prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — /83 har utförtsinvesteringar genom vilkel del ianspråktagna statskapitalet har ökat från 10,1milj. vid utgången av /82 till 16,1 milj. kr. vid utgången av år1982/83. Det av statsmakterna fastställda förräntningskravet om haruppnåtts. Under /83 investerade Vallenfall 3 161milj. i olika slag av anläggningstillgångar jämfört med 3 557 milj. kr.inkl. förvärv av kraftrörelse för 1 024 milj. kr. I valtenkraftanläggningar har investerats 538 milj. kr. Skr.1983/84:20 32 149 milj. kr. i förhållande till 1981/82. Dessainvesteringar har väsentligen avsett fortsättning på tidigare påbörjadeutbyggnader saml effeklulhygg-nader och lunndarbeien i redan befintligakraftstationer. I kärnkraftanläggningar har investerats 722 milj. kr.Härvidlag föreligger en ökning med 130 milj. kr. Det /83 aktuella investeringarna avser kapitaliillskotl tillForsmarks för arbeten på block 3 i Forsmark samt byggande avserviceanläggningar såväl i Forsmark som i . I konventionella värmekraflanläggningar inklusive kol- ochlorvkraftan-läggningar saml värmeproduktionsanläggningar har investerats 9milj. /82 uppgick investeringarna i motsvarande anläggningarrill 12 milj. kr. I distributionsanläggningar har investerats I 432 milj.kr. jämfört med 1 057 milj. kr. Dessa investeringar avserutbyggnad av såväl storkraftnälet som de regionala överföringsnäten samldetaljdisiribuiions-näten. Investeringarna för övriga ändamål uppgick til 460 milj.kr. under /83, en minskning med 60 milj. kr. jämfört med1981/82. Av årets belopp avser 337 milj. kr. förvärv av ytterligare aktier i . I kanalrördsen har investerats 6milj. Medelantalet anställda inom Vallenfall var II 191 personer under budgetåret1982/83. Av dessa tillhörde 4095 byggande avdelningar, 6927 drift-ochadministrationsavdelningar och 169 tillhörde kanalrörelsen. Motsvarande värden /82 var 11 250 personersammanlagt, varav 4 265 tillhörde byggande avdelningar, 6927 drift- ochadminisirationsavdd-ningaroch 173 kanalrörelsen. Personalen minskar sålunda inom anläggnings- ochbyggnadsverksamhet och ökar inom driftenheterna, främst vid kärnkraftverkensdriflorgani-salion. Efterfrågan på el kan under 1980-lalet nästan helttillgodoses genom produktion i vatten- och kärnkraftverk. Samhällsekonomiskt ärdet då mycket fördelaktigt all ersätta olja med el vid lokaluppvärmning. Ökningenav el för uppvärmning kan ske på ett sädani sätt att den kraftvärmeproduktionman vill ha framöver kan komma till stånd och så alt kärnkraftavvecklingeninte försvåras. De produklionsanläggningar som behövs för elförsörjningen under1980-talet är redan byggda eller beslutade och under-utbyggnad. Elkraftensproduktionskostnader kan däriör bedömas med ganska godsäkerhet. Priset på el kan därför realt förväntas ligga på 1980-talels nivåeller stiga mycket långsamt in på Skr.1983/84:20 33 l99()-talet.1 synnerhet gäller detla prisutvecklingen för lågspänningsabon-nenter. Närdel gäller ny energiteknik arbetar bl. a. med all föra in fastabränslen på ett miljövänligt sätt i del svenska energisystemet. 3 1983/84. Skr.1983/84:20 34 (milj.kr.) -50,3 Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Anlalanställda 1982 1981 3 3 Bolaget startade sin verksamhet . Dess uppgift äratt tillhandahälla riskvilligt kapital till mindre och medelstora förelag ochpå så sätt bidra till företagens fortsatta utveckling med bibehållande avföretagens självständighet. Detta sker genom atl Förelagskapital går in medminorilelspos-ter i form av aktier eller konvertibla lån. Normall kompletterasdessa tillskott med förlagslån. Bolaget begränsar sina insatser till minoriletsposter ochger möjlighet för huvuddelägarna till återlösen. Företagskapital ägs till hälften av staten och hälften avaffärsbankerna. Som särskild säkerhet för bolagets förpliktelser skall ägarnaställa garantiförbindelser på sammanlagt högst aktiekapitalet (20milj. De intresseföretag i vilka f. n. medverkarmed riskkapital är i regel starkt expansiva företag med