prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Datadelegationen haravslutat sitt arbete inom teknikupphandlingsområdet. Jag återkommer till dettai samband med min anmälan av det under trettonde huvudtiteln upptagnareservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning. Datadelegationen har ienlighet med regeringens beslut haft i uppdrag att fördelavissa medel till organisationer,utbildningsanord-nare m.fi. för koslnader i samband med information till ellerutbildning av allmänheten i datafrågor. I en rapport "Bred utbildning idatafrågor -redovisning av verksamheten /83 och förslag tillfortsatta Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 10 insatser" har datadelegationen redovisatsina åtgärder med anledning av uppdraget. Delegationen lägger dessutoin framsin bedömning av behovet av fortsatta insatser på området samt förslag tillåtgärder för budgetåren 1983/84 och 1984/85. Datadelegationen harutarbetat en plan för sin verksamhet under budgetåren 1983/84 och 1984/85.Enligt denna plan skall delegationen koncentrera sina insatser inom följandeområden, nämligen användningsområdet för s.k. lelematik (datateknik ikombination med telekommunikation), bl.a. användning av hemdatorer, utvecklingoch användning av programvaror i offentlig förvaltning, i näringsliv och ihushållen, kartläggning av dalaforskning vid högskolor och inom myndigheter,bred utbildning i datafrågor samt dalateknikens inverkan påyrkcsuibildningsplaneringen. Delegationen räknar vidare med alt underbudgelårel 1983/84 avge remissyttranden över ett antal betänkanden. Enligt min mening bördatadelegalionen även i fortsättningen allmänt fungera som ett forum föråsikts- och informationsutbyte mellan riksdagspartierna, ,arbetsmarknadens parter, kommunförbunden och andra viktiga intressenter inomdatapolitikens område. Jag har inte någonerinran mot daladelegationens arbetsplan. Planen ligger inom ramen för dedirektiv som delegationen tidigare fått och jag bedömer det därför intenödvändigt att ge delegationen kompletterande direktiv. I väsentliga delar börresultaten av verksamheten redovisas för att därigenom geunderlag för statsmakternas ställningstagande lill de olika frågor inomdataområdet som kommer att aktualiseras under /85. 1 detta sammanhang villjag särskilt peka på vikten av att datadelegalionen utvärderar genomförd information ochutbildning så alt erfarenheter därifrån kan ligga till grund för de förslagtill framtida utbildningsinsatser som delegationen bör presentera förregeringen i samband med att också annat underlag lämnas tillregeringen enligt vad jag sagt. Jag har under kommiiléanslaget beräknatsärskilda medel -1 milj. kr. - för delta ändamål samt för informations- ochutbildningsprojekt och stöd till nya försök med datautbildning i regisom syftar till all ge allmänheten en bred utbildning i datafrågor. Jagförutsätter att de aktiviteter som delegationen planerar därutöver genomförsinom oförändrad resursram. Jag vill i deltasammanhang erinra om det utbildningspaket "ADB på jobbet" som harutarbetats av ochpersonalutbildning (SIPU) och som innehåller en allmän orientering i ADB-frågorför användare främst inom statsförvaltningen. Jag vill även berörafrågan om datoriserade informationssystems sårbarhet. Den ökade användningenav ADB har medfört att många viktiga rutiner i bl.a. den statliga förvaltningenhar blivit mycket sårbara i olika avseenden. Som ett led i ansträngningarna attminska sårbarheten har Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 11 sårbarhetsberedningen (Fö 1981:02) tillsammansmed bl.a. Riksdataför-bundet medverkat lill alt utarbeta en speciell metod försårbarhelsanalys av datoriserade informationssystem, den s.k. SBA-metoden.Metoden har utvecklats genom ett samarbete mellan stal och näringsliv och harfinansierats gemensamt. En presentation av SBA-metoden har sänts ut till6000 förelag, kommuner och landstingskommuner samt till 300 myndigheter.Avsikten har varit att få berörda ledningsfunktioner all ta initiativ till en sårbarhetsanalys i denegna organisationen och få underlag för beslut i förekommande fall omytterligare utredningsarbete. Sårbarhetsfrågorär enligt min mening lika angelägna i fredslid som i krig. Jag anser därför altdel är viktigt att bl.a. myndigheter och andra organ inom den offentligasektorn bevakar sårbarhelsaspekterna i sin verksamhet med avseende på olikadatoriserade rutiner. En uppföljning av i vad mån SBA-metoden bidragit till att identifiera risker och att minskasårbarheten är därför angelägen. Jag har för avsikt alt återkomma lillregeringen i denna fråga. