prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — atttill länsskolnämnderna knyts expertis med erfarenhet av vuxenutbildning. Grundvux(kapitel 11) Kommitténredovisar inledningsvis olika definitioner av begreppen analfabetism ochfunktionell läs- och skrivfärdighet och ansluter sig till UNES-CO:sdefinitioner. Kommittén konstaterar attfunktionella läs-, skriv- och räknefärdigheter i det svenska samhället innebären färdighetsnivå motsvarande medelnivån i årskurs 6 i . Olikabedömningar av det framlida behovet av grundvux redovisas med utgångspunkt ibl. SÖ:s petita och SFl-kommit-téns betänkande Svenskundervisning för vuxnainvandrare (SOU 1981:86). Kommittén föreslär att SÖ får i uppdrag att göra enkartläggning av behovet av grundvux. Kommittén föreslår attmålgruppen för grundvux definieras som "alla vuxna som saknar de kunskaperoch färdigheter i att läsa, skriva eller räkna som fordras för att eventuelltmed stödundervisning delta i annan vuxenutbildning på en nivå som är jämförbarmed högstadi- Prop.1983/84:169 99 Vuxna utvecklingsstörda skall tillhöramålgruppen för grundvux endast om de kan tillgodogöra sig reguljärgrundvux-undervisning. Kommittén anser atl det krävs ökade rekryteringsinsatserinte minst genom radio och TV för atl nä målgrupper för grundvux. Grundvux ären kompetensinriktad utbildning som syftar till att förmedla kunskaper ochfärdigheter som är oundgängliga för den enskilde i samhället och som kan utgöragrund för yrkesutövning och vidareutbildning. Deltagare som uppnått målet förgrundvux, dvs. kunskaper och färdigheter i att läsa, skriva och räknamotsvarande årskurs 6, skall hänvisas till annan utbildning. Kommittén anserdet väsentligt alt det finns en läroplan för grundvux och alt innehållet igrundvux preciseras mer än f. n. Kommittén föreslår att SÖ utarbetarkommentarmaterial för grundvux i anslutning till läroplanen och att lokala arbetsplanerutarbetas även för grundvux. Invandrare har enligt nuvarande bestämmelser rätt att fäundervisning i grundvux pä sitt hemspråk, om de önskar det. Kommittén anser attmöjligheterna till sådan undervisning bör förbättras. Kommittén har föreslagitatt grundvux för den som har ett annat modersmål än svenska bör innehållaundervisning i svenska som ett främmande språk. Kommittén anser ocksä attkursdeltagare i grundvux med otillräckliga kunskaper i svenska för fortsattutbildning bör ha rätt all parallellt med eller efter grundvux delta igrundläggande undervisning i svenska för vuxna invandrare (sfi). Del har visat sig att undervisningen inom grundvux ärineffektiv om den organiseras som heltidsundervisning för studieovanaanalfabeter. Kommittén föreslär därför av pedagogiska skäl att grundvux ihuvudsak bedrivs som deliidsstudier med i regel högst pervecka och som heltidsstudier endast då deltagaren effektivt kan tillgodogörasig en sådan utbildningsvolym . Kommittén konstaterar att del nuvarandestatsbidragssystemet för grundvux möjliggör för kommuner med en mer omfattandegrundvux-verk-samhet att organisera grundvux som heltidsundervisning förflertalet grup-. Detta gäller dock inte för kommuner med ett fåtal deltagarei grundvux. Som en konsekvens av kommitténs förslag alt deltidsstudier börvara det vanliga föreslår kommittén att statsbidraget till undervisning inomgrundvux ändras så att det fr. o. m. den femte eleven utgår för tre undervisningstimmari stället för fyra av ett redovisningsår. För defyra första deltagarna bör statsbidrag utgå pervecka enligt nuvarande bestämmelser. Schablontillägget för uppsökande verksamhet, syo, kurativainsatser, stödundervisning m. m. har i många kommuner visat sig otillräckligt.Kommitténs förslag alt minska resurstilldelningen per deltagare gör attgrupp-storieken måste öka något, och grupperna riskerar därigenom att bli ännumera heterogena. Kommittén föreslår därför att schablontillägget höjs från 15till . Den föreslagna ändringen av statsbidraget per deltagaremöjliggör alt 1983/84:169 100 ytterligare ca 1500-2000 sökande kan tas in i grundvuxinom samma