prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — I fråga om den närmare innebörden av dessa bestämmelserfinner jag liksom huvuddelen av remissinstanserna det motiverat all genomföraavvecklingen snabbare än enligl kommitténs förslag. Jag är dock inte beredd attgå så långt som till alt, i enlighet med vad som förordas av fleraremissinstanser, inskränka den fortsatta rätten till hustrutillägg till attomfatta enbart kvinnor som vid ikraftträdandet år eller äldre. Även någotyngre kvinnor bör enligl min mening ges möjlighel att fä hustrulillägg ocksåfortsättningsvis. I fråga om vilken lösning som bör väljas för att avgränsakretsen med fortsatt rätt till huslrutillägg anser jag att den enda praktiskttillämpbara utväg som står till buds år att liksom för familjepensionsreformenfastställa en nedre åldersgräns. Endast de kvinnor som uppnått en viss ålderges därmed möjlighet att nybeviljas hustrulillägg. 1983/84:73 159 införa regler som innebär att det skulle fä göras ensärskild prövning av behovet av hustrutillägg i varje enskill fall skulle vållaonödiga administrativa svårigheter. Dessutom bör uppmärksammas atl redaninkomstprövningen av förmånen har till syfte att åstadkomma just en sådanindividuell prövning. Molbakgrund av det sagda anser jag atl det av statskontoret framförda förslagetinnebär en rimlig avvägning. Jag föreslär alltså att kvinnor som vidikraftträdandet år eller äldre (födda eller tidigare) skallbehälla rätten alt fä hustrutillägg. De skall alltså, när de fyller ,kunna beviljas hustrutillägg enligt huvudregeln och, om förutsättningarnahärför är uppfyllda, ha rätt till sådant tillägg på särskilda skål redandessförinnan. Kvinnor som är vid ikraftträdandet omfattas direktav den ändrade lagstiftningen. De kvinnor som vid ikraftträdandet redan uppbärhustrufill-lägg bör emellertid oberoende av ålder fä rätten till detta utgåendetillägg prövat enligt gällande regler ocksä i fortsättningen. Avvecklingenbör genomföras med början som familjepensionsreformen, dvs.den 1 januari 1985. Med den nu föreslagna övergångsregleringen inträffar enmera markant minskning av antalet utgivna hustrutillägg först ochförmånen kommer alt vara i stort setl avvecklad , dvs. efter tio är. Däkommer att återstå endasl elt mindre antal hustrutillägg som sedan fiden föreår 1985 uppburits av yngre kvinnor på särskilda skäl. 1983/84:73 160 ().l Allmänna synpunkter Harniillägg är en särskild folkpensionsförmån som enligt 9kap. 1 § AFL uit;es för varje barn till en förälder som uppbärålders- eller fortidspension från folkpensioneringen. Syftet medbarntillägget är att bidra til! den pensionerade förälderns kostnader förbarnet. Förmånen i dess nuvarande utformning tillkom i samband med införandetav AFL och ersatte då de särskilda - inkomstprövade - barnbidrag somdessförinnan kunde utges till pensionstagare med minderåriga barn. Grunden förinförandet av tillägget var främst att folkpensionsförmånerna då inte ansågstillräckliga för att täcka kostnaderna för barn till pensionstagaren. Samtidigtförutsattes dock att behovet av barnlillägg skulle minska successivt i takt medtilläggspensioneringens utbyggnad. Liksom det särskilda barnbidraget gavsbarntillägget en selektiv inriktning genom att det begränsades till fall där enförstärkning av folkpensionsförmänerna ansågs särskilt motiverad. Emellertid ärbarntillägget inte generellt inkomstpröval ulan reduceras enbart med hänsynlill den ATP som utges till föräldern. Barntilläggutbetalas f. n. för närmare 24 000 barn, av vilka har en föräldersom uppbär förtidspension eller sjukbidrag. För ylleriigare ca 10 000 barnbortfaller barntillägget helt med hänsyn till förälderns tilläggspension.Kostnaderna för barntilläggel har för /84 beräknats till ca 60milj. Barntilläggetutformades ursprungligen i nära anknytning till barnpension frånfolkpensioneringen. Till en del har denna överensstämmelse därefter brutitsgenom olika reformer på barnpensionsområdet. Viss samstämmighet kvarstår dockalltjämt. Mot bakgrund härav har