prop · G70363 · 1983-12-31 00:00:00 — FSK läggerslutligen fram ett förslag om rätt till förlustavdrag efter fusion mellanekonomiska föreningar, sparbanker och kassor ingående i jordbrukskasserörelsen.Övertagande förening, bank eller kreditkassa föreslås få samma rätt tillförlustavdrag som skulle ha tillkommit den överlåtande parten om fusionen inteägt rum. Beträffande ekonomiska föreningar är förslaget begränsat tillföreningar som i beskattningshänseende är att anse som kooperativa. anser mot bakgrund av de uppmjukningar som FSK föreslär beiräffandefåmansföretags utnyttjande av förlustavdrag att det inte finns något behov attha kvar 90 %-regeln för fusionsfallen. Moderbolagets avdragsrätt kommer - anförförbundet - oavsett nämnda regel att vara utesluten så snart en jämförelsemellan de aktuella tidpunkterna visar att bolaget förvärvat det bestämmandeinflytandet i dotterbolaget. Detta betyder atl 90 %-regeln får praktiskbetydelse endast i de fall då moderbo- Prop.1983/84:63 21 laget på ingångsdagen hade avröstetalet i dotterbolaget. Eftersom moderbolaget redan från början hade detbestämmande inflytandet i dessa fall anser förbundet inte det motiverat medytterligare begränsningsregler. För egen del får jag anföra följande. Som huvudregel böräven i fortsättningen gälla atl ett moderbolag efter fusion med ett helägtdotterbolag bör ha samma rätt till förlustavdrag som - om fusionen inle hadeägt rum -skulle ha fillkommit dotterbolaget. Vad först gäller fusioner mellan fåmansägdaaktiebolag har jag inte något att invända mot att särreglerna lar sikte på fåmansföretagoch inte - som tidigare - på familjebolag. Till skillnad mot anser jag vidare att det är motiverat att behålla 90 %-regeln. Etlmoderbolag skall följaktligen ha ägt av aktierna i dotterbolaget pådotterbolagets ingångsdag för att uppfylla förutsättningarna för förlustavdrag.Den särskilda regel som gäller förändringar pä ägarsidan hos moderbolagetanser jag dock obehövlig. Att ägarförändringar hos moderbolaget kan medförabortfall av rätten lill förlustavdrag följer redan av huvudregeln. Jag föreslårdärför att den särskilda regeln upphävs. Vad sedan gäller rätten förlustavdrag efter fusion förandra företag än aktiebolag ansluter jag mig till FSK:s förslag. Förlustavdragbör alltså kunna komma i fråga även efter fusion mellan ekonomiska föreningar,sparbanker och jordbrukets kreditkassor. Risken för handel med förluster fåranses försumbar i de nu avsedda fusionsfaUen. Jag delar också FSK:s uppfattning alt endast kooperativaföreningar i KL:s mening skall omfattas av förslaget. Avdragsrätten kommeralltså att gälla för ekonomiska föreningar som enligt punkt 12 första stycketav anvisningarna till 29 § KL är öppna och som tillämpar en demokratiskbeslutsordning enligt regeln en medlem - en röst. Bankinspeklionen har utgått från att förslaget omutvidgning av rätten förlustavdrag kommer att gälla även vid fusion mellan stadshypoteksföreningarenligt lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar.Enligt vad jag har inhämtat har det dock inte förekommit någon fusion mellan stadshypoteksföreningar.Till detta kommer att risken för skattemässiga förluster torde vara begränsad idenna typ av verksamhet. Mot bakgrund av det sagda har jag inte funnit att detföreligger tillräckliga skäl att införa regler om förlustavdrag efter fusionmellan stadshypoteksföreningar. Enligt 5 § FAL skall skattskyldig som önskar utnyttjaförlustavdrag framställa yrkande om detta. Det åligger den skattskyldige attlämna sådan utredning som styrker rätten förlustavdrag. FSK har inle närmare behandlat uppgiflsskyldighelens omfallning. 