prop · G703154 · 1983-12-31 00:00:00 — omett ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete /85; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås alt anvisar för internationelltutvecklingssamarbete /85 utöver de medel som beräknals ibudgetpropositionen. Medlen skall främst användas för den internationellautvecklingsfonden () och för biståndsinsatser i de svårt torkdrabbadedelarna av . I propositionen föreslås också atl godkänner Sverigesbidrag lill den sjunde påfyllnaden av IDA:s resurser. 1 1983/84. 1983/84:154 2 I. Caris:>on, ordförande, statsråden , ,, , , , , , ,, , , , och . Propositionom ett ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete budgetåret1984/85. Riksdagenhar godkänt regeringens förslag om medelsram för internationelltutvecklingssamarbete /85 (prop. 1983/84; 40, UU 8, rskr 87). Ibudgetpropositionen till årets (1983/84; 100, bilaga 5) föreslårregeringen all del lill inlernalionellt utvecklingssamarbete anvisas 6595 milj.kr.Härtill kommer 151 milj.kr. i vissa ulgifler för bistånds- och u-landsverksamhetsom belaslar andra anslag än biståndsanslagen. I budgetpropositionen lämnasförslag på hur beloppen skall fördelas på ändamål. Avbudgetpropositionen framgår alt regeringen fäster största vikl vid atl den internationellautvecklingsfondens () utlåning kan upprätthållas på en hög nivå. Sedanbudgetpropositionen lades fram har en överenskommelse iräffals om en sjunde påfyllnadav IDA:s resurser med . En påfyllnad som skulle ha medgetten realt oförändrad utlåningsvolym skulle ha behövt uppgå till ungefär 15miljarder dollar. Överenskommelsen innebär en klart mindre påfyllnad än densom alla givarländer utom förordade. Den överenskomna nivånhar av såväl IDA-ledningen som flertalet givarländer betecknats som helt otillräcklig.Chefen för har därför vänt sig lill givarländerna -Sverigeinbegripet - och vädjat om extra bidrag. Jag bedömer det angelägel alt Sverigelämnar ett sådanl bidrag. I budgeiproposilionenbehandlas ingående den varaktiga torka som drabbat slora delar av ochbidragit till en svär livsmedelskris inle Prop.1983/84:154 3 Fortlöpande rapporter bekräftar situationens allvar. SödraAfrika lider också svårt avbräck genom de poliliska och ekonomiska påtryckningarsom riktar mol grannstaterna. Till detta kan läggas att stagnationeni bidragsgivningen lill de internationella biståndsorganen har omedelbara ochpåtagliga återverkningar för del. Dessa omständigheter talar för altSverige ytterligare ökar siu bistånd till , särskill den södra delen. Molden här bakgrunden föreslår jag en ökning av biständsanslagen med 300 milj.kr. ulöverde medel som i budgetpropositionen beräknats för /85. De totalaanslagen för internationellt utvecklingssamarbete skulle därmed uppgå fill7046 milj.kr. I konsekvens härmed bör den i budgetpropositionen redovisadeplaneringsramen för /86 höjas med 300 milj.kr. Jagredovisar i det följande mina förslag till fördelning på ändamål av den föreslagnaanslagshöjningen. Jag har därvid vägletts av angelägenheten att stödja ochsödra . Men ocksä vissa andra ändamål bör kunna komma i fråga.Inledningsvis lämnas det förslag till svenskl dellagande i den sjunde päfyllnadenav IDA:s resurser (7) som förulskickades i budgetpropositionen. Afrikanska utvecklingsfonden UNDP VNICEF Övriga anslagsposter 499080000 104855800 410000000 140000000 784064200 80000000 30000000 20000000 20000000 579080000 134 855 800 430000000 160000000 784064 200 Kalastrofer m. m. Regionala insatser Särskilda program Övriga anslagsposter 100000000 25 000000 25 000000 Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag ti /84. 