prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt min mening tyder dock mycket pä att volymen på myndigheternasstödverksamhet, förekomsten av ADB-stöd samt stödverksamhetens andel av dentotala verksamheten i hög grad bestämmer nivån på kostnaderna per stödärende.En automatiserad och centraliserad hantering av ärendena efter beslut om låneller garanti, skulle därför kunna ge betydande besparingar. I samband härmedbör det också vara möjligt att erhålla en förbättrad kassahällning. Det är minavsikt att senare återkomma med förslag till regeringen om fortsatt översynäven vad gäller administrationen av statliga stöd. Prop.1983/84:100 Bilaga I 60 4 Vissa frågor inom redovisnings- ochrevisionsområdet Den ekonomiska styrningenav myndigheterna sker dels genom generella bestämmelser som återfinns i främstett antal förordningar, dels genom myndighetsspecifika bestämmelser främst iregleringsbreven. Det övergripande syftet med bestämmelserna är att iekonomiska termer styra och följa verksamhetens inriktning och omfattning. För att den ekonomiska styrningen avmyndigheterna skall kunna fungera tillfredsställande erfordras att enåterkoppling sker till den instans som har det yttersta ansvaret för deekonomiska styrimpulserna. Denna återkoppling bör gälla dels det redovisadeekonomiska utfallet, dels de resultat som kontrollen av redovisningenstillföriitlighet ger. Återkopplingen är enligt min mening f. n. i vissahänseenden bristfällig. Ett exempel härpå är att årsbokslut som myndigheternaupprättar samt revisionsberättelser m. m. som revisionskontoren upprättar inte tillställs regeringen. För affärsverkengäller särskilda bestämmeler. Jag avser att inom kortföreslå regeringen att ge () i uppdrag att se över dessafrågor och lämna förslag till åtgärder i syfte att få till stånd en förbättradåterföring av information vad gäller den ekonomiska styrningen avmyndigheterna. Inom ramen för detta uppdrag kan det enligt minmening även vara lämpligt att belysa frågan om ekonomisk styrning ochåterkoppling av verksamheter som inte bedrivs i myndighetsform, men som direkteller indirekt har staten som ägare eller för sin finansiering är tillväsentlig del beroende av statliga beslut. Jag avser därför att föreslåregeringen att ge RRV i uppdrag att genomföra en kartläggning av verksamheten somär av den karaktär som jag har angivit samt redovisa vilka bestämmelser röranderedovisning och revision som f. n. gäller för dessa. (FiU 1983/84:10, rskr 3) har framfört att det synes lämpligt att kommittén för utredning avstatliga myndigheters ledning genom till-läggsdirektiv ges i uppdrag attutarbeta förslag i vissa av aktualiserade frågor. Dessa avserriksdagens revisorers insyn i de statliga aktiebolagen och stiftelserna.Översynen bör enligt även omfatta RRV:s befogenheter. Resultatet avutredningsarbetet bör föreläggas . revisorer sin granskning av Operan bl.a. tagit upp frågan om revisionens uppgifterinom Operan. (KrU 1983/ 84: 10) har vid sin behandling avgranskningsrapporten bl.a. anfört att vad som förevarit i ärendet gerregeringen anledning att närmare pröva om det är motiverat att ålägga Operansrevisorer några särskilda uppgifter utöver dem som följer av bestämmelserna ibl.a. Man har särskilt pekat pä självklara behovav en revision som tar hänsyn även till statens intresse av ett riktigtutnyttjande av statsbidraget. 1983/84:100 Bilagal 61 Enligt min mening bör denav mig aviserade kartläggningen avseende ekonomisk styrning m. m. avverksamheter som bedrivs i annan form än myndighetsform utgöra en god grund förden fortsatta beredningen av bl. a. de frågor som har aktualiserat. 