god lönsamhet. Vidutgången av hade engagemang uppgående till totaltca 32 milj. kr. i tio intresseföretag. Dessa företag sysselsätter I 200personer och redovisar en omsättning av 720 milj. kr. med ett resultatföre skatt och dispositioner av ca 55 milj. kr. Utöver de rio intresseföretagen har bolaget lån iytterligare två företag med 0,5 milj. kr. Bolagets totala kapitalengagemang i utomstående företaguppgick till 32,5 milj. kr., varav utgjorde riskkapital. Engagemangenfördelade sig på konvertibla lån (5,7 milj. ), övrig utlåning (26,8 milj.kr.) och garantiförbindelser (0,2 milj. Ränlenellol för var 8,5 milj. kr. För år 1982redovisas ett resultat före dispositioner och skatt av 10,3 milj. kr. jämförtmed 4,2 milj. kr. Skr.1983/84:20 35 AB Industrikredit (inkl. AB Företagskredit) (milj.kr.) Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Anlal anställda 1982 1981 AB Industrikredil bildades och ägs till lika delarav olika banker och staten. drevs verksamheten i de tvåparallellt ägda bolagen . Krediterna medden bästa säkerheten beviljades i AB Industrikredit och övriga krediter i ABFörelagskredil. /80 sammanfördes all verksamhet i ABIndustrikredit. AB Förelagskredil är från samma lidpunkt ell vilande dotterbolagtill AB Industrikredil. AB Industrikredits uppgift är alt lämna medel- ochlångfristiga krediter till mindre och medelstora företag inom alla branscher.Undantagna är förelag/organisationer, som ej driver näringsverksamhet såsomoffentliga institutioner, ideella organisationer, bostadsföretag m.fl.Undantaget är även sådan finansiering för vilken del har bildats särskildakreditinstitut. Åndamålet med krediterna är vanligtvis faslighets- ellermaskinfinansiering men kan även vara t. ex. en långsiktig förstärkning avrörelsekapital. Företagsformen inverkar ej på lånemöjligheterna.Kredilgivningen sker på förelagsekonomiska grunder. Till tryggande av upplåningen ligger, förutom de egnautlåningsreverserna med tillhörande säkerheter, del redovisade egna kapitalet(f.n. 98,8 milj. ), värderegleringskonlol (f. n. ),garantikapilalel (f. n. 250,0, max. samt upptagnaförlagslån (f.n. 186,7 milj. Förutsättningar finns att successivt ökautlåningsvolymen till maximall 27 miljarder vid fullt utnyttjande avgaranlikapilal, föriagslån och värderegleringskonlo. Maximal amorteringstid utgjorde tidigare men f.n.erbjuds en begränsad del av utlåningen . För myckel långsikligainvesteringar kan Industrikredit därutöver ställa tillkundkretsens förfogande 15-åriga krediter baserade på en 30-årig amoileringsplan(3 1/); vid en fungerande kapitalmarknad bör det vara möjligt attefter den första I5-årsperiodens slut erbjuda en ny kredit på 10 eller påoamorterad del av lånet. Industrikredil kan numera också bevilja lån medamorteringsfrihel av låneliden. Dessa lån kan ävenerhållas med ränleomför- Skr.1983/84:20 36 delning - en kontinuerligt stigande ränta under denamorteringsfria perioden. För att möta framförallt industrins behov av meddfristigakrediter har i större omfattning än tidigare erbjuditslöplider på 5 resp. . Industrikredil har även i högre utsträckning äntidigare beviljat län med enbart företagsinteckningar som realsäkerhet. Industrikredit har beviljat lån på sammanlagtI 957 milj. kr., en minskning med 7 milj. kr. Åvenutbetalade lån har minskal från 1 965 milj. kr. till I 825 milj. kr. föll av antalel beviljade lån påföretag med mindre än 20 anställda. Bdoppsmässigt uppgick nybeviljningen tilldenna företagsgrupp till 998 milj. kr. eller av den totalanybeviljningen. Vid utgången av uppgick utestående lån till 11581milj. Beviljade ej utbetalda lån (summa låndöflen) var vid samma tillfälleI 385 milj. kr. AP-fonden har svarat för den heltdominerande delen av Industrikredits upplåning. Industrikredits överskott före dispositioner och skattuppgick till 70,5 milj. kr., en ökning med 16,5 milj. kr. Räntenettot uppgick till 93,6 milj. kr., en ökning med16,3 milj. kr. Överskott före dispositioner och skalt i relationtill egel kapital och värderegleringskonlo uppgick till (18,). Antalet ingångna låneansökningar uppgick till I 894jämfört med I 950 under dvs. i stort sett oförändrad nivå. (milj.kr.) Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 Lanlbrukskredil började sin verksamhet . Bolagetskall genom utlämnande av lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, medverkavid finansieringen av näringsföretag, vilkas verksamhet företrädesvis avserförädling eller distribution av produkter från jordbruket eller skogsbruketeller binäringar till dessa eller också distribution av förnödenheter tillsamma näringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaft"as medelför finansieringsverksamheten. Bolagets aktier ägs till hälften av 1983/84:20 37 staten och i övrigt av jordbrukets föreningsrörelse,enskild handel och industri samt . Såväl staten som övrigaaktieägare har ställt garantifonder till bolagets förfogande. Upplåningenvid utgången av uppgick till 2 253,5 milj. kr. Nyupp-låningen underåret blev 110,0 milj. kr. och amorteringarna 199,2 milj. kr. Utlåningenutgjorde 2 325,2 milj. kr. Nya lån utlämnades med181,6 milj. kr. och amorteringar på lån inflöt med 250,2 milj. kr. De störstagrupperna av låntagare utgörs av förelag som driver handel med spannmål ochlantbruksmaskiner saml därmed sammanhängande verksamhet, livsmedelsindustrieroch distribulionsföretag. Av årets överskott - 18,2 milj. kr. - har 17,6 milj.kr. avsatts till värdeminsknings-kontot för fordringar, som därefter uppgårtill sammanlagt 61,0 milj. kr. och utgör av utlåningen. Till aktieägarnahar utdelats 0,6 milj. kr. Bolagels kontorsadministration ombesöijs av Sverigesallmänna hypo-teksbank. som ställt erforderlig personal och lokaler tillförfogande mol särskild ersättning. Efterfrågan på lån har varit låg, beroende på delsräntesiluationen på kredilmarknaden och dels den låga investeringsnivån hos deföretag, som normalt utgör Lantbrukskredits kundkrets. Post- och , PKbanken (milj.kr.) 941,0' Räntenetto(inkl. provisioner) Antal anställda 1982 1981 * Ändrade redovisningsprinciper fr. o.m. PKbanken bildades genom alt Postbanken (utomPostgirot) och Kreditbank slogs samman. Den arbetar på samma villkorsom andra affärsbanker. Av aktiekapitalet, 633,6 milj. kr., äger staten 99,96%.Återstoden ägs främst av privatpersoner. PKbanken samverkar tekniskt med deandra affärsbankerna i och är ansluten till , . De anställdas fackliga organisation är . Skr.1983/84:20 38 PKbanken har 130 egna kontor, organiserade i fyra regioneroch spridda över samtliga län. Kontoren och regioncenlralerna har storabefogenheter då det gäller alt bevilja krediter. PKbanken har betydligt störreinlåning från allmänheten än någon annan svensk bank. Genom sill omfattande samarbete med postverket harPKbanken tillgång till ca I 800 postkontor och 2 700 lantbrevbärarlinjer somkan utföra de vanligaste transaktionerna, l.ex. insättningar och uttag. Meddirekt koppling till postgiro tillhandahåller banken speciella lönekonton,räntebärande konton och krediter, utöver det vanliga banksorlimentet. Förkassaljänst och bokföring m. m. betalar PKbanken till postverket en ersättning,som uppgick till 625 milj. kr. Postgirorörelsens inlåningsmedelförvaltas av PKbanken. Förränlningen är densamma som den avkastning banken fårpå sina egna placeringar, minus hanteringskostnader. Ett avtal mellanpostverket och banken reglerar både hanterings- och ränteersättning. PKbankskoncernen domineras slorleksmässigt av banken, somsvarar för av koncernomslutningen. Vidare ingår PKFrnansgruppen:Företagsfinansiering i form av facloring, leasing, konlraklslager- och importfinansiering.Rutiner för likvidbearbelning och hantering av kundres-kontror. PKbankenInternational (): Upplåning på eurovalu-lamarknaden huvudsakligen försvenska förelags räkning. : Faslighetsbdåning, huvudsakligen avvillor i samband med ägarbyten och ombyggnader. PKfonder Administrations AB:Administration av bankens aktiefonder. AB Pundet; ochfastighetsvärdering. Rörelseresultatet inom