pensionskommittén funnit det påkallat att isamband med den föreslagna familjepensionsreformen göra en allmän översyn ocksåav barntilläggel och att därvid bl. a. pröva i vad män det finns skäl attanpassa bestämmelserna för barntillägg till regelsystemet påefterlevandepensioneringens område. kommit till den slutsatsen att - trots atl de ekonomiskaförhållandena för pensionstagare med barn förbättrats väsentligt i skildahänseenden sedan barntilläggets tillkomst - det i många fall fortfarande måsteanses föreligga behov av ett särskilt stöd till barnfamiljer där den ene aveller båda föräldrarna är pensionerade men inte har tilläggspension med högrebelopp. Enligt kommitténs bedömning har barntillägget även för den framtid somf. n. kan överblickas ett betydelsefullt ändamål att fylla. Kommittén finnerinte anledning föreligga att nu ändra förmånens grundläggande konstruktion utanmenar att frågan om eventuella sådana förändringar får prövas i samband med denfortsatta behandlingen av socialpolitiska samordningsutredningensslutbetänkande (SOU 1979:94). Däremot lägger pensionskommittén fram förslag som innebår vissa 1983/84:73 161 förstärkningar av barntillägget och en anpassning av dettatill familjepensioneringens regler. Dessa tar sikte på denbarntilläggsberättigade personkretsen, nivån för barntillägg och reglerna förreducering av sådant tillägg med hänsyn till utgående tilläggspension. För att nå enhetlighet med vad som gäller för barnpension,bidragsförskott och familjerättslig underhållsskyldighet föreslår kommittén attåldersgränsen för räll lill barntillägg skall höjas sä atl tillägg kan utgålill dess barnet fyller 18 är. Ett ytterligare skäl härför är enligt kommitténatl allt fler barn numera fortsätter att studera sedan de uppnåtl ålderoch atl det är motiverat att bidra till en pensionerad förälders kostnader företl sådant barn. Kommitténs överväganden och förslag har kommenterats avendast etl fåtal remissinstanser. Huvuddelen av dessa ställer sig positiva ochframhåller bl. a. att förslagen innebår förenklade tillåmpningsbeslämmelser ochhand-läggningsruliner. är däremot kritiskt och menar attbarntilläggel i stället, i enlighet med det förslag som socialpolitiska samordningsutredningenredovisat, bör inordnas i elt inkomstpröval barnbidrag inom ramen fören allmän socialförsäkring. Ocksåyag vill först erinra om att socialpolitiskasamordningsutredningen i sin principmodell till en allmän socialförsäkring hartagit upp elt samordnat barnstöd, i vilket ingår ett inkomstpröval barnbidragsom är avsett att ersätta bl. a. barntillägget lill folkpension. harnyligen uttalat alt samordningsutredningens principiella uppbyggnad avbarnslödel bör kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet med en allmänsocialförsäkring (SfU 1982/83:14, rskr 211). Som jag redovisat har jag för någon tid sedantillsatt en sårskild familjeekonomisk beredningsgrupp för att göra en samladbearbetning av olika aktuella utredningsförslag som avser det ekonomiska stödettill barnfamiljer. Med hänsyn härtill finner jag det mindre lämpligt att häranlägga några mer principiella synpunkter på utformningen av stödettill folkpensionärer med barn eller att föreslå några förändringar avbarnlilläggets konstruktion som kan komma att föregripa resultatet av kommandeöverväganden. En central fråga, till vilken således ställning bör tasförst sedan det väntade underlagsmaterialet föreligger, är vilka åldersgränsersom bör väljas för inkomstprövade förmåner till föräldrar som lar vård om barn.En eventuell höjning av den övre åldersgränsen för barntillägg skulle medförabetydande kostnadsökningar, och spörsmålet härom bör lämpligen vägas motbehovet av andra åtgärder inom del familjeekonomiska bidragsområdet. Dennaprövning bör lämpligen ske i anslutning till den fidigare nämnda samladegenomgången. Med hänsyn härfill finner jag inte anledning att nu ta upp fråganom åldersgränsen för barntillägg till närmare behandling. De övriga förslag som kommittén lagt fram beträffandebarntillägget har däremot mer direki samband med familjepensionsreformen elleravser att 11 1983/84. 