prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare behövervissa resurs-, ansvars- och samordningsfrågor när det gällerrehabiliteringsinsatserna ses över. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag om att en utredning skall tillkallas för att göra en sådan översyn i syfte alt gesjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetetliksom även när det gäller sjukdomsförebyggande insatser. Antaletfolkpensionärer och kostnaderna för folkpensionerna framgår av följande sammanställning. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 stöd lill pensionärer. 2 Redovisas separat p.g.a.pensionsälderssänkningen . Folkpensionskostnader, milj. kr. Den första tabellen visaratt antalet personer med olika förmåner inom folkpensionssystemet har ökatsuccessivt . Orsaken härtill är främst ökningen avantalet äldre i befolkningen. Andelen personer av hela befolkningenvar och har därefter successivt ökat fill och ärf.n. Denna utveckling ikombination med sänkningen av den allmänna pensionsåldern har bl.a.inneburit att antalet ålderspensionärer nära nog fördubblats under de tvåsenaste decennierna. Även andra reformer inom folkpensioneringen har bidragittill utvecklingen, t.ex. vidgade möjligheter för vissa äldre att fåförtidspension. Det ökade antalet äldrepersoner har medfört kraftigt ökade pensionskostnader. Kostnadsökningenorsakas också av förmånernas anknytning till Prop.1983/84:100 Bilaga 7 56 basbeloppet och därmed anpassning till förändringarna av penningvärdet.Vidare har de årliga standardförbättringarna i form av höjda pensionstillskottmedfört en ökad kostnad. Av det totala antalet folkpensionärer i januari 1984beräknas 835 000 eller ha helt eller reducerat pensionsfillskott. På förslag av regeringeni prop. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder har somtidigare nämnts beslutat om återgång till anknytning till konsumentprisindex avvärdesäkringen av pensionsförmånerna m.m. Vidare kommer det särskildatilläggsbeloppet till basbeloppet för att fr.o.m. den 1 januari 1984ersättas med en höjning av folkpensionens grundnivå med en procentenhet, dvs.från av basbeloppet för en ensam ålders-, förtids- eller änkepensionäroch från av basbeloppet för två pensionsberättigade makar.Vidare höjs pensionstillskottet för ålders- och änkepensionärer från 47 till48 % av basbeloppet och för den som är förtidspensionär från avbasbeloppet. Även handikappersättningen, som utgår för att täcka särskildahjälpbehov och merutgifter på grund av handikapp, höjs med två procentenheter.Därmed kommer ersättningen att utgå med 34, 50 eller av basbeloppetalltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek. Genom denna omvandling avdet särskilda tilläggsbeloppet förstärks det ekonomiska grundskyddet för deekonomiskt svagaste grupperna bland handikappade och äldre. Omläggningeninnebär också en förenkling av beräkningsreglerna. För att förhindra atthustrutillägg fortsättningsvis betalas ul i situationer där det är uppenbartatt det inte är motiverat med ett stöd av detta slag beslöt även attreduktionsfaktorn vid inkomstprövning av hustrutillägg höjs från en tredjedelav sidoinkomsten till tre femtedelar av denna. Dessa ändringar träder i kraftden . Fr. o. m. januari 1984kommer därmed folkpensionens årsbelopp -inklusive helt pensionstillskott menexklusive kommunalt bostadstillägg- att uppgå till . för ensam ålderspensionäroch till . för ett pensionärspar. Motsvarande årsbelopp för en ensamförtidspensionär uppgår till . Anslagsbehovet förfolkpensioner under /85 beräknas till 41 450 milj. kr. Folkpensionernafinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas av arbetsgivareoch egenföretagare. Denna folkpensionsavgift är avlöneunderlaget. Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas vid nämndaavgiftsuttag täcka av statens utgifter 1984. Pensionstillskotten utgören komplettering till folkpensionen och syftar till att fylla ut pensionen upptill en viss garanlinivå för den som saknar ATP eller har låg ATP. Därföravräknas tillskottet mot utgående ATP-pension krona mot krona. Däremot görsingen avräkning av tillskottet mot annan pension Prop.1983/84:100 Bilaga 7 57 eller annat slag av inkomst. Att pensiontillskottet pådetta sätt räknas av helt mot ATP medan ingen som helst avräkning görs motandra inkomster i form av tjänstepension, kapitalinkomster etc. är inteinvändningsfritt. Som jag anförde i min anmälan till prop. 