5 Vissa extraordinära budgeteffekter harpågätt ett rationaliseringsarbete i fråga om såväl den statliga kassahållningensom den statliga fondhanteringen. Detta arbete har utmynnat i förslag som iflera fall lett till att engångseffekter uppkommit på statsbudgeten närförslagen realiseras. Även andra åtgärder har vidtagits som inneburit attstatsbudgetens underskott engångsvis reducerats. Det är naturligt att dennatyp av effekter uppträder och att de kan komma att uppgå till stora beloppunder de är som åtgärder vidtas för att förbättra den statliga kassahållningen.Denna typ av åtgärder får ofta en bestående positiv inverkan på statsfinansernavia minskade ärliga utgifter för statsskuldräntorna. Det är emellertid viktigtatt särskilja de engångseffekter som därvid uppkommer, sä att statsbudgetensunderliggande utveckling inte undanskyms. Engångseffekter på budgetensinkomstsida har givetvis uppkommit i varierande grad . Jag avserhär att göra en kort genomgång av de extraordinära budgeteffekter som haruppstått till följd av åtgärder som har vidtagits . Betydande budgeteffekt hade omläggningen avimportmoms /83. En mer systemafisk genomgäng avkassahållningsrutinerna i syfte att uppnå effektiviseringar inleddes våren1982. Beslut fattades om alt förkorta kreditfiderna för inbetalning av skatt påbensin, olja och fasta bränslen. Vidare beslutades alt sammamervärdeskatteregler skulle gälla för råolja som för bensin och eldningsolja. 1samband därmed tillkallade den dåvarande regeringen skattekreditutredningen,för att se över de kredittider som ges vid skatteuppbö. '-d - i första handavseende de indirekta skatterna. ,som avgivit tvä betänkanden, avslutade sitt arbete . I enlighetmed utredningens förslag i första delbetänkandet har beslut fattats omförkortade kredittider för skatt på tobak, vin, sprit-, malt- och läskedryckerfrän . Pä grund av remissinstansernas invändning motutredningens förslag om en förkortning av betalningsperioden förmervärdeskatten gjorde jag då bedömningen att frågan borde beredas vidare innanslutlig ställning togs till en sådan åtgärd. Regeringen har i är ien proposition (prop. 1983/84:71) om ändrade förfaranderegler föreslagitförändrade kredittider för ett drygt tiotal punktskatter och vissaenergiskatter i enlighet med utredningens slutbetänkande. Flera av förslagenleder till statsfinansiella konsekvenser först budgeräret 1985/86. Vissaränteeffekter uppstår dock redan efter den Ijuli 1984. Prop.1983/84:100 Bilagal 62 Regeringen har i enproposition (prop. 1983/84:75) om konkurrensneutral redovisning avmervärdeskatt föreslagit att den s. k. kontantmetoden för redovisning avmervärdeskatt avskaffas och att en generell övergäng sker till den s.k.faktureringsmetoden frän . Åtgärderna baseras pä förslag frånmervärdeskatteutredningen. I samband med att de nya reglerna får genomslaguppstår vissa tillfälliga inkomstförstärkningar på statsbudgeten. De åtgärder som jag har redogjort för berör samtligaden indirekta beskattningen. Genom de ändrade bestämmelserna uppnås enbetydligt större enhetlighet i uppbördsregler för olika skatteslag. I pågårett arbete som syftar till att åstadkomma en samordnad och månatlig uppbörd avkällskatt och socialavgifter. Förändringen avses träda i kraft den 1 januari1985. De engångseffekter pä statsbudgeten som uppkommer som en följd av dettaförslag har jag beaktat i min beräkning av tillkommande utgiftsbehov, netto,för /85. Utredningen angåendeöversyn av den statliga fondförvaltningen har lagt fram de tre delbetänkandena(SOU 1982: 12) Statlig fondförvaltning m.m.,(SOU1982:62) Avveckling av statliga fonder samt (SOU 1983:66) fond. Med anledning avutredningens första delbetänkande förelades förslag om avveckling avett flertal statliga fonder (prop. 1981/82:213, FiU 1982/83: II, rskr 31). Förslagetinnebar alt tillgångarna på ett flertal fonder realiserades och tillfördes statsbudgetensamtidigt som utgifter pä fonderna ersattes av utgiftsanslag på statsbudgeten.