steg under är 1982med till 988 milj. kr. Resultatet för banken uppgick till 874 milj. () medan övriga koncernbolag redovisade ett överskoll om 113 milj. Expansionen inom dämpades ochrörelseresultatet sjönk till 57 milj. kr. PKbanken () förbättrade sitt rörelseresultat till 42 milj. kr.beroende på en fortsatt god volymtillväxt. PKkredil noterade enresultatförbättring rill 16 milj. kr. PKbankens inlåning ökade med II % mot , räknat pådagsmeddsaldo. Den snabbare ökningen beror på större andel storinlåning(specialinlåning och bankcerlifikal), medan ökningen för inlåning frånhushållen blev något mindre än föregående år. Konkurrensen om hushållensinlåning har ökat kraftigt . Konton som öppnats på Poslen samlPostverkets egen inlåning svarade för (65) av medelinlåningen. Bankens utlåning till annal än bostadsbyggande steg , räknat 1983/84:20 39 På grund av Riksbankensrestriktioner bestod ökningen främst av krediter i utländsk valuta. Dessa idet närmaste fördubblades under årel och svarade för av dens. k. övrigullåningen mot elt år tidigare. Bankens marknadsandel av deopriorilerade krediterna ökade till 16,(16,5). De prioriterade bostadshyggnadskredilerna steg med 11 %under året. 1981 lanserade nya låneformen till hushållen.PKlån, var intresset mycket stort även under första hälften av för altdärefter mattas. beviljade banken 79000 sådana lån (42000) om sammanlagt1315 milj. kr. (718). En försöksverksamhet, som innebär alt elt begränsat antalpostkontor själva svarar för kreditprövning och -beslut när det gäller PKlånmfl krediter till hushåll, inleddes under årel. PKbankens rörelseresultat för blev 877 milj. kr.Med hänsyn till de ändrade principerna för redovisningen* innebär del en ökningmed jämfört med . En något snävare placeringsmarginal begränsaderäntenettots ökning till ; räntenettot uppgick till 2 199 milj. kr. Provisionernautvecklades gynnsamt med en ökning på till 418 milj. kr. Totalt stegintäkterna till 2692 milj. kr. och kostnaderna till 1816milj. Kreditförluster och valutaföriusler svarar för en betydande del avkostnadsökningen; driftkostnaderna steg . Utvecklingen blev således mindre gynnsam än läget vidårets början gav skäl atl räkna med. En förlust om 60 milj. kr. pådevalveringen saml stora belastningar påvärderegleringskonlo som skydd mol risker i samband med krediter till utlandetkom all bryta en dittills mera positiv tendens. Atl diskontot sänktes var till fördel för bankensräntenetto. Den positiva eft"ekten av detta blev dock mindre än normaltgenom att räntan på de flesta inlåningskonton endast kunde sänkas 0,5-0,75procentenhet, medan räntorna på utlåning sänktes en hel procentenhet. Stram penningpolitik med höga likviditets- och kassakrav,hög straffränta och hög ränta på de nya stalsskuldväxlarna gjordeslorinlåningen dyr för bankerna . sänkteRiksgäldskontoret dessutom räntan på bankernas tillfälliga likviditetsöverskoltför atl förmå dem atl i stället placera i obligationer. Den gynnsamma provisionsutvecklingen förklaras framförallt av en snabb tillväxt av fondrörelsens provisioner. Åvenutlåningsprovisionerna och provisionerna för vissa företagstjänsler ökadebetydligt. De egentliga driftskostnaderna i banken ökade med II % (12) till 1 591 milj. kr. medankreditförluster och kursförluster steg till 225 * Enligt direktiv från Bankinspektionen ändrade bankernaår 1982 principerna för redovisning av pensionskostnader, kreditförluster,vinster och föriuster vid devalvering samt vinster och förluster vidförsäljning av placeringsobligationer. De nya redovisningsprinciperna innebärhögre rörelsekostnader jämfört med tidigare redovisat utfall. 