prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Trots den stigande dollarkursen sjönkimportprisema på råolja och petroleumprodukter . Bensin- och oljeprisernaökade därför endast med I %, trots att oljeskallen ökade med lolall 130kr./kbm. Fritid, nöjen och kultur Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 94 I tabell 6:9 redovisas prisökningama 1983 liksom denprognoserade ökningen med uppdelning på olika komponenters skattadeeffekt på konsumentprisindex. Den inlemationella prisfaktorns bidrag har för1983 skattals till (exkl. automatisk momseffekl på 0,4procentenheter). Nästan hela detta bidrag kan betraktas som en effekt avdevalveringen såväl genom ett delvis fördröjt genomslag iimportpriserna på livsmedelsprodukter och bearbetade varor som genom altimportprishöjningarna inte slog genom i konsumentpriserna. Ulöverden eftersläpande devalveringseffekten har importpriserna inte i snitt haftnågon prisdrivande effeki vilket främst beror på atl importprisernapå råolja och petroleumprodukter fallit. Totalt sett uppskattas devalveringenha dragit upp konsumentpriserna med oktober 1982-december1983. Årsgenomsnittet för KPI 1983 låg 8,över snittet 1982.Uppgången enligt nationalräkenskapernas implicitprisindex för privat konsumtionblev betydligt högre, 10,. Skillnaden beror i huvudsak på att NR registrerarprisökningar på egnahem annorlunda än KPI. Pris ut sikt er 1984 Prisökningen mellan december 1983 och februari 1984stannade vid 1,. Härvid är alt märka atl prismälningen i febmari ägde mmsamtidigt som ell priskrig på bensin mellan oljebolagen var som intensivast.Priskriget drog fillfälligt ned KPI ; KPI skulle annarsstigit med . Bedömningen av prisutvecklingen har utgått fråntiUgängliga prognoser och antaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m.m. och innefattar kalkyler av hur dessa faktorer kan väntas påverka prisutveck- Tabell 6:9 Konsumentprisförändring 19801984 uppdelad påkomponenter därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,7 automatiska effekter av indirekta ändring av diverse taxor trendavvikelse i priserna på -0,2 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 95 lingen.Prognoserna fömtsätter oförändrat diskonto, 8 1/. Belräffande växelkursernahar antagits att valutakursindex - vid en fast dollarkurs på - stigertill 131,5 och därefter ligger oförändrat . Medutgångspunkt från den lönekalkyl som gjorts har de genomsnittligaarbetskraftskostnaderna antagils stiga med 7,, vilkel inkluderaren sänkning av arbetsgivaravgifterna . Restfaktorn (inkl. diversetaxor) som i beräkningarna representerar lönekostnadernas genomslag inom de förinternationell konkurrens skyddade områdena (exkl. bostäder och jordbmk)beräknas dra upp priserna . I kalkylen ingår då effektenav en viss trolig uppdragning av handelsmarginalerna jämfört med 1983.Prognosen för de internationellt bestämda prisema innefattar en sänkning av importprisernapå råolja och petroleumprodukter med I % under loppet av 1984. Importprisernapå bearbetade varor beräknas öka med varav utgör ettfördröjt devalveringsgenomslag i importpriserna. Övriga importvaror sompåverkar konsumentpriserna, främst jordbruks- och livsmedelsprodukter,beräknas öka med i genomsnitt . Totalt skulle den internationellaprisfaklorn bidra till en ökning av KPI . Hyreshöjningarna(kallhyror) har uppskattats till (inkl.hyresglidning). Enligt en klausul i hyresavtalet mellan och skall en extra hyreshöjning tas ut om KPI-ökningenmellan överstiger 5,. Enligt konjunkturinslilulets kalkylerkommer KPI-ökningen atl uppgå till , vilket skulleföranleda en extra hyreshöjning på ca 1,. Privatvärdarna kan p.g.a.bmksvärdesprincipen höja hyrorna lika mycket. Egnahemskostnaderna beräknas ökamed 3,under loppet av året. Sammantaget innebär del ett KPI-tillskoti frånbostadsposten . Vidskattningen av jordbmkspriserna har det jordbmksavtal, som blev klart i slutetav mars, inkluderats i kalkylen. Avtalet innebär att jordbruket via höjdapriser tillförs drygt 800 milj. kr. Tillsammans med prishöjningarnaden beräknas KPI-bidraget bli . Totaltskulle enligt dessa kalkyler KPI stiga med 5,under loppet av 1984.