prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag villi detta sammanhang också nämna atl planeringen av Qäll- och samemuseet i fortgår. Staten har bildalen stiftelse, AJTTE -Svenskt fjäll- och samemuseum, tillsammans med Norrbotlensläns landsting, kommun. ()och Same Älnam. Malmfältsulredningen(I 1981:06), som har i uppgift all ularbeia ell program för ulvecklingen på längre sikli malmfällskommunerna, vänlas redovisa sina förslag och överväganden lill regeringenunder . Den geografiskakoncenlralionen av problem och deras omfattning i Bergslagen gör att regionenbör prioriteras vad gäller industri- och regionalpoliliska insatser. Regeringen har uppmärksammat situationen i regionen bl.a.genom atl öka de medel för regionalaulvecklingsinsalser som länsslyrelserna i Bergslagslänen disponerar till sammanlagt 87 milj. kr. - en ökning jämfört med föregående budgetär. Vidare harregeringen angivit all lokaliseringslödtill slörre projekt under innevarande budgelår får lämnas i ,, , Tierps och kommuner. Dessa kommuner ligger ulanför del fasla slödområdel. De ändrade rikllinjer för offertslöd och medel för cenlralakonsult- och ulredningsinsalser som jag förordat innebär möjlighet till en ytteriigare förstärkning av de regionalpoliliska insalserna i dessakommuner. Jag har även i andraregioner med sysselsättningsproblem lagit initiativ tillutvecklingsprojekt som syftar till altåstadkomma nyförelagande för atl därigenomskapa ny sysselsättning. Som exempel pä delta vill jag nämna alt länsslyrelserna i och län fått i uppdrag atlgenomföra ett utvecklingsarbete med syfte all stimulera den industriellaulvecklingen i områdena kringkärnkraftverken i resp. Forsmark. Teknisk och annan personal vid kärnkraftverken bör härkunna bidra lill induslrielll nyiänkande i de mindre och medelslora företagen,sprida leknisk kunskap och stimulera lill nyförelagande. Fr.o.m. bedrivs verksamhelen inomexpertgruppen för forskning om regional ulveckling (ERU) i delvis nya former. De regionalasamverkansgruppernahar avvecklals samlidigi som den forskningsiniiie-rande ochsamordnande delen av ERU:s verksamhel har förslärkls. Verk-samhelsområdel harvidgals lill all omfalla näringslivels slrukluromvandlingi vid bemärkelse. uppdrogs ål ERU all lämna förslag i fråga omforskningspro-grammelsframlida inriklning. ERU:s förslag innebär all följande fyra områden bör prioriteras i den forlsallaforskningsverksamheten nya beskrivningsmeioder Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 52 - politikanalysoch utvärdering. Jag avser attsenare ålerkomma med förslag till regeringen belräffande denna fråga. Den 1 juli 1983inrättades ett centrum för regionalvelenskaplig forskning vid universilelel iUmeå (CERUM). Verksamheten finansieras under innevarande budgetärmed medel dels frän tolfte huvudtitelns anslag för samhällsvetenskapligafakulteterna, dels frän industridepartementets kommittéanslag i form avett bidrag från ERU lill i motsvarande vad som tidigare disponerades av ERU-Nord(). Fr.o.m. budgetåret1984/85 bör samtliga kostnader för CERUM belasta tolfte huvudtiteln,anslaget samhällsvetenskapliga fakulteterna. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Regeringensglesbygdsdelegation (I 1977:02) arbetar med atl på olika säll sfimulera enoffensiv och ulvecklingsinriklad polilik för glesbygden med syfte atl ta lillvara glesbygdens produktiva resurser och skapa en livskraftig glesbygd. 1 detta syfte verkardelegationen för alt initiera, stödja och sprida kunskap kring projekt på enmängd områden t. ex. produktionssystem,lokala utvecklingsprojekt, ulbiidning och forskning. Under /84 satsar delegationen särskilt påatt utveckla skogen som resurs förglesbygden, motverka del passiva markägandel, sfimulerakom-binationssysselsättning saml utveckla hemslöjd och hantverk som näring i glesbygden. Del nordiskaregionalpoliliska samarbelel är i hög grad inriklal pä konkreta projekt.Tyngdpunkten i arbetet ligger pä att utveckla del gränsregionala samarbelel ielva samarbetsregioner, varav högsla prioritel ges samarbelel päNordkalollen och i Väsinorden (, och ). Del viktigastemedlet för att nå konkreta resultat är de projektmedel som finns för slöd lill bl.a. näringslivsulvecklande insalser. Inom inriktasdel regionalpoliliska arbelel på frågor om hur regionalpoliliken skall bedrivasi ett besvärligi ekonomiskl läge, hur slrukluromvandlingsproblem skall hanlerasoch hur lokala och regionala resurseroch inilialiv skall stimuleras. Inom EFTA finns enarbelsgrupp med uppgift all sludera handels- och regionalpoliliska frågor. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 53 Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de ändraderiktlinjer för offerlstöd, cenlrala konsult-och utredningsinsatser,lokaliseringslån samt kreditgarantier och investeringslån avseende kommersiellservice i glesbygd somjag har förordat. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1982/83 Ulgift 523 140267 1983/84 Anslag 375000000' 1984/85 Förslag 350000000 ' anslog383417000 kr. 1 samband med att handläggningen av ärenden om regionalpolilisklslöd överfördes från lill statens induslriverk harmedel för förvaltningskostnader hos myndigheten i stället anvisats över anslaget Bl. : Förvaltningskostnader (prop. 1982/83:113 s. 63-65, NU 39, rskr376). Frän anslaget bestridshuvudsakligen utgifter inom statens industriverks (SIND) huvudprogram Regionalutveckling. De viktigaste ändamålen är regionalpolitiskt stöd till näringsliveti form av lokaliseringsbidrag, sysselsättningsstöd och offertslöd. Utgifternaför lokaliseringsbidrag som beviljas av länsstyrelse belastar dock anslagetRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser (jfr prop. 1981/82:113,AU 23, rskr 388). Verksamheten regleras av förordningen (1982:677) omregionalpolitiskt stöd (omtryckt 1983:702). Anslaget Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet belastas även med utgifter för stöd som beviljats enligltidigare förordningar som reglerat den regionalpolitiska stödverksamheten. AnslagspostenLokaliseringsbidrag/Avskrivningslån belastas även med utgifter förkapitaltillskott m. m. tillStiftelsen , för lån till privata regionala investmentbolag (jfrprop. 1981/82:113, s. 125-126, AU 23, rskr 388), för ombyggnad av outnylljadebosladslägenheler i (jfr AU 1981/82:24 s. 33, rskr 305), för evenluellflyllning av Svenska Träim-pregnering AB:s verksamhel i lill ellnärliggande induslriomräde Gfr prop. 1978/79: 126 s. 24, AU 32, rskr 370) samlför ersällning fill banker för deras adminislralion av beviljatregionalpolitiskt stöd. Från anslaget bestridsdessutom utgifter för utbetalning av tidigare beviljade ulbildningsstöd, förinfriande av slalliga garantier för lån i lokaliseringssyfte tillrörelsekapital och marknadsföringsåtgärder som beviljats enligt förordningen(1970: 180) om statligt regionalpoliliskl slöd, för me- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet delstillskottlill regionala utvecklingsbolag i Jämllands () och () (jfr prop. 1979/80: 125, s. 58, AU 29. rskr 362) saml förcenlrala konsull- och ulredningsinsalser för projekl som avses leda lillulbyggnad eller etablering inom stödområdet (jfr prop. 1980/ 81 bil. 17, s. 72,AU 23. rskr 233). Infriande av statlig garanli för lån i lokalise- ringssyfle lill rörelsekapital m. m. Cenlrala konsult- och utredningsinsatser Exkl. medel tillregeringens förfogande. beslulade år1979 alt regionalpoliliskl stöd i form av avskrivningslån, utbildningsstöd,sysselsällningsslöd, offerlstöd och lokaliseringslån under budgetåren1979/80-1983/84 får beviljas - utöver outnyttjat ulrymme av den ram för besluiom regionalpoliliskl slöd som faslslällls för perioden /74-1978/79 - inomen ram av 7400 milj. kr. 1978/ 79: 112, s. 140, AU 23, rskr 435). Dennaram har senare beslulal dels all utöka, dels all belasla med andraulgifter än de som ursprungligen avsågs. Ulökningarna uppgår lill sammanlagl821 milj. kr. och belastningarna lill sammanlagl 187 milj. kr. En närmareredogörelse för dessa förändringar har lämnals i prop. 1981/82: 113 