1983/84:63 22 För att underlätta kontrollen anser iStockholms län att yrkande om förlustavdrag bör redovisas på särskill formulär.Länsstyrelsen anför vidare att det inte är ovanligt att oriktig uppgiftförekommer i detta sammanhang. RSV påpekar att det f.n. är något oklart vilkenupplysningsplikt som åvilar den skattskyldige. För egendel får jag anföra följande. En förlust fastställs först det år dä denutnyttjas, vilket kan vara läng tid efter del att den uppkommit. Förlustensstorlek beräknas då med ledning av den för förluståret lämnade deklarationen.Taxeringsmyndigheterna behöver vid förlustens fastställande ofta ha Ullgångtill en mängd olika uppgifter. Som exempel kan nämnas uppgift om till vilka årförlusterna hänför sig, storleken av förlusterna, om och när förlusternautnyttjats . Vid taxeringen till inkomstskatt måsle hänsyntas till reglerna om rätt beskattningsort. Taxeringsmyndigheterna behövervidare ha tillgång fill upplysningar om de förändringar pä ägarsidan som kanförta rätten förlustavdrag. För att underlätta uppgiftslämnande och kontroll anser jagatl den skallskyldige bör lämna sina uppgifter på en fastställd blankett. Jagföreslår att en sådan föreskrift tas in i 5 S. FSK föreslår såvitt gäller de nya spärreglerna för fåmansföretagtvå olika övergångsbestämmelser. Den ena bestämmelsen tar sikte päfamiljebolagen för vilka FSK:s förslag innebär en utvidgning av rätlen Ullförlustavdrag. För dessa bolag föreslås alt de nya reglerna tillämpas fr.o.m.1984 års taxering. Den andraövergångsbestämmelsen avser sådana fåmansföretag som inte är familjebolag.Dessa företag kan f.n. överlåtas fritt utan att rätten till förlustavdragäventyras. Mot denna bakgrund föreslår FSK att de nya spärreglerna tillämpasendast vid prövning av förlustavdrag som grundas på förlust uppkommen 1983. Denföreslagna skalbolagsregeln bör enligt FSK:s mening bli tillämplig förstagången pä förvärv som sker efter uigången av . Den utvidgade rätten tillförlustavdrag efler fusion mellan ekonomiska föreningar, sparbanker och kassoringående i jordbrukskasserörelsen föreslås gälla års taxering. Vad FSKanfört rörande övergången till de föreslagna reglerna har kommenterats avendast ett fåtal remissinstanser. För egendel anser jag att övergångsbestämmelserna bör utformas efter något andragrunder än FSK har utgått ifrån. Enligt min mening bör som huvudregel gälla alldet nya regelsystemet skall träda i kraft och Ullämpasförsta gängen vid prövning av förlustavdrag vid taxering. De nyareglerna blir således i normalfallet tillämpliga första gången pä beskattningsår som omfattar . Prop.1983/84:63 23 retroaktiva effekter bör emellertid nuvarande regler ivissa fall tillämpas även vid 1985 och senare års taxeringar. Enligt min meningbör tidpunkten för ändrade ägarförhållanden vara avgörande för om nya elleräldre regler skall gälla i ett konkret fall. Har ägarförhållandena ändratsefter utgången av bör den nya lagstiftningen tillämpas i fullutsträckning. Har däremot ägarförhållandena i ett företag ändrats före nämndatidpunkt bör nuvarande regler även ligga till grund för bedömningenav om förändringen påverkar rätten till förlustavdrag. En tillämpning av de nyareglerna på redan inträffade händelser skulle nämUgen inte stå iöverensstämmelse med förbudel mot retroaktiv lagstiftning. I vissa fall synesdet dock rimligt alt bedöma avdragsrätten utifrån de nya reglerna trots attägarförhållandena har ändrats före . Jag syftar på den inteovanliga situaUonen att de föreslagna bestämmelserna är förmånligare än nugällande bestämmelser. I delföljande skall jag belysa innebörden av min nu redovisade inställning vidtillämpningen av de två spärreglerna för fåmansföretag, skalbolagsregeln ochfusionsreglerna. SpärreglernaI och II innebär, som jag harpåpekat, en begränsning av förlustavdragsrätten i förhållande till vad som nugäller bl.a. genom att kretsen av berörda företag har utvidgats frånfamiljebolag till fåmansföretag. Att för ett företag, som inteomfattats av något avdragsförbud, med retroaktiv verkan tillämpa de nyaspärreglerna kan inle komma i fråga. Enligt min mening bör därför - i defåtaliga fall som det här kan vara fråga om - nuvarande bestämmelser alltjämttillämpas om ägarförhållandena ändrats före . Omägarförändringen sker är 1984 eller senare föreligger däremot inte något hindermot att tillämpa