Även statsrådet har, bl. a. mot bakgrund av utredningens förslag,föreslagit att vissa fonder pä energiområdet knyts till budgeten. I sitt andradelbetänkande lade utredningen fram förslag till avveckling av ytterligare ettantal fonder. Betänkandet har remissbehandlats och jag avser att senareåterkomma till denna fråga. I sitt tredje delbetänkande fond har utredningen lagt fram förslag till en placeringsmodell för de avpastoraten förvaltade prästlönefonderna. Delbetänkandet remissbehandlas f. n. De åtgärder som jag nulämnat en redogörelse för avser ett flertal olika områden. De beloppsmässigtstörsta effekterna ligger på budgetens inkomstsida. En exakt beräkning aveffekterna av de åtgärder som redan genomförts eller planeras är svära attgöra, eftersom de i vissa fall knappast kan skiljas från de mer reguljäraförändringarna av inkomsterna. Totalt kan effekterna beräknas till ca 5,9 miljarderkr. för / 83, . för /84 och 11,3miljarder kr. för /85. Prop.1983/84:100 Bilagal 6 Statsbudgeten budgetåren 1983/84 och 1984/85 6.1 Utvecklingen av statsbudgetens inkomster Innan jag redovisar mittförslag till statsbudget förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 vill jag kort kommentera inkomstutvecklingen förbudgetåren 1982/83 till 1984/85. Som framgår av tabell 3 beräknasinkomstökningen mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84 komma att uppgå till ca26,, och till . mellan budgetåren 1983/84 och1984/85. Statsinkomsternas utvecklingbudgetåren /83-1984/85 Inkomstskatt Socialavgifter Mervärdeskatt Övriga skatter på varor och tjänster m. m. + 4,9 + 12,7 + 2,9 + 3,7 + 2,1 -1,3 +0,1 + 4,8 +0,9 + 2,0 Vid givna skattesatserberor statsinkomsternas utveckling på av tillväxten i ekonomin. Enav den ekonomiska tillväxten genererad ökning av lönesumman påverkar i förstahand inkomsterna från inkomstskatt och lagstadgade socialavgifter. Tillväxtoch reallöneutveckling har en avgörande betydelse för den privata konsumtionensutveckling, vilken i sin tur påverkar inkomsterna från mervärdeskatt och andraindirekta skatter. På kort sikt kanemellertid inkomstutvecklingen som denna redovisas på statsbudgeten, inteenbart förklaras av lönesummans och den privata konsumtionens utveckling,eftersom dels vissa inkomster omförs till fonder m. m. utanför statsbudgetendels vissa utgifter på inkomsttitlarna reducerar bruttoinkomstutvecklingen.Jämförelsen över åren försväras av att omföringarna sker med tidsmässigaförskjutningar vad avser in- och utbetalning. I tabell 4 redovisas såväl debruttoinkomster som de utgifter som bokförs på statsbudgetens inkomstsida.Mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84 stiger bruttoinkomsterna med ca 11,3%samtidigt som utgifterna endast stiger med . Detta innebär attnettoinkomsterna som redovisas på statsbudgeten ökar markant mellan dessabudgetär. En motsvarande jämförelse mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85visar däremot att utgifterna stiger snabbare än bruttoinkomsterna, vilket fårtill följd att nettoinkomsterna som redovisas pä statsbudgeten endast ökar med3%.. Prop.1983/84:100 Bilagal 64 BruUoredovisning av statsbudgetens inkomstsida budgetåren 1982/83 1984/85 Jag övergår nu till att kommentera utvecklingen för skildainkomstslag. Päinkomstbeskattningens område har ett flertal förändringar ägt rum, vilka trotsmarginalskattesänkningarna sammantaget leder till ökad inbetalningav preliminär skatt från fysiska personer. Den skärpta förmögenhetsbeskattningenvid taxering beräknas öka fyllnadsinbetalningarna . Ävenden från är 1983 införda hyreshusavgiften registreras i den allmännaskatteuppbörden. Dessa två skatter omförs sedan under /85 till andra inkomstslag på statsbudgeten. Dessa omfö-ringar samt utbetalningen av kommunalskattemedelleder till att inkomsterna från fysiska personer, som dessa redovisas påstatsbudgeten, sjunker mellanbudgetåren 1983/84 och 1984/85. De i jämförelse lägre lönesummeökningarna för åren 1984 och 1985som ligger till grund för beräkningen innebär nämligen att de preliminäraskatteinbetalningarna understiger deutbetalningar och omföringar som sker. 1 motsatt riktningverkar den högre vinstnivån i företagssektorn som gör attskatteinkomsterna från juridiska personer markant ökar mellan åren. Den kraftigainkomstutvecklingen för inkomstslaget lagstadgade socialavgifter mellanbudgetåren 1982/83 och 1983/84 förklaras till stor del av att vidare avsättningar tillsjukförsäkringsfonden inte görs efter /83 samt av den förändringav affärsverkens inbetalning av socialavgifter