prop · G703115 · 1983-12-31 00:00:00 — studerande som av familjeskäl fåttuppehållstillstånd. Vissa av dessa studerande har redan påböijathögskolestudier. Ur högskolesynpunkt torde preparandutbildningen här vara atlföredra när det gäller formen för svenskundervisningen, men bedömningen kanbli en annan om man också tar sociala aspekter i beaktande. Isill yUrande över SFI-kommilléns betänkande (SOU 1981:86, 87) tar UHÄ uppfrågan om undervisning i svenska för invandrare som avser genomgåhögskoleutbildning. SFI-kommiUéns förslag synes få konsekvenser för dessastuderandes benägenhet aU genomgå SFI-utbildning resp. preparandutbildningen.En eventuell överföring av medel från SFI-utbild-ningen till preparandutbildningenrymmer också flera komplikationer. Frågan bör enligt UHÄ:s mening beredas ytteriigare. SIVanser dock att flyktingar med tidigare studievana bör få ddla redan i etapp 1av preparandutbildningen. SÖoch Komvux motsätter sig kommitténs förslag att även invandrare skall kunnadelta i förutbildningens andra etapp. SÖ menar att etapp 2 skulle komma att blionödigt heterogen och dessutom onödigt kostnadskrävande. Komvux anser attinvandrare bör få behörighetsgivande utbildning i svenska liksom i andraämnen - i gymnasieskolan eller inom komvux. Det finns annars en risk attinvandrare splittras på två utbildningsanordnare eller deltar i kurser hosbåda anordnarna. attkostnadsramen, som förslagen skall ligga inom, grundas på de kostnader somberäknas bli tagna i anspråk för behörighetsgivande förutbildning av de 873 utomnoridiskagästsluderande, som fick uppehållstillstånd , attpreparandutbildningen mol bakgrund härav dimensioneras för 615 gäststuderandesom deltagare i etapp 1 och 2, samt atl resurser avsätts Prop.1983/84:115 31 inometapp 2 för kortare kurser i svenska för nordiska studerande och s.k. skandinavister.Vidare förutsätter kommittén aU lika många invandrarstuderande skall kunnadelta i etapp 2, men alt resurser anvisas för dessa i annan ordning, att preparandutbildningenskall anordnas vid de sex universiteten, saml att utbildningen på en ort skallomfatta minst tre undervisningsgrupper om 15 deltagare var. Deremissinstanser som har yttrat sig i frågan, , , ,och , tillstyrker förslaget, men med följande fillägg: Detär enligt UHÄ:s bedömning tveksamt om de beräknade medlen för särskilda kurserför skandinavister och nordiska studerande är tillräckliga. Gruppen"nordiska studerande" består i huvudsak av finska studerande. Dessahar studerat svenska i men behöver ofta kurser framför allt i hörförståelseoch muntlig framställning. De finska studerande utgör en stor del av deutländska studerande i högskolan. Det vore beklagligt, framhåller UHÄ, om inteockså denna grupp gavs faktiska förutsättningar atl bedriva framgångsrikastudier i den svenska högskolan. UHÄ förutsätter att denna fråga ägnas särskilduppmärksamhet i det fortsatta beredningsarbetet och är berett att medverka idiskussioner om lämpliga åtgärder. /SRpåpekar att om antalel sökande skulle bli lägre än 615 bör inteförutbildningen koncentreras till några få orter ulan även då fördelas påsamtliga sex orter. SFSser de föreslagna 615 platserna som ett absolut minimum. SFS påstår att antaletsökande som vägras upphållstillstånd på grund av att deras försörjningsgaraniiinte godkänns är mycket stort. Man bör därför i första ledet göra en rejälöverantagning. Ännu ett skäl för atl göra ett överintag är alt lidplanen förantagningsprocessen inte medger någon reservantagning. attmedel för förutbildningen - liksom fram till och med /81 -anvisas över ett särskilt anslag. Regeringen bör i beslutet ange fördelningmellan universiteten men möjlighet bör finnas för UHÄ att efler samråd medberörda universitet göra omfördelningar. I ett tidigare avsnitt redogörkommittén bl. a. för hur medel anvisats för verksamheten t.o.m. budgetåret1980/81. Där framgår bl.a. aU statsmakterna anvisat medel över anslaget Vissakurser för utländska studerande, vilka sedan fördelats mellan universiteten avUHÄ. 