de nya reglerna. De nyaspärrreglerna kan undantagsvis innebära en begränsning av förlustavdragsrättenäven för de fåmansföretag som utgör familjebolag. Förhållandena kan exempelvisvara sådana att aktierna på ingångsdagen ägs av A och B med 51 resp. 49 %vardera. A överlåter av sina aktier till B, som genom förvärvet får detbestämmande inflytandet i bolaget. Med Ullämpning av spärregel I skulle detändrade ägarförhållandet medföra förlust av avdragsrätten för bolaget. Ägarskiftetskulle förmodligen inte ha påverkat avdragsrätten om äldre spärregel i ställethade tillämpats. Även i detta fall bör - under förutsättning att ägarskiftethar skett före utgången av är 1983 - äldre bestämmelser gälla vid 1985 ochsenare års laxeringar. Förflertalet familjebolag är de nya spärreglerna förmånligare än äldre regler. Somjag tidigare antytt bör därför det nya systemet - om den skattskyldige begärdet - få tillämpas års taxering även om ägarförhållandena ändratsföre . För en sådan övergångsregel talar även denomständigheten att det är önskvärt att den nya lagstiftningen kan tillämpas iså stor utsträckning som möjligt. Tillämpningen av äldre beslämmelser kommerdärigenom att begränsas fall dä del nya Prop.1983/84:63 24 systemet kommer i konflikt med förbudet mot retroaktivlagstiftning. Detanförda innebär t.ex. att effekten av en aktieöverlåtelse till en anhörig eUertill en företagsledare kan - även om överlåtelsen skett är 1983 eller tidigare- års taxering bedömas enligt'de nya spärreglerna. Del kan såledesinträffa att etl akUebolag, som vid taxering inte haft rätt tillförlustavdrag, kan få avdrag för förlusten vid 1985 och senare års taxeringar. Som redansagts bör tillämpning av de nya spärreglerna på ägarförändringar som inträffatföre utgången av inle ske ex officio ulan endast på den skattskyldigesbegäran. Det ligger alltså i förlustbolagets hand alt avgöra om det önskaråberopa de nya eller de gamla reglerna. Jag förutsätter atl ett yrkande om atlde nya reglerna skall tillämpas framställs endast om del är till bolagetsförmån. Om någon av förbiseende eller missförstånd begär alt det nya systemetskall Ullämpas trots att del är nackdel för den skatlskyldige bör detankomma på taxeringsmyndigheterna att upplysa om förhållandet sä att rättelsekan vidtas. Även skalbolagsregelnbör i enlighet med huvudregeln tillämpas första gången vid prövning av förlustavdragvid taxering. Eftersom de flermansägda företagen inte tidigareomfattats av några inskränkningar i rätlen att utnyttja förlustavdrag bör skalbolagsregelngälla endast om ägarförändringen har skett efler utgången av . Om förändringenägt rum före nämnda tidpunki bör bedömningen av om detta inverkar på förluslavdragsrätlengrundas på lagen i dess nuvarande lydelse. För etl flermansägt bolag innebärdetta att något avdragsförbud inte föreligger. Jag har idet föregående föreslagit att reglerna om förlustavdrag för fåmansägda företagefter fusion skall knyta an till begreppet fåmansföretag och inte - somtidigare - till begreppet familjebolag. Denna förändring kan i enstaka fallvara till nackdel för företaget. Mot denna bakgrund bör de föreslagnafusionsreglerna gälla endast om ägarförhållandena i företaget har ändrats efterutgången av . etl moderbolag förvärvade samtliga aktier i ettannat aktiebolag bör äldre bestämmelser om förlustavdrag efterfusion gälla även framöver. Om de nya bestämmelserna är förmånligare bör dockbolaget även här kunna begära att dessa skall Ullämpas. De föreslagna beslämmelserna om rätt till förlustavdragvid fusion mellan ekonomiska föreningar, sparbanker och jordbruketskreditkassor saknar motsvarighet i nuvarande lagstiftning. Det finns därföringet som hindrar att bestämmelserna Ullämpas omgående. Jag föreslår- i Ukhetmed FSK- atl de skall kunna tiUämpas vid prövning av förlustavdrag redan vid1984 års taxering. Detta skall gälla oavsett vid vilken Udpunkt fusionen ägtrum. Prop.1983/84:63 25 I enlighet med vad jag har anfört i det föregående harinom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1960:63) om rätt tillförlustutjämningvid taxering för inkomst, 2. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 3. lag om ändringi lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrän akUebolag lill annan företagsform, m.m. Förslagen bör fogas till regeringsprolokollet i dettaärende som bilaga 4. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:63) omrätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst Rubriken om förlustavdrag har avpraktiska skäl förkortats till lag om förlustavdrag. Den nya lydelsenföranleder ändringar i punkt 3 av anvisningarna till 29 § och punkt 2 c avanvisningarna till 36 S KL saml i 8 § lagen (1974:990) om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m.m. I första stycket har gjorts några ändringar av språklignatur. I andra stycket föreskrivs att den skattskyldige ärskyldig atl lämna erforderliga upplysningar om förutsättningarna förförlustavdrag. F.n. finns det inte några bestämmelser om hur uppgifterna skallredovisas. Ändringen innebär att uppgifterna skall lämnas pä blankett enligtformulär som fastställer. Paragrafen innehåller - liksom f.n. - bestämmelser omförlustavdrag efter ägarskifte i aktiebolag och ekonomiska föreningar med enbegränsad ägarkrets. Av första stycket framgår att paragrafenstillämpningsområde har utvidgats. I fortsättningen kommer inte barafamiljebolag att omfattas av avdragsförbudel ulan alla förelag som är all räknasom fåmansföretag. Liksom f.n. skall förhållandena på både ingångsdagen ochutgångsdagen beaktas när frågan om företagets status avgörs. Begreppen ingångsdagoch utgångsdag definieras i första styckets inledning. I första stycket punkterna 1 och 2 anges de allmännaförutsättningarna för att någon av de två spärreglerna skall bli Ullämpliga. Prop.1983/84:63 26 Enligt spärregel I (punkt 1) går rätten till förlustavdragförlorad om det bestämmande inflytandel i bolaget på utgångsdagen innehas avnågon som inte hade sådant inflytande på ingångsdagen. För att spärregel Iskall bli tillämplig krävs således dels att röstmajorileten på utgångsdageninnehas av en enda fysisk person, dels att denne inte innehade sådan majoritetpå ingångsdagen. Avdragsrätten kan i detta fall försvinna även om endast ettfåtal aktier tillfaller ny ägare. Förluslavdragsrätlen upphör vidare enligt spärregel II (punkt 2) om aktier med mer änhälften av rösterna för samtliga aktier i bolaget på utgångsdagen ägs av någrasom på ingångsdagen inte ägde de aktuella aktierna. Avgörande för tillämpningenav denna spärregel är alltså att aklier som representerar röstmajorileten, dvs.mer än 50 % av röstetalet, bytt ägare mellan de båda tidpunkterna. Det kan förekomma att ägarförhållandena förändras mellaningångsdagen och utgångsdagen på grund av att förlustbolaget genomfört enemission. Har de emitterade aktierna röslmässigt fördelats i förhållande tilltidigare aktieinnehav påverkar emissionen inte utrymmet för förlustavdrag.Olika former av riktade emissioner skall däremot i princip behandlas somvanliga överlåtelser. Några uttryckliga regler om detta har- lika litet somtidigare -inte ansetts nödvändiga. Uttrycket bestämmande inflytande definieras i andrastycket. Bestämmande inflytande i ett bolag anses en person ha som äger aktiermed mer än hälften av rösterna för samtliga aktier i bolaget. Denomständigheten att t.ex. bolagsordningen innehåller regler som i vissa fallbegränsar möjligheten för en aktieägare att utnyttja sin rösträtt fullt utsaknar betydelse i detta sammanhang. I tredje stycket har tagits in en definifion av vad somvid tillämpning av spärreglerna menas med aktieägare. Enligt definitionenräknas som aktieägare en fysisk person som - direkt eller genom förmedling avjuridisk person - äger eller på därmed jämförligt sätt innehar aktierna. Aktieägarbegreppet innebär för det första att såväl direktinnehav som innehav via en eller flera juridiska personer skall beaktas vidbedömningen av ägarförhållandena på