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen dels bereder tillfällealt la del av redovisningen av utredningsarbete på dataområdet och avanvändningen av ADB i statsförvaltningen, dels föreslår att godkännavad jag har föreslagit beträffande denna redovisning från och med budgetåret1984/85, dels beredrer tillfälleatt ta del av vad jag har anfört om datadelegalionens fortsatta arbete och omsårbarheten hos datoriserade informationssystem. 1983/84:100 Bilaga2 Gemensamma frågor 12 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda .............................................. 1 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänsler m.m.................................................... 2 3 Arbetshandikappade i statlig förvaltning ................................................ 3 4 Myndigheternas externatidskrifter ................................................................. 6 5 Verksamheten i ..................................... 7 6 Nordisk utbytestjänstgöring ................................................... :....................... 8 7 Redovisning av statsförvaltningensADB-användning m.m............................... 8 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 15 Översikt över pågående och under budgetåren1982/83 och 1983/84 avslutatutredningsarbete på dataområdet Följande redovisningär en översikt över del utredningsarbete på dataområdet som pågår eller harbedrivits under budgetåren 1982/83 och 1983/84 på uppdrag av regeringen. I redovisningen ingårhärutöver ett av styrelsen för teknisk utveckling avgivet förslag tillett nationellt mikroelek-ironikprogram.Redovisning av datadelegalionens verksamhet m. m. behandlas i bilaga 2avsnitt 7. Redovisningen görinte anspråk på alt vara fullständig. Utredningar som bedömts vara avmindre brett intresse och t. ex avser datafrågor inom enskildamyndigheter har som regel inte medtagits liksom inte heller utredningar som berörsakområden där datafrågor kan förekomma. Översikten omfattartre delar. Under /83 avslutat utredningsarbeteredovisas i översiktens första del. Utredningsarbete som pågått under innevarandebudgetår presenteras därefter. Avslutningsvis förtecknas avgivna och planeradebetänkanden, rapporter etc. Här redovisas ävenrapporter m. m. från datadelegationen. I Under /83 avslutatutredningsarbete 1 Program för forskning om datateknikens framtidaanvändning () fick i uppdrag alt utarbeta ett samlat program för forskningom datateknikens framlida användning m. m. FRN tillsatte en arbetsgrupp förändamålet. Arbetsgruppen skulleenligt uppdraget inventera och definiera angelägna problemområden förforskningsinsatser, översiktligt inventera pågående svensk och nordiskforskning inom området, bedöma forskningsbarhet och tillgängligforskningskompetens på resp. områden och redovisa ett så långt möjligtangelägenhetsgraderat förslag lill forskningsprogram. Arbetsgruppenredovisar i sin rapport till nämnden ett omfattande forskningsprogramoch föreslår en betydande resursinsats i syfte alt föra fram forskningen omdatakraftens framtida användning nivå som svarar mot den renttekniska utvecklingen inom området och de förändringar av närings- ochsamhällsliv som datatekniken orsakar. Nämnden, somansluter sig till huvudlinjerna i arbetsgruppens förslag, överlämnade arbetsgruppensrapport till regeringen. Rapporten har remissbehandlats. Ärendet bereds förnärvarande i rege- Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 16 ringskansliel och kommer att behandlas i denforskningspoliiiska propositionen, som föreläggs . 