1983/84:115 32 ,, , och , som har yttrat sig i denna fråga,tillstyrker förslaget. Vissa studiesociala insatser m. m. attuniversiteten (i förekommande fall högskolorna) bygger ut sin service tillutländska studerande så att en sekretariatsfunktion inrättas eller vidareutvecklasmed uppgift att ge utländska studerande råd och hjälp i frågor som rör studieroch vistelse i , attinformationen till utländska studerande förbättras och informationsmaterialutges gemensamt av berörda myndigbeter och organisationer för utdelning bl. a.genom de svenska utlandsmyndigheterna, attstudievägledningen vid högskolan också skall omfatta uppföljande kontaktverksamhet, attbestämmelserna för kyrkobokföring och bostadsbidrag tillämpas lika i helalandet, atlde presumfiva gästsluderande som inle omfattas av de svenska sjukvårdsförmånernam.m. uppmanas att själva ordna försäkringsfrågan redan före inresan, och attstudentkårerna medverkar till att bostäder i vissa fall reserveras förgäststuderande som antagits till studier i . Folkuniversitetetoch SFS tillstyrker förslaget i stort. UHÄ fillstyrkerförslaget om en sekretariatsfunktion vid universiteten. UHÄ fillägger att detvore önskvärt att det inom de föreslagna sekretariaten upprättas ett närasamarbete mellan /högskolan och studentkåren, så all degäststuderandes behov inom olika områden - studievägledning såväl inom preparandutbildningensom inom den egentliga högskoleutbildningen, bostadsfrågor, ekonomiska frågoretc. - kan tillgodoses på ett smidigt och ändamålsenligt sätt. Närdet gäller de gäststuderandes försörjning vid tillfälliga avbrott av överföringav medel, menar gäststuderandekommittén atl studentkårerna borde kunnaorganisera någon form av lånekassor. UHÄ anser att det är svårt att mofiveravarför detta skulle ses som en angelägenhet primärt för studentkårerna. Vidoförutsedda händelser av antytt slag måste enligt UHÄ förutsättas attstatsmakterna i särskild ordning ger del tillfälliga bistånd som kan fordras idel enskilda fallet. Arbetstillståndborde enligt UHÄ kunna medges i vissa fall. UHÄ anser alt det ären fördel om gästsluderande på forskarnivå kan Prop.1983/84:115 33 anställassom assistent eller dylikt, dvs. på tidsbegränsade tjänster med koppling tillden egna utbildningen. Också i andra fall kan det enligt UHÄ:s mening finnasskäl att ge arbetstillstånd. Inte minst för att undvika en socialsnedrekrytering med tanke på den höga försörjningsgaranfin menar UHÄ, atl manborde överväga möjligheten atl efter exempelvis elt års framgångsrika studierge arbetstillstånd till gästsluderande. Detta bör då allfid ske i samråd medvederbörande högskoleenhet. CSNhar inte något atl invända mol att arbetstillstånd beviljas för begränsatarbete, om det finns förutsättningar för atl utbildningen ändå kan fullföljas inormal takt. TCO,och motsätter sig förslaget all gäststuderande som regelej skall få arbetstillstånd vid sidan av studierna. Folkuniversitetetanser att någon sorts moltagningsapparat, eventuellt i form av faddersystemvore önskvärt för nyanlända gäststuderande. SFSpåpekar vikten av att nylecknar avtal med länder som vi i dagsaknar avtal med, så att de utländska studerande och deras familjer ges ettfullgott skydd vid sjukdom. Beträffande "trygghetsfond" för gäststuderandehävdar atl sluderandesammanslutningarna inte har resurser för ett sådantåtagande. LOär, med tanke på det ekonomiska läget vid universiteten, tveksamt tillförslaget alt en sekretariatsfunktion inrättas. Kommitténföreslår atl gästslipendium liksom nu främst ges för studier/forskning som med särskildfördel kan bedrivas just i , atl gäststipendium skall kunna utgå föralla typer av studier eller forskning menau stipendium endast undanlagsvis skall kunna ges för fullständig grundutbildningvid högskolan om prognosen för framgångsrika sådana studierbedöms vara särskilt god, att vid urvalet hänsyn i möjligaste mån tas till desökandes ekonomiska förutsättningar,vilka är sämre i . SI,UHÄ och SFS, vilka har yttrat sig i denna fråga, stöder kommitténs förslag. Prop.1983/84:115 34 6.2Omfattning av och anslagssystem m. m. för verksamheten Kommittén:Kommittén föreslår att det av beslutade antaletgäststipendier, 100 läsårsstipendier, bibehålls och att dessas realvärde upprälthållesi framtiden. SI,UHÄ, CSN, TCO, /SR och SFS instämmer i förslaget. SIoch SFS beklagar dock den begränsning utredningsdirektiven ålagt kommittén. Härbehövs en ordentlig uppjustering. SFS menar att en ökad sfipendiering avstuderande från främst kan vara ell verksamt medel att modifiera deni dag olyckliga geografiska och sociala snedrekryteringen av gäststuderande.Därmed skulle även de ca 100 