prop · G703178 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:178 45 Vägtraflkskatteutredningenssammanfattning av (Ds Fi 1983:5) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 5Beskattningen av påhängsvagnar Idetta femte delbetänkande redovisar vi förslag om ändringar i beskattningen avdragbilar och påhängsvagnar. Dessutom föreslås bl. a. vissa ändringar ibeskattningen av utländska fordon. Bakgrundentill värt arbete med dessa frågor är de uppgifter som framförts i olikasammanhang om all den kraftigt ökade användningen av utländska pähängsvagnar iinternationell trafik till och från har fått negativa konsekvenser bl.a. för den svenska åkerinäringen. Vikonstaterar alt de internationella vägtransporterna med påhängsvagnar har ökatmycket kraftigt . Beskattningen av påhängsvagnarna har haftbetydelse för denna utveckling, som inneburit bl. a. atl den konventionella laslbilstrafikenhar minskat i omfattning. Deskattemässiga fördelarna med alt använda påhängsvagnar för internationellatransporter uppkommer till följd av atl påhängsvagnar i mänga länder inlebeskattas separat. Fordonsskall tas i dessa länder ut endast för dragbilarna.Obeskattade pähängsvagnar frän något av dessa länder, t. ex. Storbritannieneller , kan till följd av gällande mellanstatliga överenskommelseranvändas även i andra länder utan atl fordonsskall där behöver betalas.Brittiska och holländska påhängsvagnar används också i stor utsträckning förinternationella transporter till och frän och andra europeiska länder. Genomatl svenska åkerier och speditionsförelag har börjat använda utländska pähängsvagnarför internafionella transporter har företagen kunnat förbättra sinkonkurrenskraft. Attde svenska företagen för att kunna konkurrera har fäll avstå från atl användasvenska fordon innebär emellertid flera nackdelar. a. innebär inhyrningen m.m.av utländska pähängsvagnar att delar av transportersättningarna stannarutanför . Vidare påverkas sysselsättningen för svenska lastfordonstillverkare.Eftersom vanligen lägre krav ställs på for-donsutmstning, besiktning m. m. iutlandet kan den ökade användningen av utländska fordon ocksä ha betydelse ur trafiksäkerhelssynpunkt.Trafiken med utländska påhängsvagnar i medför dessutom olika över-vakningssvärigheterför tullmyndigheter och polis. Förutländska påhängsvagnar och andra utländska laslfordon som används här tasvanligen kilometerskall ut. Eftersom fordonen inte är försedda med kilomelerräknaremåste debiteringarna ske schablonmässigt. 5 1983/84. 1983/84:178 46 Det har visat sig vara mycket svårt atl göra korrektasådana debileringar för de utländska påhängsvagnarna. Detta beror bl. a. på altvagnarna ofta används så alt körsträckor m. m. är svära atl utreda. Förslag om slopad skatt på påhängsvagnar Vi anser all del effektivaste sättet alt komma tillrättamed de nu angivna problemen är att helt slopa skatten på påhängsvagnarna. Dettagäller både de svenska och utländska vagnarna och såväl fordonsskatten som kilomelerskallenför dessa fordon. För att kompensera bortfallet av skatteintäkter bör skattenpå dragbilarna höjas i motsvarande män. Denna skatteomläggning medför att del inle längre innebärnågra skattemässiga fördelar atl använda utländska påhängsvagnar i stället försvenska vid internationell trafik. Svenska företag kan därför använda svenskregistreradevagnar för internationell trafik ulan alt skattereglerna försämrarkonkurrensförmågan. Att beskattningen särskilt av de utländska påhängsvagnarnalas bort innebär också stora administrativa och konlrollmässiga fördelar,eftersom arbetet med att debitera kilometerskall för dessa fordon bortfaller.Tullmyndigheternas arbete med vägtrafikbeskattningen underlättas avsevärt. Vi föreslär således alt vägtrafikskallen pä påhängsvagnamaslopas och förs över i en höjd skatt på dragbilarna. med dennaskatteomläggning föreslår vi alt beskattningen av svenska lastbilar ochsläpvagnar resp. svenska dragbilar och påhängsvagnar jämnas ut. För närvarandeär fordonsskatten för dragbilar