prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Betänkandet, som f.n. remissbehandlas, omfattar en översyn avföretagshälsovårdens innehåll, organisation, uppbyggnad, personal ochutbildningsbehov.Företagshälsovårdsulredningen har tidigare överlämnat delbetänkandena(SOU 1980:22) Utbyggnad av yrkesmedicinen och (DsA 1981:1) Mät- ochlaboratorieresurser för bättre arbetsmiljö. I sistnämndabetänkande har utredningen bl.a. föreslagit atl officiell provning i form avarbelsmiljömätningar av skilda slag skall kunna ulföras av andra institutioner än riksprovplalser.Eftersom förslaget förutsätter en ändring i riksprovplatslagstiflningenhar det, vilket jag redan anmälde i 1983års budgetproposition, överiämnats till industridepartementet för beaktande av den särskilde utredare som har settöver utformningen av lagstiftningen om officiell provning m. m.Utredaren har i betänkandet (Ds I 1983:22)Kontroll genom provning - översyn av lagstiftningen om riksprovplalser, föreslagit en lagändring sommedger auktorisation för förelag att genomföra officiell provning.Betänkandet remissbehandlas f.n. Nära kopplad tillfrågan om företagshälsovårdens utbyggnad är frågan om samhälletsekonomiska slöd till företagshälsovården. Formerna för samhällets ersättning tillföretagshälsovården har setts över av en särskild arbetsgrupp medrepresentanter för LO, TCO, SAF och de båda kommunförbunden.Arbetsgruppens arbete väntas vara avslutat . Frågan om att flytta över huvudmannaskapet för tillsynenav arbetsmiljön vid vissa mindre arbetsställen från kommunerna lillyrkesinspektionen har länge varitaktuell. har tagit ställning för ell ändrat huvudmannaskap (SoU 1980/81:24, rskr 263, SoU 1981/82:39, rskr 255 och SoU 1982/83:29,rskr 261). budgetproposition framhöll jag, med hänsyn tilldet samhällsekonomiska läget, att det inte vore riktigt att genomföra en säomfattande omorganisation utan att frågan först belysts Prop.1983/84:100 Bilaga 12 22 inom ramen för en översyn av den totalatillsynsverksamheten. Jag uttalade vidare att en sådan översyn borde inledassnarast och omfatta bl.a. rationaliserings-, effektiviserings- ochdecentraliseringsfrägor. Mot bakgrundhärav har en särskild utredare (1983:04) tillkallats med liippgift att göra en översyn av yrkesinspektionen och denkommunala tillsynen. Utredningsarbetetskall vara avslutat senast vid utgången av . Regeringen har tillsalt en kommission (Jo1983:02) med uppgift att lägga fram förslag om insatser för förbättrad kontroll överhanteringenav kemiska ämnen och produkter. Kommissionen skall enligt sina direktiv (Dir1983:20) göra en samlad översyn av de problemi för hälsa och miljö som denstora kemikalieanvändningen medför. Den kommer därvid att behandla en rad frågor somhar nära anknytning till arbelsmil-jöarbetet. Bland de frågor som kommissionen särskilt haratt överväga kan nämnas hur en säkrare bedömning skall kunna göras av de risker som kemikalieanvändningenför med sig. Kommissionen skall också överväga hur kunskaperna och informationen om de kemiska produktersom används i arbetslivet kan förbättras.Möjligheterna att precisera och samordnalagstiftningen på området samt att förbättra samordningen mellan de organ somutövar kontroll över kemikalieanvändningen skall också prövas. I debatten kringarbetsmiljölagen har sekretess- och påföljdsfrågornatilldragit sig uppmärksamhet. budgetproposition underströk jagangelägenheten av att de sekretessfrågor som har anknytning till arbetsmiljöarbetet ses över samt att fråganom ett ändrat sanktionssystem vid arbetsmiljöbrott borde övervägas. Jag kommer senaredenna dag, i samband med behandlingen av belänkandet (SOU 1982:30) Information omarbetsmiljörisker, anmäla atl en arbetsgrupphar tillsatts för att granska sekretessbestämmelserna inom arbetsmiljöområdet. När det gäller påföljder vidarbetsmiljöbrott har bl. a. löntagarorganisationernaaktualiserat frågan om behovet av effektivare sanktioner direkt riktade mot arbetsgivaren som juridisk person i formav företagsböter, som ett komplement till gängse straffbestämmelser. nya