2 Förslag från styrelsen för tekniskutveckling till ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP) Styrelsen för tekniskutveckling (STU) överlämnade lill regeringen förslag till ettnationellt mikroelektronikprogram (NMP) för en sammanhållen satsning inommikroelektronikområdet. Förslaget har utarbetats på STU:s initiativ efter samråd med fiera andramyndigheter och företag. Programmets syfte är attutveckla och säkerställa den svenska elektronikindustrins förmåga lill snabboch effektiv konstruktion och produktion av elektronikkomponenter relevanta förresten av 1980-talets behov. Programmet förutsätts lägga grunden för en ökadexport av syslem med större innehåll av inhemskt utvecklade komponenter ochkretsar och därmed också för en långsiktigt konkurrenskraftigkomponentindustri. 1 förslaget till NMP skisseras fyra delprogram. Kunskapsspridningsprogrammed syfte all snabbast möjligt åstadkomma en bred spridning av tekniken allkonstruera eleklronikkreisar och system direkt i form av integreradekomponenter. Programmet innefattar stöd till mindre förelag att utbildapersonal och prova tekniken i begränsad skala samt kompletteringar tillhögskolor och tekniska gymnasier i form av utbildning och utrustning. STUberäknar tilläggskostnaden för delprogrammet till ca 20 milj. kr. Grundforskningsprogramavseende nationell halvledarjörskning (NHF) med syfte att ge kunskap om demekanismer som styr egenskaper hos komponenter eller deras framställningsprocesserför att därigenom kunna förbättra komponenter och framställningsmetoder. STU:sförslag utgår i denna del från en rapport som utarbetats av en arbetsgrupp tillsatt avnaturvetenskapliga forskningsrådet. Preliminärt beräknad kostnad är ca 55 milj.kr. Målinriktatforskningsprogram där forskningen bedrivs med viss teknik eller en visstillämpning i sikte och med inslag av kompetensuppbyggnad på för svenskforskning och svensk industri nya teknikområden. Programmets syfte är attuppfylla industrins långsiktiga behov av teknisk kompetens inom områdetkomponentteknologi och förutsätts ha sin bas i STUs ramprogram för elektroniskoch elektrooptisk komponentteknologi m. fi. Beräknad totalkostnad är ca 309 milj. kr. Industrielltutvecklingsprogram/teknikupphandling med syfte att genom teknikupphandlinginom svensk elektronikindustri bygga upp den konstruktions- ochproduktionsförmåga som anses nödvändig för den Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 17 svenska elektronikindustrin under andra hälftenav . Avsikten är att därigenom skapa en livskraftig inhemskunderleverantörsindustri för den svenska, och kanske nordiska, systemtillverkandeindustrin. STU har identifierat åtta delprojekt som förutsätts utföras av ochinom industrin, i tillämpliga delar i samverkan med högskolor och institut.Statens medverkan i detta delprogram föreslås tidsbegränsat till fem år.Uppskattad kostnad för delprogrammet är 330 milj. kr. Finansieringen bör delasmellan stat och industri. Enligt STUs förslagskulle de statliga insatserna för hela NMP bli 549 milj. kr. under en5-årsperiod, varav 254 milj. kr. tidigare planerats av dels STU (244 milj. )och dels naturvetenskapliga forskningsrådet (10 milj. Till detta beloppförutsätts läggas 165 milj. kr. från industrin, varvid totalramen för en5-årsperiod skulle uppgå till 714 milj. kr. Efter remissbehandling avSTU:s förslag har regeringen förelagt förslag till riktlinjer för ett femårigt nationelltmikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8) och föreslagit att till programmetsförsta år anvisas 44 milj. kr. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84. Regeringen återkommer till finansieringen m. m. av deåterstående delarna av programmet i propositionen om industriell förnyelse ochtillväxt till vårriksdagen 1984. Tilläggsdirektiv : 103) avgavslägesrapporten vid länsstyrelserna. Rapporten redovisar bl.a. denADB-verksamhet som förekommer vid länsstyrelserna med undantag av de stora ochallmänt kända ADB-anlägg-ningarna. Statskontoret har påkommitténs uppdrag studerat rationaliseringsmöjligheterna med hjälp av ADB vidlänsstyrelserna med undantag av skatteavdelningarna. Uppdraget redovisades inovember 1981 i rapporten m.m. för rationalisering inom länsstyrelserna.Kommittén har därefter arbetat vidare med vissa av de frågor som rapportenbehandlar. ADB-beredningsgruppen harvåren 1983 överlämnat sitt slutbetänkande, ADB-stöd och informationsbehov församhällsplaneringen i länen (Ds C 1983:5). En sammanfattning av betänkandet samt enremissammanställning redovisas i underbilaga 15:2. 1 bilaga 15 redovisar chefenför vissa förslag med anledning av beredningsgruppensbetänkande. 2 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 18 4 utredning om alternativa metoder för framtida folk-och bostadsräkningar Regeringen gav iaugusti 1979 () i uppdrag att utreda alternativametoder för framtida folk- och bostadsräkningar. Utgångspunkten skulle vara attersätta de traditionella folk- och bostadsräkningarna med samutnyttjande ochsambearbetning av administrativa register. SCB redovisade i endelrapport en principiell uppläggning av ett alternativ tillfolk- och bostadsräkningar. Regeringen gav iapril 1982 tilläggsdirektiv till SCB som innebar att utredningsarbetet med att finna alternativ tillde traditionella folk- och bostadsräkningarna skulle slutföras. Om det visade sigatt kvaliteten enligt SCB inte skulle bli tillfredsställande för variablernahushåll, lägenhet och yrke, skulleSCB enligt tilläggsdirektiven pröva möjligheten att använda en traditionellenkät . SCB redovisade i enrapport - Nya metoder för folk- och bostadsräkningar (FOBALT) - i januari 1983resultatet av sitt utredningsarbete. Rapporten innehåller ett förslag till registerlösning förframtida folk- och bostadsräkningar. För att utgångsmaterialet förregisterlösningarna vad gäller hushåll och lägenheter skall kunna bli så aktuelltsom möjligt föreslår SCB i FOBALT att en begränsad folk- och bostadsräkninggenomförs . Ettåttiotal remissinstanser har yttrat sig över rapporten. Regeringensställningstagande till SCB:s rapport redovisas i proposition 1983/84:85. II Utredningsarbete /84 1 () (Utredningen omöversyn av lagstiftningen om personorienterad ADB-information m.m. Ju1976:05. Tilläggsdirektiv 1980:14 och 1980:82) DALK tillkallades år1976 för att dels göra en allmän översyn av datalagen (1973:289), dels utredadatoriseringens inverkan på offentlighetsprincipen, dels överväga åtgärder för attförbättra allmänhetens tillgång tillmyndigheternas ADB-material, dels slutligenlägga fram förslag till lagbestämmelser som föranleds av internationellaöverenskommelser m. m. DALK hardärefter fått vissa tilläggsuppdrag. fick man i uppdrag att ytterligare överväga frågan omförfattningsreglering av det statliga person-ochadressregistret (SPAR). Enligt tilläggsdirektiv (1980:14) skulle Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 19 möjligheterna att införa en mera generellpersonregisterlagstiftning utredas. Enligt tilläggsdirektiv (1980: 82) skulleDALK med förtur dels undersöka vilka åtgärder som kunde vidtas för att på kortsikt rationalisera verksamheten hos datainspektionen, dels kartlägga ochanalysera datalagens ekonomiska och administrativa konsekvenser. I maj 1981erhölls tilläggsuppdraget att utreda och inkomma med förslag om ett nyttavgiftssystem för verksamheten vid datainspektionen. Kommittén har avgivitdelbetänkandet Personregister-Datorer-Integritet. Översyn av datalagen (SOU1978:54), promemorian Författningsreglering av SPAR m. m. (Ds Ju 1979: 19)samt delbetänkandet Offentlighetsprincipen och ADB, Insyn i - tillgång tillinformation hos myndigheterna (SOU 1980: 31). Förslagen har lett tilllagstiftning (prop. 1978/79: 109, KU 37, rskr 360, SFS 1979:334; prop.1980/81:62, KU 11, rskr 87, SFS 1980:1074; prop. 1981/82:37, KU 1981/82:21 och1982/83:1, rskr 1981/ 82: 163 och 1982/83:1, SFS 1982: 103 och 939). avgavspromemorian Tillstånd och tillsynenligt datalagen (Ds Ju 1981:15 och 16). I denna redovisar DALK olika åtgärdersom kan vidtas