1983/84:154 4 2 deltagande i den sjunde påfyllnaden avinternationella utvecklingsfondens resurser I budgetpropositionen har regeringen för budgelåret1984/85 beräknat bidraget till internationella utvecklingsfonden med sammabidrag som utgår under innevarande budgetär, dvs. Härulöver hari proposilionen föreslagits atl ytterligare medel för reserveras under anslagsposlenÖvriga multilaterala bidrag. När budgetpropositionen framlades pågickinternationella förhandlingar om bidragen till för de närmasle åren. Dessaförhandlingar har i stort sett avslutats. 2.2 Internationella utvecklingsfonden och dessverksamhet , som är en del av världsbanksgruppen, finansierar ulvecklingsprojekli läginkomstländerna. är den största och vikligasle källan för långivningpå s.k. mjuka villkor lill dessa länder. Länder, vilkas per capita-inkomstinte överstiger i 1981 ärs priser, kan erhålla lån från . Över80% av IDA:s utlåning har gåll lill länder med en per capita-inkomstunder priser. Långivningen har alllmer inriklals på altförbättra levnadsstandarden för de mesl eftersatta grupperna pä landsbygden.Den har fiämst avsell jordbruks- och landsbygdsutveckling saml ulbyggnad av infi"aslrukluroch program- och seklorstöd. En närmare redogörelse för världsljankgruppensinkl. IDA:s verksamhet lämnas i budgetpropositionen. ;s verksamhel finansieras genom gåvobidrag från iförsta hand de industrialiserade medlemsländerna. sker genom s.k. påfyllnadersom avser treårsperioder. Under IDA:s sex hittillsvarande påfyllnadsperioder,som sträcker sig till , har bidrag lämnats till med lolall28 miljarder dollar. Det svenska bidragel uppgår sammanlagl lill ca , vilket innebär en andel på av de medel som tillskjulits. Den sjätte påfyllnaden avsåg från början perioden /81-1982/83 men fick p.g.a. försenade inbetalningar av förlängas ell år med ellspecialarrangemang, i vilket inle dellog. Den ursprungliga 6-päfyllna-denomfattade , varav andel ulgjorde . 2.2.1 Överenskommelsen den sjunde påfyllnaden Förhandlingarna om den sjunde påfyllnaden av , sominleddes , avslutades . IDA-ledningen hadeföreslagit atl bidragsmälel för treårsperioden /85-1986/87 skulle vara minsl16 miljarder dollar. Denna nivä skulle i stort sett ha inneburit all realvärdetav IDA:s resurser skulle ha kunnat bibehållas på den sjätte påfyllnadens nivå. Prop.1983/84:154 5 USAintog från förhandlingarnas början en mycket återhållsam attityd och markeradeall endast avsåg bidra med 750 milj. dollar per är och högst jämförtmed av i 6. Detta skulle med i övrigt oförändradbidragsfördelning mellan givarländerna innebära . Ett stortantal givarländer var från början beredda att stödja en påfyllnad om 16miljarder dollar men ändrade sig under förhandlingarnas gång till bl.a. i syfte alt förmå atl godta detta som en rimlig kompromiss. ;sposition påverkades emellertid inle och trots samlliga övriga givarländers stödför en påfyllnad om , blev slutresultatet en sjunde påfyllnadom endasl . Härtill kommer atl av del nämnda påfyllnadsbeloppettills vidare är ofördelat. Dennanivå ansågs både av IDA-ledningen och flertalet givariänder som hellotillräcklig med hänsyn till de fattigare behov av IDA-re-surseroch kommer enligl IDA-ledningen alt orsaka allvariiga problem. I diskussionerna ombidragsfördelningen i 7 var del länge osäkert vilka andelar de fyra störstagivarländerna efler skulle ta på sig. Frågan om bidragsfördelningen i IDAkopplades av dessa länder till frågan om rangordningen i efler denselekliva kapilalhöjningen' där. Efter informella förhandlingar nåddes enöverenskommelse som tillgodoser ell önskemål