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder finns det anledning att närmare övervägamöjligheterna till och konsekvenserna av en avräkning av pensionstillskottenmot även andra inkomster än ATP. En genomgång av hithörande frågor harpåbörjats inom och jag avser alt återkomma till regeringeni dessa frågor. Eftersom dessa frågor har nära samband med hurpensionsförmånerna beskattas måste genomgången även omfatta de särskildaskatteregler som gäller för dem som uppbär folkpension. Kommunerna bestämmersjälva om kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) skall utgå och vilkagrunder som skall gälla. Inkomstprövningsreglerna är dock fastlagda i lag.Samtliga kommuner har beslutat att KBT skall kunna utgå. KBT administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna och betalas ut medfolkpension. KBT utgår f.n. till 650 000 pensionärer. Statsbidrag utgår till kommunernas kostnader förKBT under förutsättning atl kommunen svarar för av den del av denmånatliga bostadskostnaden som ligger mellan . för ogiftpensionär samt mellan . Kommunen får statsbidragmed av sina statsbidragsberältigande KBT-kostnader. Statsbidragskostnaderna har för år 1983beräknats fill 730 milj.kr. och för till 710 milj.kr. Kommunernastotala KBT-kostnader, som i sin helhet förskotteras av staten, har för resp. årberäknats till 3 880 resp. 3 800 milj.kr. Kostnaderna kan beräknas minska någotför fill följd av den fortgående ökningen av antalet pensionärer medATP. Antalet ATP-pensionäreroch utgiftsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. 1983/84:100 Bilaga 7 58 ' Redovisas separat p. g.a. Kostnaderna för ATP, milj.kr. ATP:s ålderspension utgör60 % av den pensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av denförsäkrades 15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gången för . Enligt huvudregeln krävs 30 årsförvärvsarbete för full pension. Den årliga pensionsgrundande inkomstenberäknas på inkomster som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för år1984 beräknas således på inkomster mellan och . Reglernaför pensionsålder m.m. överensstämmer med motsvarande regler inomfolkpensioneringen. Av de redovisadesammanställningarna framgår att ATP-förmånerna successivt fått ökad betydelse.Andelen ATP-pensionärer utgjorde av samtliga pensionärer medmotsvarande förmåner från folkpensioneringen. Denna andel uppgår nu till . Av de f.n. drygt 1,4 milj.ålderspensionärerna och ca 305 000 förtidspensionärerna med folkpension har ca900 000 () resp. 240 000(78 %>)också ATP-pension. Ökningen av antaletATP-pensionärer fortsätter. Utöver denna ökning av andelen Prop.1983/84:100 Bilaga 7 59 folkpensionärer med ATP sker det också enmarkant ökning av den genomsnittliga ATP-pensionens storlek genom att denytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. beräknasATP-avgiften på samma löneunderlag som övriga socialavgifter. ATP-avgiftenutgör för av lönesumman. höjs avgiften med 0,40procentenheter och kommer därmed att utgöra av lönesumman. ATP-avgiften betalas intill allmänna pensionsfonden (AP-fonden). är fr.o.m. den 1januari 1984 uppdelad på nio styrelser. Första - tredje fondstyrelsernaförvaltar var sin del av influtna medel från avgifter lilltilläggspensioneringen, medan fjärde fondstyrelsen förvaltar en avgränsad delav dessa medel genom placering i aktier m.m. De fem nya fondstyrelserna,löntagarfondsstyrelserna, som inrättas skall förvalta de medelsom inflyter dels från vinstdelningsskatt och vinstskatt, dels från en särskilddel (0,) av ATP-avgiften. Löntagarfonds-styrelserna skallårligen överföra en real kapitalavkastning pä till AP-fondenspensionsmedel. AP-fonden uppgick till 7 300 milj.kr.och ökade till 31 343 milj.kr. saml 164 994 milj.kr. I januari1984 beräknas AP-fonden uppgå fill 221 000 milj.kr. har redovisat underlag förbeslut om ATP-avgiftens storlek . Jag avser attåterkomma till regeringen med förslag om att en proposifion i denna fråga skalllämnas till . Förvärvsarbetande iåldern har möjlighet att minska arbetsinsatsen genom att övergå filldeltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut en vissandel av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen. För attdelpension skall kunna utgå krävs bl.a. att den försäkrade har haftATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och attvederbörande före arbelstidsminskningenförvärvsarbetat . För anställda gäller att arbetstiden måsteminskas och uppgå fill minst 17 timmar i veckan.Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minst hälften ochdärefter arbeta i genomsnitt minst . För dem som beviljatsdelpension utgör pensionen av inkomstbortfallet vidminskningen av arbetsfiden. För nytillkommande delpensionärer fr.o.m. den 1januari 1981 utgör pensionen av inkomstbortfallet. Delpensionen är knutentill basbeloppet och är pensionsgrundande för ATP. Av följande sammanställning framgår hur antaletdelpensionärer- och Prop.1983/84:100 Bilaga 7 60 kostnaderna har utvecklats sedan pensionsformeninfördes . har den tidigare ökningen ersatts av en klarminskning av antalet personer med delpension. Antalet delpensionärer och kostnaderna 1 Antalet delpensionärer , 687 1239 1 558 1 335 1 160 Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften förstill en särskild fond. Den från 0,till höjda socialförsäkringsavgifien avsågs att påsikt ge full täckning för de löpande pensionsutbetalningarna och därutöverlämna successiv täckning av de underskott som uppstått i delpensionsfonden.Underskottet var ca 600 milj.kr. Detta innebär en minskning avfondunderskotlet med ca 200 milj.kr. Sammanfattningsvis kankonstateras alt utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår tillmycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslaget uppgårsåledes till 41 450 milj.kr. under nästa budgetår. Härtill skall läggasstatens och kommunernas kostnader, 3 835 milj.kr. för kommunala bostadstillägg.Vidare tillkommer delpensions- och ATP-utbetalningarna, som för det kommandebudgetåret beräknas uppgå till i runda tal 1 200 resp. 37 900 milj.kr. Totaltkommer utgifterna för förmånerna från den allmänna pensioneringen inkl.bostadstillägg därmed att uppgå till , vilket innebären ökning med . i förhållande till motsvarandeberäkningar för innevarande budgetår. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringenanknyter till de principer som gällerför invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det är därigenom denfaktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga alt skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete som bestämmer ersättningens storlek. Ersättningen vidarbetsskada utgår i form av en livränta, som i princip skall utgöra Prop.1983/84:100 Bilaga 7 61 skillnaden mellan den inkomst som den försäkradekan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadankan beräknas få. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmännasjukförsäkringen på så sätt alt ersättning utgår från sjukförsäkringen för deförsta skadan uppkom (samordningstiden). Frånarbetsskadeförsäkringen utgår efter samordningstidens slut ersättning försjukvårdskostnader inkl. resor och andra kostnader. Vidare utgår sjukpenningoch - som tidigare nämnts -livränta. Livränta kan också utgå till efterlevandeanhörig. Den ersätter årlig inkomstförlust upp till samma inkomsttak som gällerför ATP dvs. 7,5 gånger basbeloppet vilket för motsvarar . redovisades ca 173 600 anmäldaarbetsskador. Av dessa avsåg 43 000 fall skador som skall prövas enligtarbetsskadeförsäkringen eller motsvarande äldre lagstiftning. och1984 beräknas antalet skadefall bli ungefär oförändrat. Utbetalningarna från försäkringen var 1 160milj.kr. underår 1980 och har stigit till ca 1 465 milj.kr. Arbetsskadeförsäkringen ligger utanförstatsbudgeten och finansieras helt genom avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen utgör ,av löneunderlaget och förs lill en särskild fond. Behållningen på dennaarbetsskadefond beräknas uppgå till 1 570 milj.kr. har senast vidbehandlingen av prop. 1982/83:3 om samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet pekat på behovet av en översyn av vissa frågor inomarbetsskadeförsäkringen (SfU 1982/83:14, rskr. Del gäller bl.a.möjligheterna till en förenklad administration och en ökad samordning med denallmänna försäkringen. Jag avser atl återkomma till regeringen medförslag om att en sådan översyn skall genomföras. 3 361 777 937 4 125 000 000 4 280 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag lill försäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Sjukförsäkringeninnefattar bl.a. följande förmåner. Sjukpenning utgår av inkomsten upp lill7,5 basbelopp, vilket vid basbeloppet . motsvarar 152 200 kr.Sjukpenningen är skattepliktig och ATP-grundande. Sjukpenning för hemmamakarutgår med . Vid läkarbesök och viss sjukvårdande behandlingbetalar den försäkrade 1983/84:100 Bilaga 7 62 en fast patientavgift och sjukförsäkringenbetalar övrig ersättning direkt till vårdgivaren enligt fastställd taxa.Kostnaden för sjukresor ersätts i princip med det belopp som överstiger 30 kr.Tandvårdsförsäkringen ersätter av tandvårdskostnader upp till 2 500 kr.och av kostnader därutöver enligt gällande tandvårdstaxa. Statsbidrag utgår av kostnaderna för den obligatoriska försäkringen, medan finansierasgenom socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften är avlöneunderlaget. Bestämmelserna finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Statsbidrag utgår vidaremed i regel av försäkringskassornas ulgifter för frivilligsjukpenningförsäkring enligt kungörelsen (1962:402) om frivilligsjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa. Verkelskostnadsberäkningar