1981 årsresultat skall därför reduceras med 35 milj. kr. (Jämförelsesiffror i denna redogörelse har ändrats i förekommande fall.) Ersättningen till , som är den störstaenskilda kostnadsposten, steg till 625 milj. ; en viss nedgång ikassatransaktionerna har inträffat som en följd av ökade bankomatultag.Personalkostnaderna ökade till 438 milj. kr. Kostnadsökningenbegränsades genom sjunkande pensionskostnader; personalvolymen steg . Resultatutvecklingen innebar lägre räntabilitetföre skalt: av eget kapital och värderegleringskonton, mot 17,7 %föregående år. Det räckte inle för atl det egna kapitalet skulle kunna växa itakt med omslutningen. Konsolideringsgraden (eget kapital ochvärderegleringskonton i förhållande till omslutning) sjönk från 5,8 till 5,. Inflationen bidrog till denna utveckling genom sin inverkan påbalansomslutningen. Även devalveringen inverkade genom alt utländskabalansposter blev större, uttryckta i svenska kronor. Det legala soliditeiskravet uttrycks i banklagens reglerom kapilaUäck-ning. Vid slutet av var bankens riskkapital 400 milj. kr.större än lagsladgal minimum. En ytterligare marginal finns i möjligheten allöka förlagsupplåningen med 200 milj. kr. Bankerna får troligen i ännu störreutsträckning än bidra till alt finansiera budgetunderskottet.Likviditetskraven blir då ett aktivt inslag i kreditpolitiken - till nackdelför PKbanken, eftersom de slår hårt mot inlåning från den svenska marknaden.Räntelägel i kommer vidare rimligen atl ligga kvar på en relativt högnivå. Trots dessa besvärande yttre förutsättningar finns del skäl alt för år1983 räkna med en viss förbättring av resultatet. Räntenetto(inkl. provisioner) BOFAB är ell kreditaktiebolag som fått sin bolagsordningfastställd av regeringen och vars verksamhet enligt lagen om kreditakliebolagstår under tillsyn av bankinspektionen. Del anskaffar medel genom alt ge ut 1983/84:20 41 BOFAB bildades av dåvarandePostbanken och Kreditbank som ägde hälften vardera. utvidgadesägar-kretsen till att omfatta alla de privata affärsbankerna utom SparbankernasBank. I samband därmed ökades aktiekapilalet och fördelades sä att hälfteninnehas av den statliga PKbanken och andra hälften av affärsbankerna i övrigt. Bolaget skall medverka rill finansiering av bostads-,kontors- och affärsbyggnader. Långivningen skall bestå av långfristigakrediter mot säkerhet av pantbrev i fastigheter och tomträtter. Vidare kan länlämnas i objekt, som får statligt lån för ordnande av allmän samlingslokal,ävensom - ulan inteckningssäkerhel - i vissa gemensamhetsanläggningar enligt lagen(1974:172) om samfällighelsföreningar. Dessutom kan lån lämnas utaninteckningssäkerhet rill kommun upp rill statslånets nedre gräns för bebyggelsesom finansieras med stöd av statligt bostadslän eller statligt lån föranordnande av allmän samlingslokal. Medel till utlåningen anskaffas genomemission av obligationer eller upplåning mot reverser eller förlagsbevis. blev det sista, då bolaget kundefinansiera även oprioriterad utlåning. Enligt överenskommelse med riksbankenskall nya krediter av detta slag i fortsätlningen inle beviljas av BOFAB. Den prioriterade upplåningen - exklusivekonverteringsobligationer -uppgick rill 2818 milj. kr. (5821). För finansieringav oprioriterad utlåning sålde bolaget kapitalmarknadsreverser till eltsammanlagt belopp av 246 milj. kr. I syfte att stärka detupplåningsrättsgrundande kapitalet gav bolaget ut ell förlagslån. Upplänalbelopp - 50 milj. kr. - lånades ut till opriorilerade objekt. Bolagetsupplåning (obligations-, förlags- och revers-lån) utgjorde 36313milj. (33 249). lämnade BOFAB 76.59 lån (21 406) till eUsammanlagt belopp av 3 180 milj. kr. (7 101). Det totala antalel lån uppgick till 128385 (120761) motsvarande ett totalt belopp av 36508milj. (33427). Inläklsränlorna uppgick till 3803,5 milj. (2915,9) och kost-nadsränlorna till 3676,3 milj. kr. (2816,3). Räntenettotutgjorde sålunda I27,2milj. (99,7). Resultat före boksluisdisposilioner och skall uppgick rill101,6 milj. kr. (68,5). Till värderegleringsreserv för utlåning har avsatts87,3 milj. kr. (53,4), varefter reserven uppgår till 285,5 milj. kr. Bolagetvisar en nettovinst pä 6,3 milj. kr. (6.5). Räntenetto(inkl. provisioner) AB () bildades med statenoch affärsbankerna som hälftenddägare. Bolagels ändamål är att genomkreditgiv-ning medverka vid finansieringen av svensk export av