1983/84:73 162 komma lill råtta med ofullkoniligheter i tekniskthänseende. Jag anser det angeläget att dessa föreslagna ändringar, som från principiellsynpunkt är mindre genomgripande, läggs till grund för lagstiftning redan pänuvarande stadium. De frågor som jag sålunda nu övergår lill att behandlaavser 1. denbarntilläggsberättigade personkretsen, 2. nivån förbarntillägget, 3. möjligheternaför barnets båda föräldrar att erhälla ett helt barntillägg, samt 4. reglerna förreducering av barnlillägg med hänsyn till utgående tilläggspension. Enligt nuvarande regler utgår barntillägg för denförsäkrades biologiska barn och adoptivbarn. Rätten till barnlilllägg är alltsåi princip knuten till den familjerättsliga underhållsskyldigheten och äroberoende av om föräldern har vårdnaden om eller stadigvarande bor samman medbarnet eller den andre föräldern. Från denna princip gäller emellertid ettundantag. Om en av barnets föräldrar har avlidit har nämligen ävenpensionsberättigad make till den efterlevande föräldern rätt till barnlillägg,om den efterlevande har vårdnaden om den avlidnes barn . Dessa nugällande bestämmelser trädde i kraft (prop. 1975/76:114, SfU28, rskr 216) i samband med att rätt lill barnlillägg tillerkändes giftakvinnor. och alltsedan barntilläggets tillkomst hade denbarntilläggsberättigade kretsen omfattat styvfäder som sammanbodde med makansbarn. Syftet med den genomförda lagändringen var att knyta barntilläggsrättentill föräldrarna och deras underhållsskyldighet mot barn. Emellertid ansågsdel motiverat att dessutom ge slyvförälder rätt lill barnlillägg till sinfolkpension i sådana fall då en av barnets biologiska föräldrar hade avliditoch styvförälderns make har vårdnaden om den avlidnes barn. Pensionskommitténfinner det vara en riktig princip alt rätten lill barntillägg skall varaknuten lill föräldrarna och deras underhållsskyldighet gentemot barnet. mening bör denna princip nu slå igenom helt och hållet, och någonrätt för styvförälder att fä barnlillägg bör därför inte finnas kvar ens i densituationen alten av barnets biologiska föräldrar har avlidit. Kommitténpåpekar att ett barn sorn bor tillsammans rned en styvförälder är tillförsäkratmedel i andra former till den grundläggande försörjningen. Om den förålder medvilken barnet inte sammanbor är i livet, år barnet sålundaberättigat till underhållsbidrag av denne eller - om föräldern inte förmårfullgöra underhällsskyldigheten - till bidragsförskott. På molsvarande sätt ärbarnet, om denne förälder skulle ha avlidit, garanterat barnpension. Prop.1983/84:73 163 Att barntillägg sålunda kan utges till styvförälder stårenligt kommitténs åsikt i strid med förmänens syfte. Tillägget är avsetl förpensionstagare som saknar eller har endast en mindre tilläggspension. Detsyftar till att ge ett bidrag till det grundläggande underhållet för barn tilldessa pensionstagare. Enligt kommittén är det mot bakgrund härav omotiverat allha kvar en regel som medger att barntillägg utges till en styvförålder för ettbarn sorn redan på andra vägar är garanterat stöd av samhället tillgrundförsörjningen. Kommitténsförslag att nu hell avskaffa rätten för en styvförälder att under vissaförutsättningar uppbära barntillägg har inte ifrågasatts under remissbehandlingenutan tillstyrks av de remissinstanser som särskilt yttrat sig i frågan. Även jagfinner förslaget välmotiverat och förordar att det genomförs. Därmed uppnåsenhetlighet i regelsystemet för den allmänna pensioneringen. Bestämmelsernaför barnlillägg kommer också atl bättre ansluta till den familjerättsligaunderhållsskyldigheten, som ulgör grunden för barntilläggel. Förslaget medförvidare en administrativ förenkling. I syfteatt ytterligare förstärka sambandet mellan barntilläggel och barnpensioneringenvill jag dessutom förorda en viss utvidgning av den barntilläggsberättigadepersonkretsen. Jag har i avsnill 3.1.2 lagt fram förslag om atl utländska barn,som med medgivande