och påhängsvagnar högre än för lastbilar ochsläpvagnar. Detta beror på atl dragbilar och påhängsvagnar tidigare antagitsha väsentligt längre genomsnittliga körsträckor än lastbilar och släpvagnar.Vi har funnit att dessa skillnader i beskattningen inle längre är motiverade.Genom utjämningen underlättas ytterligare användningen av svenska dragbilsekipageför internafionella transporter. Den nu angivna skatteomläggningen innebär atlfordonsskatten för lastbilar och släpvagnar höjs något. Ökningen är i deflesta fall endast något hundratal kronor per är. Närmare exempel lämnas inedanstående tabell 1. Prop.1983/84:178 47 Tabell 1 Fordonsskattesatser för lastbilar och släpvagnar Typ av fordon/ Nuvarande Föreslagen Ändring, fordonskombination, fordonsskatt, fordonsskatt, kr. per är skattevikt kr. lastbil, 2 axlar lastbil, 3 axlar släpvagn, 1 axel släpvagn, 2 axlar släpvagn, 3 axlar Fordonsskatten minskar däremot väsentligt för de flestasvenska dragbilsekipage. Skatleminskningen är vanligen perär. Däremot blir fordonsskatten i de flesta fall högre än om en uUändskpåhängsvagn används fillsammans med en svensk dragbil. Exempel påfordonsskattesatserna för dragbilsekipage lämnas i tabell 2. Tabell 2 Fordonsskattesatser för dragbilsekipage A. Svenskregistrerad dragbil/svenskregistrerad påhängsvagn dragbil, 2 axlar dragbil, 2 axlar pähängsvagn,2 axlar dragbil, 3 axlar påhängsvagn,2 axlar B. Svenskregistrerad dragbil/utländs k pähängsvagn för vilken fordonsskatt nu inte dragbil, 2 axlar påhängs vagn, 2 axlar dragbil, 3 axlar påhängsvagn,2 axlar Kilometerskatlen sänks ocksä i de flesta fall för ettsvenskt dragbilsekipage. Däremot blir kilometerskatten högre än för närvarandeom en utländsk påhängsvagn används tillsammans med en svensk dragbil. Exempelpå kilometerskattesatserna finns i nedanstående tabell 3. Tabell 3 Kilometerskattesatser för dragbilsekipage för dragbil -1- A. Svenskregistrerad dragbil/svenskregistrerad påhängsvagn dragbil, 2 axlar påhängsvagn, 2 axlar 411,89 384.60 - 6, dragbil, 3 axlar påhängsvagn,2 axlar 502,54 464,35 - 7, B. Svenskregistrerad dragbil/utländsk påhängsvagn dragbil, 2 axlar påhängsvagn,2 axlar 347,44 384,60 -1-10, dragbil, 3 axlar påhängsvagn,2 axlar 404,09 464,35 -1-14, För pähängsvagnar med en skattevikt om högst ellerför sådana tyngre påhängsvagnar som dras av bensin- eller gasoldrivna bilareller av Irafiktraklorer eller motorredskap föreslär vi alt fordonsskattalltjämt skall utgå. Skallesystemel föreslås dock förenklat så att sammafordonsskatteskalor skall tillämpas för dessa fordon som för motsvarandesläpvagnar. Detta innebär att fordonsskatten sänks för dessa påhängsvagnar.Fordonsskatten för sädana släpvagnar som dras av irafiktraklorer ellermotorredskap höjs något för atl kompensera skattebortfallet. Skatteomläggningen innebär vidare att fordonsskatten ochkilometerskatten för s. k. , styraxlar för pähängsvagnar, måste las utefter särskilda förhöjda skatteskalor. Beskattningen av utländska fordon När det gäller beskattningen av de utländska fordonenföreslår vi all kilometerskatlen för dragbilarna höjs så atl den motsvarar denskatt som tas ut för de svenska fordonen. Vi anser vidare atl kilometerskattenför Prop.1983/84:178 49 utländska släpfordon nu bör höjas så att den motsvarar vadsom las ut för svenska släpvagnar. Förslaget innebär att skatten höjs med 70-75öre per mil. För utländska föreslås en förhöjd kilomelerskatteskala. För de utländska fordon som alltjämt skall vägtrafikbeskattasnär de tillfälligt används i föresläs bl. a. vissa ändringar i beskatlningsru-linerna.