frän atl harmonisera sinandel i kapilal med nivån på sitt IDA-bidrag. Överenskommelseninnebär alt erhåller andraplatsen i efler den selekfiva kapilalhöjningenföre pä Iredje plats och med Slorbrilannien ochFrankrike på delad fjärdeplais. bidrar i gengäld med 18,av den totala IDA-påfyllnaden,vilkel innebär en belydande höjning jämförl med 6, dä den japanska andelenvar 14,. höjer också sin bidragsandel medan FörbundsrepublikenTysklands och respektive andelar sänks. Somredovisades i budgetpropositionen framhöll under förhandlingarna svenska andelen i 6, som var , inle kunde upprätthållas i 7.Sveriges andel i förhållande lill BNI är högre än de flesla andra givarländersoch en viss minskning av den svenska andelen var därför enligl svensk meningbefogad. Dennu uppnådda överenskommelsen innebär alt regeringen utfäster ett bidrag förperioden /85-1986/87 om , ett belopp som motsvarar 2,aVden överenskomna päfyllnaden. Utfästelsen lämnas med förbehåll för riksdagensgodkännande. Bidragsfördelningenmellan givarländerna framgår av bilagan. Bidragen har utfästs i nationellavalutor lill den genomsnittliga växelkurs som gällde för 6-mänadersperioden 10 juni-9december 1983. 'Den selektiva kapitalhöjningen företas för att anpassa medlemsländernas kapitalandelari Väridsbanken till de kvolhöjningar som företagits i (åttonde kvothöjningen). 1983/84:154 6 I syfle atl förbäitra ;s resurssituation överenskomsockså vid det avslutande 7-mölel att ansträngningarna skulle fortsätta attmobilisera ytterligare resurser till . IDA-ledningenfick därför mandat att utreda förutsättningen för ett specialartangemang föratt ulöka den fastställda påfyllnadsnivån för perioden /85-1986/87 medsikte pä ett totalt resursbelopp på . Dä emellertid inlekan förulses medverka bortfaller varför ökningen maximalt torde uppgå till2,. Arrangemanget avses vara av multilateral karaktär ochbaseras på ett brett dellagande av givarländerna. Diskussionerna om ett specialartangemangskall avslutas före . uttryckte under förhandlingarna stöd för ett specialartangemangmed deltagande av övriga givarländer inkl. de stora bidragsgivarna. Samtidigtmarkerades att den andel som godtog i den sjunde påfyllnaden sannoliktinte skulle kunna upprätthållas i ett sådant lilläggsartangemang. 2.2.3 Överenskommelsens ikraftträdande ochförhandsutfästelse För alt överenskommelsen skall träda ikraft fordras altminst 12 givarländer (s.k. Part I-länder som i huvudsak är i-länder), vilkasbidragsåtaganden uppgår fill minsl av det lolala påfyllnadsbeloppet, harratificerat överenskommelsen och notifierat härom. Eftersom andel av 7 är kan ikraftträdandeinte ske förtän notifierat om sin avsikt atl bidra, dvs. lidigasl den 1oklober 1984 då del amerikanska budgelåret börjar. För att ge möjlighelatt ulfäsla nya krediter redan från , då 6-resurserna haruttömts, kan övriga givarländer lämna s.k. förhandsutfäslelser. 2.2.4 Översyn av 7-överenskommelsen Vid del avslulande 7-mölet beslutades alt en översynav de första 18 månadernas erfarenheter under 7-perioden skall ske. Vidöversynen skall prövas i vilken utsträckning lyckats tillgodose behovenhos IDA-låntagarna. Ulvecklingen i givarländerna skall också granskas medhänsyn lill utsikterna atl mobilisera ytterligare resurser . är det vikligasle inlernalionella organet för län påförmånliga villkor lill läginkomstländerna. IDA:s utlåning karakläriseras av enlångtgående strävan att förbättra levnadsvillkoren för de mest eftersattabefolkningsgrupperna. IDA:s verksamhel ligger väl i linje med de svenskabiståndspolitiska målen. är ett erkänt mycket effekfivt fungerandebiståndsorgan. 