för att på kort sikt rationalisera datainspektionens verksamhet.Dessutom diskuteras datalagens ekonomiska och administrativa konsekvenser förde registeransvariga och möjligheterna att mildra dessa effekter. Förslagethar lett till lagstiftning (prop. 1981/82: 189, KU 33, rskr 349, SFS 1982:446).I december 1981 presenterades promemorian Nya avgifter för datainspektionensverksamhet (Ds Ju 1981:23). Regeringen har på grundval härav beslutat omförordningen (1982:481) om avgifter för datainspektionens verksamhet. Enligt arbetsplanen skallDALK avge ett slutbetänkande om generell personregisterlagstiftning. 2 Sårbarhetsberedningen (SÅRB) (Information ochrådgivning i frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet. Försvarsministerntillkallade ijuli 1981 på regeringens uppdragen beredning för säkerhet ochsårbarhet på dataområdet. Beredningen inrättades som en följd av de förslag somhösten 1979 lades fram av sårbarhetskommittén (SÅRK). Beredningen har följande uppgifter: - närmareprecisera vilka sårbarhetsfaktorer och problem som kräver särskilduppmärksamhet och åtgärder från samhällets sida - vararemissinstans och rådgivande organ med representation för berörda statligamyndigheter, kommuner och näringsliv - vararådgivande i frågor rörande säkerhet och sårbarhet på dataområdet - utredafrågor som SÅRK ej närmare behandlat bl. a. utlandsberoendet. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 20 En handlingsplan förberedningens arbete (Ds Fö 1981:17) överlämnades till försvarsministern idecember 1981. SÅRB har i ettsamarbetsprojekt med riksdataförbundet (RDF) tagit fram en metod för attmyndigheter, företag och organisationer själva skall kunna analysera sin egensårbarhet på ADB-området. Denna s. k. SBA-metod presenterades . I september 1983överlämnades delbetänkandet Undanförsel och förstöring av ADB-register (Ds Fö1983:8). En rapport om Nyckelpersoner i datordriften (SÅRB rapport : 12)presenterades . SÅRB bör enligt sinadirektiv bedriva arbetet så att detta kan vara avslutat och utvärderat senastden . 3 Utrednings- och utvecklingsarbete avseendeADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen m. m. (Dir.1977:52) med uppgift att utreda frågor om ADB inom den allmänna försäkringenm.m. överlämnade betänkandet (SOU 1981:24) Socialförsäkringensdatorer - decentralisering av verksamheten. Betänkandet har remissbehandlats. Beslut har sedermera fattats om ett successivtutbyte av befintligt dator-och kommunikationssystem med början under sommaren1983. Denna anskaffning av ADB-utrustning kommer inte att i nämnvärd gradförändra nuvarande struktur på ADB-systemet, som därmed kan förväntas beståunder . Inom () och försäkringskassornapågår också olika utrednings- och försöksaktiviteter med syfte att klarläggabehov av och former för teknikstöd på försäkringskassorna för administrativaändamål. Regeringen gav i juni1983 RFV i uppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra ett utrednings-och utvecklingsarbete samtpraktisk försöksverksamhet för att bl.a. få underlag för ett ställningstagandei frågan om den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheten inom den allmännaförsäkringen m. m. Tidsperspektivet förutredningen är och därefter. Enligt uppdraget bör utrednings- ochutvecklingsarbetet belysa olika alternativ med spridning av register ochdatorresurser på regional och lokal nivå. För- cch nackdelar ur olikasynpunkter, effekter på personalbehovet samt kostnadsskillnader mellan deolika alternativen och ett bibehållande av nuvarande ADB-struktur skallredovisas. Utgångspunkten för arbetet bör vara samhällets och de försäkradesintressen i form av krav på effektivitet och rättssäkerhet i handläggningen,servicen till allmänheten samt det däiav uppstående behovet av ADB-stöd somhjälpmedel för personalen. För-söksakliviieicrna bör byggas upp kring ochutifrån de enskilda arbetsplatserna pä regional och lokal nivå. Möjlighetenatt med tekniska hjälpmedel Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 21 rationalisera kontorsproduktionen