kostnadsram, vilket är angeläget eftersom det totala antaletundervisningstimmar för grundvux inte får öka under /83. Kommittén konstaterar att långa uppehåll i studierna harnegativa effekter för inlärningen. Kommittén anser därför att undervisningenbör utsträckas över än . Kommittén föreslår attundervisningsvolymen för lärare i grundvux beräknas på samma sätt som förlärare i komvux, dvs, i form av ett antal undervisningstimmar . Antalet undervisningstimmar under vilka en individ kan fägrundvux är inte begränsat, men det begränsas i realiteten av det antal timmarför vilka grundvux-deltagaren kan få timersättning, f. n. 1 120 eller omsärskilda skäl föreligger 2220. Erfarenheterna har visat att åtskilligadeltagare behöver fler limmar för att nä målet för utbildningen, dvs. kunskaperoch färdigheter i atl läsa, skriva och räkna motsvarande årskurs 6 igrundskolan. Några deltagare torde också kunna uppnå målet med färre timmar änI 120. Kommittén föreslär därför att timersättningssystemet ses över med anledningav kommitténs förslag om ändringar i innehållet och uppläggningen av grundvux. Kommittén konstaterar att bristen på lämpliga läromedel ärstor inom grundvux. Kommittén föreslår därför att SÖ får i uppdrag att utarbetaen plan för hur läromedelsbristerna i grundvux skall avhjälpas. Många kommuner har brist på lämpliga lokaler för grundvuxoch har bl. a. därför inte kunnat ta in alla sökande. Kommittén konstaterar atti kommunens skyldighet att anordna grundvux för samtliga som behöver det ocksåingår en skyldighet att tillhandahålla erforderliga lokaler för verksamheten. För atl kvinnor med småbarn skall kunna delta i grundvuxär det nödvändigt alt det finns möjligheter till barntillsyn. Eftersom dettaär en angelägenhet förutsätter kommittén att kommunerna löser dettaproblem. Lokaler och utrustning inbyggd utbildning (kapitel 12) Komvux disponerar i regel inte egna lokaler och egenutrustning. Undervisningen bedrivs huvudsakligen i ungdomsskolans lokaler ochi viss mån även i andra lokaler. Det innebär stora problem särskilt i fråga omundervisning och yrkesinriktad utbildning. Kommittén anser att komvuxbör kunna beredas acceptabelt utrymme i skollokaler och skolverkstäder tillrelativt små kostnader genom bl. a. en bättre planering och organisation samtviss komplettering av utrustningen. Stora investeringar är redan gjorda iskollokaler. Dessa investeringar bör kunna utnyttjas effektivare för utbildninginom komvux på lider då de inte används för ungdomsskolans undervisning. Ävenandra lokaler än skollokaler bör i större utsträckning kunna användas förutbildning inom komvux, t. ex. 1983/84:169 101 Enligt kommitténs uppfattning börundervisningslokaler som bekostats med statliga och kommunala medel fåanvändas även av komvux mot att komvux betalar de merkostnader som uppstår vidutnyttjandet. Kommittén föreslär att regeringen utfärdar riktlinjer för uthyrningav lokaler och utrustning vid AMU-center till komvux med innebörden att komvuxendast betalar de merkostnader som uppstår vid användningen. Kommitténhar övervägt möjligheten att föreslå all ett särskilt statsbidrag införs förlokaler och utrustning i komvux. Kommittén avstår emellertid från atl läggafram ett sådant förslag, dels därför att kommittén inte får föreslå åtgärdersom medför ökade kostnader för staten, dels därför att kommittén inte kanbedöma vilka konsekvenser förslag frän övriga utredningar som behandlarsamverkansfrägor kan komma alt få för komvux i fråga om samutnytljande avlokaler och utrustning. Kommitténsförslag (i kapitel 7) atl i skollagen föreskrivs att kommun ochlandstingskommun skall främja vuxnas utbildning i komvux bör leda till altskolstyrelsen mera aktivt verkar för att även komvux behov av lokaler och utrustningtillgodoses. Inbyggdutbildning är ett komplement till skolförlagd utbildning och anordnas närskolan saknar erforderliga lokaler och utrustningar eller när undervisning iviss miljö är nödvändig för atl utbildningsmålet skall uppnås. Kommittén anseratt även komvux bör