från en socialnämnd har förts till i adoptionssyfleoch här tagits emot för värd och fostran i ett enskilt hem, skall likställasmed biologiska barn i vad avser rätten lill barnpension. Pä motsvarande grundersom jag där angivit finner jag det motiverat att sådan likställighet genomförsäven beiräffande rätten till barntillägg. Jag föreslår därför atl den somuppbär ålders- eller förtidspension från folkpensioneringen ges rätt att undersamma villkor som i fråga om barnpension få barntillägg för elt sådanipresumtivt adoptivbarn redan innan adoptionen genomförts. Deföreslagna bestämmelserna bör träda i kraft som de nya reglerna förfamiljepension, dvs. De bör avse såväl fall där rätten tillbarntillägg uppkommer efter ikraftträdandet som fall där denna uppkommitdessförinnan. En styvförälder som vid den angivna tidpunkten redan uppbärbarnfillägg bör dock åven fortsättningsvis få rätten härtill prövad enligthittillsvarande regler på området. Självfallet bör de nya bestämmelsernafillämpas endast med avseende på barntillägg som belöper pä tid eflerikraftträdandet. Oreducerat barntillägg utges för varje barn till denberättigade med ett ärsbelopp som motsvarar av basbeloppet (f. n. Om barnet är berättigat till barnpension från folkpensioneringen, utgörtillägget dock av basbeloppet (f. n. för år räknat. Utgår halvålderspension eller utgår två tredjedels eller halv förtidspension tillföräldern, sker Prop.1983/84:73 164 motsvarande reducering av barritilläggei (9 kap. 1 § AFL). Om barnets båda föräldrar är berättigade lill barnlilläggför samma barn. får föräldrarna träffa överenskommelse orn vilken pensiontillägget skall utges till. 1 annat fall utgår barntillägget rned halvabeloppet lill vardera föräldern (10 kap. 5 § AFL). Pensionskommilién finner det inte påkallat all genomföranågon generell förändring av den nuvarande barntilläggsnivån om avbasbeloppet. Däremot föreslär kominitlén all oreduceral barntilläggfortsättningsvis skall utgå pä denna nivå även i de fall då barnet ärberättigat lill folkpension i form av barnpension. Kommittén erinrar härvid omatl barntilläggel inte sätts ned till av basbeloppet om barnet uppbärbidragsförskott i stället för barnpension i förhållande till en av föråldrarna.Enligt kommitténs mening är det en otillfredsställande konsekvens avregelsystemet all del sammanlagda ekonomiska stödet från samhällets sida förbarnet kan minska i de fall dä den förälder i förhällande till vilkenbidragsförskott utgått avlider och bidragsförskottet ersätts av barnpensionfrän folkpensioneringen. Kommittén påpekar att försörjningsbördan för den kvarlevandeföräldern inte blir mindre efter dödsfallet och att behovel av barnlilläggdärför är oförändrat. Enligt kommitténs uppfattning bör oreducerat barntilläggalltid utgå med belopp motsvarande av basbeloppet. Vidare anser kommittén all kritik kan riktas motbestämmelsen all endast ell helt barntillägg kan utbetalas när båda föräldrarnahar folkpension. Kommittén framhåller att denna bestämmelse kan få lill följdalt endast hälften av barntilläggel eller inte någon del alls av dettaverkligen kommer barnet till godo. Regeln kan också uppmuntra till spekulation,genom att föräldrarna har möjlighet att komma överens om alt tillägget skallutges lill den av dem som har lägst ATP. Kommillén föreslår därför all dessabestämmelser ändras så att etl helt barntillägg fortsättningsvis skall kunnautges till var och en av föräldrarna om de båda uppbär folkpension. Förslagen har lämnats utan erinran av flerlalel av deremissinstanser som yttrat sig däröver. Också/n finner kommitténs synpunklerövertygande och tillstyrker att de föreslagna ändringarna genomförs. Som tidigare redovisats minskas barntilläggel med hänsyntill den tilläggspension som uppbärs av den pensionsberättigade. Dennabestäininelse har tillkommit för alt hindra överkompensation inompensionssystemet och innebär att barntillägget reduceras med hälften avtilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger ett halvt basbelopp(9 kap. 1 § AFL). konstaterar