arbetstidslagen har redan införtsbestämmelser med den innebörden. Frågan om sanktioner mot företagen utreds f.n. inom inomramen för det arbete som kommissionen (Ju 1982:05) mot ekonomiskbrottslighet utför. I 1983 årsbudgetproposition anmälde jag atl frågan om ekonomisk ersättning till gravidakvinnor, som på grund av risker för fosterskador tvingas avslå från förvärvsarbete,tillfälligt lösts genom de stödformer som är avsedda att ge ekonomisk grundtrygghet vidarbetslöshet. Jag anmälde också att frågan om behovet av förtydliganden iarbetsmiljölagen i fråga om skydd mot fosterskador genom tilläggsdirektiv (Dir1982:14) överiämnats tillföräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08). I betänkandet (SOU 1983: 30) Utbyggd havandeskapspenningm. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 23 föräldraförsäkringsutredningen lämnat förslag till enpermanent lösning av hur ersättning bör utgå till gravida kvinnor som pågrund av risk för arbetsmiljöbetingade fosterskador tvingas avstå frånförvärvsarbete. Utredningen föreslår att den nuvarandehavandeskapspenningen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring utökas tillatt omfatta även dessa kvinnor. En förutsättning för rätt tillersättning är att kvinnan avstängts från sitt arbeteenligt föreskrifter utfärdade av arbelarskyddsslyrelsen med stöd av 3kap. 16 § arbetsmiljölagen. framgår del av förarbetena till arbetsmiljölagenatt bestämmelsen i lagens 3 kap. 16 § även lar sikte pä att skapa ett skydd för reproduktionsskador,inkl. Någon tvekan om bestämmelsens tillämplighet päreproduktionsskador föreligger inte. mening finns del därför inle anledning alt göra nägon ändring i arbetsmiljölagen på denna punkt.Del är emellertid angeläget attarbetet med alt kartlägga sambandet mellan olika arbetsmiljöer och reproduktionsskador,inkl. fosterskador, fortsätter och att detta arbete inriktas på såväl kvinnor som män. Målet måste vara en i alla avseenden säker arbetsmiljö.Föräldraförsäkringsutredningens betänkande har remissbehandlats ochbereds f. n. i . Företagshälsovårdsulredningenföreslog är 1982 att den centrala som finnsinrättad vid arbetarskyddsstyrelsen skulle upphöra fr.o.m. . Som jaganförde budgetproposition borde dock bedömningsnämnden inteavvecklas. Frågan om att inrätta ett centralt organ med i princip samma uppgifter som bedömningsnämnden,liksom frågan om ändrat huvudmannaskap har prövats inom . Dennaprövning har visat att nämnden bör bibehållas som centralt organ för granskning avsvårbedömda lungförändringar. Nämndens huvudsakliga uppgifter får dock ansesligga inom hälso-och sjukvårdsområdet, varför huvudmannaskapet bör förasöver till socialstyrelsen.Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Regeringen harställt sammanlagt 3,9 milj. kr. ur fonden för arbetsmiljöförbättringar tillarbetarskyddsstyrelsens förfogande för utveckling av styrelsensADB-verksamhet. Styrelsen har lämnat en redovisning av hur de utbetalademedlen har använts. Redovisningen omfattar också kostnaderna för allövrig ADB-verksamhet inom arbetarskyddsverket. Styrelsen har ocksåinkommit med en redovisning av verksamheten med avgiftsfinansierade uttagur skyddsombudsregistret och informationssystemet om arbetsskador (). Socialutskottetanförde i sitt betänkande (SoU 1981/82:42) om vissa arbetsmiljöfrågor bl. a.alt del fanns risk för att tandhälsolillständet kunde påverkas avarbelsmiljöfaktorer vid olika typer av sysselsättningar. Utskottet ansåg att denna fråga, liksomföretagshälsovårdens roll dä det gällde att förebygga yrkestandskador bordeutredas. Det borde, enligt 1983/84:100 Bilaga 12 24 utskottet, ankomma på regeringen alt bestämma om formernaför utredningsarbetets bedrivande. Utskottet hemställde att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad som anförts i frågan. beslutade i enlighet med utskottets hemställan(rskr 1981/82:277). Regeringen uppdrogi åt arbelarskyddsslyrelsen atl karl-lägga ochsammanfatta vad som är känt om yrkeslandskadornas art, omfattning och orsaker. Styrelsen har imars 1983 