fä anordna inbyggd utbildning inom områdena industri ochhantverk, handel och kontor samt vård. Det är en förutsättning för atl komvuxskall kunna erbjuda prioriterade målgrupper grundläggande yrkesutbildning,fortbildning och vidareutbildning. Det bör enligt kommitténs uppfattning varamöjligt att fä tillgång till praktikplatser för komvux genom en noggrannplanering och nära samverkan med arbetsmarknadens parter och andrautbildningsanordnare. De vuxnas mognad, livs- och yrkeserfarenhet möjliggör altgymnasieskolans timtal i arbelsleknik och praktik kan reduceras, omutbildningen anordnas som inbyggd utbildning inom komvux. Genom en individuellstudieplanering bör det dessutom vara möjligt att ytterligare korta nerutbildningstiden utan att utbildningsmålet eftersatts. Det är viktigt attkomvux har tillsyn över den inbyggda utbildningen och att samarbetet medarbetsmarknadens parter fungerar. Kommitténföreslår alt SÖ får i uppdrag att efter flera samråd med arbetsmarknadens parterfastställa timplaner för arbelsleknik och praktik för inbyggd utbildning. Kommittén föreslär att inbyggd utbildning successivtinförs i komvux inom områdena industri och hantverk, handel och kontor samtvård, och att omfattningen inledningsvis begränsas till högst av den totalalimresursen för yrkesinriktad utbildning inom komvux i hela landet (1981/82 ca75000 timmar). SÖ skall fördela timmarna för inbyggd utbildning efter särskildframställning frän kommunerna och i inledningsskedet 1983/84:169 102 geföreträde åt inbyggd utbildning inom värdområdet. SÖ skall kontinuerligt följaoch utvärdera verksamheten och senare bedöma om en volymökning behövs och ombeslutanderätten om att få anordna inbyggd utbildning kan flyttas tillkommunerna. Kommitténföreslår att statsbidrag utgår till inbyggd utbildning inom komvux. inte får föreslå åtgärder som medför ökade kostnader för statsverket,föreslår kommittén atl kostnaderna skall rymmas inom den limresurs somkommunerna tilldelas för gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktadekurser. Kommittén föreslår att statsbidrag utgår enligt följande principer: Ifråga om inbyggd utbildning inom industri och hantverk samt handel och kontor utgår statsbidrag för varje undervisningstimme enligt av SÖ fastställd fimplan med belopp-enligt arvodesgrupp CT 8:0. Ifråga om inbyggd utbildning inom vård utgår statsbidrag i arvodes grupp CT 8:0 för det antal undervisningstimmar som motsvarar det schablonbelopp beräknat på 40 veckors utbildning av åtta elever vid ett och samma företag som utgår för inbyggd utbildning i gymnasieskolan. SÖ fastställer antalet slatsbidragsberättigade undervisningstimmar för varje läsår. Kommunernafår fritt disponera statsbidraget för samverkan, tillsyn, uppföljning,handledarkostnader och eventuell ersättning till företag/insfi-tufioner förlokaler, utrustning och material. Iutbildningar inom vårdområdet kommer ett stort antal timmar i praktik somanordnas som inbyggd utbildning att inte vara slatsbidragsberättigade.Kommittén föreslår att endast slatsbidragsberättigade timmar skall inräknas iundertaget för skolledarorganisationen. Kommittén föreslår ocksä attschablontillägg utgår för slatsbidragsberättigade timmar inom inbyggd utbildning, (kapitel 13) Trotsatt en regional utjämning skett under senare är kvarstår fortfarande vissaregionala skillnader i fråga om förbrukning av undervisningsfim-mar inom komvuxi förhållande till antalet invånare i en kommun. För att åstadkomma en ytteriigareutjämning anser kommittén del angelägel alt skolledarresursen i de minstakommunerna förstärks. De 174 veckotimmarnas extra nedsättning avundervisningsskyldigheten för arvodesslu-dierektor som fördelas av SÖ eftersärskild framställning frän kommunerna bör enligt kommitténs uppfattninganvändas till en generell förstärkning av skolledarresursen i de minstakommunerna. Kommittén föreslär alt skolledarresursen förstärks pä följandesätt: I kommuner med 1,5 poäng och 3 poäng får arvodesstudierektor ytteriigare3 veckotimmars nedsättning, alltså 4,5 resp. 6 veckotimmars nedsättning. Prop.1983/84:169 103 Ikommuner med 4,5 och 6 poäng fär arvodesstudierektor ytteriigare 1,5veckolimmars nedsättning, alltså 6 resp. 7,5 veckotimmars nedsättning. 