Årsgenomsnittet beräknas ligga 7,över genomsnittet 1983. Implicitprisindexberäknas öka något mer än KPI-genomsnittet, eller 7,. Denprivata konsumtionen minskade med 1,i volym meUan 1982 och 1983.Konsumtionen blev därmed högre än vad som fömtsågs i PNB-84.Differensen mellan prognos och utfall förklaras såväl av att konsumtionen förde tre första kvartalen var högre än vad del 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget preliminärautfallet indikerade som av alt konsumtionen blev någothögre än vad som fömtsågs. Disponibelinkomslen sjönk realt 1982-1983.Delta innebär atl den rekordlåga sparkvoten - 0,- sjönk till 0%under 1982. Förklaringentill att hushållens sparande sjunkit så kraftigt under de två senaste årentorde i väsentlig mån vara atl hushållen haft svårigheter alt på kort siktanpassa sin konsumtion efter den påtagligt minskade inkomsten, i synnerhet somen stor andel av den privata konsumtionen utgörs av fasta utgifter, t.ex. hyroroch matkostnader. Det är främst det reala sparandel -i huvudsaksmåhusinvesteringarna - som minskat del ulan att ersättas av annatsparande. Itabell 6:10 redovisas den privata konsumtionen med uppdelning påvaraktighetsgmpper. Utvecklingen har varit negafiv för samtliga degrupper som redovisas. Del lillfälliga prisstoppet och denaviserade momshöjningen bidrog till alt hushållen tidigareladeen del inköp som normall skulle ha skett . Dennaeffekt blev speciellt märkbar för varaktiga varor där nedgången blev drygt 7%.Den enda vamkonsumtion som ökade var bensin- ochelströmskonsumtionen (ingår i övriga icke varaktiga varor). Alt bensinkonsumtionenökade kan troligen delvis förklaras av den gynnsammarelativprisutvecklingen för bensin. Den övergång från oljeförbmkning tillelström som pågåll fortsatte , vilket innebar attelströmskonsumtionen ökade . Procentuell förändring, 1980 års 1980' 1981 1982 0,4 -1,7 2,0 -1,2 0,2 9,0 -5,3 2,4 19,3 -10,5 0,8 -0,7 4,8 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor 0,6 -2,8 0,4 0,4 -2,8 - 0,6 0,8 -2,8 1,9 -0,3 3 Summa inhemsk konsumtion 0,8 -0,7 1,9 4 Turistutgifter, netto 1,2 1,3 -36,7 -58,0 5 Hushållens totala konsumtion 0,8 -0,7 1,1 0,8 -1,8 - 2,3 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 97 Totalt sett minskade vamkonsumfionen med 2,2%under 1983. Detta trots att ökningstakten i bostadskonsumtionensjunkit till 1,, vilket är en halvering av den genomsnittliga ökningstaktenunder . Övriga tjänster ökade dock med 2,, vUket var mer än väntatäven om en viss ökning var fömtsedd. Somföljd av devalveringarna av den svenska kronan 1981 och 1982 sjönk svenskarnasturislutgifler i utlandet för andra årel i rad 1983 - somutlänningars utgifter i ökade . Detta innebar att den inhemskakonsumtionen fick en mer positiv utveckling än den nationeUa konsumtionen,dvs. invånares privata konsumtion. Nedgången i den inhemskakonsumtionen stannade därmed vid 0,. För1984 förutses en förbättring av hushållens köpkraft . Såväl detempiriskt funna sambandet mellan fallande inflationstakt och sänkt sparkvot somhushållens krav på en viss slandardökning efler den kraftiga neddragningen avkonsumtionen skulle tala för ett ytterligare minskat sparande 1984.Den fallande inflationen antas då vara ett tecken på ökad stabilitet i ekonominoch ökar optimismen i samhället, vilkel i sin lur minskar hushållens behov avtrygghelssparande. Konjunklurinstitutel har vall all räkna med en ytterligareneddragning av sparkvoten . Den privata konsumtionenberäknas därmed öka med 0,. Den inhemska konsumtionen fömtses bli något högre- 0,-eftersom utlänningars turislutgifler i väntas fortsätta öka,emedan svenskamas turislutgifler utomlands förutses bli i del närmasteoförändrade. Vamkonsumtionen väntas öka med 0,, bostadskonsumtionen med 1 %och övriga tjänster med . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 98 7.1-Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Detotala bmttoinvesteringama minskade i volym 1983 (tabell 7:1).Nedgången var helt och hållet hänförlig tUl byggnadsinvesteringama, vilkaminskade . Maskininvesteringama vände däremot uppåt under fjolåret.Ökningen beräknas fill mellan helåren 1982 och 1983, räknat exkl.handelsflottan. Detta är en betydligt positivare utveckhng än vad som beräknadesför 1983 fill preliminära nafionalbudgelen, då dessa investeringar kalkyleradesha minskat med 2,. Upprevideringen kan bl. a. hänföras till industrin varsmaskininvesleringar blev väsentligt störte än beräknat under andra halvåret1983 - för bedöms nu industrins maskininvesteringar endasl haminskal jämfört med en tidigare kalkylerad nedgång på . Ävenaffärsverkens maskininvesleringar visade sig bli störte än beräknat iställel för en minskning på visar kalkylerna nu på en smärte uppgång.Framför allt är dock upprevideringen hänförlig till leasingen av maskiner ochbilar, vilken i tabell 7:1 redovisas under posten övrigt näringsliv.Leasingverksamheten bedöms ha ökat med i volym 1982-1983 motberäknade i preliminära nationalbudgeten. Nedgångeni byggnadsinvesteringama berörde praktiskt laget samtliga sektorer inomekonomin. Neddragningen av bostadsinvesleringama på var dock helt ochhållet hänförlig till fortsatt minskad ny- och ombyggnad av småhus däremoiberäknas en viss fortsatt uppgång av nyinvesteringarna i flerbostadshus haskett 1983 jämsides med en stark ökning av ombyggnadsverksamheten. Näringshvetsbyggnadsinvesteringar (exkl. bostäder) minskade , varvid den starkastenedgången härrörde från industrins byggnadsinvesteringar. Dessa föll medytterligare 1983 och uppgick därmed liU mindre än en tredjedel jämfört medtoppnivån 1975. De kommunala myndigheternas tungt vägande byggnadsinvesteringarförblev i stort sett oförändrade, men genom ett ökal byggande på den statligasidan kom de offentliga myndigheternas byggnadsinvesteringar att öka något. Igångsättningenav nya bostäder väntas 1984 sjunka fill 32 000 lägenheter med den störstaneddragningen på småhussidan. Investeringarna i nybyggda småhus beräknasminska i volym 1984 (tabell 7:3 och 7:4). Därmed skullenyinvesleringama i småhus ha minskal i del närmaste under entioårsperiod och endast uppgå till av nivån . Äveninvesteringama i flerbostadshus, vUka ökat successivt ,bedöms minska 1984. En förväntad fortsatt uppgång av Kapitletär utarbetat inom . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 99 Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på näringsgrenar 1975-1984 Näringsliv, exkl bostäder Näringsliv, exkl handelsflotta Offentliga myndigheter, . r"-] / \ .. A i \ A .' V L K i \ N,./ 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19801984 efterkapitaltyp och näringsgren Ariig procentuell förändring, -10,1 -10,6 -15,2 Näringsliv exkl. bostäder' Privat i jordbmk, skogsbmk och fiske -11,3 -20,6 -25,3 -14,1 Handel m. m. offentliga myndigheter inkl. militära Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -12,8 -15,1 Handel m. m. -10,7 Näringsliv exkl. handelsflottan-' -10,1 Summa exkl. handelsflottan-' Näringsliv exkl. bostäder' Privat jordbruk, skogsbruk och fiske* -10,9 -17,3 Handel m. m. Näringsliv exkl. bostäder och Summa exkl. handelsflottan' Totalt inkl. diskrepans' därav: näringsliv enligt def. i kap. 1* ' Den definition av närinslivet som används iförsöriningsbalansen i kap. 1 skiljer sig från denna genom att offentligaaffärsverk och kommunala företag utom industriföretag här ingår inäringslivet. Inkl. offentliga väginvesteringar. ' 1 handelsflottan innefattas här bostadsplaltformar ochandra plattformar inom offshoreverksamheten (fr. o. m. beräkningarna till denpreliminära nationalbudgeten 1983). '' I privat jordbmk osv. innefattas här avelsdjur och iövrigt näringsliv, travhästar m. m. Summan av byggnads- ochmaskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar. ' Deninvesteringsstatistiska diskrepansen fördelas ej på kapitaltyp och näringsgren. * Enligt denna deflnition av näringslivet exlduderasfömtom bostäder även offentliga affärsverk och kommunala företag utom dekommunala industriföretagen. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget ombyggnadsverksamheten, hänförlig till flerbosladshusen, medför atl den prognoseradenedgången av totala bostadsinvesleringama stannar vid 7,. Näringslivetsbyggnadsinvesteringar bedöms fortsätta minska 1984. Industrinsbyggnadsinvesteringar förväntas visserligen svänga markant uppåt under åretoch handelns byggande fortsätta öka. Detta räcker dock ej för atl motväga denfömtsedda fortsatta nedgången inom övriga delar av näringslivet - bl. a.kraftsverksbyggande saml de statliga och kommunala affärsverkens byggande. Enuppgång för de statliga myndigheternas byggnadsinvesteringar molvägs i stortsett av planerade minskningar inom de kommunala myndigheternasbyggnadsverksamhet. Byggnadsinvesteringarna bedöms totalt sett minska med 3,5%1984. Deavsevärt höjda vinstmarginalerna i förening med utsikterna till en fortsattförbättring av avsättningsläget och ell kraftigt höjt kapacitetsutnyttjandefömtses leda till ett mera allmänt uppsving av näringslivets maskininvesteringar1984. Så bedöms l.ex. maskininvesteringama inom industrin öka i volym,inom handeln och för poslen övrigt näringsliv (exkl. handelsflottan)beräknas en ökning på 12,. Den i tabell 7:1 angivna minskningen avaffärsverkens maskininköp hänför sig Tabell7:2 Fasta bruttoinvesteringar 19801984 inom privat och offentlig sektor Årlig procentuell förändring. -3,2 -0,2 -2,5 -4,7 -2,3 -1,5 -1,1 -1,9 -0,4 -11,5 -1,2 -3,3 -2,4 -1,8 -1,8 -1,1 -1,8 -2,0 -1,6 -1,1 s.k. investeringsstatistisk diskrepans. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 102 till planerade neddragningar inom SJ, ochVatlenfallsverket. Räknat exkl. handelsfiottan beräknas näringslivelsmaskininvesteringar stiga med 1984. Investeringarna ihandelsflottan kalkyleras öka kraftigt till följd av såväl höjda nettoinköp avfartyg som en kraftig ökning av investeringar i off-shore verksamhet. Destatliga och kommunala myndigheternas maskininköp bedöms sammanlagt stiga mednärmare . Därmed skulle maskininvesteringama totalt sett öka med ivolym 1984. Detla uppväger mer än väl den förutsedda minskningen avbyggnadsinvesteringarna. De totala fasta bmttoinvesteringarna skulle sålundaefler nedgång åter vända uppåt 1984 - uppgången beräknas tiU3,. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Enligt preliminära beräkningar minskadebostadsinvesteringarna i volym . Nybyggandet sjönkunder , varvid investeringarna i flerbostadshus steg med 2%medan småhusinvesteringarna minskade . Ombyggnadsinvesteringarnaberäknas ha ökat . Påbörjandet av nya lägenheter föll med totalt ca 3 600från 41 900 1982 till 38300 1983. Antalet påbörjade småhuslägenheter minskadedärvid med ca 3900 som antalet påbörjade lägenheter i flerbostadshusökade med ca 300. färdigställdes totalt sett något mer än 45000lägenheter, vilket är nästan 6500 färre än året innan. Antalet färdigställdalägenheter beräknas ha uppgått till 43 300. Tabell 7:3 Antal påbörjade och inflyttningsfardigabostadslägenheter 19801984 ' Ett bostadshus anses bli påböijat den månad dågmndbottenbesiktningen ägt mm och/eller de egentliga byggnadsarbetena påböoats. Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ett bostadshusbefinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset varainflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1980-1982 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: och . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 103 Under1983 beräknas preliminärt 19550 småhuslägenheter ha påbörjats, varav ca 40%gruppbyggda och styckebyggda småhus. Antalet påbörjade småhus har minskatmed i genomsnitt något och hardärmed nästan halverats . Betydandeförskjutningar vad gäller bl. a. upplåtelseform, hustyp, finansiering ochregional fördelning i nybyggnationen av småhus har ägt mm . Såhar t. ex. det privatfinansierade småhusbyggandet, som sedanutgjorde av det totala småhusbyggandet och vars andel så sent som 1979fortfarande var , nu nära nog upphört. Antaletpåbörjade statsbelånade gruppbyggda småhus minskade kraftigt under perioden1978-1983. steg antalet av dessa som upplåts med bostads- eUerhyresrätt. De styckebyggda småhusen med statliga lån hade t.o. 1982 enmindre ogynnsam utveckling, men minskade förhållandevis kraftigt i fjol.Delvis torde detta sammanhänga med den regionala utvecklingen. IgångsättningenföU nämligen kraftigt - - i kommuner utanförstorstadsområdena, där de styckebyggda husen dominerar. I Stor-stockholmsområdetsteg igångsättningen med när-rnare . Utvecklingenav hushållens realinkomster och i synnerhet reallöner har varit svag de senareåren och utgör sannolikt en viktig orsak till att efterfrågan på nybyggdasmåhus minskat. Dessutom har bl.a. det högre räntelägel, snabbare upptrappningav den statligt garanterade räntan och effekter av den pågående marginalskatte-och avdragsreformen bidragit till att kapitalkostnaden vuxit. Under1984 fömtses påbörjandet av nya småhus fortsätta att minska. Påbörjandet i Stor-stockholmväntas inte kunna nå upp till förra årets höga nivå, ulan förutses fallatillbaka med . väntas igångsättningen i övriga riket fortsättafalla, om än något långsammare än . Detta innebär sammantaget attpåböijandet av småhus fömtses minska från 19 550 till 15 500 , enutveckling som också ligger i linje med de indikationer som ges avbostadsstyrelsens rapportering av ansökningar om bostadslån. Investeringsvolymenper lägenhet, dvs. kvalitetskomponenten, sjönk 1983 med preliminärt , fiUstor del som en följd av en minskning i den genomsnittliga bostadsytan.Kvaliletskomponenten väntas minska med 2 1/1984. Igångsättningenav lägenheter i flerbostadshus låg på en nivå straxunder 18000. steg igångsättningen till närmare 18500 och underQolåret ytterligare några hundra. Påbörjandet utvecklades emellertidmycket ojämnt regionalt sett. Medan det steg med ca en tredjedel istorstadsområdena, föU påbörjandet i övriga riket med mer än 15 %.Nedgången var störst i kommuner med mindre än 75000 invånare. Byggandet istorstadsområdena bar således tUl stor del upp utvecklingen . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:4 Bostadsinvesteringar 1982-1984 1983, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser 9,4 -17,6 2,4 -18,7 - 6,5 -22,0 -10,6 -15,2 16,1 -15,6 därav: med energisparstöd' med annat statligt stöd'' utan statligt stöd' ' Med statligt stöd avses här statliga lån och bidrag. Häri innefattas ombyggnadslån, förbättringslån ochboendemiljöstöd. Detråder inte längre någon generell bostadsbrist ens i , även om detdär kvarstår betydande obalanser mellan utbud och efterfrågan beträffandebl.a. bostädernas belägenhet och storiek. Antalet outhyrda lägenheter iStor-stockholm ökade från drygt etthundra i böijan av 1982 tiU mer än ettusen iseptember 1983. Detla är fortfarande betydligt färre än under en stor del av1970-lalet då upp till 6000 lägenheter stod tomma, men är ändå en faktor somkan verka återhållande på bostadsbyggandet i . Förriket i övrigt fortsatte antalet oulhyrda lägenheter att stiga . Imars 1983 var totalt ca 40000 lägenheter outhyrda i landet som helhet. Tillseptember 1983 steg antalet med närmare 3000 i det allmännyttigabostadsbeståndet. Statligt slöd utgår till ombyggnad avbostadslägenheter till andra ändamål på särskilt drabbade orter. Igångsättningenav nya lägenheter i flerbostadshus 1984 väntas minska med ibåde storstadsområdena och övriga rikel och uppskattas totalt bli ca 16500lägenheter. Meden total igångsättning på 32000 lägenheter fömtses nybyggnadsinvesteringarnafalla och de totala bostadsinvesleringama med mellan1983 och 1984 (tabell 7:4). Industrinsinvesteringar sjönk enligt preliminära kalkyler med 3,i volym 19821983.Därvid föU byggnadsinvesteringama , medan Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:2 Industrins investeringskvot 19711984 Investeringar/förädlingsvärde. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Anm. Investeringsvolymen har här grovt uppkorrigerats medhänsyn till industriföretagens leasing av maskiner och bilar. Leasingtilläggetinnebär att investeringskvoten blir ca 3/4procentenhet högre än vad okorrigerade nationalräkenskapsdata anger. Framställningeni kapitlet i övrigt bygger däremot på okorrigerade nationalräkenskapsdata.Leasingbolagens egna investeringar i tabell 7: 1 redovisas alltså i sektom övrigtnäringsliv och inte i industrisektorn. Källor: ochstatistiska centralbyrån. Den begränsadenedgången på maskinsidan var en följd av att maskininvesteringarna, som fallitsuccessivt , vände påtagligt uppåt andra halvåret1983. Säsongrensal ökade maskininvesteringama mellan första och andrahalvåret, medan byggnadsinvesteringarna minskade ytteriigare. Liksom 1981 och1982 var nedgången i industriinvesteringama 1983 kraftigast inom de statligaindustriföretagen. Då industriproduktionen ökade med ivolym, föll investeringskvoien ytterligare. Om industriföretagens leasing avmaskiner och bUar - vilken synes ha ökat starkt i omfattning 1982-1983 -inkluderas i investeringarna, blir dock investeringskvotens fall merabegränsad (se diagram 7:2). Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 106 Det preliminära utfallet årsindustriinvesteringar liksom bedömningen grundar sig på den avstatistiska centralbyrån i febmari 1984 genomförda enkäten avseende förelagensproduktions- och investeringsplaner. Företagens planer samt planeroch utfall redovisas i tabell 7:5. Variationen i avvikelsernamellan planer och utfall lyder på atl investeringsplanerna revideras på ettsätl som är starkt påverkat av företagens aktuella och förväntadekapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Mellan enkättillfällena i oktober 1983och reviderades företagens investeringsplaner upp . Denna kraftiga uppjustering lorde vara en följd av enfortsall förstärkning av industrikonjunkturen . tillväxten av exporten och produktionen förstärkts ytterligare. a. att den jämförelsevis snabba ökningen avkapacitets-utnyttjandet inom industrin som registrerades under de tre förstakvartalen fortsatte . Hämlöver lorde företagen ifebmari ha haft en klarare uppfattning om storleken av den betydandelönsamhets-förbättring som ägde mm 1983 (se kapitel 8). Institutets prognos förpro-dukfionsutvecklingen är högre än vad företagens planer ife-bmarienkälen angav. Institutels bedömning innebär sålunda en jämfört medföretagens planer snabbare ökning av kapacitetsutnyttjandei , vUkelmotiverar en viss uppjustering av investeringsplanerna delta år. lönsamheten inom industrin fortsätta att öka . Här har valtsen uppjustering av företagens investeringsplaner . Därmedberäknas industriinvesteringarna totalt sett öka i volym 1983-1984. Påmaskinsidan fömtses investeringama öka , medan byggnadsinvesteringarnaväntas sfiga . Starkast synes expansionen bh inom de statligaförelagen, där investeringama nu väntas återhämta sig något efter den kraftiganedgången . Av förelagens planer framgår också att hela den planeradeinvesteringsökningen är hänförlig förelag med mer än 200 anslällda, medande mindre företagens invesleringar väntas sjunka ytterligare. Detta bör ses motbakgmnd av att devalveringarna 1981 och 1982 har höjt produktions- Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19741984 Årlig procentuell förändring, priser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Planerat i febmari ' 3 Faktiskt inträffad förändring 11 Differens 8 ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosäretsenkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1983-1984 haranvänts det preliminära utfallet . Anm. Uppgiftema inom parentes är prognoserade.Källor: och . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1976-1984 Index 1980 = 100 120 110 100 90 80 70 76 77 78 79 80 81 82 83 84 J_J_ 76 77 78 79 80 81 82 83 84