Ändringarna syftar till att effektivisera beskattningen och underlättatullmyndigheternas arbete. Vi föreslär att debitering av fordonsskatt ochkilometerskatt skall ske när de utländska fordonen lämnar , inte som nuvid inresan. Det nuvarande debiteringssättet leder till att tilläggsdebileringareller återbetalningar mycket ofta blir nödvändiga vid utförseln. Flyttas alldebitering till utförseln försvinner detta dubbelarbete. Debitering vidutförseln ger dessutom förutsättningar för en frän olika synpunkter önskvärdförbättrad kontroll av den avgående fordonstrafiken. När ett utländskt fordon, för vilket skatt skall las ut,förs in i skall enligt förslaget en särskild införselhandling utfärdas.Uppgifter i denna om inresedag, väglängdmätarställning m. m. behövs vidskattedebiteringen när fordonet lämnar . Införselhandlingen skall följafordonet när det används i och skall visas upp vid utförseln.Skyldigheten att medföra handlingen föreslås straffsanktionerad. Om handlingeninte kan visas upp vid utförseln föreslås att skatt skall debileras efter enschablon. Enligt schablonen skall kilometerskatl debileras för en anlagen körsträckaom per påbörjat dygn fordonet har befunnit sig i . Kan antaletdygn fordonet befunnit sig här inle utredas, skall det uppskattas efter vadsom är skäligt. regleras inte i lagstiftningen vem som ärskyldig att betala skatt för ett utländskt fordon. Vi föreslär atl den somsvarar för ett fordon när del förs ut ur landet skall vara skattskyldig. Enligtförslaget skall dessutom den som för in fordonet eller använder det här ocksåsvara för betalningen av skallen. Vi föreslär vidare alt tullmyndighet ges rätt atl hållakvar ett utländskt fordon för vilket skatt inte har betalats. I den nuvarande lagstiftningen finns inga påföljder att fillgåom oriktiga uppgifter lämnas t. ex. om körsträcka som skall ligga till grundför skattedebileringen. Vi föreslår atl skaltebroltslagen (1971:69) görstillämplig på skatt enligt lagen (1976:338) om vägtrafikskatt pä vissa fordon,som icke är registrerade i riket. Vidare föreslår vi att en särskild straffbestämmelseinförs i sistnämnda lag. Enligt förslaget skall vidare förundersökningsledarekunna anlita biträde av tullmyndighet vid förundersökning av brott som rörskatt på utländska fordon. Vi föreslår också att tullmyndighet skall kunna rätta ettfelaktigt skattebeslut. måste besvärsvägen användas, och dethar i en del fall visat sig medföra betydande olägenheter bl. a. för deutländska transportörerna. Den föreslagna rätielsemöjligheten skall inte fåanvändas om 1983/84:178 50 besvärhar anförts över den felaktiga debiteringen eller om tiden för besvär har gåttut. Ivårt utredningsuppdrag har endast ingått alt lämna förslag beträffande fordonsbeskaltningen.Den ökande trafiken med utländska påhängsvagnar och andra fordon gör det enligtvår mening emellertid också önskvärt med en översyn av reglerna om förlullningoch registrering. Enligtmaterial som vi redovisar står det klart atl gällande tullbestämmelser inlesällan överträds i samband med användningen av utländska påhängsvagnar. Det harvisat sig att sådana vagnar olovligen använts för inrikes trafik. Detta börenligt vår mening aktualisera en översyn bl. a. av reglerna om temporärtullfrihet. Kontrollen behöver förbättras. Vi pekar pä att en förkortning avden längsta tiden för temporär tullfrihet fill exempelvis kan varaett sätt atl underlätta kontrollen. Vipåpekar vidare att vissa problem i samband med användningen här av utländska pähängsvagnarberor på svårigheter att identifiera vagnarna. Dessa är nämligen oftaoregistrerade eller saknar i vart fall registreringsskyltar. Enligt de internafionellaöverenskommelser är bundet av kan nämligen inte alltid krävas attutländska släpfordon skall vara registrerade för alt få användas här. Däremotkan krävas atl oregislrerade påhängsvagnar märks med skyltar omtillverkningsnummer e. d. Vi menar atl de möjligheter överenskommelserna ger idetta avseende behöver tas tillvara bättre. Vidare behöver de svenska lillämpningsförfattningarnamed anledning av överenskommelserna ses över så alt de blir mer lättillgängliga.Enligt vår mening behöver också klarläggas i vilka fall ett fordon, som uppgeshöra hemma i ett annat land, har så stark anknytning fill atl svenskregistrering av fordonet bör krävas för att det skall få användas här. Reglernaom förtullning och registrering av utländska fordon behöver enligt vår mening