1983/84:154 7 har nåtts om bidrag till fonden för den närmaste ireårsperiodengenom den sjunde påfyllnaden. Från svensk sida har vi sett det som angelägel atlstödja kraven atl skall tillföras ökade resurser så att långivningen kanupprätthållas på en hög nivå. Jag välkomnar därför all en överenskommelsekunnat träffas men beklagar att påfyllnaden blev klart mindre änsamtliga givarländer utom hade föredragit. Ansträngningarna atl mobiliseraytterligare resurser lill genom extra bidrag eller någon form av specialartangemangbör därför stödjas. Regeringenhar med förbehåll för godkännande utfäst ett svenskt bidrag på 1617 milj.kr. 'för perioden /85-1986/87.1 överensstämmelse med IDA-reglérna för belalningav medel till avses utbelalningen av bidragel göras med lika stora beloppunder budgetåren 1984/85-1987/88. Den första utbetalningen skall verkställasunder /85. Medel härför har begärts i budgetpropositionen underanslaget C 1. Bidrag till inlernalionella biståndsprogram. Som en följd av alldet svenska bidragel belalas ut bör en reserv i storleksordningen200-300 milj.kr. byggas upp att hållas i beredskap för /88, däen åttonde påfyllnad kan förväntas träda ikraft. Därigenom kan en kraftiganslagshöjning vid övergången undvikas. Efterdet avslutande 7-mötet har chefen för vänt sig till givariändernainkl. och vädjat om extra bidrag för all mobilisera ytterligareresurser fill , dels för alt läcka del ofördelade utrymmet i själva 7-påfyllnadenpå , dels för alt få lill stånd ett specialarrangemang. Sverigebör kunna lämna ell exlra bidrag till för päfyllnadsperioden1984/85-1986/87 med högst 700 milj.kr. fördelat på budgelären 1984/85-1987/88.Beloppet bör fördelas dels på grundöverenskommelsen, dels på del eventuellaspecialarrangemanget eller annan form för tilläggsbidrag. Under ovan angivnaförutsättningar skulle andel uppgå lill ca. Sverigebör också i likhel med ett antal andra bidragsgivande länder vara berett atllämna en förhandsutfästelse rörande det svenska bidragel. Sloradelar av befinner sig f.n. i en ytterst svär ekonomisk och försörjningsmässigkris. En varaktig lösning av krisen förutsätter alt ätgärder vidlas för allöka livsmedelsproduktionen, underhålla och återställa ländernas industriellaproduktionskapacitet och bygga ul deras infrastruktur. Likaså måste demänskliga resurserna tas lill vara genom insalser på 'till en växelkurs av /dollar. 1983/84:154 8 Afrikanska utvecklingsfonden prioriterar dessasektorer. Fonden, vars Qärde påfyllnad är förestående, förtjänar ett fortsattstarkt slöd frän svensk sida. Ett sådant slöd ulgör ett naturligt led i densvenska Afrikapolitiken. Såsomredovisats i budgetpropositionen har förhandlingarna om den fjärde påfyllnadenav fonden inletts. Målsättningen är alt bevara realvärdet av fondensresurser för fortsatt utlåning. Delta kommer att ställa stora krav på Sverigesmedverkan. Den svenska andelen, som f.n. uppgår lill 5,, är hög. Dcit börundvikas alt andelen sjunker i en omfattning som skulle väcka uppmärksamhet ochkunde påverka andra länders vilja att tillskjuta medel. I avvaktan på all påfyllnadsförhandlin-garnaslutförs bör 30 milj.kr. avsättas för medverkan i den kommande påfyllnaden. FN:sutvecklingsprogram (UNDP) har fått se sina resurser stagnerapå ett sätt som får allvarliga återverkningar pä bislåndsgiv-ningen och som kanäventyra UNDP:s roll i FN-systemet. bidragsandel har sjunkit kraftigtsedan några är tillbaka. Jag föreslår att UNDP ges ell engångsbidrag om 20 milj.kr.aU användas för UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade länderna. Bidragelskall ses som ett extrabidrag som inte prejudicerar kommandebidragsandel. Somjag framhöll i budgetpropositionens avsnitt om () dör varjedag ca 40000 barn av orsaker som sammanhänger med fattigdom och undernäring. 