ingångs- och utgångsdagen . Vidare slås del- i överensstämmelse med nuvarande bestämmelser i 8 § - uttryckligen fast attinte bara aktier som innehas med äganderätt utan även aktier som innehas pådärmed jämförligt sätt skall beaktas. Denna bestämmelse kan var tillämpligexempelvis om en person visserligen inte är formell ägare men genom ettoptionsavtal har rätt att förvärva aktierna i fråga. Ett optionsavtal utgöremellertid inte en nödvändig förutsättning för att aktier skall anses innehaspå ett med äganderätt jämförbart sätt. Även andra omständigheter kan ligga tillgrund vid prövningen. Vad som närmare krävs i detta hänseende får liksom hilfillslösas i praxis. Jag vill här bara ytterligare nämna atl bulvanförhållanden avolika slag torde kunna angripas med hjälp av bestämmelsen. Prop.1983/84:63 27 I fjärde stycket punkterna I och 2 har närståenderegelnresp. Dessa regler kan sägas kompletteraspärreglerna i första stycket. Enligt närståenderegeln (punkt 1) skall den som är aktieägarepå ingångsdagen och samfiiga närstående till denne anses som en ägare.Bestämmelsen tar sikle på två olika situationer, nämligen närståendes förvärvfrån utomstående resp. transaktioner mellan närstående. Tillämpningen av närstäenderegelnfår olika verkan i de båda fallen. I det först nämnda förhållandel är effektennegativ. Det bestämmande inflytandel kan på ulgångsdagen anses ha övergått påny person genom att närståendes aktieinnehav skall läggas samman. Bolaget kan isådant fall gå miste om rätten till förlustavdrag. I det andra fallet medför närståenderegeln att deifrågavarande transak-fionerna inte påverkar avdragsrällen. Regeln omfattaröverlåtelser genom såväl arv, testamente och bodelning som köp och gåva.Tillämpningsområdet är dock begränsat till personer som lillhör sammanärståendekrets. Närståenderegeln omfattar endast närstående till den sompå ingångsdagen var aktieägare. Däremot anges det inte vilken närståendekretssom är avgörande om det finns flera aktieägare på ingångsdagen och dessaaktieägare ingår i olika kretsar av närstående personer. Förhållandena kan l.ex.vara sådana att aktierna på ingångsdagen ägs till lika delar av två gifta par (M',H', M och H). H' och H- är systrar. H':s akfier förvärvas av M, dvs. av makentill Hi:s syster. Beroende på från vem av aktieägarna man utgår kan tre olikanärståendekretsar bli aktuella. Med H' som utgångspunkt visar det sig attsamtliga aktieägare är närstående till varandra. Make ('), syskon (H) ochsyskons make () ingår alla i uppräkningen i 35 S 1 a mom. nionde stycket KL.Läget blir detsamma om kretsen bestäms utifrån H. Med en närståendekrets avangivet slag skall någon ändring av ägarförhållandena inte anses ha ägt rumgenom M2:s aktieförvärv. I M2:s närståendekrets ingår däremot endast H och i M';skrets endast H'. Makes syskon anses inte som närstående i detta sammanhang. Meddessa närståendekretsar skulle H' anses vara en utomstående person iförhållande till M. Enligt närståenderegeln skall M-:s och H-:s aktierbehandlas som en enhet, vilkel leder till att det bestämmande inflytandet på ulgångsdageninnehas av annan än på ingångsdagen (M2:s och H2:s aktieinnehav har ökat från50 % till ). Spärregel I skulle alltså bli tillämplig. I situationer som den nu nämnda bör ägarna ha rätt attutgå från den närståendekrets som är gynnsammast för bolaget. Inget hindrarsåledes ägarna i det valda exemplet från att fastställa närståendekretsen medutgångspunkt i H' eller H, Företagsledarregeln (punkl 2) innebär alt aklier, som hartillfallit någon som såväl på ingångsdagen som vid förvärvstillfället varföretagsledare i bolaget, skall anses ha ägts av förelagsledaren även påingångsdagen. De förvärvade aktierna skall alltså inte anses ha varit föremålför något ägarbyte. Prop.1983/84:63 28 Företagsledarregeln får betydelse bl,a. om enföretagsledare av någon anledning löser ut en eller flera aktieägare i bolaget.Genom regeln möjliggörs en sådan transaktion utan konsekvenser förförlustavdragsrätten. Vid