redovisat sitt uppdrag förregeringen. Styrelsen anser, efter analys av anmälda arbetsskador i informationssystemet om arbetsskador (), altdet frånsett olycksfallen måste varaen uppenbar underrapportering av tandskador som orsakas av förhållanden i arbetsmiljön. Styrelsens slutsatsär emellertid atl risken för landskador i arbetet inle kan vara särskiltbetydande. Skälet för denna slutsats är bl.a. alt många av de arbelsmiljöfaktorer som skullekunna ge tandskador, t.ex. i sådana miljöer där exposition för metaller ochmelall-salter samt för kvartsdammförekommer, är under kontroll av helt andra skäl. Genom bl.a.arbelarskyddsstyrelsens kungörelse om hygieniska gränsvärden och andra av styrelsen meddelade föreskrifter åläggsarbetsgivarna en ganska omfattande miljökontroll och i vissa fall ävenmedicinsk kontroll av arbetstagarna.Delta måste enligl styrelsen reducera även tandskadorna. Styrelsen anser inte att det föreligger nägot påtagligtbehov av att förstärka företagshälsovården med tandläkarresurser. I syfte all ökauppmärksamheten inom företagshälsovården på tandhälsan bör emellertidvissa informationsinsatser till företagshälsovården övervägas liksommedverkan av landläkare i utbildningen av företagsläkare. och företagssköterskor.Styrelsen anser också atl del för vissa yrkeskategorier med särskilt svårbemästrade arbetsmiljöproblem kan vara motiveratatl överväga föreskrifter med krav på periodiska tandhälsokonlroller. Riskenför tandskador i olika arbetsmiljöer beaktas även i styrelsens informations-och föreskriftsarbeie. Sedan den 1 januari1980 finns en delegation för hybrid-DNA-frägor vid arbelarskyddsslyrelsen.Delegationen är rådgivande och skall främja säkerheten vid användningen avhybrid-DNA-lekniken och sprida kunskap om utvecklingen pä området. Delegationen har avlämnat enverksamhetsberättelse för liden - . För allstudera de administrativa och juridiska konsekvenserna av hybrid-DNA-teknikens användning har ensärskild utredare (1980:03) tillsatts. Utredningsarbetet väntas vara avslutat . Insatser för alt öka arbetshandikappadesmöjligheter atl få och behålla ett arbetemåste göras på flera områden. Det är således inle tillräckligt med enbart arbetsmarknadspoliliska åtgärder, även omde har slor betydelse. Dessutom måstearbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetstider m. m. kunna anpassas bättretill de behov och förutsättningar som dessa grupper har. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 25 Attityder till handikapp pä arbetsplatserna är en annan viktigfaktor. På delta område gör defackliga organisationerna betydelsefulla insatser för ökad solidaritet med dem som riskerar utslagningoch ulestängning från arbetslivet. En god arbetsmiljö,som väl svarar mot människors behov och förutsättningar, kan förhindra atlhandikapp uppslår och att utslagning sker. innebär en väl anpassadarbetsmiljö ökade möjligheter för dessa sökande atl fä och utföra produktivtarbete. Om de som arbetar med arbetsmiljöfrågorna inom företag och förvaltningar har godakunskaper om av-betsanpassning och handikapp finns också bättre förutsättningar för atlhandikappade skall kunnaintegreras i arbetslivet. (A 1981:04) arbetar med frågor rörande samordningen mellan den lokalaskyddsorganisationen på arbetsplatserna och anpassningsgruppens verksamhet. Bl.a. diskuteras enändrad ansvarsfördelningmellan dessa organ. Kommittén väntas lägga fram sina förslag . (A 1982:03) har lagt fram ett delbetänkande (DsA 1983:14) Introduktionsslödoch lönebidrag. Kommittén föreslår bl.a. ett nytt stöd för arbetshandikappade och äldremed särskilda omställningssvårigheterför alt underiätta introduktionen i en ny anställning genom en bättre anpassning avarbetsuppgifter, arbetsmiljö och arbetsförhållandeni övrigt. Vidare föreslär kommittén vissa förändringai" av lönebidragen. Kommitténs förslag remissbehandlasf. För /85 förutsätter jag en fortsaltvolymökning vad gäller bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade. Förslagläggs fram om höjda inkomslgränser för bidrag till motorfordon