27av de afrikanska länderna har myckel hög spädbarnsdödlighet. Chefen för på atl del finns medel och meloder för att inom del närmasleårtiondet säkra överlevnaden för fatliga barn och garanlera dem en rimlig hälsostandard. allmänna bidrag lillUNICEF har inle ökal i takt med kostnadsutvecklingen för organisationen. Jaganser att ett engångsbidrag om 20 milj.kr. bör lämnas lill för atlstärka dess kapacitet alt bekämpa barnadödlighel och undernäring i u-länderna.Bidraget skall ses som ett extrabidrag som inte prejudicerar kommandebidragsandel. Jag erinrar om alt jag ibudgetpropositionen under anslagsposten Övriga mulfilaterala bidrag beräknal sammanlagl26 milj.kr. för extrabidrag till UNDP och . De bidrag som jag föreslagili det föregående bör lämnas utöver de i budgetpropositionen beräknade exlrabidragen. 1983/84:154 9 Denprekära försöijningssituationen i har fortlöpande förvärrats. Flertalelländer söder om befinner sig i en allvarlig ekonomisk krismed stagnerande eller sjunkande nationalinkomst. har effekterna avden långvariga torkan i regionen - som drabbar flera länder för Iredje åreli följd - blivit alltmer kännbara. Härlill kommer de politiska och ekonomiskapåtryckningar som utövar genlemol grannstaterna. Deallvarliga försörjningssvårigheterna för ell stort anlal afrikanska staterbelyses väl av förhållandena i några av programländerna för svenskt bistånd. Mogambiquehar drabbats myckel hårt av sydafrikanska destabiliseringsåtgärder. Militärarader har företagits in i södra från , som med underhålloch ulruslning slött rebellrörelsen de Mogambique (RNM). Mojambiqueär del land i södra som kanske varit värst utsatt för torkan vartill kommilen cyklon som orsakat omfattande skador. , som redan genom sittgeografiska läge är starkt beroende av , är f.n. utsatt för ell hårttryck frän . Bl.a. utövas ekonomiska påtryckningar på i syfteall få lill stånd poliliska eftergifter. Också har drabbats av torkan.I har stora delar av landel blivit otjänliga för jordbruk p.g.a. torkan.Botswana har väl tillgodogjort sig sill bistånd. Regeringen bedriver bl.a. ettambitiöst program för vattenförsörjning på landsbygden. lämnar stöd åtdetta alltmer betydelsefulla program. har akuta ekonomiska problemfrämst p.g.a. all efterfrågan pä landels två vikligaste exportvaror, koppar ochkobolt, minskal som prisulvecklingen på dessa varor varit mycketogynnsam. I likhel med grannstaterna har landel vållats stora skador av torkan.Kap har varil utsatt för sländig torka när landelblev självständigt. Den kapverdiska försöijningskrisen kommer sannolikt atlbestå . Motden här bakgrunden finner jag del angelägel alt ytterligare ökar sill biståndlill , särskill den södra delen. Jag föreslår alt anslagspostenKalastrofer m.m. lillförs 100 milj.kr. utöver de medel som beräknats ibudgetpropositionen. Medlenbör främsl användas för alt tillgodose omedelbara hjälpbehov. Vid sidan häravbör ökad uppmärksamhet ägnas ät förebyggande åtgärder som har långsiktig verkanoch därigenom minskar sårbarheten för torka och andra naturkatastrofer.Insatser med långsiktig verkan bör i första hand inriktas på programländer, därkatastrofbistånd kan komplelleras med medel som anvisats för det reguljärautvecklingssamarbetet. Så har redan skett i Mogambique och , där insalserinletts för all slärka transportkapaciteten. En liknande insats i Angolabekostas med katastrofbistånd. I några programländer