för nästa budgetår utgår från de för gällandebestämmelserna. Beräkningarna innefattar även kostnader för taxeförändringart.o.m. Vid beräkning av sjukpenningutgifterna har lönenivåanvänts som beräkningsgrund även . Fördelning av de beräknade kostnaderna påförmånsslag framgår av följande sammanställning (milj.kr.) Läkarvård, allmän regi Prop.1983/84:100 Bilaga 7 63 Utifrån nämndaförutsättningar beräknar anslagsbehovet under budgetåret1984/85 till 4 280 milj.kr. Med utgångspunkt iriksförsäkringsverkets kostnadsberäkningar och med beaktande av dels en visslöne- och prisutveckling, dels det av fattade beslutet medanledning av prop. 1983/84:40 om vissa ekonomiska-politiska åtgärder m.m.beräknar jag de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna (exkl.föräldraförsäkringen) till 28 530 milj.kr.för nästa budgelår. I fråga om ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen förtiden har jag i avvaktan på resultatet av pågående överläggningarräknat med oförändrade belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att fill BidragtUlsjukförsäkringen för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 37246 312 233 1983/84 Anslag 40194 000 000 1984/85 Förslag. Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension och änkepensionsamt hustrulillägg och barntillägg till den som uppbär ålders- ellerförtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning. Folkpensionssystemetomfattar hela befolkningen. Den enskildehar dock möjlighet att själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår tillden som fått sin arbetsförmåga varakfigt nedsatt med minst hälften. Änkepensionutgår till änka fram till den allmänna pensionsåldern. Hustrulillägg, som ärinkomstprövat, kan utgå till gift kvinna vars makehar ålders- eller förtidspension. Folkpensionsförmånerna ärindexreglerade, vilket innebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i takt.med basbeloppets utveckling. Fr.o.m. den 1 januari1984 utgår ålderspension liksom hel förtidspension eller änkepension för årräknat av fastställt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt157 % för två pensionsberättigade makar. För den som inte har ATP eller harlågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utgår med48 % av basbeloppet för 1983/84:100 Bilaga 7 64 ensam ålderspensionär och för makargemensamt. För en förtidspensionär utgår pensionstillskott avbasbeloppet. Bestämmelserna omfolkpensionsförmånerna finns i lagen 1962:381 om allmän försäkring (omtryckt1982:120), lagen (1962:392) om hustrufillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension (omtryckt 1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionsfillskott. Från anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främstvid riksförsäkringsverkels sjukhus i och . Vid beräkningen avfolkpensionskostnaderna för /85 har utgåttfrån ett uppskattat antal pensionslagare . Verket har därvidgjort följande uppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag avpensionsförmåner. -1- 3 000 -t- 14 000 På grundval avpensionsbeslämmelserna för och vid basbeloppet . jämte detsärskilda tilläggsbeloppet om . beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för här aktuella pensionsförmåner /85 fill 38 779milj kr. Enligl de nyligenbeslutade pensionsreglerna fr.o.m. och vid basbeloppet . kommer folkpensionens grundbelopp (exkl. pensionstillskott) att uppgåtill . för en ensam pensionär och . För den som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott som kan uppgå lill . för enålderspensionär och till . för en förtidspensionär. Härtill kommerkommunall bostadstillägg. För /85 beräknar jag desammanlagda kostnaderna under Prop.1983/84:100 Bilaga 7 65 detta anslag till 41 450 milj.kr. Det innebär enökning med 1 256 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Av ökningen hänförsig 305 milj.kr. fill ett ökat antal pensionärer. avser höjningenav folkpensionens grundnivå, höjningen av pensionstillskotten samt ökningen avhandikappersättningen, medan återstoden utgör beräknade kostnader för denindexmässiga höjningen av pensionsförmånerna. Jag har då också tagit hänsyntill den minskning av kostnaden för hustrutillägg med 110 milj. kr. som blirföljden av den skärpning av inkomstprövningen vid beräkning av hustrufilläggsom beslutat om (prop. 1983/84:40, SfU 10, rskr. Utgifterna för de olika pensionsförmånernaframgår av följande sammanställning. Pensionsförmän Beräknadeutgifter, milj. kr. Overgängsfall HandikappersättningBarntillägg Vissaundersökningar m.m. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Folkpensionerför /85 anvisa ett förslagsanslag av 41 . D 3.Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension 1 110 744 222 Från detta anslagfinansieras statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadstilläggtill folkpension (KBT). Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . för ogift pensionär och950 kr. Kommuner erhåller statsbidrag av sinabidragsberättigande kostnader för KBT. KBT betalas ut avriksförsäkringsverket gemensamt med folkpension. Kostnadernaförskotleras av staten och påförs kommunerna 5 1983/84: 1saml. 1983/84:100 Bilaga 7 66 följande år genom avräkning motkommunalskattemedel som betalas ul tolv . Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Anslaget för /85 avser halvastatsbidragsbeloppen för vardera och 1984. Bestämmelserna omstatsbidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension finns i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension och förordningen (1979:830) omstatsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension. På grundval av nugällande lagstiftning har beräknat anslagsbehovet /85 till 720 milj. kr.Detta belopp hänför sig dels till återstående halv årskostnad på 365 milj. kr.för , dels halv årskostnad på 355 milj. kr. för bidragsåret 1984.Minskningen beror bl.a. på den successiva ökningen av utgående ATP. Jag har inget att erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till kommunala bostadstilläggtill folkpension för /85 anvisa ett förslagsanslag av Från anslaget bekostastillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefall, därersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helteller delvis utgår av statsmedel. För /85beräknas medelsbehovet för uppräkning av vissa äldre livräntor frånarbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden lill ca 0,6 milj. kr. och för ersättning enligt särskilda författningar till ca kr., varavkostnaderna för äldre livräntor beräknas uppgå till ca 1.2 milj. kr. och kostnadernaför nytillkomna skador till ca . föreslår attanslaget förs upp med 2,8 milj. kr. Verket har vid sin anslagsberäkning utgåttfrån prisnivå. Jag har med utgångspunkti riksförsäkringsverkels kostnadsberäkningar och med beaktande av en viss löne-och prisutveckling och Prop.1983/84:100 Bilaga 7 67 1985 beräknatkostnaderna för anslaget till 2,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissayrkesskadeersättningar m.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av 2 900 000kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 68 Under detta avsnittredovisas samt vissa myndigheter m.m. inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Utformningen avlagstiftningen inom hälso- och sjukvården samt som ramlagar gerde kommunala huvudmännen ökade möjligheter att anpassa vården efter regionalaoch lokala behov och förutsättningar. En större kommunalhandlingsfrihet medför behov av ett centralt utvecklings- och rådgivningsarbetesom kan läggas till grund för de enskilda huvudmännens handlande. Ansvaret föratt verksamheterna utvecklas i riktning mot de övergripande mål för hälso- ochsjukvården och som statsmakterna fastställt åvilarsocialstyrelsen. Avsikten är attsocialstyrelsens planering och tillsyn i högre grad än skall utgå frånatt verksamheten - inom tillgängligt resursutrymme -skall baseras påbefolkningens behov och utformas så att alla, oberoende av bl.a. ålder ochsocial bakgrund, har samma möjlighet att erhålla en god vård på lika villkor. börvidare utifrån dessa övergripande mål i ökad utsträckning analysera såvälvälfärdspolitiska som finansiella, samhällsekonomiska ochsysselsättningsmässiga konsekvenser av alternativa verksamhetsformer inom såvälhälso- och sjukvården som . En förutsättning försocialstyrelsens arbete med planerings- och tillsynsfrågorna är attkunskaperna om såväl hälsoförhållanden som sociala betingelser inom olikabefolkningsgrupper ökar. Den löpande stafistikenbör i ökad utsträckning användas för att klarlägga t.ex. ohälsans ochvårdutnyttjandets fördelning mellan olika befolkningsgrupper. Inom ramen försocialstyrelsens löpande tillsynsverksamhet bör därvid i ökad omfattning uppmärksammasbehovet av rådgivning och erfarenhetsutbyte om bl.a. medicinskasäkerhetsfrågor. Vidare är det angeläget att styrelsen aktivt söker få till stånd en löpandeverksamhelsre-dovisning som innefattar ekonomisk uppföljning och kan relaterastill angivna mål och riktlinjer bl.a. vid prioritering av de förebyggandeinsatserna och utbyggnaden av primärvården. Sjukvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri) är en serviceorganisation i hälso- ochsjukvårdens tjänst. Staten och svarar för driften.Institutet bedriver utvecklingsarbete tillsammans med olika sjukvårdshuvudmänoch med deltagande av praktiskt verksam personal.