ocksäsamordnas bättre. förekommer att utländska fordon förtullas häroch sedan används i inrikes trafik utan att registreras i . Detta harvisat sig vålla problem bl. a. i samband med skattedebiteringarna. Behovet aven översyn av dessa regler har observerats också i det nordiska samarbetet. Avräkningav kilometerskatt när svenska fordon används i Trafikenmed kilometerskatlepliktiga svenska fordon till och frän är nu mycketomfattande. Särskilt förekommer en omfattande trafik med kilometerskatlepliktigapersonbilar över landgränsen mot . Antalet gränspasseringar med svenska kilomelerskatteplikligapersonbilar kan enbart vid tullen i uppgå till flera tusen i veckan.Delta medför atl hanteringen av stämpelkort och kontrollen vid in- och utresatill 1983/84:178 51 Finlandblir mycket krävande. Kontrollproblemen är i stor utsträckning desamma som vidden svenska gränsen mot . Till detta kommer att svenska dieseldrivnapersonbilar, liksom i , numera kan köras i på bränsle som inte är vägtrafikbeskaltal. Mot den nu angivnabakgrunden föreslär vi att rätten till avräkning av kilometerskall slopas försvenska personbilar som används i . Vi föreslår vidare all avräkningenav kilometerskatl för bussar, lastbilar och släpvagnar som används i Finlandskall ske enligt de principer som gäller för avräkning av kilometerskatl vidkörning i . Del innebär att avräkning medges efter särskild ansökan tilllänsstyrelsen. För att avräkning skall medges krävs att bevis inges om attskatt har betalts för körningen i . Ändringarnaföreslås träda i kraft den . 1983/84:178 52 Sammanställning av remissyttrandena över vägtrafik-skatteutredningensbetänkande (Ds Fi 1983:5) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 5 Beskattningenav påhängsvagnar. Yttrandenöver betänkandet har avgetts av (), (), iransportrådet. (TPR), (), generaltullstyrelsen(GTS), kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,och , beredningsgruppen (H 1982:02) för översyn avtullagstiftningen, AB . Centralorganisationen /SR,landsorganisationen i (LO), (), . , bilindustri- och bilgrossistföre-ning,, . () och (). Länsstyrelseni har bifogat yttranden från länspolischefen och tulldirektioneni västra regionen och i har bifogat ett yttrandefrån . Utredningensförslag om att ersätta beskattningen av pähängsvagnar med en förhöjd skatt pådragbilarna har tillstyrkts av så gott som samtliga remissinstanser. Enligt TPR skulle denföreslagna skatteomläggningen innebära atl de konkurrensproblem som f.n. finnsvid användningen av utländska pähängsvagnar minska i betydande mån. TPR anser attförslaget skulle innebära fördelar för den svenska produktionen av såvältransportfordon som iransporltjänster. Enligt TPR ökas vidare möjligheterna altanvända olika typer av lastbärare och kombinationer av sådana under beskatlnings-mässigllikvärdiga förutsättningar. Även RSV, kammarrätten iSundsvall, LO, , bilindustriföreningen och framhåller att förslaget skulle neutralisera dekonkurrensnackdelar som finns vid användning av svenska påhängsvagnar istället för utländska. RSV anser atl den föreslagna skatteomläggningen är denmest lämpliga metoden all utjämna dessa skillnader. RSV påpekar dock att ävenom beskattningen löses på ett tillfredsställande sätt detta inte behövermedföra atl andelen utländska påhängsvagnar minskar, eftersom valet avtransportmedel också styrs av andra faktorer. 1983/84:178 53 TPR,RSV och kammarrätten i framhåller vidare att utredningens förslagskulle innebära administrativa vinster och förenklingar av skattesystemet.Enligt RPS medför förslaget lättnader i övervakningsarbetet. GTS påpekar attantalet debiteringar av vägtrafikskatt för utländska fordon kommer att minskaoch att de särskilda svårigheterna med skatle-debitering för utländskapåhängsvagnar elimineras. Enligt GTS innebär dettaatt vissa resurser frigörs hos tullmyndigheterna för andra arbetsuppgifter.Inbesparingen av personalresurser är totalt 6 a 8 årsarbetskrafter, varav dockden största delen hänför sig till utredningens förslag beträffande