kan del uppstå behov avextraordinära Prop.1983/84:154 10 insatserför atl underlälla genomförandel av en ekonomisk stabiliseringspolitik. Ocksåsådana insalser bör kunna finansieras med medel från anslagsposlen Katastroferm.m. Jag vill i sammanhangeterinra om all de medel som anvisas inom landramarna kan utnyttjas så altförsörjningssituationen i de ifrågavarande programländerna förbättras.Stödåtgärder som varaktigt främjar jordbruksutvecklingen bör ägnas särskilduppmärksamhet. Effektivitetsfrämjande insatser avseende distribution, lagringoch transport av varor är därvid av betydelse. Också insatsvaror för jordbruketliksom konsum-fionsvaror för landsbygdsbefolkningen kan finansieras med biständsmedelför atl stimulera livsmedelsproduktionen. Jaganser att anslagsposten Katastrofer m.m. bör räknas upp väsenfiigt och föreslårsom framgått en ökning av anslagsposten med 100 milj.kr. Ibudgetpropositionen konstateras atl värt bistånd pä miljö-, markvårds-ochenergiområdena har sin tyngdpunkt inom landprogrammen. Det finns emellertid ettbehov all vid sidan därav bedriva en experimentverksamhet för all pröva nya meloderoch ulveckla den svenska resursbasen. Del kan också finnas anledning attuppmärksamma problem som berör en grupp av länder eller som aktualiseras av ettmellanstatligt organ. Av särskild belydelse är därvid bl.a. alt finna meloderalt hejda ökenspridningen, söka irygga den lokala brännvedsförsörjningen ochatt främja småskalig energiförsörjning. Insatser av detta slag kan genomförasmed hjälp av medel som anvisas för ämnesinriktad verksamhet. Ocksä vissaforskningsinsatser, som stöds av SAREC, bör kunna finansieras med sådana medel. Jagföreslår all anslagsposten Särskilda program, inkl. miljö- och markvård samtenergi, lillförs 25 milj.kr. Desydafrikanska grannstaternas beroende av har på senare lid tydligt kommili dagen och bl.a. manifesterats i vissa överenskommelser med den sydafrikanskaregimen. Det regionala samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södraAfrika, som bl.a. syftar lill all slärka ländernas oberoende av ,utvecklas, emellertid väl inom ramen för deras samarbetsorganisation, SADCC.Samarbetet har huvudsakligen koncentrerats lill transporter ochkommunikationer. Nya slörre projekt förbereds ocksä inom andra seklorer inomvilka har goda förutsättningar atl lämna bistånd, bl.a. miljö- ochmarkvård och energi. Jagföreslår all anslagsposlen Regionala insatser tillförs 25 milj.kr. 1983/84:154 II Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna utfästelsen atlSverige skall bidra lill den sjunde påfyllnaden av IDA:s resurser med . för päfyllnadsperioden /85-1986/87 med ulbelalning i lika slorabelopp under budgetåren 1984/85-1987/88 dvs. med /år, 2. godkänna all däruiöverlämnar ett bidrag till med högst . för päfyllnadsperioden1984/85-1986/87 med utbetalning i lika stora belopp under budgelären 1984/85-1987/88,dvs. med högst /år, 3. godkänna'att lämnar enförhandsutfästelse om ovan angivna bidrag till , 4. till anslaget C 1.Internationella biståndsprogram för /85 anvisa ettreservationsanslag av . utöver i budgetpropositionen föreslagetanslag, 5. lill anslaget C 2. UtveckUngssamarbetegenom SIDA för /85 anvisa ett reservationsanslag av 150000000kr. utöver i budgetpropositionen föreslaget anslag, 6. godkänna de riktlinjer och denbidragsfördelning för inlernationelll utvecklingssamarbete somjag har förordaii det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1983/84:154 12 Preliminär bidragsfördelning mellan givarländerna i sjundeIDA-påfyllnaden (enligt överenskommelse i Vashington ) (milj.US dollar)