bilaterala stipendier som finns kunna bidra tillden sociala snedrekryteringen. SI och SFS efterlyser en diskussion i denna fråga. attgäslslipendieprogrammet återställs till och upprätthålls i den omfattning som1971 års riksdagsbeslut avsåg saml administreras enligt nuvarandebestämmelser, attmedel till sfipendier åt gäststuderande lämpligen anvisas över utbildningsdepartementetshuvudtitel och bekostas via det studiesociala anslaget Studiemedel m. m. underen särskild förslagsvis betecknad anslagspost, ocb att så snart detta ter sig ekonomiskt möjligt - frågan om antalet årsstipendier fillgäststuderande tas upp till förnyad prövning med sikte på dels en successivökning till 250 årsstipendier dels att stipendierna skall kunna kompletteras. SI,UHÄ, SACOISR och SFS tillstyrker förslaget. 7.1Tillämpningen av reglerna om rätt till svenskt studiestöd KommiUénutgår från att tillämpningen av reglerna för icke svensk medborgaresprincipiella räll till svenskl studiestöd vad avser den tvååriga karenslidenses över av invandrarpolitiska kommittén. Prop.1983/84:115 35 SFS vidhåller sin tidigareuppfattning i frågan att permanent uppehållstillstånd skall ge omedelbar rätttill svenskt studiestöd. attSverige verkar för att internationella överenskommelser träffas med innebördatt hemlandets studiestöd får medtagas vid studier utomlands, attinvandrare som förvärvsarbetat en längre lid i skall kunna få svensktstudiestöd även vid sådana studier i utlandet som inte är ett led i studier vidsvensk läroanstalt, attSverige i internationella sammanhang verkar för att möjligheterna till stipendierfrån studidandet ökas, och attden föreslagna preparandutbildningen skall bli studiestödsberättigande. Kommitténsförslag tillstyrks av de remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga,nämligen CSN och . a. att invandrare som förvärvsarbetat i Sverigeskall kunna få svenskl studiestöd även vid sådana studier i utlandet som inteär ett led i studier vid svensk läroanstalt. CSN anser att prövning här bör skefrån fall fill fall och vara jämförelsevis restriktiv. 7.3 Prövningav ansökan om rätt till svenskt studiestöd atthandläggningen av frågor som rör icke svensk medborgares principiella rätttill svenskt studiestöd fungerar tillfredsställande och att det är angelägetatt ha kvar ett särskilt organ för de centrala myndighels-uppgifterna. Remissinstanserna:CSN ansluter sig fill kommitténs ställningstagande. 1983/84:115 36 8.1 Högskolans statistik, antagningsstatistiken och statistik vid preparandutbildningen attuppgifter om utländska studerandes medborgarskap och status i (invandrare eller gäststuderande) tas in i högskolans register, attUHÄ får i uppdrag att undersöka hur sådana uppgifter kan sekretess-skyddas bosden lokala högskoleenheten och, utan att de blir offentliga, vidarebefordrastill det centrala registret, attantagningsmyndigheterna får i uppdrag aU i sin statistik över utländska sökandeoch antagna redovisa gäststuderande fördelade på medborgarskap, attden statistik som kommer atl föras vid den föreslagna preparandutbildningenfördelas på medborgarskap och status i , och attstatistiken skall sammanställas av UHÄ. SCB,CSN, SÖ, AMS, invandrarpolitiska kommittén, TCO och SFS tillstyrker samtligaförslag i stort. SCBär positiv fill utredningens förslag om att uppgift om medborgarskap ochstatus (invandrare eller gäststuderande) skall finnas i högskoleregistret emellertid föreslå att uppgift om status endast skall avse utomnordiskagäststuderande. Gäststuderande förbereder sig i princip för yrkesveksamhetutanför gränser. Icke nordiska gäststuderande måste efter studietidenlämna landet. Nordiska medborgare har emellertid rätt att bo i och taarbete här såväl under som efter studietiden och det är således den nordiskastuderandes egen avsikt med vistelsen i som vid vaije tillfälle avgörden studerandes status. Detla medför att status blir mycket svårt och ej hellermeningsfullt att fastställa för nordiska studerande. SCBinstämmer i utredningens förslag att uppgifter om medborgarskap och status ejskall insamlas via frivilliga enkäter. CSNtillfogar att man bör överväga atl i samband med registreringen göra särskildmarkering för gästsluderande. Detta borde vara möjligt utan större datatekniskaingrepp. SÖanser att utländska studerandes medborgarskap och status i börregistreras