avräkning avskatt när svenska fordon används i . En av remissinstanserna -- är dock negativ till den föreslagnaskatteomläggningen. Enligt förbundet kommer åtgärderna inte atl ge åsyftatresultat men däremot leda fill att kostnaderna ökar vid internafionellalandsvägstransporter till och från . Förbundet anför bl. "Svenskproduceradeinternationella vägtransporter utförda med svenska konventionella äkeritjänsler(lastbil och släpvagn) begränsas av internationell polifisk reglering. Genomfrämst bilaterala avtal regleras och begränsas möjligheter. Konvenfioiielllandsvägstrafik till och frän kontinenten begränsas ytterst av tillgäng påvästtyska transporttillstånd. Eftersom lillsländskvolen är totalt utnyttjad försvenska åkerier, kan inte den konventionella landsvägstrafiken öka. Genomatt använda påhängsvagnar i nya transportsystem har svenska speditionsförelagkunnat tillgodose svenskt näringslivs ökande behov av landsvägstransporter.Transport med s. k. frigående påhängsvagnar genomförs på sä sätt allpåhängsvagn dras i respektive länder av nationella dragbilar. Härigenombortfaller kravet på transportlillstånd. Transportlösningen har även visat sigekonomiskt fördelaktig. Detta har medfört atl landsvägstransporternakontinuerligt ökat sin marknadsandel på bekostnad av sjö- ochjärnvägstransporterna. Det förhäller sig sålundaej sä alt den ökande användningen av utländska påhängsvagnar i internationelllandsvägstrafik fåll negativa konsekvenser för den svenska åkerinäringen. Istället har svenska åkare kunnat utveckla en ny produkt; dragning avpåhängsvagnar i . Påståendet all en del av Iransportörersättningenstannar utanför grundas förmodligen på hypotesen att trafiktillståndför ökade konventionella landsvägstransporter är tillgängliga. Så är ejfallet". TPRoch RSV påpekar att omläggningen medför att det blir fördelaktigt a» användaett dragbilsekipage där dragbilen har så låg skatlevikt som möjligt medan denobeskattade påhängsvagnen fär sä stor lastförmåga som möjligt. Enligt RSV bördärför utvecklingen av fordonskonstruktioner och användningen av styraxlarägnas särskild uppmärksamhet och vid behov 1983/84:178 54 föranleda en anpassning av skattesatserna. TPR anser altdel inte är orealistiskt alt förmoda alt framlida pähängsvagnar konstrueras försåväl tyngre som mer skrymmande transportuppgifler. Effekterna av den möjligautvecklingen på detta område är enligt TPR svårbedömbar. Remissinstanserna har genomgående tillstyrkt eller lämnatulan erinran förslaget atl jämna ut fordonsskatten för lastbilar/släpvagnarrespektive dragbilar/pähängsvagnar. Remissinstanserna har vidare i huvudsakinte haft något atl invända mot föreslagna fordons- och kilometerskatteskalor. TPR påpekar dock att transportförelag kan bygga upp sinverksamhet så att en dragbil betjänar ett flertal påhängsvagnar och attdragbilen då kan uppnå mycket länga ärliga körsträckor, längre än vad som ärmöjligt med konventionella lastbilar. Enligt TPR kan det finnas anledning altpröva om de föreslagna fordonsskatterna reflekterar denna skillnad i utnylljandemöj-lighet. anför dock, med instämmande av MRF, altden föreslagna differensen i fordonsskatt och kilometerskatl mellan 2-axligaoch 3-axliga dragbilar är för stor. Enligt föreningen kan nämligen den 3-axligadragbilen av praktiska skäl inle utnyttjas lolalviklsmässigt, I.ex. vidhanteringen av utländska påhängsvagnar som har lastals efter europeiskabestämmelser. Föreningen anför vidare att den föreslagna höjningen avfordonsskallen för lastbilar och släpvagnar är diskutabel då skatten kan blihögre för bil och släp än för ett motsvarande dragbilsekipage. att vissa ändringar i gällande dispenser frän brutloviklsbestämmelsernaerfordras för att svenska dragbilsekipage skall bli internationelltkonkurrenskraftiga. Dubbla påhängsvagnar, styraxlar för påhängsvagnar (). TSV, TPR och TFK har påpekat all utredningen inte berörtskattefrågorna i samband med användningen av dubbla påhängsvagnar. TSV påpekaralt förslaget leder till alt