖhar i samband med anslagsframställningen inkommit med förslag till prioriteringarför /85 avseende personalutbildning för skolväsendets personal.SÖ bedömer att inriktningen och omfattningen av verksamheten bör vara huvudsakligen densammasom under /84. SÖredovisar sitt arbete med en plan för ett samlat program förskolledarutbildningen som, med undantag av en fördjupningsutbildning, skall genomföraslokalt under kommunernas ansvar med stöd av länsskolnämnder och högskolor.SÖ hemställer att regeringen godkänner planen. Den nuvarande skolledarutbildningenbör enligt SÖ även för /85 följa den fr.o.m. /83reviderade långtidsplanen. Utbildningen beräknas vara slutförd . SÖräknar med oförändrat medelsbehov under /85, men däremot med en ökning - i förhållande till tidigarebedömningar - av medelsbehovet . Desärskilda medlen för att stimulera lill fortbildning för del lokala utvecklingsarbetet igrundskolan skall enligt gällande långtidsplan utgå t.o.m. budgetåret1989/90. För all frigöra medel för insatser för lärare inom gymnasieskolan, vuxenutbildning(komvux) och grundutbildning förvuxna (grundvux) föreslär SÖ att medlen för fortbildning för lokaltutvecklingsarbete i omdisponeras fr.o.m. /85. SÖföreslär därför att 2530000kr. avsätts inom anslaget för fortbildning av lärare inom gymnasieskolan ochkomvux med inriktning på att 1983/84:100 Bilaga 10 78 förbättra möjligheterna att bedriva försöks- ochutvecklingsarbete. Vidare föreslår SÖ en successiv utbyggnad av medelsramen genomatl fr.o.m. /86 större delen av de medel som f.n. utnyttjas för No/Tek-nik-fortbildningen får tas i anspråk. Lokalautvecklingsinsatser inom komvux och grundvux är angelägna. SÖ anser att det ärnödvändigt med en centralt initierad fortbildningsinsats. Detta kanåstadkommas genom att skolenheterna erhåller ett särskilt, ändamålsinriktat bidrag under entreårsperiod. SÖ föreslår att bidraget under /85 skall utgöra . SÖföreslår att medel för lokalt utvecklingsarbete i specialskola och sameskolaliksom resekostnader och traktamente för lärare och skolledare som deltar i särskilda kurser förskolpersonal i fortsättningen beräknas under anslagen till dessa skolor(-315000kr. Inriktningen ochomfattningen av fortbildningen och vidareutbildningen för skolväsendetspersonal under /85 bör vara i huvudsak densamma som under innevarande är. () har ianslagsframställningen för /85föreslagit vissa förändringar och omprioriteringar. Jag behandlar vissaav dessa frågor i det följande. Skolledarna har e,inyckelroll inom skolan. Deras insatser är av avgörande betydelse förskolans utveckling. För att skolledarna skall ha förutsättningar att lyckasär det nödvändigt atl de fär utbildning för sin uppgift.Utbildningsinsatserna för skolledare bör enligt min mening ske vid olika tillfällen under en skolledares yrkesverksammaliv. Ansvaret för utbildningsinsatser bör fördelas mellan stat ochkommun. Utbildningen avskolledare följer fr. o. m. /83 en reviderad långtidsplaninnebärande att ca 400 skolledare kan tas in i utbildningen. Jag utgårfrän all utbildningen kan genomföras enligl den fastlagda planen så att den i sin nuvarande form kanavvecklas senast /89. Frågan omkaraktären och inriktningen av framtida utbildningsinsatser för skolledarefordrar enligt min mening fortsatta överväganden. Jag är således inte bereddatt nu ta ställning till ett samlat program för skolledar-utbildning i enlighet med SÖ:s förslag.Jag avser att ta initiativ till en fortsatt beredning av dessa frågor. Chefen förutbildningsdepartementet har i det föregående meddelat sin avsikt atl föreslåatt medel avsätts för försöks- och utvecklingsarbete i samband med reformering av gymnasieskolanoch all hon avser återkomma härtill i enproposition under delta . Resurser för detta ändamål liksom förfortbildning för lokall utvecklingsarbete i vuxenutbildning (komvux) och grundutbildning förvuxna (grundvux) bör i enlighet medSÖ:s förslag frigöras genom att medlen för fortbildning för lokaltutvecklingsarbete i omdisponeras. Jag vill betona att Prop.1983/84:100 Bilaga 10 79 detta inte innebär att fortbildning gemensam för lärareoch övrig personal i inte skulle vara angelägen