ålhandikappade. Vidare förutsätts enfortsatt ökning av antalet personer som bereds arbete genom lönebidrag. Jag föreslår alt antalet platser med90% lönebidrag hos allmännyttiga organisationer får. öka med 500 /85. Vidare föreslåssamtidigt också vissa utgiftsbegränsande ätgärder. Den lönesumma som får ligga lill grund vid beräkningav lönebidrag föreslås bli begränsadlill av basbeloppet. Detta bidrar lill all ge ekonomiska förutsättningar för en fortsalt ökning av antaletlönebidragsplatser. Skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering uppdrogregeringen ål atl genomföra enkartläggning och begränsad översyn av verksamheten inom stiflel-seorganisationen förskyddat arbete. Härvid skulle särskilt prövas vilka kostnadsbesparandeförändringar av organisatorisk eller annan art, som bedömdes varamöjliga inom ramen för gällande arbetsmarknadspoliliska och sociala mål förverksamheten. Stiftelsen överlämnade rapportenBegränsad översyn av Samhällsföretagsgruppen lill regeringen. Rapporten har remissbehandlats. 1983/84:100 Bilaga 12 26 StiftelsenSamhällsföretag gjorde i rapporten en genomgång dels av organisafionen somhelhet, dels också av bl.a. områdena produktion, marknadsföring, personal, lednings- ochstyrfunktioner. Utöver de direkta förslag som framfördesi rapporten belystes också andra ätgärdersom avsevärt skulle kunna minska kostnaderna för verksamheten. En sådanmöjlig åtgärd var en ändrad organisationsstruktur. I syfte att närmarebelysa de möjligheter till kostnadsbesparingar och effektiveringar som enändrad organisation skulle kunna innebära tillkallade jag en arbetsgrupp inomregeringskansliet som ytterligare fick pröva sädana frågor rörande Samhällsföretagsgruppen som kan minska behovet avstafligt stöd m.m. Arbetsgruppen har studerat företagsgruppens struktur,antal stiftelser, ansvarsgränser, styrformer, resultatansvar, principerna för medelstilldelningen, företagsgruppensställning som konkurrent till andraföretag samt kostnaderna för anvisade i skyddat arbete jämfört med andraformer av statligt stöd för arbetshandikappade. I februari 1983avlämnade arbetsgruppen en delrapport om lednings- och styrfunktionernainom företagsgruppen. Pä grundval av delrapporten föreslog regeringen i prop.1982/83: 149 om förändringar i såväl den centrala som de regionalastiftelsernas styrelser. Vidare föreslogs vissa ändringar i reglerna om hurverkställande direktörer i de regionala stiftelserna skall utses, om revisionsamt i vilka associationsformer den skyddade verksamheten får bedrivas.Riksdagen fattade beslut i enlighet med propositionensförslag. De nya reglerna trädde i kraft . Arbetsgruppenavlämnade vidare sin slutrapport (DsA 1983:6)Samhällsföretagsgruppens framtida organisation m. m. Jag avser all senare återkomma till med mina ställningstaganden i denna fråga. För budgetåret1984/85 föreslår jag att Samhällsföretagsgruppen tilldelas ett driflbidragmotsvarande av lönesumman för de anvisade anställda eller 2 388 milj.kr. Som bidrag lill fastighetsfonden och som ell ägartillskott för investeringar föreslås 318resp. 15 milj. kr. har successivt byggts ut sedan starten den 1 januari1980. har antalet arbetslag ökat från 140 till 177. Instituten har visat sig väl kunna fyllauppgiften att förbereda sökande för arbeteoch underlätta för dem att få anställning eller utbildning som ledertill arbete. Medel till den yrkesinriktaderehabiliteringen har beräknats enligt huvudförslaget. /85 föreslås Ami-verksamheten erhålla kompensation för effekterna avhuvudförslaget. Delta sker bl.a. genom omprioriteringar inom området. Därmed börden verksamhet som är direkt inriktad på att ge service åt arbetshandikappade och yrkesobestämda kunna bibehållas i oförändradomfattning. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 27 Under hela periodenmellan och skedde en successiv minskning av den genomsnittliga veckoarbetstiden för bådakönen. var den genomsnittligaveckoarbetstiden för män och för kvinnor . Motsvarande siffror är 1981 varför män 39,9 ochför kvinnor . Som framgår av diagram 3 skedde emellertid en förändring mellan och så att dengenomsnittliga arbetstiden ökat igenför båda könen. För männen ökade veckoarbetstiden med i genomsnitt en tiondel och för kvinnorna tvåtiondelar. Om man jämför AKU-siffrorna för andra kvartalen de bära årenfinner man att tendenserna lill längregenomsnittliga veckoarbetstider kvarstår. Anledningarna till detta kan vara många. En väsentlig orsaktorde vara att många människor kompenserar reallöneminskningar med längrearbetstid. En annan förklaring är att relativt sett allt fler av deyrkesarbetande kvinnorna passerat den ålder då de har småbarn. 39 38 37 36 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 Källa: årsmedeltal 1972-1982 samt andra kvartalen 1982 resp1983 1983/84:100 Bilaga 12 28 av dearbetstimmar som utfördes av anställda var överlidslimmar.Omräknat i heltidsarbetande motsvarar detta ca 130000 anställda. Övertid ärsåledes en viktig komponent i arbetstiden. En studie av övertidsultagetsom redovisats visar dock alt övertidsutta-gel synes haminskat något inom hela tillverkningsindustrin . Förekomsten och omfattningen av övertidsarbete varierar dock starkt mellan olikabranscher. Inom industrin har övertidsarbete isamband med dagarbete minskal för män och i stort sett varit oförändrad för kvinnor. harövertidsarbete i samband med treskiftökal för både män och kvinnor. Oavsett förläggning har män ungefär dubbelt så stort övertidsullag som kvinnor. Delgäller såväl inom industri som inomjordbruk, byggnadsverksamhet och transportnäring. Utvecklingen underår 1983 fram lill november tyder på att övertidsultaget inom industrin harökal. låg andelen övertidstimmar i förhållande till samtligaarbetstimmar månad för månad över nivånåret innan. Detta gällde för industrin som helhet. För verkstadsindustrin gällde detta medan detför övriga näiingsgrenar inte finns någon korllidsstalislik som belyser dennautveckling. Andelen sysselsatta som har oregelbundnaoch obekväma arbetstider har under perioden1974-1982 minskat från 31 lill 29%.För männen är minskningen 2procentenheter och för kvinnorna . Detta visas i en nyligenpublicerad undersökning där () undersöktförekomsten av obekväma och oregelbundna arbetstider. Studien visar bl. a. altde heltidssysselsattas andel ökal bland de skiftarbetande och de "'övrigamed oregelbundet arbete" med drygt sex resp. . Andelen deltidssysselsattahar ökat bland dem som har regelbundna men förskjutna arbetstider ochbland dem som har lurlistearbele med närmare tre resp. närmare tvåprocentenheter. I följande tabellvisas samtliga sysselsatta år 1974-1982 fördelade efter arbetstidsform. Därframgår all av de oregelbundna och obekväma arbetstiderna är turlistetid denarbetsform som visar den största ökningen . De turlistearbetandehar sedan är 1974 ökal med cirka 145000 personer. Kvinnorna dominerar starkt blandturlistearbelarna och utgör 67,. Detta innebär en ökning med treprocentenheter sedan är 1974. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 29 Samtligasysselsatta och efter arbetstidsform % av samtliga sysselsatta % av samtliga sysselsatta Regelbundna men förskjutna arbetstider därav ''viss'' förskjutning ''stark'' förskjutning 319 800 90 200 Enbart lördags- och söndagsarbetande Traditionellt setthar arbetstiderna främst ansetts vara en arbetsmiljöfråga med utprägladeskyddsaspekter. har sociala och ocksåsysselsättningsaspekter kommit atl fä en allt större tyngd i debatten. Ävenfrågor rörande s.k. konjunkturanpassad arbetstid samt övertidsarbetets betydelse för sysselsättningen m. m.har kommit alltmer i blickpunkten. Frågan omarbetsdelning som ett sätt att skapa fler arbetstillfällen har i flera årdiskuterats intensivt i . Först under del gångna året har en sådan debatt på allvar kommit i gång iSverige. Till skillnad från flera länder iEuropa råder det i enighet mellan de fyra största politiska partierna och parterna på arbetsmarknaden om atlavvisa arbetsdelning i betydelsen lönedelning. Detta harjag också behandlat ide tilläggsdirektiv (Dir 1983: 12)för DELFA som regeringen