skatteuttaget i vissa fall kan bli lägre än förnärvarande. Enligt TSV bör beskattningen av ekipage av denna typ göras neutrali förhållande till beskattningen av vanliga lastbilskombinalioner. TPR påpekar atl fordons- och kilometerskatleuttaget enligtförslaget kan variera mer för dubbelkombinationerna än vad som är fallet.Enligt TPR är dock effekterna svära all bedöma. TFK anför alt den totala skatten för en dubbelkombinationför närvarande kan beräknas vara högre än för motsvarande konventionellalastbilsekipage, och all denna skillnad ökas med utredningsförslaget. Enligt TFKberor skillnaderna pä att i dubbelekipage används fordon med lägre axel-eller boggilaslerän normalt. TFK anser atl vägtrafikskalten bör utformas 1983/84:178 55 såatl dubbelekipagens skatt inle överstiger skatten för lastbil -I- släp. Introduktionenav dubbelekipage i kan annars försväras. Några remissinstanser harsärskilt berört beskattningen av de bl. a. i dubbelkombinalioner användastyraxlarna för påhängsvagnar, s. k. . RSV och TPR anser atl de avutredningen föreslagna skatteskalorna för är väl avvägda. anser emellertid atl de föreslagna skalleskalorna för dollysmedför alt skatten blir för hög för fordonsekipage med dolly jämfört medvanliga laslbilsekipage. Förbundet anser att skatten på bör justeras nedtill i nivå med skatten för vanliga släpvagnar. Dubblalas t bärare. RSVpåpekar atl del finns elt antal fordon som är utrustade med både vändskiva förpåhängsvagn och en annan laslbärare. Bestämmelserna för hur beskattningen skallske i ett sådant fall är enligt RSV oklara. Eftersom skillnaderna i skatteuttagvid olika typer av laslbärare ökar med den av utredningen föreslagnaskalleomläggningen måste enligt RSV möjligheterna att fä till stånd klararebestämmelser på detta område utredas innan utredningsförslaget genomförs. ÄvenASB och Svenska äkeriförbundel framför liknande synpunkter. 4 Skattedebitering m.m. för utländska fordon Utredningensförslag atl debitering av vägtrafikskalt för utlänska fordon skall ske vid utresanhar godtagits av de flesta av remissinstanserna. GTS anser visserligen atldebitering vid utförseln ökar risken för alt fordon lämnar landet utan attskatt alls eriäggs, men styrelsen finner ändå att övervägande skäl talar för atldebiteringen förläggs uteslutande till utför-seltillfällel. GTS anser all ensärskild straffbestämmelse bör införas för fall där ett utländskt fordon försut ur landet ulan anmälan till . Svenskabusstrafikförbundel anser alt förslaget om debitering vid utförseln börundanröja en del av ölägenheterna med nuvarande rutiner och förbundettillstyrker därför omläggningen. Liknande synpunkter anförs av . åkeriförbundfinner det dock något tveksamt om elt system med skaltedebitering vid utresanär lämplig. Enligt förbundet kan förslaget bl. a. leda till risk för tidsbristvid färjornas avgång. Några remissinstanser harlämnat synpunkter på utredningens förslag alt en schablonmässig beräkning avkörsträckan skall ske efter om införselhandling inte kanuppvisas vid utresa med ett utländskt fordon. RPS föreslår att schablonenbestäms , vilken körsträcka sammanfaller med den längsta körsträckaett fordon får framföras enligt AETR-bestämmelserna. GTS anser attschablonen för säkerhets Prop.1983/84:178 56 skullbör ökas till åtminstone , medan Svenska busstrafikförbundetanser att en schablon pä kan vara lämplig då den fysiska möjlighetenatl erhålla orätlmätig skattereduktion då skulle reduceras. Närdet gäller den särskilda införselhandlingen har utredningen föreslagit atl densom svarar för fordonet skall kunna dömas till ansvar om handlingen inle kanvisas upp. RPS anser att föraren bör kunna dömas till ansvar även om han inteanses svara för fordonet. Kammarrätten i anser att uttrycket"den som svarar för fordonet" bör preciseras. 5 Avräkning av kilometerskatt när svenska fordon används i Meningarnaär delade hos remissinstanserna om utredningens förslag att slopa rätlen tillavräkning av kilometerskatt för svenska personbilar som används i .