att dessa regler,sammanställda med beslämmelserna för pensionstillskott, i vissa fall kan ge deneffekten att av tvä pensionstagare med exakt lika stora pensionsförmåner iövrigt, den ene kan erhålla oreducerat barntillägg medan den andre får endaslett kraftigt reducerat sådant tillägg. Detta är en följd av attpensionstillskott till skillnad 1983/84:73 165 från ATP inte medför någon minskning av barntilläggel.Till hel förtidspension uppgår pensionstillskottet numera till högst avbasbeloppet. Den som har pensionstillskott rned detta belopp får oreduceratbarnlillägg. Den som år berättigad till en tilläggspension av motsvarandestorlek får inget pensionstillskott, eftersom detta avräknas krona för kronarnot ATP. Dessulom kommer den del av tilläggspensionen som överstiger ett halvtbasbelopp att reducera barntillägget. Det är alltså här fräga om en samtidigreduktion av tvä olika förmåner - pensionstillskott och barnlillägg - medhänsyn till en och sarnma tilläggspension. Kommitténfinner det otillfredsställande alt på della satt den som erhåller ATP av vissstorlek missgynnas i förhällande till den sorn uppbär pensionstillskott medsamma belopp. Det kan enligt kommitténs uppfattning inte vara rimligt altbehandla personer med lika stora pensionsförmåner olika i vad avser rätten tillbarntillägg, eftersom behovet därav måste anses vara lika stort i båda fallen.Inte heller år del försvarligt all samma tilläggspension kan reduceratvå olika tilläggsförmäner. De berörda effekterna, som kan sägas vara enindirekt följd av införandet av dubbelt pensionstillskott förförtidspensionärer och av pensionstillskottens successiva tillväxt, bör enligtkommitténs mening undanröjas. Kommitténföreslär atl den nedre gränsen för tilläggspension sorn kan reducerabarntillägget höjs frän etl halvt till ett basbelopp. bör dockavtrappningen av barntilläggel med hånsyn till den försäkrades tilläggspensioni den mån denna överstiger ett basbelopp ske snabbare än f. n. Denna reduktionföreslås ske krona rnot krona, dvs. Liksom skall enligtförslaget gälla samma regler för barntillägg lill ålderspension som tillförtidspension. Kommittén framhåller att den sålunda föreslagnareduktionsregeln - sedd isolerad -- i ett fätal fall när barntillägg utges förflera barn kan ge upphov till en något snabbare avtrappning av barntillägget änenligt nuvarande regler. För att undvika att den nya regeln leder lillminskning av redan utgående barntillägg föreslår kommittén en särskildövergångsbestämmelse till skydd för personer sorn uppbär barntillägg vidikraftträdandet. Även det nu redovisade förslaget bemöts positivt avflertalet av de remissinslanser som särskilt tagit upp spörsmålet. Från någothåll uttalas emellertid tveksamhet under hänvisning till den kostnadsökning somförslaget skulle ge upphov till. I ett yttrande förordas dessutom en annanteknisk lösning för att komma till rätta med problemet (se under avsnitt 4 ibilaga 2). För min del ansluter jag mig till kommitténs ståndpunktatt en ändring av reglerna för reducering av barntillägg med hänsyn lillpensionstagarens tilläggspension är påkallad. Även den tekniska lösning somkommittén valt för att undanröja nuvarande olägenheter finner jag välmotiverad.Den innebär för det stora flertalet berörda en väsentlig förbättring i jämförelsemed nuvarande ordning. Genom att höja den nedre gränsen för reduktionensinträde till ett basbelopp åstadkommer man att endast sådan tilläggspension Prop.1983/84:73 166 som överstiger det högsta möjliga pensionstillskottetpåverkar barnlilläggets storlek. Olikheterna i behandlingen av skildakategorier pensionstagare försvinner härigenom liksom den samtidigareduceringen av två olika folkpensionsförmäner med hänsyn till sarnmatilläggspension. För att kostnadsökningarna skall begränsas och barntilläggetäven fortsättningsvis inriktas pä de familjer som har de lägsta pensionerna,bör sorn konnniltén föreslär denna höjning av reduceringsgränsen kombineras meden höjning av reduktionsfaktorn från av överskjutande ATP. 