varor ochtjänster. Till övervägande del finansieras export av kapitalvaror påkredittider från lägst två till vanligen högst åtta ä . Från den lämnas såväl krediter med statligtstöd som krediter till marknadsmässiga villkor. Krediter med statligt stöd ges för att utjämna skillnaderi konkurrensvillkor vid kreditgivning i förhållande till utländskakreditgivare. Krediter med statsstöd avser i första hand export till u-länderoch statshandelsländer. Vid export till industriland åligger del exportören,för atl statsstöd skall utgå, atl i någon form styrka att utländskkredilkonkurrens föreligger. Fast ränta tillämpas och lågräntesatserna för statsslödda krediter mellan 10,5 och 12,per är beroendepå kreditlid. importland och valuta. Den treåriga försöksperioden för det direkta statligakreditstödet via SEK utlöpte . Genom den av i juni1981 antagna regeringspropositionen om industripolitikens inriktning m.m.(prop. 1980/ 81: 130) föriängs det statliga stödet för SEK:s kreditgivning t.o. m. med i vissa avseenden ändrade villkor från den I juli1981. Den tidigare begränsningen av kredilslockens storiek genom en till 18miljarder kronor fixerad ram har upphävts. Krediter till marknadsmässiga villkor lämnas då exportörinte avser all alls utnyttja statligt stöd eller då han önskar ta i anspråkstatligt kreditstöd enligt lagen om exportkredilstöd (1978:401). Räntesatsenför SEK:s krediter rill marknadsvillkor i kronor var . För båda slagen av krediter gäller återbetalning efterfastställd plan, vanligen halvårsvis amortering. För lämnade lån skall enligtSEK:s bolagsordning ställas betryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten enexportkreditgaranti från exportkreditnämnden (EKN). Vid utgången av uppgick bolagets utlåning till22053 milj. kr. varav 19522 milj. kr. 1983/84:20 43 uteslod bolaget med kreditofferler ochkredilavtal på tillsammans drygt 65 500 milj. kr. avseende kreditgivning medstatsstöd (1981 85000 milj. Statens kostnad för den statsslödda kredilgivningen harfram till utgången av är 1982 uppgått till drygt I 645 milj. kr. SEK:s kostnadsmarginal på , som avser täcka bolagetshanteringskostnader saml vissa kreditrisker vid statsstödd kreditgivning,inkluderas numera i del statliga åtagandel medan den löftesprovision SEK uttarför lämnade kreditofferler är . Bolagels upplåning har i växande grad skett i ullandel. Avtotala upplåningen på 12805 milj. kr. Rördseöverskoltet före boksluisdisposilioner och skalleruppgick för rill 146,5 milj. kr. (1981 98,9 milj. Förbättringenberor huvudsakligen på rörelsevolymens successiva ökning . Efterskatteavsättning och avsättning av 88 milj. kr. till värderegleringskonlo förutlåning uppgick nettovinsten till 30,9 milj. kr. Av till 1983 årsbolagsstämmas förfogande slående medel 33,7 milj. kr. beslöts en utdelning av55 kr. per akrie () vilket tog i anspråk 27,5 milj. kr. saml enavsättning rill reservfonden med 3,1 milj. kr. I ny räkning överfördes 3,1milj. (milj.kr.) Ränlenello (inkl. provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 Statentillsköt i tre olika poster sammanlagt 1 000 milj. kr. i eget kapital.Sedermera ökades delta med 300 milj. kr., varefter det insaltakapitalet uppgår till I 300 milj. kr. Vid sidan härav har staten ställt engenerell garanti om 5000 milj. kr. för bankens förbindelser. Under de gångnaåren har bankens reservfond tillförts 40 milj. kr. av egna vinstmedel ochreserverna för risker i samband med utlåning höjts till ca 400 milj. kr. 1983/84:20 44 Investeringsbanken har till uppgift alt medverka vidfinansieringen av lönsamma investeringar inom näringslivet inriktade pårationalisering, strukturanpassning och utveckling. Bankens verksamhet omfattaräven exportfinansiering. Kredilgivningen skall i första hand gälla finansiering avinvesteringsprojekt och exporlaffärer, som inte kan tillgodoses av övrigakreditinstitut. På grund av det dämpade konjunkluriäge, som rått i Sverigeunder en följd av år har bankens ullåningsvolym även endasl visatsmärre förändringar.