om programför regional ulveckling och resurshushållning (s. 182-183) samt i 1983 årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 14, s. 76). I belastningarna ingåräven de medel som anslagit för /84 för regionalautvecklingsbolag i och , 10 milj. kr., för cenlralakonsull-och utredningsinsatser, 10 milj. kr. samt för förstärkt transportstöd,33 milj. kr. Eftersom utgifterna för cenlrala konsull- och utredningsinsatserunder /83 endast uppgick till ca 9 milj. kr. mol anslagna 10milj. har mellanskillnaden 1 milj. kr. återförts till ramen. Den femårigabeslutsramens beräknade fördelning på stödformer, ian-spräklagei beloppbudgetåren 1979/80-1982/83 samt återstående ram framgår av följandesammanställning. Ramen omfattar även beslut om lokaliseringsbidrag ochinvesteringsbidrag som belastar anslaget Regionalpoliliskl slöd: Regionalaulvecklingsinsalser, somjag återkommer till under punkt C 4. Beloppen äravrundade lill milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 55 Stödform Beslulsram lanspråktagel Återstår 1979/80-1983/84 1979/80-1982/83' 1983/84 ' preliminära siffror. - 1 summan ingår 25 milj.kr. i lån till privata regionala investmentbolag. * Eftersomulbildningsstöd numera avskaffats som särskild stödform och ersalls med offerlstöd fåråterstående ram även disponeras för offertslöd. " Av beslulade belastningar medandra utgifter än som ursprungligen Slalens industriverkberäknar all beslut om dessa regionalpolitiska stödformer under budgelåret1983/84 kommer alt fallas för sammanlagl 785 milj. kr. i enlighel med följandefördelning: Lokaliseringsbidrag 375 milj. kr., sysselsällningsslöd 70 milj.kr., offertslöd 40 milj. kr., lokaliseringslån 300 milj. kr. Inför ramperiodens utgångkan alltså med stor sannolikhet konstateras att endast ungefär hälften av denav fastställda flerårsramen på 8221 milj. kr. kommer att haulnyltjals. Av de olika delramarna är det endasl den förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån som riskerar atl överskridas föreramperiodens slut. Den vikligasleanledningen lill att de för regionalpolitiskt slöd disponibla beslutsramarnainle har utnyttjats är att industriinvesteringarna minskat ochdärmed även efterfrågan på stöd. En annan anledning är den skärpning avstödreglerna som skett . Beslut omlokaliseringsbidrag/avskrivningslån har under budgelårel 1982/83 fattats för382,1 milj. kr. I denna summa ingår 25 milj. kr. i län till privata regionalainvestmentbolag. Dessutom har beslutsramen belastats med 5,1 milj. kr. förkapilaltillskotl m.m. till Stiftelsen Industricentra. Ersättningarna tillbanker för deras administration av beviljat regionalpolitiskt slöd uppgicklill 4,8 milj. kr. Under budgelåretbeviljades 20 företag ulbildningsstöd med totalt ca 9 milj. kr. Antaletpersoner som omfattades av utbildningen uppgick till 359. Besluten avseransökningar som inkommit före . För kalenderåret 1981beviljades sysselsällningsslöd med 59,5 milj. kr. För kalenderåret 1982beviljades under /83 sysselsällningsslöd med 48,2 milj. kr.Eftersom ansökningstiden inle utgick förrän har därefterytterligare beslut fattats. Del stöd som beviljades under /83uppgår uppskattningsvis till 2/3 av det totala sysselsällningsslödel . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 56 har /83 beviljats offertslöd med sammanlagl 17,2 milj. kr. Uleslående garanleradkapilalskuld på lån i lokaliseringssyfle lill rörelsekapital ochmarknadsföringsåtgärder som beviljats enligt den numera upphävda förordningen(1970: 180) om slalligt regionalpolitiskt stöd uppgår till 1,4 milj. kr. och har under /83 tillförts vardera 5 milj. kr. Av medel för centralakonsull- och utredningsinsatser har utnyttjat 0,2milj. och regeringen 8,8 milj. kr. under /83. Lokaliseringsbidrag/Avskrivningslån.SIND har beräknal att beslut under /84 kommer alt fallas förlolall ca 375 milj. kr. Härav beräknas ca 100 milj. kr. avse lokaliserings- ochinvesteringsbidrag varom beslut fallas av länsslyrelserna och som belaslaranslagei Regionalpoliliskl slöd: Regionala