samt att åtgärder bör vidtas för att denna statistik blir fillföriifiig.SÖ betonar emellertid viklen av att insamlade uppgifter sekre-tesskyddas ierforderlig omfattning. UHÄanser atl uppgifter om i vilkel land de gästsluderande genomgått gymnasialutbildning behövs för uppföljning, utvärdering och planering av Prop.1983/84:115 37 Av intresse här är således inte i första hand de studerandesmedborgarskap eller status utan förutbildningens "hemort", vilkenoftast men inte alllid sammanfaller med de studerandes medborgarskap. UHÄsäger att frågan om medborgarskap och status skall ingå i högskolans stafistikhar mötts av stor tveksamhet vid universitet och högskolor. Man inser givetvisvärdet av en sådan statistik men fruktar atl uppgifterna skall kunna utgöra etthot mot den enskilde studerandens säkerhet. Kommitténföreslår att riksskatteverkel (RSV) ges i uppdrag att undersöka om det ärmöjligt och ändamålsenligt alt tilldela sådana gäststuderande, som vistas i Sverigeför för att bli kyrkobokförda här, ett svenskt personnummer och attRSV vid fullgörandet av detta uppdrag skall samråda med SCB. UHÄoch SCB år positiva till utredningens förslag. SCB menar atl personnummer påutländska studerande skulle underlätta SCB:s arbete och bidra till enkvalitetsökning av statistiken över utländska studerande. 9.UHÄ-rapport 1981:29 Antagning av utomnordiska gäststuderande Irapportens förslagsdel behandlas först utbildningsutbudet och därefter fråganom var ansvaret för antagningen av utomnordiska gästsluderande skall förläggas.Huvudförslaget är alt antagningen av utomnordiska gäststuderande beträffandeflertalet slag av högskoleulbidning skall handläggas centralt av UHÄ. Behörighets-och urvalsfrågorna behandlas i gäststuderandekommitténs betänkande. De förslagsom framläggs här bygger på all del framtida urvalet av gäststuderande blirgrundat på betygsmeriler. Dessutom förutsätts att sökande obligatoriskt ihemlandet skall genomgå test på sina kunskaper i engelska och atttestresultatet skall ingå i underlaget för behörighetsbedömningen. Ellgenomförande av den här föreslagna organisationen inom ramen för befintliga resurserför antagningsarbetel förutsätter vidare att arbetslivserfarenhet inte längreskall vara merit vid urval bland utomnordiska gäststuderande samt allbehörighetsprövning som en i förhållande till antagningsarbetel frislåendeservice skall upphöra. Handläggningenav uppehållstillstånd förutsätts bli grundad på samma Prop.1983/84:115 38 reglersom de f. n. gällande. Samordningen mellan högskoleantagning och uppehållsfillståndsgivningföreslås få en fast organisation. Vägledande för utformningen har varitdirektivens krav på att förfarandet skall vara så lätthanterligt som möjligtför de sökande. UHÄpekar på svårigheter i samband med antagning av forskarstuderande. Ofta är detsvårt att avgöra om den studerandes förutbildning kan anses lämplig förforskarutbildning. Den studerande kan då få gå igenom vissa kurser pågrundutbildningsnivå. SLUanser att studerande bör ges garantier att efter grundutbildningen få följa detprogram som gjorts upp i samråd med den mottagande institutionen. UHÄförutsätter att handläggningen av uppehållsfillstånd blir grundad på sammaregler som de f. n. gällande. TCOinstämmer i detta förslag. /SRoch SFS motsätter sig UHÄ:s förslag att antagning endast skall ske en gång perår och att förbud mot besvär över beslut om antagning bör föreskrivas. UHÄ:shuvudförslag är att antagning av utomnordiska gäststuderande beträffandeflertalet slag av högskoleutbildning skall handläggas centralt av UHÄ. SFSär tveksamt över att UHÄ:s centrala antagningsenhet kommer attkunna sätta av tillräckliga resurser för att kunna göra behörig-helsprövningenoch antagningen inom rimlig tid. UHÄförordar att behörighetsprövning inskränks till de som faktiskt ansöker om enutbildningsplats i . SFSmotsätter sig förslaget. SFS menar att det ligger ett stort värde i att presumtivagäststuderande även i fortsättningen har möjlighet att utröna om de är behörigaeller ej, utan att behöva ansöka formellt om en plats. UHÄhar i sitt remissvar föreslagit vissa avvikelser från sina tidigare förslag motbakgrund av dels vad som i fråga om antagningsordning anförts av universitetoch högskolor, dels överväganden om tillgängliga resurser och om möjligheternaatt framställa