som infördes fr. o. m. /84. Sammantaget innebärdessa två faktorer att statsbudgeten förstärks med knappt 5 miljarderkr. Prop.1983/84:100 Bilagal 65 Vidare innebär den frän den1 införda allmänna löneavgiften att inkomsterna ökar med ca 5miljarder kr. /84 jämfört med /83. Mellan budgetåren 1983/84och 1984/85 redovisas i stort sett oförändrade inkomster från socialavgifterna.Detta förklaras till en del av att den tillfälliga extra höjningen av denallmänna löneavgiften under andra hälften av endast får eninkomsteffekt på /84. Att inkomsterna mellan budgetåren 1983/84och 1984/85 i stort sett är oförändrade beror dessutom på att de extraordinärainkomstförstärkningarna för /84 förrycker den underliggandeutvecklingstakten som långsiktigt följer lönesummans utveckling över åren. Inkomsterna frånmervärdeskatt styrs av gällande skattesats och värdet av den privatakonsumtionen. höjdes mervärdeskatten från tidigare 17,7%till av beskattningsvärdet. Vid en jämförelse mellan budgetåren avinkomsterna frän mervärdeskatt måste beaktas att effekten av dennaskattehöjning endast var ca . /83 jämfört med ca4,. Vid beräkning av inkomsterna frånmervärdeskatt för budgetåren 1982/83 och 1983/84 har inkomsterna reducerats meddet invesieringsavdrag som gällde t.o. Inkomsterna för budgetåret1984/85 reduceras inte med något dylikt avdrag, varför inkomsterna av dennaanledning stiger med . jämfört med /84. Vid bedömningen avinkomstutvecklingen mellan budgetåren måste även beaktas de regelförändringarsom beslutats och föreslagits. Frän inträder rätten till avdragför ingående mervärdeskatt först när tullräkning mottas av denskattskyldige. Denna förändring innebär att mervärdeskatteinkomsternaengångsvis för /83 höjdes med ca . Förslaget omkonkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt (prop. 1983/84:75) innebär attinkomsterna ökar med ca . /84 och meduppskattningsvis . Även dessa förändringarinnebär tillfälliga förstärkningar av statsbudgeten. För en närmare genomgängav de olika inkomstslagen och vilka faktorer som lett fram till nuvarandeberäkning av inkomsterna på statsbudgeten hänvisar jag tillriksrevisionsverkets skrivelser av resp. den 13 december1983 (se bil. 1.3 och 1.2) och de avvikelser från verkets beräkningar som jag redovisari det följande. Jag kommer först altkortfattat redovisa mina kalkyler för innevarande budgetår för att därefterutförligt redogöra för mina beräkningar avseende /85. 5 1983/84. 1983/84:100 Bilagal 66 6.2 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende /84 ()beräknar statsinkomsterna för innevarande budgetår till totalt 217601 milj. kr.Verket beräknar utgifterna fill 301437 milj. kr. och följaktligenbudgetunderskottet till 83836 milj. kr. Vid en beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen isamhället av stor betydelse. RRV:s beräkningar grundas på antagandet attlönesumman ökade med 6,. Mellan åren 1982 och 1983antas lönesumman öka med 8,samt med 6,. År 1985har verket satt ökningen till 5,, vilket endast påverkar /85.Vad avser den genomsnittliga prisutvecklingen mellan åren räknarriksrevisionsverket med en ökning med 5,mellanåren 1983-1984 samt med 4%mellan åren 1984-1985. Den av mig i det tidigareanförda löne- och prisutvecklingen ansluter sig i stort tillde beräkningsförutsättningar RRV grundat sina kalkyler på. har jaginte gjort några beräkningar av utvecklingen av lönesumma och priser. Jag utgårdärför kalkylmässigt från de av verket använda antagandena. Jag har dock justeratverkets inkomstberäkning pä några punkter som sammantaget medför en minskningmed 422 milj. kr. för / 85. Jag återkommer till en närmareredovisning av dessa justeringar vid min genomgäng av inkomsterna /85. RRV har i sin beräkningav budgetutfallet för /84 beräknat de totala utgifterna till301 437 milj. kr. Därvid har verket beaktat förslag till anslag pätilläggsbudget om tillhopa 3 131 milj. kr. samt beslut om utnyttjande avfinansfullmakten om totalt 532 milj. kr. har mot bakgrund av dessaförslag hitintills anvisat medel på tilläggsbudget I om sammanlagt 3094 milj.kr. I prognosen har medtagits 4000 milj. kr. för tillkommande utgiftsbehov,netto. denna dag kommeratt föreslås anslag på tilläggsbudget 11 om sammanlagt 499 milj. kr. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer senare denna dag pä tilläggsbudget II även att framläggaförslag om att bemyndigar regeringen att medge att lånaöverskottsmedel från . Detta beräknas medföra en minskadbelastning av rörliga krediter om 300 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang påpeka vissaförändrade belastningar även på förslagsanslag. 1 RRV:s beräkning upptasutgifterna för bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan till 144milj. Från chefen för har jag inhämtat att dessautgifter torde uppgå till ett 106 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 1 67 Inomarbetsmarknadsdepartementets område har regeringen utnyttjat finansfullmaktenför insatser för att stimulera reparations- och underhållsarbeten inom denkommunala sektorn. Dessa ökade insatser innebär /84ökade utgifter om ca 130 milj. kr. jämfört med verkets beräkning. Inomindustridepartementets verksamhetsområde har statsrådet meddelat attutgifterna för investeringar inom energiområdet och stöd för upphandling inomenergiområdet kan förväntas bli 370 milj. kr. lägre /84 än vad som RRVberäknat. Jag har även underhand erfarit att utgifterna för statsskuldräntor innevarande budgetärtorde komma att bli . högre än det belopp som beräknats iriksrevisionsverkets beräkningar till följd av bl.a. ökade kostnader för utlandslån. Totalt beräknar jagutgifterna /84 till ett belopp som är 2065 milj. kr. högre än RRV:s beräkning. Dessa belopp skallläggas till de totala utgifterna som RRV beräknar. Jag räknardock med att posten Tillkommande utgiftsbehov, netto nu kan räknas ned till följd av bl.a. att utgifternapå tilläggsbudget II lagts tillutgifterna i övrigt. Således beräknar jagnu tillkommande utgiftsbehov, netto till . Jag är medveten omatt denna beräkning dels är behäftad med icke oväsentliga osäkerheter, delsavser kassamässig belastning. Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bli större änovannämnda belopp, vilketdock - under i övrigt lika förutsättningar - motverkas av en uppbyggnad av anslagsbehållningar. I övrigt harjag intet att erinra mot verkets prognos. 1983/84:100 Bilaga 1 68 6.3 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende /85 I riksrevisionsverketsberäkning av statsbudgetens inkomster för /85 har verket tagithänsyn till beslut eller förslag om förändringar som lagts fram av regeringeni propositioner offentliggjorda före . Efter detta datum harytterligare propositioner lagts fram. Därtill kommer vissa riksdagsbeslut somverket inte kunnat ta hänsyn till. Jag ämnar i det följande redogöra för dejusteringar av verkets beräkningar som jag funnit vara nödvändiga. I den måndet inte närmare angivits vilket budgetår förändringen avser, gäller denna förnästkommande budgetär. I proposition om nya förfaranderegler förpunktskatter och prisregleringsavgifter (1983/84:71) föresläs förkortadekredittider för ett flertal punktskatter. Förslaget innebär attskattekredittiden fastställs vad avser särskild varuskatt,dryckesförpackningsavgift, jörsäljningsskatt på motorfordon, kassettskatt,videoskatt, reseskatt och skatt på annonser och reklam. För spelskatt ochlotterivinstskatt föreslås att skattekredittiden sätts till 55 resp. 25 dagar.Sammantaget innebär förslaget till förkortade kredittider att inkomsternaengångsvis ökar med 144 milj. kr. för /85 utöver vad verketbeaktat i sin beräkning. I propositionen föreslås även att kredittiden förenergiskatten på elkraft förkortas. Med hänsyn till förekommande variationer iskattekreditens längd och med beaktande av den osäkerhet som en kalkyl av denengängsvisa förstärkningen är förknippad med har jag beräkningsmässigt valtatt på nuvarande stadium inte tillföra budgetens inkomstsida någon effekthärav. I propositionen föresläsäven förkortade kredittider vad avser bensinskatt, energiskatt på bensin ochandra bränslen