fastställde . I tilläggsdirektivenansluter jag mig till löntagarorganisationernas uppfattning atl motiven för arbetstidsförkortningarbör vara sociala och inte snävt sysselsällningspolitiska. Del äremellertid myckel väsentligt att DELFA tar fram ett material som belyser sysselsättnings-och andra effekter av arbetstidsförkortningar i olika former. Inte minst ärdelta angeläget med tanke på att debattenom arbetsdelning sannolikt kommer fortsättaatl vara intensiv här i . Vi behöver bättre underlag för en djupare analys av olika arbetslidsfrågor utifrånpolitiska och vetenskapliga Prop.1983/84:100 Bilaga 12 30 Mot bakgrund av en sådan analys bör enmer samlad arbetstidspolitikkunna utformas. Med utgångspunkt isitt vidgade uppdrag arbetar DELFA nu med att belysa flera av de aktuellafrågeställningarna och att stimulera debatten kring dessa. Frågan omarbetstidsförkortning som medel i kampen mot arbetslöshet är en sådan. Meddetta tema anordnade DELFA en konferens. Delegationen genomfördeunderår 1983 också konferenser ompensioner resp. framtidens arbetstider. En rapport från konferensen om arbetsdelning har tagits fram av DELFA. Påuppdrag av delegationen harStudieförbundet och Samhälle vidare gjort en genomgäng av densvenska debatten om arbetsdelning. När det gäller arbetstidens längd skall DELFA ocksåstudera bl.a. utvecklingen av deltidsarbete och möjligheten attge deltidsarbetande rätt till längre deltidsarbete. Jag vill här nämnaatt delegationen i syfte atl belysa deanställdas önskemål om arbetstidens längd har uppdragit åt SCB att iarbetskraftsundersökningarna () närmare undersöka denna fråga. a. bör undersökningen kunna ge svar på i vilkenutsträckning de deltidsarbetandeönskar längre arbetstid resp. hur omfattande de heltidsarbetandes önskemål omarbetstidsförkortning är. Också skälentill att man vill ha förändringarkommer att belysas liksom orsaker tillalt man inte har önskat arbetstidsultag. Resultatet av undersökningen beräknasföreligga i mitten av . Vissa uppgifterrörande önskemål om förändrad arbetstid finns i SCB: s undersökningar omlevnadsförhållandena. Frågor om detta ställdes senast är 1979. Då angavnära av de heltidsanställda atl de önskade kortare arbetstid.Samtidigt ville av de deltidsarbetande ha längre veckoarbetstid. Bland de heltidsanställda kvinnorna ärönskemålen om kortare arbetstid varierande i olika åldrar. Så önskar t.ex. mindre än var femte heltidsarbetandekvinna i åldern kortare arbetstid, medan motsvarande siffra för heltidsarbetande kvinnor med småbarn var nära 50%.Det här är ett exempel på att man under olika perioder av livet har behov av att variera sin insats i förvärvslivet. Andraorsaker kan vara studier och facklig verksamhet. För att göra detmöjligt för människorna att variera sina insatser i förvärvslivet ställsfrän olika grupper krav pä ökad- flexibilitet i förläggningen av arbetstiden. En sådanflexibilitet anses kunna främja service iTienockså leda till bättre utnyttjande avlokaler och utrustning, inle minst inom den offentliga sektorn. Såväldessa positiva som negativa aspekter på sådan flexibilitet bör kunna studerasav DELFA. Delegationen följer f. n. några försöksverksamheter med ändradearbetstidsförläggningar. På uppdrag av DELFAhåller och Samhälle f.n. på med en studie av arbetstider och drifttider. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 31 belysa exempel på arbetstidsplanering när drifttider ärlängre än normal arbetstid och där arbetsbelastningen varierar kraftigt övertiden. Studien beräknas varaslutförd . En annanarbetstidsfråga som rönt stor uppmärksamhet rör de alltvanligare förtidspensioneringarna av äldre arbetstagare i samband med strukturförändringar inäringslivet. I dessa fall träffas lokala avtalom ändrade turordningsregler enligl lagen om anställningsskydd så attarbetstagare som fyllt 58 är och 3 månader permitleras först. De får sedan ersättning från arbetslöshetskassa under 450dagar, dvs. tills de blir ulförsäkrade. De är dä 60 är och anses uppfyllakriterierna för förtidspension avarbetsmarknadsskäl.