informationsmaterial. UHÄanser liksom fidigare att all antagning till grundläggande högskoleutbildningutom konstnärlig högskoleutbildning skall göras av UHÄ. När del gällerkompletterande utbildning eller studieprogram innefattande enstaka kurser bördock enligt UHÄ:s mening behörighetsbedömningen göras av mottagandeuniversitet/högskola. Motivet för denna förändring i förhållande till tidigareförslag är framför allt informationsaspekten. Ett studieprogram med enstakakurser förutsätter en så ingående information om kursinnehåll m.m., att detinte är möjligt att tillgodose ett sådant behov i ett trycktinformationsmaterial. Detaljerad kunskap om kursinnehåll finns hos dem somanordnar utbildningen. I detta fall förenklar det således för de sökande attkommunicera direkt med universitet och högskolor. Prop.1983/84:115 39 Denlokala behörighetsbedömningen bör normalt göras i så god tid att den sökandedärefter kan sända in en ansökan till UHÄ, grundad bl. a. på dennabehörighetsbedömning. Bedömningen bör avse den allmänna behörigheten samtsärskild behörighet till den eller de kurser som avser den första terminensstudier. Till därpå följande kurser - som den studerande givetvis måsleuppfylla förkunskapskraven till bör den gäststuderande få förtur. UHÄ avseratt fillsammans med universitet och högskolor närmare diskutera dessa frågorfor att få till stånd ett så smidigt syslem som möjligt. Antagningtill forskarutbildning bör som göras lokalt. UHÄ menar att det voreatt föredra för de studerande, om antagningen till preparandutbildningen ochden grundläggande högskoleutbildningen kunde göras . UHÄ serdock ingen möjlighet att genomföra detta inom ramen för nuvarande resurser. Sålänge dessa är utgångspunkten måste därför antagningen göras endast en gång omåret. Antagning bör emellertid avse både påföljande höstermin och därpåföljande vårtermin för att möjliggöra en studiestart för preparandutbildningentvå gånger om årel. Denföreslagna ordningen för antagning av gäststuderande kommer att kräva ettmycket nära samarbete mellan högskoleenheterna och UHÄ. UHÄ har f.n. endastmöjligheter att avsätta relativt begränsade resurser när det gäller samordningav studievägledningsfrågor för högskolan i dess helhet. InomUHÄ-området har del framkommit att ett mycket stort antal till högskolestudierbehöriga gäststuderande måste avvisas på grund av att de inte kan uppfyllakraven på försörjning. Dessa siffror har sådana propor-fioner, att UHÄ i vissutsträckning har funnit anledning att ifrågasätta den handläggningsordning somföreslagits i 1981:29. Det gäller framför allt i vilken ordningfrågan om antagning till studier resp. prövning av försörjningsgaranfin skallhandläggas. Detär UHÄ:s ambition att den samordnade handläggningen av antagning till studieroch meddelande av uppehållstillstånd skall kunna göras inom de i rapportenskisserade tidsramarna. UHÄ avser att uppta överläggningar med sävälinvandrarverket som om de närmare detaljerna ihandläggningsordningen. UHÄ framhåller att detframlagda förslaget om bur den samordnade antagningen skall gå till innebär enutökning av UHÄ:s arbetsuppgifter jämfört med vad som gäller f. n.Handläggningen av ärenden från sökande med ufiändsk förutbildning har UHÄ i dagsvårigheter att med befinfiiga resurser behandla inom en acceptabel tidsperiod. UHÄhar prövat skilda möjigheter till att förenkla och rationalisera verksamheten.UHÄ kommer även alt ägna ytterligare uppmärksamhet åt detta.Emellertid finns det vissa naturliga hinder för att denna verksamhet kanrationaliseras i lika stor utsträckning som när det gäller handläggningen av ärendenfrån svenska sökande. 1983/84:115 40 Engrundläggande förutsättning för att förslaget om den nya ordningen skall kunnagenomföras är att högskolan lyckas utarbeta ett väl fungerande informationsmaterial.Jämfört med dagens situation kommer det att krävas en väsentlig utökning medsamordning mellan UHÄ, invandrarverket och högskoleenheterna och eninnehållslig förbättring av informationen till de studerande. Särskildaresurser kommer också att krävas för uppläggningen av den föreslagna preparandutbildningen.För denna skall en central utbildningsplan utarbetas och riksprov i svenskaframställas liksom lokala planer för de i utbildningen ingående kurserna både isvenska och i kompletteringsämnen samt eventuella prov i dessa.