83kommuner får en förstärkning av skolledarresursen med 1,5-3 veckotimmarsnedsättning av undervisningsskyldigheten för arvodesstudierektor, sammanlagt184,5 veckotimmars nedsättning. Anordnandetav särskilda skolenheter för vuxenutbildning har visat sig medföra flerafördelar för komvux. Det skapas en större medvetenhet om komvux mål ochmålgrupper, och undervisningen får en klarare markerad vuxenprofil. Kommitténanser därför alt de regler som gäller för inrättande av särskildaskolenheter för komvux bör tillämpas även i fortsättningen. Kommittén anser att ensärskild skolenhet för komvux närmast bör jämställas med en allmän skolenhetför gymnasieskolan. Skolledarresursen borde alltså ha samma omfattning som viden allmän skolenhet för gymnasieskolan. En sådan förbättring avskolledarresursen vid särskilda skolenheter för komvux skulle emellertidmedföra betydande kostnadsökningar. Kommittén föreslär i stället vissa smärreförbättringar som i stort sett ryms inom nuvarande kostnadsramar. Kommitténkonstaterar att den yrkesinriktade utbildningen under senare hälften av1970-talel inte ökat i önskad utsträckning trots atl den skall prioriteras. a. bero pä att det varit svårt att få tillgäng till lokaler ochutrustning för yrkesinriktad utbildning och att det är betydligt mera arbets-och tidskrävande att planera och administrera yrkesinriktad utbildning änutbildning i allmänna ämnen. Kommittén har övervägt flera alternativ atlförstärka skolledarresursen för sådan yrkesinriktad utbildning som ärarbetsmarknadsinriktad. Eftersom kommittén inte får föreslå åtgärder sommedför ökade kostnader, har kommittén stannat för att föreslå alt en del av detnuvarande schablontillägget för syo m. m, eller en del av den totalasiatsbidragsresursen enligt kommitténs förslag till nytt statsbidragssystemför komvux får användas till administrativa uppgifter för särskiltarbetskrävande arbetsmarknadsinriktad utbildning. Resursen bör få användastill arvodering av eller nedsättning av undervisningsskyldigheten för läraresom åtar sig sådana administrativa uppgifter eller för ytterligare nedsättningav undervisningsskyldigheten för skolledare enligt skolstyrelsens beslut. SÖhar möjlighet alt medge inrättande av ytterligare en eller tvä arvodestjänstersom studierektor vid särskilda skolenheter för komvux, dit administrationen avgrundvux föriagts. Kommittén anser att en generell förstärkning avskolledarresursen bör ske vid stora särskilda skolenheter för komvux som ökatsin verksamhet utan alt det givit ökade skolledarresurser. En delning avskolenheten skulle vara ännu mera kostnadskrävande. Kommitténföreslär därför atl vid särskild skolenhet för komvux får inrättas en tredjearvodestjänst som studierektor om verksamheten beräknas varaktigt omfattalägst 76,5 poäng och att en fjärde arvodestjänst som Prop.1983/84:169 104 studierektor får inrättas om verksamheten beräknasvaraktigt omfatta lägst 100,5 poäng. Undervisningsskyldigheten förarvodestjänsterna som studierektor nedsätts enligt nuvarande bestämmelser,dvs. med en veckotimme för varje påbörjat tvätal poäng över 45. Arbetsfördelning och samverkan mellan komvux och andrautbildningsformer (kapitel 14) Kommittén konstaterar inledningsvis alt den inte kan läggafram konkreta förslag i fråga om arbetsfördelning och samverkan mellan komvux,gymnasieskolan, arbetsmarknadsutbildningen (AMU), utbildning i företag ochhögskolan, eftersom dessa utbildningar också är föremål för utredningparallellt med kommitténs arbete. Kommittén preciserar komvux uppgifter iförhällande till dessa andra utbildningsanordnare och pekar på områden därsamarbetet bör kunna förbättras. Kommittén föreslår att regeringen tarinitiativet till ett nytt utrednings- eller beredningsarbete i fråga om samverkanmellan komvux, gymnasieskolan och AMU, när de tre utredningarna