samt för den särskilda avgiften för oljeprodukter, m. m. Denpositiva engångseffekten av dessa förslag berör dock statsbudgeten först /86. I riksrevisionsverketsberäkning har kalkylerna av räntor på bostadslån och räntor på energisparlångrundats på en bostadsläneränta om . Regeringen har den 15 december 1983beslutat att denna räntesats skall uppgå till 11,för . Jagjusterarmot denna bakgrund ned verkets beräkningar på dessa inkomsttitlar med tillhopa850 milj. kr. För postverket räknar jag- efter samråd med chefen för - upp inkomsternaunder inkomsttiteln med 250 milj. kr. för budgetåret1984/85. Denna extra avskrivning har vidtagits i syfte att stärkastatsbudgeten. Jag räknar vidare upp inkomsterna under inkomsttiteln övrigainkomster av statens verksamhet på grund av trafiksäkerhetsverkets extrainleverans om 60 milj. kr. RRV har beräknatinkomsterna på inkomsttiteln avgifter vid köttbesiktning till 33,4 milj. kr.för /85. Prop.1983/84:100 Bilagal Verksamheten medköttbesiktning bruttoredovisas f. n. över statsbudgeten. Medel motsvarande iprincip de inkomster som inflyter på inkomsttiteln budgeteras på nionde huvudtitelnsanslag Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier.Jordbruksministern kommer senare denna dag föreslå att avgiftsmedlen tillställs köttbesiktningsorgani-sationendirekt och att nämnda utgiftsanslag görs om fill ett s.k. 1000-kronorsanslag.Det innebär samfidigt att berörd inkomsttitel bör upphöra, varför jag räknarner RRV:s beräkning av dessa inkomster med 33,4 milj. kr. Till följd av de nya ochökade avgiftsuttag som jag denna dag avser att föreslå inom tullverketsverksamhetsområde kommer inkomsterna från vissa avgifter från attredovisas under en separat inkomsttitel. På denna inkomsttitel - benämndavgifter vid - har räknats in en del av de avgifter som tidigare lågunder inkomsttiteln tullmedel. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran frän min eller andra berördastatsråds sida. Totalt innebär de av oss förordade avvikelserna frän verketsberäkningar en nedjustering av inkomsterna för /85 med ca 422milj. Jag beräknar statsbudgetens inkomster för /84 till ca217601 milj. kr. och för /85 till ca 224114 milj. kr. Jag harlåtit upprätta en tabell som sammanfattar avvikelserna från verkets beräkningar(tabell 6). Justering av beräkningar av statsbudgetens inkomsterbudgetåren /84 och 1984/85 Skatt på annonser och reklam Övriga inkomster av statens 1983/84:100 Bilaga 1 70 Avslutningsvis vill jagredovisa några förslag till förändringar i uppställningen av budgetensinkomster (tabell 7). Förslag tillförändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster 1342 Skatt pävärdepapper Nyinkomsttitel 1431 Särskild avgiftför oljeprodukter, m. m. Namnändring 2324 Räntor päteleverkets statslän Nyinkomsttitel 2526 Avgifter vidköttbesiktning Upphör 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedel och 2539 Täktavgift Ny inkomsttitel 2540 Avgifter vid Ny inkomsttitel 2362 Ränteinkomster på medel avsatta till civilatjänstepensioner Upphör 2363 Ränteinkomster på medel avsatta tillmilitära pensioner Upphör 2364 Ränteinkomster på medel avsatta till allmänna familjepensioner Upphör 2365 Ränteinkomster pä medel avsatta vid statens pensionsanstalt Upphör 2366 Ränteinkomster pä medel avsatta tillpensioner för vissa av riksdagensverk Upphör Utgångspunkten förberäkningen av statsbudgetens utgifter under ett budgetår är främst deutgiftsanslag anvisat eller regeringen begärt. För att få enrättvisande budgetbelastning måste därutöver beaktas förändring ianslagsbehållningar. Vissa myndigheter och bolag har beviljats rörligakrediter hos . Ändringar av ianspräktagna kreditbelopppåverkar statsbudgetens utgifter. I syfte att få en sälångt möjligt rättvisande bild av den slutliga belastningen pä statsbudgetenberäknas på statsbudgetens utgiftssida även medel för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. I första hand gäller det merutgifter som beräknas tillföljd av planerade propositioner, beslut om utnyttjande av finansfullmaktenm.m.