bedömningen av ägarförhållandena kan den situationenuppstå att såväl närståenderegeln som företagsledarregeln är tillämpliga påviss aktiepost. Fråga kan l.ex. vara om en företagsledare som genom akfieförvärvfrån sin bror får det bestämmande inflytandet i bolaget. Genom närståenderegeln,som behandlar de båda syskonens aktier som en enhet, påverkas inte rätten tillförlustavdrag genom överlåtelsen. Förlustavdragsrätten är emellertid ograveradäven med ullämpning av företagsledarregeln. Företagsledaren anses nämligen haägt aktierna redan på ingångsdagen. I det redovisade exemplet kvarstår alltsåavdragsrätten oavsett vilken regel som används. I andra fall kan det däremot ha betydelse vilken regel somväljs. Antag exempelvis alt aktierna i ett bolag på ingångsdagen ägs av A och Btill lika delar. B:s hustru, som är företagsledare i bolaget, förvärvarsamtliga aktier av A. Enligt närståenderegeln, som behandlar makarna som enperson, anses det bestämmande inflytandet ha övergått på ny ägare.Närståenderegeln är alltså till nackdel för bolagel. Enhgt företagsledarregelnanses å andra sidan de av hustrun förvärvade aktierna ha ägts av henne redan påingångsdagen. Någon ägarförändring har alltså inte skett och bolaget behöverinte gå miste om sina förlustavdrag. Av lagtexten framgår inte hur. de konkurrenssituationersom kan uppkomma mellan närståenderegeln och företagsledarregeln skall lösas.Vid den praktiska tillämpningen bör emellertid den regel användas som ger delförmånligaste resultatet ur bolagets synvinkel, dvs. den regel som föranlederden minsta inskränkningen i rätten till förlustavdrag. 1 femte stycket föreskrivs att det är förhållandena dåaktierna förvärvas som är avgörande för om någon ingår i närståendekrelsen. Omen person är närstående någon som på ingångsdagen varägare till aktierna anses så vara fallet även på utgångsdagen även om enförändring har skett efter förvärvsUllfället. Den omständigheten att rätten till förlustavdrag bedömsmed hänsyn till ägarförhållandena på ingångsdagen, dvs. vid ingången avförluståret, har vid Ullämpningen av den nuvarande spärregeln förorsakatproblem i de fall då någon har köpt ett vilande bolag. Mot denna bakgrund har isjätte stycket tagits in en beslämmelse som gör det möjligt atl i nu avseddafall göra bedömningen utifrån förhållandena under förluståretdå verksamheten påbörjades. Av sjunde stycket framgår att de nya spärreglerna - liksomden gällande - skall omfatta såväl fåmansägda akfiebolag som fåmansägdaekonomiska föreningar. I åttonde stycket anges vad som avses med beteckningarna fåmansföretag. Prop.1983/84:63 29 företagsledare i fåmansföretag resp. närstående person.Hänvisning görs till molsvarande begrepp i 35 § 1 a mom. sjunde stycket a, samtåttonde resp. nionde styckena KL. Paragrafen har innehållit bestämmelser om rätttill förlustavdrag efter fusion i vissa fall. Dessa bestämmelser har flyttalsöver 10 §. I 9 § finns i stället den nya skalbolagsregeln. Avbestämmelserna i första stycket följer att ett aktiebolag går miste om sin rätttill förlustavdrag om en juridisk person får det bestämmande inflytandet ibolaget och del inte är uppenbart att förvärvaren genom aktieförvärvet får entillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till förvärvarens rörelseeller kapitalförvaltning. För att avdragsrällen skall bortfalla fordras såledesatt aktieförvärvet avser elt skalbolag. Aktiebolag som bedriver verksamhet medegna anställda omfattas l.ex. över huvud taget inte av skalbolagsregeln. Förtillämpning av regeln krävs vidare att en juridisk person, som intehaft röstmajoritet i bolaget, får sådan majoritet. Så länge inte någon juridiskperson ensam får det bestämmande inflytandet kan därför samtliga aklier i ettbolag överlåtas utan att avdragsförbudet aktualiseras, Skalbolagsregelnkan tillämpas oavsett om aktierna förvärvas direkt eller genom förmedling avdotterföretag. Andra former av intressegemenskap än dotterföretag saknarbetydelse i sammanhangel.