ävenfortsättningsvis. Medlen förutvecklingsarbete i samband med reformering av gymnasieskolan bör t. v.anvisas under förevarande anslag. Jag har i samråd med chefen förutbildningsdepartementet beräknat 2,5 milj.kr. för detta ändamål budgetåret1984/85. Jag är inte beredd att nu ta ställning till en ökning av medelstilldelningen för därefterföljande budgetår. För fortbildningför lokalt utvecklingsarbete i komvux och grundvux har jag beräknat 1325000kr. fr.o.m.budgelårel 1984/85. Detta belopp bör utgå under i första hand entreårsperiod. Nuvarandefortbildning för lärare i No/Teknik avslutas i och med utgången /85. Detta innebär självfallet inle att fortbildningsbehovet inaturvetenskap för bl. a. klasslärare kan anses uppfyllt. Del bör ankomma pä SÖatt bedöma behovet av fortsatta centralt initierade insatser förfortbildning i naturvetenskapliga ämnen i . Enligt min meningfinns det fortfarande motiv för all SÖ har ansvaret för' central fortbildningför personal vid sameskolan och specialskolan. Jag är därför inte beredd tillstyrka SÖ:sförslag att föra över medel från detta anslagtill anslagen B 13. Sameskolor resp. B 14. Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. Däremot bör SÖ få möjlighetatt fördela medel till styrelsen för en specialskola eller sameskolstyrelsenför genomförande av ett visst fortbildningsprojekt. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFortbildning m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Särskilda åtgärder på skolområdet 1982/83 Utgift 203193105 1983/84 Anslag 209342000 1984/85 Förslag 230911000 Frän anslagetbestrids kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1981:501) omstatsbidrag till särskilda ätgärder pä skolområdet (ändrad senast 1983:422). De medel som anvisasunder anslaget fördelas av () mellan länen. Fr. o. /84 fördelar SÖ ett visst av regeringen bestämt beloppdels mellan de länsskolnämnder som i länet har kommuner med stor andel eleveri små högstadieskolor och därmed behov av extra bidrag för studie- och yrkesorientering (syo), delsmellan de länsskolnämnder som i länet har kommuner som anordnar praktiskarbelslivsorientering (prao) på högstadiet under kortare lid än . Övrigamedel ur anslaget fördelas av SÖ med hänsyn lill det beräknade antalet elever igrund-och gymnasieskolan det läsår resursen avser. De tre storstadslänen fär en störretilldelning per elev än övriga län. 1983/84:100 Bilaga 10 80 länsskolnämnd fär ett enda belopp ur anslaget att fördelatill kommunerna i länet. Länsskolnämndenfördelar sedan medlen dels i form av särskild resurs för inomregionalainsatser, dels i form av allmän resurs. Vid fördelningen av den allmännaresursen gäller bl. a. atl behovet av extra resurser för syo liksomkompensation för bortfall av tidigare bidrag samt en stor andel handikappadeelever i kommunen skall vara faktorer i länsskolnämndens helhetsbedömning avsituationen för skolväsendet i varje kommun i länet. Kommunen fär ett endabelopp i allmän resurs och har sedan i huvudsak frihet att disponera resurserna på det sätt den finner bästför särskilda åtgärder pä skolområdet. Densärskilda resursen skall användas för det ändamål som anges avlänsskolnämnden. SÖ föreslår attmedlen under anslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet (SÅS) delas upp i tre anslagsposter, anslagspost I (syo i glesbygd) . anslagspost 2 (prao) 2600000kr. anslagspost 3 (allmän och särskild resurs) resterande medel SÖ föreslår vidaredels att regeringen föreskriver att de medel som beräknats under var och en avanslagsposterna skall användas till det ändamål,som anges vid fördelningsbeslutet, dels atl tilldelade medel under anslagsposten3 skall användas behovsinriklat. SÖ hemställer attett anslag av 213 141000kr. anvisas till Särskilda åtgärder på skolområdet /85. För budgetåret1984/85 beräknarjag . för särskilda ätgärder pä skolområdet(SÅS). Detta belopp motsvarar dels den tidigare s.k. länsskolnämndsresurseninom , dels av den tvåprocentiga besparingen under grundskol- och gymnasieskolanslagen, sedan hänsyntagits till att vissa medel avsätts under anslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken för att möjliggörautbildningsinsatser för obehöriga lärare m.fl., dels också medel förglesbygdskommuners behov av extra resurserför studie- och yrkesorientering i skolan. I beloppet ingår även de medel somtillförs anslaget genom fattade beslut med anledning av propositionen om åtgärder för elevermed handikapp i det allmännaskolväsendet m. m. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112). Genom riksdagensbeslut med anledning av propositionen om ätgärder för elever medhandikapp i det allmänna skolväsendet m. m. tillförs anslaget totalt 13,8milj. Medlen skall huvudsakligen användas för regionala insalser för elevermed handikapp. ().skall enligt nämndariksdagsbeslut vid fördelningen av SÅS-anslagel väga in de regio- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 81 nala ätgärder för elever med handikapp som planeras inomett visst län. Den särskilda resursen för regionala åtgärder och övriga resurser urSÅS-anslaget skall därefter läggas samman. Varje länsskolnämnd får således ett enda belopp att fördela lill kommunerna ilänet. Medlen för de regionala åtgärderna för elever medhandikapp bör vid länsskolnämndens fördelning till kommunerna enligt min mening utgå i form av särskild resurs, dvs. Vid fördelningen av denallmänna resursen skall hänsyn redan enligt nuvarande regler tas till om en kommun har en stor andel handikappadeelever. Anslaget har även tillförtsmedel motsvarande det belopp som väntas inflyta till staten i ersättning för specialskolans elever. 1vissa kommuner, t.ex. , borsärskilt många familjer med barn som går i specialskolan. För att dessakommuner inte skall åsamkas alltför stora kostnader bör såväl SÖ somlänsskolnämnderna beakta delta vid fördelningen av SÄS-anslaget. Medel förändamålet bör vid länsskolnämndens fördelning till kommunerna ingå iden allmänna resursen. För budgetåret1984/85 bör SÖ åläggas att hålla inne större delen av det belopp som tillförsanslaget med anledning av nämnda proposition för de åtgärder somplaneringsberedningarna kan komma att aktualisera /85. SÖbör därvid avsätta medel för utbildningen för svårt rörelsehindradeelever vid gymnasium i enlighet med utbildningsutskottetsuttalande i anledning av propositionen (UbU 1983/84:8 s. 15). Genom det nyligenfattade riksdagsbeslutet med anledning av propositionen om åtgärder för elevermed handikapp har ytterligare komponenter införts som skall beaktas vidfördelningen av medel ur anslaget. Det finns enligt min mening risk för attfördelningen blir sä komplicerad atl anslaget förlorar i överskädlighet. Mot dennabakgrund bör principerna för anslagetsfördelning och användning ses över. Det är naturligt att en sådan översyn görs i samband med den pågående översynenav statsbidragssystemet för . Jag är därför inte beredd att nufölja SÖ:s förslag till ändring avprinciperna för fördelning och användning av medel ur anslaget. Jag avser att återkomma lilldenna fråga senast i samband med ställningstagande till resultatet avdenna översyn. Fördelningen avmedlen sker f.n. med utgångspunkt i det beräknade elevantalet i grund- och gymnasieskolan den 15 septemberdel redovisningsår resursen avser. Fördelningen bör av praktiska skål istället göras med utgångspunkt i det faktiska elevantalet närmast föregåenderedovisningsär. Regeringen bör inhämta godkännande av det ändrade beräkningssättet. Det belopp som kommunen erhåller för särskilda åtgärderpå skolområdet inkluderar ersättning för kostnader för vissaarbetsgivaravgifter. Lönekostnadspålägg bör i likhet med vad som gällerinnevarande budgetär inom ramen för anslaget beräknas på hälften av den resurs somfördelas mellan 6 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 10 82 länsskolnämnderna sedan hänsyn tagits till atten viss del av resursen avser arbetsgivaravgifter. Jag hemställer attregeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om tidpunkt för beräkning av elevantal vid fördelning avmedel, 2. lill Särskilda åtgärderpå skolområdet för /85 anvisa ett anslag av . Mångfaldigande av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Mellan staten och vissaupphovsrättsliga organisationer träffades ett avtal omkopiering i skolorna och högskolorna (se prop. 1981/82:25 