avslutat sillarbete och vissa erfarenheter vunnits av pågående försöksverksamhet. Kommittén redovisar de väsentliga skillnaderna mellankomvux och gymnasieskolan i fråga om organisation, kursuppläggning och arbetsformer. Komvux ärorganiserad som ett ämneskurssystem med koncentrationsläsning ochkvällstid. Komvux timtal ide olika ämnena (i genomsnitt av gymnasieskolans) kan fördelasfritt pä det antal veckor och terminer som skolstyrelsen bestämmer. Komvux gervanligen fortbildning och behörighetskomplettering. Inom komvuxanordnas särskilda yrkesinriktade kurser som inte har någon motsvarighet igymnasieskolan. Kommittén anser - i likhet med gymnasieutredningen - alten fördjupad och utvidgad samverkan mellan komvux och gymnasieskolan böreftersträvas. Gymnasieskolans specialkurser är huvudsakligen av treslag: 1. specialkursersom bygger direkt på och utgör en grundläggande yrkesutbildning, 2. specialkursersom kräver viss ålder eller yrkeserfarenhet och utgör fortbildning ellervidareutbildning, 3. högrespecialkurser eller andra specialkurser som kräver genomgången gymnasialutbildning eller motsvarande eller viss yrkeserfarenhet. Kommittén föreslär atlspecialkurser som vänder sig till vuxna och kräver viss ålder eller yrkeserfarenhet för inträdeadministreras av komvux. Kommittén förutsätter att resurser i motsvarande gradöverförs från gymnasieskolan till komvux. 1983/84:169 105 atl SÖ vid utarbetandet och fastställandet av nyaläroplaner för specialkurser också anger om specialkursen i fråga skalladministreras av komvux eller gymnasieskolan, att den beredning eller utredningsom kommittén ovan föreslagit får i uppdrag alt analysera konsekvenserna av enöverföring av vissa specialkurser till komvux. Kommitténkonstaterar att det beräknas råda viss brist på personal medvårdutbildning och att mänga är verksamma inom social service och äldrevårdutan att ha adekvat utbildning. Hemarbetande kvinnor som vill söka arbete inomdessa områden, är beroende av att fä sin utbildning nära hemorten och/eller pådeltid. Det bör vara en uppgift för komvux att tillgodose dessa behov. Kommittén konstaterar också att stora grupper lantbrukarehar haft svårt att få sina utbildningsbehov tillgodosedda. Även dessa grupperär beroende av att utbildningen anordnas nära hemorten och på deltid. Eftersomdenna utbildning vänder sig till vuxna som har praktisk yrkeserfarenhet, ärdet enligt kommitténs uppfattning naturligt alt utbildningen anordnas inomkomvux, i första hand den landstingskommunala vuxenutbildningen. att den landstingskommunala vuxenutbildningen anordnarvårdutbildningar som motsvarar den utbildning som finns vid landstingetsgymnasieskola och dessutom särskilda yrkesinriktade kurser, att primärkommunalvuxenutbildning anordnar vårdutbildningar som motsvarar den utbildning somfinns vid primärkommunens gymnasieskola och dessutom särskilda yrkesinriktadekurser, att primärkommunal vuxenutbildning skall kunna anordna vårdutbildningarför primärkommunens behov motsvarande den utbildning som finns vid landstingetsgymnasieskola efter samråd med utbildningsnämnd, atl den landstingskommunala vuxenutbildningen anordnar fortbildning ochvidareutbildning för yrkesverksamma inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdmotsvarande den utbildning som anordnas vid landstingels gymnasieskola ochdessutom särskilda yrkesinriktade kurser, att även primärkommunalvuxenutbildning skall kunna anordna utbildning inom dessa områden, dock förstefter samråd med utbildningsnämnd. I kapitlet redovisasskillnader mellan komvux och AMU i fråga om mål, målgrupper, huvudmannaskap,organisation, kursutbud, dimensionering, intagning, läroplaner,kursuppläggning, lärartjänster, lokaler och utrustning. Kommittén konstateraratt ett visst samarbete mellan komvux och AMU förekommer både pä central,regional och lokal nivå. 1983/84:169 106 Komvuxspecifika uppgifter i förhållande till AMU kan enligt kommitténs uppfattningformuleras på följande sätt: - Komvux vänder sig tillyrkesverksamma vuxna som behöver