och att integrera dennamed ärendehandläggningenskall tillvaratas i utvecklingsarbetet. RFV har till regeringen redovisatuppläggningen av och tidsplan m. m.för utredningen. Arbetet (FAS 90-utredningen) inleds med en analys av eventuella förändringar i denallmänna försäkringen som kan påverka ADB-behovet samt en bred genomgång avsocialförsäkringssystemen och administrationen av dessa i syfte attidentifiera önskvärda förändringaroch utvecklingsmöjligheter. Denna etapp beräknas pågå t.o.m. utgången av /85, varefter följerutformning av systemförslag och försöksverksamhet. Slutligavrapportering till regeringen av FAS 90-utredningen bedömer RFV sker tidigast . Lägesrapportering avarbetet till regeringen planerasske en gång kring . (Utredning av vissamassmediefrågor. Tilläggsdirektiv : 19) Den dåvarande regeringen tillkallade ijuli1982 en kommitté för att följa utvecklingenpå massmedieområdet (Dir 1982:62). fick kommittén helt nya direktiv(Dir 1983: 19). har till uppgift att läggafram förslag till beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av nyteknik för massmedieändamål. Bl.a. skall kommittén föreslå regler för kabeltekniken,både för utbyggnad av kabelnät och för användning av dessa. Betänkanden frånflera utredningar har överiämnats till kommittén: informationsteknologiutredningen- Nya medier - text-TV, teledata (SOU 1981:45), utredningen om reklam i videogram -Videoreklamfrågan (SOU 1982:8)samt radiorättsutredningen - Översyn av radiolagen (SOU 1981:19). Kommitténs förslag bör utarbetas från såvälmassmediepolitiska som kulturpolitiska utgångspunkter. Vid denmassmediepolitiska bedömningen bör gälla hur ny kommunikationsteknologi kan användas föratt bibehålla en mediestrukturoch ett medieutnyttjande som är önskvärt med hänsyn till att variation och mångfald skall upprätthållas inommassmedieområdet. Vid denkulturpolitiska prövningen bör olika användningar av ny teknik relateras till de mål som gäller för den statliga kulturpolitiken. Den nya teknikens effekter på barnens villkor bör därvidsärskilt uppmärksammas. Kommitténbör lägga fram förslag om vilka krav som bör ställas på planer för utbyggnad avkabelnät, bl.a. hur och av vem planerskall fastställas och vilka frågor som skallregleras i planerna. Kommittén skall också föreslå åtgärder för att enutbyggnad av kabelsystem skall kunna ske med ett rimligt mått avgeografisk rättvisa. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 22 gäller användning av tekniken skall kommittén prövafrågor som rör tillgången till kabelnät samt en rad frågor som rörinnehållet i kabelsändningar.Beträffande de frågor som behandlats i informationsteknologiutredningens betänkande skall kommittén pröva vilkaregler som bör gälla dels förteledata till allmänheten, dels förtext-TV efter utgången av nuvarande avtalsperiod. Kommittén skall intef.n. behandla radio- och TV-verksamhetens organisation. bör vara oförhindratatt aktualisera och genomföraorganisatoriska förändringar inom . Kommitténs arbetebör vara slutfört i sådan tid att proposition på grundval av kommitténsförslag kan föreläggas . Kommittén räknar med att kunna lägga fram sittbetänkande . (Datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Dataeffektutredningentillsattes ijuli 1978. Uppdraget gällde en samlad utredning av datateknikens framtida effekter påsysselsättning och arbetsmiljö. När det gällersysselsättningen skall utredningen försöka bedöma effekterna totalt påarbetsmarknaden, för olika yrkesgrupper, för olika näringsgrenar och för olika regioner. Kommitténskall diskutera såväl önskade som oönskadeeffekter på sysselsättningen och överväga påverkansmöjligheter samt lämnaförslag till eventuella statligaåtgärder. Direktiven nämner ökadeutbildningsinsatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som exempel på områdendär åtgärder kan komma att behövas. När det gällereffekterna på arbetsmiljön skall analyserna behandla ett antal frågor somergonomi-, kontakt- och integritetsproblemen och de anställdasmöjlighet att hävda medbestämmanderätten.