bil. 6, UbU7, rskr124). Avtalet gäller ft. den Ijuli 1981 t. o. m. ochomfattar utbildning som staten, kommun eller landstingskommun är eller underavtalsperioden blir huvudman för och som står eller ställsunder tillsyn av (), universitets- och högskoleämbeteteller styrelsen för . Avtalet ger lärare vidskolor och högskolor rätt att i viss utsträckning kopiera svenska och utländskalitterära eller konstnärliga verk samt fotografier. Ersättning betalas avstaten med ett vissl belopp per kopiesida. Den skall grundas på en redovisningav kopieringens omfattning, som skett vid skolorna denljanuari-den30 och vid högskolorna den 1 oktober 1982den31 . Ersättningen utbetalas till föreningen . 1 avvaktan på utgången avförhandling mellan staten och föreningen om ersättning för budgetåret1984/85 föreslår SÖ att anslaget tas upp med oförändrat belopp (. Förhandlingar om nytt avtal för tiden efterutgången av har inletts mellan staten och vissa upphovsrättsligaorganisationer. I avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar bör anslagettas upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Mångfaldigandeav litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av 5520000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 83 Bli.Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1982/83 Utgift 12139187513 1983/84 Anslag 129750000001984/85 Förslag 12890000000 Från anslagetbestrids utgifter för statsbidrag till kommunerna för kostnader för driften avgrundskola, viss praktisk lärarutbildning vid grundskola och lokala planeringsråd samt för koslnaderför vissa skolchefsfunk-lioner.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1978:345) om statsbidrag tilldriftkostnader för , m.m. (ändrad senast 1983:418). Dessabestämmelser innebär i korthet all statsbidrag lill koslnader för driften av grundskola i huvudsak utgår i form avbasresurser och förstärkningsresurser.För varje skolenhet beräknas antalet basresurser med hänsyn till antaletelever i varje årskurs av vid enheten. För filialskola gäller docksärskilda regler. Förstärkningsresurser utgår direkt till kommunerna med per elev igrundskolan. Vidare utgårtilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikariekostnader. Tilläggsbidraget utgår med viss procentsats avstatsbidraget för bas- och förstärkningsresurserna. Härutöver utgår bidrag förvissa särskilda ändamål, bl. a. särskildundervisning, hemspråksundervisning, vissa arbetsgivaravgifter ochsamlad skoldag. Regeringen fastställer ärligen veckotimpris för bas- ochförstärkningsresurser m. m. I den förordning som avser redovisningsäret1982/83 (SÖ-FS 1983:165) har veckotimpriset för basresurser för resp. stadiumfastställts lill i genomsnitt 3382kr., . samtveckotimprisel för förstärkningsresursentill . Tilläggsbidraget har fastställts till . Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /85 belastas anslaget med förskott för detta årberäknat pä statsbidraget för redovisningsäret 1983/84 samt slutreglering avbidraget för redovisningsäret 1983/84. Regeringen har föreskrivit (SÖ-FS 1983: 201) attförskottpä vissa statsbidrag för /84 skall beräknas på ett lägre bidragsbelopp än del slutgiltigtfastställda för /83. Från anslaget bestrids vidare kostnader för statsbidragtill kommunerna för lokal skolutveckling enligt bestämmelser i förordningen (1982:608)om statsbidrag till lokalskolutveckling m.m. (omtryckt 1983:416, ändrad 1983:686). Även för detta bidrag gäller ett förskotts- ochslutregleringsför-farande. Anslaget belastas vidare med bidrag till kommuneroch organisationer Prop.1983/84:100 Bilaga 10 för vissa verksamheter, för kostnader för reservlärareenligl en särskild förordning (SÖ-FS 1983:200) saml med kostnader förreducerat lönekoslnadspälägg(Ikp). I enlighet medföreskrifter i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag tillkommunal utbildning (ändrad senast 1983:417) skall flertalel bidrag som utbetalas under delta anslagminskas av det belopp som annars skulle ha utgetts. Ur anslaget utgärbidrag dels enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever, dels enligt förordningen (SÖ-FS1983:61) om statsbidrag till , och de estniskaskolorna.