1 enlighetmed kommittéförslaget föreslär jag således atl reduceringsregeln ändras på såsätt att barntilläggel fortsättningsvis minskas med den tilläggspension somuppbärs av den försäkrade i den mån tilläggspensionen överstiger ett basbeloppDetta innebär all en ATP som undersliger ett basbelopp inte kommer att påverkabarnlilläggets storlek. Barntilläggel är helt bortreducerat vid entilläggspension som uppgår till 1,26 basbelopp om tillägget beräknas för ettbarn, 1,52 basbelopp om det utges för tvä barn, 1,78 basbelopp om det utgår förtre barn osv. De ändrade bestämmelserna bör träda i kraft den 1 januari1985, dvs. som de övriga ändringar som jag föreslårbeträffande barntillägget. De nya reglerna bör avse barntillägg beviljade såvälföre sorn efter ikraftträdandet. För atl undvika att de i något fall leder minskning av ett redan utgående tillägg bör införas en övergångsregel avinnebörd att barnlillägg som utges vid ikraftträdandet inte skall upphöra ellerminskas med mindre så skulle ha skett om hittillsvarande bestämmelser hade ägtfortsatt tillämpning. 1983/84:73 167 7 Inverkan på pensionstillskott till änkor av undantagandem. Den som uppbär folkpension i forrn av ålders-, förtids-eller änkepension och som inte har rätt till tilläggspension eller får enbartlåg ATP kan därutöver få pensionstillskott. Enligt nuvarande regler utgår fulltpensionstillskott till ålders- och änkepension med ärsbelopp som motsvarar av basbeloppet eller f. n. Till förtidspension utgespensionstillskott med ärsbelopp motsvarande av basbeloppet eller f. n. 1983/84:40 har regeringen föreslagil atl pensionstillskottenhöjs lill 48 resp, av basbeloppet fr.o.m. . Enligt 3 §lagen (1969:205) om pensionstillskott avräknas pensionstillskott moltilläggspension som uppbärs av pensionstagaren. Pensionstillskott utges alltsåenbart i den män maximala beloppet härför överstiger den tilläggspension somden berättigade erhåller. Avräkningen görs krona mol krona och avser allaformer av ATP. 1 fräga om änkor som uppbär ålderspension frånfolkpensioneringen beaktas således tilläggspension i form av både ålders- ochänkepension. Fram lillutgången av är 1981 hade den som var försäkrad för ATP möjlighet att begäraundantagande från tilläggspensioneringen såvitt avsåg inkomster av annatförvärvsarbete än anställning. Hade sådan anmälan skett togs vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst för tiden efter det undantagandet trått i kraft intehänsyn till inkomst av annal förvärvsarbete. Eftersom familjepension beräknaspå grundval av den avlidnes tilläggspension, kunde ocksä änkepension ochbarnpension frän tilläggspensioneringen efter den försäkrade påverkas av alldenne gjort ett sådani undantagande. Efter beslutav (prop. 1980/81:178, SfU 28, rskr 406) avskaffades möjligheten attanmäla undantagande frän ATP med verkan fr. o. m. . Personer,som är födda är 1923 eller tidigare och som vid nämnda fidpunkt hade ettgällande undantagande frän ATP, har dock möjlighet att också i fortsättningenstå utanför försäkringen om de så önskar. För yngre upphörde tidigare gjordaundantaganden att gälla i och med lagändringens ikraftträdande. Vissa avde rättsverkningar som tidigare följde av ett undantagande frän ATP kvarstårdock efter lagändringen . Enligt övergångsbestämmelsernaskall nämligen, om undantagande har gällt, vid beräkningen av pensionstillskotttas hänsyn till den tilläggspension som skulle ha utgått om undantagandet intehade gjorts. Denna bestämmelse, som molsvarar en tidigare regel av sammainnehåll i 4 § lagen om pensionstillskott, innebär att pensionsfillskott utgestill den som någon gäng omfattats av undantagande endast om denne skulle hablivit berättigad till sådant tillskott om undantagande ej skett. Vidberäkningen av pensionstillskott görs alltså avräkning inte bara mot faktisktutgående tilläggspension utan ocksä mol den tilläggspension som skulle habetalats om undantagandet inte hade gällt. Denna bestämmelse blir av betydelse även för änkan efterden som gjort Prop.1983/84:73 168