fortbildning och vidareutbildning. - Komvux bör även kunna anordnagrundläggande yrkesutbildning inom vissa områden t. ex. vård, social service,barnomsorg, kontor, storhushåll, för vuxna som befinner sig pä arbetsmarknadeneller vill komma ut pä arbetsmarknaden och saknar sådan utbildning. - Komvux har till uppgift att geöverbryggande utbildning motsvarande och gymnasieskolan ochkompelens och behörighet för fortsalla studier. - Komvux anordnar deltids- ochfritidsutbildning som kan kombineras med förvärvsarbete, hemarbete ochbarnpasssning. Kommitténanser att en närmare samverkan mellan komvux och AMU bör eftersträvas för altåstadkomma ett bättre resursutnyttjande och ett bredare underiag för mindrefrekventa utbildningar. Arbetmarknadsut-bildning bör enligt kommitténsuppfattning i betydligt större utsträckning förläggas till komvux, särskiltförberedande teoretiska utbildningar och utbildningar som inte kräver storainvesteringar i lokaler och utrustning. Kommittén anser också att samarbetetmellan komvux och AMU bör utvecklas bl. a. i fråga om läroplansarbete, FoU,lärarfortbildning, regional planering och utnyttjande av lokaler ochutrustning. attformerna för samverkan mellan komvux och AMU utreds ytterligare, alt varjemyndighet tar initiativet till att undanröja hinder för samverkan bl. a. ifråga om - möjligheter alt la inkomvux-elever i AMU-kurser, - möjligheter att utnyttja ledigkapacitet vid AMU-center för utbildning inom komvux, - möjligheter för lärare attkombinera tjänstgöring i komvux och AMU och förutsättningarna för gemensamfortbildning. Problemmed arbetsfördelningen mellan komvux och folkhögskolan förekommer endast päett par begränsade områden, t. ex. allmänna linjer vid folkhögskolan som syftartill att ge grundskolkompetens eller allmän behörighet för högskolestudier,särskilt om dessa utbildningar anordnas utanför folkhögskolans egna lokaler iform av s. k. dagfolkhögskola. uppfattning bör en förbättrad studie- och yrkesorientering förvuxna och det lokala samrådet mellan olika utbildningsanordnare i en kommunleda till att onödig konkurrens och dubblering undviks. En närmare samverkanbör eftersträvas i syfte all nå prioriterade målgrupper. Kommitténkonstaterar atl det vid högskolorna anordnas vissa utbildningar som delvisligger pä gymnasial nivå och därmed sammanfaller med utbildningar som kananordnas inom komvux. Det gäller t. ex. vissa nybör- 1983/84:169 107 jarspråk, företagsekonomi, ADB och vissa tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar. Detta bör beaktas vid de överläggningar ombehörighetskrav för högskoleutbildningar som sker mellan SÖ och UHÄ. Kommitténförutsätter att den uppföljningskommitté som har till uppgift att göra enöversyn bl. a. av fördelningen av resurser till enstaka kurser, också beaktarbehörighetskravens utformning så att parallellutbildning undviks. I kapitlet redovisas några former av samarbete mellankomvux och företag, statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter. Enviktig uppgift för komvux är att förmedla kunskaper i det egna yrket, dvs. attge fortbildning och vidareutbildning till yrkesverksamma vuxna. Som kommitténredovisat i kapitel 6 anser den att denna uppgift bör fä ökad betydelse.Arbetsmarknadsinriktad utbildning inom komvux skall prioriteras.Utbildningsresurser i samhället bör enligt kommitténs uppfattning utnyttjas säeffektivt som möjligt och onödiga dubbleringar i fråga om utbildning börundvikas. Kommittén föreslår därför att stal, kommun, landsting och företag börkunna använda komvux för yrkesutbildning, fortbildning och vidareutbildning avanställda på följande villkor: - utbildningenöverensstämmer med de mål och prioriteringar som fastställts för komvux avriksdag och regering, - utbildningenföljer kursplan som fastställts av SÖ, - beslut attanordna utbildning fattas av skolstyrelsen - i fråga om yrkesinriktadutbildning efter lokalt samråd med arbetsmarknadens parter, - utbildningenanordnas enligt gällande föreskrifter och slår under SÖ:s och länsskolnämndenstillsyn,