ulvecklingsinsalser. De 239 milj.kr. som förslagsvis anslagils för budgelårel 1983/84 beräknas inte hell räckalill för de totala ulgif-lerna, vilka ju huvudsakligen är en följd av tidigarefattade beslut. Även för budgetåret1984/85 UppskaUar SIND aU besluten kommer alt uppgå lill lolall ca 375 milj.kr., varav dock 125 milj. kr. Behovel av medel förulbelalningar för beslui som fallas pä central nivå beräknas till 280 milj.kr., varav 4 milj. kr. Utbildningsstöd.Ulbildningsstöd upphörde som särskild stödform . För budgetåret1983/84 anvisade medel, 5 milj. kr., beräknas inte räcka lill för eftersläpandeutbetalningar med anledning av tidigare beslut. Dessa ulbelalningar beräknaslill ca 10 milj. kr. För /85beräknar SIND ett medelsbehov av 2 milj. kr. för ulbelalningar av slöd somtidigare beviljats. Sysselsättningsstöd.Under /84 beräknar SIND all beslut kommer atl faUas för 70milj. Även utbetalningarna beräknas lill 70 milj. kr. vilkel är lika meddet förslagsvis anvisade beloppel. För budgelårel 1984/85uppskallar SIND all besluien kommer aU uppgå lill 79 milj. kr. och behovel avmedel för utbelalningar beräknas till samma belopp. De /84 anvisade 40 milj. kr. På grund av slödelsflexibililel anser SIND del svårt aU bedöma behovel av medel. Verkel beräknardärför ell oförändrai medelsbehov för budgelårel 1984/85. Centrala konsull- ochutredningsinsatser. Under innevarande budgelår disponerar SIND 8 milj. kr. ochregeringen 2 milj. kr. för dessa ändamål. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 57 SIND avser all med hjälpav dessa medel la inilialiv lillsärskilda insalser för all påskynda näringslivels utveckling i deregionalpolitiskt mesl ulsalta skogs- och bergslagslänen. Verkel beräknar atldess medelsbehov för /85 kommer alt uppgå lill 15 milj. kr. Metoden atl faslslälla enflerårig beslulsram för vissa slödformer har lillämpals i flera omgångar.Nuvarande ram och dess fördelning på olika slödformer gäller 1. o. /84. Somjag tidigare nämnl behandlas f.n. delframlida regionalpoliliska slödel lill näringslivel av en pariamenlarisklsammansatt kommitté (1 1982:05). 1 avvaklan på kommilténs förslag föreslår jagall den nuvarande ramperioden förlängs med ell är. beslöl alt koslnaderna förvissa förslårkningar av iransportstödel skall avräknas mot denregionalpolitiska beslutsramen (AU 1981/82:23 s. 73, rskr 388). Efter samrådmed chefen för beräknarjag alt för budgelårel1984/85 bör med anledning härav 37 milj. kr. avräknas mot beslulsramen. Jagkommer även all föreslå all 10 milj. kr. anslås för cenlrala konsull- ochulredningskoslnader för /85. Även detta belopp bör i enlighetmed tidigare beslut vid beviljande av medel för dessa ändamålavräknas mol beslulsramen. Som framgåtl av min fidigare redogörelse kanbeslulsramen för lokaliseringsbidrag komma atl las i anspråk i sin helhel under budgelårel 1983/84. Medelför nya lokaliseringsbidrag bör därför, i likhel med vad som redan gäller förde medel som disponeras av länsstyrelserna, fr. o. m. budgelårel 1984/85anvisas över ett särskill reservafionsanslag för cenlrala beslui, benämnlRegionalpoliliskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. De medel som beräknas under anslagspostenLokaliseringsbidrag/Avskrivningslån bör således fortsättningsvis ulnylljas förulbelalning av lokaliseringsbidrag och avskrivningslån som beviljais avregeringen eller central myndighel före samt av länsstyrelseföre . Dessulom bör under anslagsposlen beräknas medel förövriga ändamål som sker f.n., förutom för lån till privata regionalainveslmenlbolag. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet lill 218 milj. kr.för /85, varav 4 milj. kr. för ersättning till banker. Utbildningsstöd har som jag tidigare nämntupphört som särskild stödform. Liksom SIND beräknarjag för /85ell medelsbehov av 2 milj. kr. för stöd som beviljats tidigare. Sysselsättningsstödet förstärktes kraftigt ivissa delar av landet genom beslut 1979. Pågrund av stödets kon-stmklion räknar jag med att medelsåtgängen successivlkommer atl öka . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 58 har nyligenbeslulal (prop. 1983/84:38. AU 9, rskr 102) om ylleriigare nedsättning avsocialavgifter i . Beslutet innebär all ulöver en allmännedsältning av socialavgifterna med lio procenlen-heler skall ell bidrag lillkoslnaden för avgifterna kunna lämnas när ell förelags sysselsättning ökar.Bidraget skall uppgå lill . per helårsarbetare och del skall kunnalämnas under högst . Koslnaden för nämnda bidrag skall belasta delregionalpolitiska sysselsällningsslödel. Eftersom medelsbehovel till en början blirbegränsat för sistnämnda ändamål beräknar jag i likhet med SIND del totalamedelsbehovel för sysselsällningsslödel till 79 milj. kr. för budgelåret1984/85. Offertstödet har främst kommit till användning i Norrbotlens län. Riksdagenhar beslulal om ell flertal åtgärder för att stärkasysselsällningen i länel (prop. 1982/83: 120, AU 24, rskr 305). Vidgenom-förahdel av dessa kommer offerlslödet även all vara ell vikfigtinslrumenl. Jag har tidigare dessutom föreslagit alt offerlslöd fortsättningsvis,förutom inom stödområdena A-C. skall kunna lämnas i de orter eller kommuner somregeringen anger skall komma i fråga för regionalpoliliskt slöd under enbegränsad lid. För de utbetalningar som blir akluella under /85beräknarjag ell medelsbehov av 40 milj. kr. Syslemet med statligagarantier för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital ochmarknadsföringsinsatser avskaffades . För att läcka förlustersom kan uppkomma på grund av tidigare utfärdade garantier för dessa ändamålberäknarjag i likhet med SIND för /85 ell oförändrat medelsbehovav 1 milj. kr. Belräffandekapitaltillskott lill de regionala utvecklingsbolag som bildats i Jämllandsoch (och ) har beslulal omsådana 1. o. m. budgelårel 1983/84. Jag beräknar därför inle några ytterligaremedel för della ändamål. Under anslagsposlen Centrala konsult- ochutredningsinsatser beräknar jag för fortsatta cenlrala insalser i de frånregionalpoliliskt synpunkt mesl utsatta delarna av landet ell medelsbehov av 10milj. budgelårel 1984/ 85. innebär, som jag föreslagil, allsådana insatser även bör kunna göras i de orter eller kommuner som regeringenanger skall komma i fråga för regionalpoliliskl slöd under en begränsad lid. Med hänvisning lill vadjag har anförl hemställer jag att regeringen föreslår atl 1. medge att den ram förbeslut om vissa regionalpoliliska slödformer som har faslslällls för perioden1979/80-1983/84 föriängs lill all omfalla även budgelårel 1984/85. 2. lill Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhel för budgelårel 1984/85 anvisa eU förslagsanslag av350000000 kr. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 59 Regionalpolitiskt stöd: Vissalokaliseringsbidrag m. m. Nytt anslag (förslag) 264000000 Jag har i det föregåendeunder punkten C I. Regionalpolitisktslöd: Bidragsverksamhel närmare redogjort för bakgrunden lill all medel förlokaliseringsbidrag varom beslut fallas av slalens induslriverk eller regeringenfrån bör anvisas över ell nyll reservationsanslag. Ulbelalning avlokaliseringsbidrag sker i allmänhel efler det atl beslut om slödhar fallals. Jämförl med nuvarande ordning där medel för della ändamål anvisasöver ell förslagsanslag innebär därför den ändrade anslagskonslruklionen atl ensuccessiv uppbyggnad av del nya reservalionsanslagel måsle ske. Anslaget kommerhärigenom även atl fungera som en form av beslutsram. Somjag tidigare nämntuppskallar SIND all summan av regeringens och SlND:s beslui omlokaliseringsbidrag under budgelårel 1984/85 kommer all uppgå lill ca 250 milj.kr. Den ram pä 25 milj. kr. för lån till privata regionalainvestmentbolag som ställde till regeringens förfogande genom beslutvåren (prop. 1981/82: 113, AU 23. rskr 388) är nu förbrukad. Lån harbeviljats lill fyra bolag med huvudsaklig verksamhet i Kopparbergs.Väslernorrlands. Jämllands och Väslerbollens län. Erfarenhelerna av dessa lånoch de som fidigare beviljais är hillillsgoda. Jag föreslår därför all ytterligare lån med denna inriktning får lämnasinom en ram av 16 milj. kr. För dessa tvä ändamål,vissa lokaliseringsbidrag och län till privata regionala inveslmenlbolag,beräknarjag för budgelårel 1984/85 ett medelsbehov av 264 milj. kr. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all lillRegionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. för budgelårel 1984/85anvisa ell reservationsanslag av . Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1982/83 Ulgift 365896435 Reservation 1946909653 1983/84 Anslag 500000000 1984/85 Förslag 500000000 Från anslaget bestridsutgifterna inom statens industriverks (SIND) huvudprogram Regional ulvecklingavseende lokaliseringslån. Verksamhelen regleras av förordningen (1982:677) omregionalpoliliskl slöd (omtryckt 1983:702). Utbetalning förekommer även av lånsom beviljats enligl tidigare förordningar som regleral den regionalpoliliskaslödverksamhe-ten. Till skillnad mot lokaliseringsstöd i form avlokaliseringsbidrag belas- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 60 las della anslag även med ulgifter förlokaliseringslån som beviljas av länsslyrelse. Somjag redovisat underpunkten C I.Regionalpolitisktslöd: Bidragsverksamhel ingår lokaliseringslån som en av slödformerna i denfemårsram för beslui om regionalpoliliskl slöd under budgelären 1979/80-1983/84som fasisiälli. Under budgelårel 1982/83har beslui om lokaliseringslån fallals för 177 milj. kr. Låneliden förlokaliseringslån faslslälldes lill i genomsnill . Avbelalningsanslåndhar medgivils med genomsnillligl . Ett fåtal företag har beviljatsränteariständ. Någon direkt statligsubvention i samband med långivningen förekommer inle längre. Under budgelårel 1982/83har vidare ulbelalals 366 milj. kr. I ränlor ochavbelalningar har under budgelårel inbetalats 313 milj. kr. resp. 290 milj. kr.74,8 milj. kr. har avskrivits på grund av låntagarens konkurs och 44,0 milj.kr. Uleslående fordringar pä lokaliseringslån uppgick den 30juni 1983 lill 3612,5 milj. kr. varav 87,2 milj. kr. beviljats enligtförordningen (1979:59) om särskill regionalpoliliskl slöd inom vissavarvsregioner. SIND räknar med allbeslui om lokaliseringslån kommer all fallas för 300 milj. kr. under budgelårel1983/84. Under budgelårel 1984/85räknar SIND med atl beslut om lokaliseringslän kommer atl fallas för 200 milj.kr. Verkel räknar med all även utbetalningarna kommer all uppgå lill 200 milj.kr. under della budgelår. För ulbelalning avlokaliseringslän under budgelårel 1984/85 beräknar jag ett oförändrai anslag av500 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl lillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för / 85 anvisa ettreservationsanslag av . Regionalpolitiskt stöd: Regionalautvecklingsinsatser 1982/83 Utgift 263 100000 Reservation' 11900000 1983/84 Anslag 298250000 1984/85 Förslag 298250000 ' De medel som vidbudgeiårsskiftei inte var ianspräktagna genom beslut. Från anslaget beslridskostnaderna för av länsstyrelserna beslutade lokaliserings- ochinvesteringsbidrag enligl förordningen (1982:677) om regionalpoliliskt stöd(omtryckt 1983:702). Vidare bestrids från anslaget Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 61 kostnaderna för stöd i glesbygder lill invesleringar vid förelag, kommersiellservice, iniensifierade kommunala sysselsällningsinsalser (IKS), samhälleligservice saml hemarbele enligl förordningen (1979:638) om slailigl stöd tillglesbygd (omtryckt 1982:678, ändrad 1983:678). Koslnaderna för regionaltutvecklingsarbete, t.ex. projektverksamhet och ålgärder för regionaltnyförelagande, beslrids också från della anslag. Medlen disponeras avlänsslyrelserna som fördelar medlen mellan de olika ändamålen. Samlligalänsslyrelser har lilldelals medel frän anslagei. Samlliga länsslyrelserhar inkommii med anslagsframslällningar för budgelårel 1984/85. Sammanlagtberäknar länsslyrelserna medelsbehovel lill 439 milj. kr. Genom anslagskonstruktionenhar länsstyrelserna fåll möjligheler alt inom en given medelsram göraavvägningar mellan olika insatser.