prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Komvux och grundvux har enmycket viktig uppgift att fylla för att utbildningen skall nå i detta avseendestarkt eftersatta grupper. Erforderliga resurser måste ställas till förfogande. anseratt om menar allvar med sina intentioner måste den också garanterakomvux tillräckligt med resurser för förverkligande av målen. 6 Mål och målgrupper för komvux Utredningens förstag se betänkandet s. 149. SHR, statskontoret, UHÅ, länsskolnämnderna i ,och , försvarets skolnämnd, utbildningsekonomiskautredningen. , , , och Vindelnskommuner, läns landstingskommun, TCO, /SR, LRF,SHIO-Familjeföretagen samt HCK instämmer i utredningens förslag. SHR menar atl för alt människor med funktionsnedsättningarskall kunna utnyttja olika utbildningsmöjligheter måste"helhetssitualionen" fungera. Detta är primärt ett kommunalt ansvar. CSN anser att kommunen skall vara skyldig alt främjavuxnas utbildning. Del innebär en skyldighet all informera även om andrautbildningsmöjligheter som finns. i påpekar atl hindret attuppfylla rätlvisekravet alt garantera vuxna rätt till utbildning på sammavillkor som ungdomar, inle består i bristande vilja eller initiativ frånkommunens sida ulan i alltför begränsade resurser från statsmakternas sida, kommun anför alt förslaget innebär ett åläggandeför kommunen atl anordna komvux-kurser i stort sett pä samma villkor somgymnasieutbildningen. Detta förslag kan skolstyrelsen endast acceptera underförutsättning att staten tar på sig merkostnaderna. i finner förslaget tillförändringar i skollagen vara något av del viktigaste i hela utredningen.Vuxenutbildningsrä-det förutsätter alt närmare anvisningar och rekommendationertill stöd för kommunerna kommer att utfärdas av SÖ; dessa bör t. ex. innehållaförslag till lämpliga metoder för inventering av utbildningsbehoven bland devuxna, förslag till uppbyggnad av ett kursutbud med inriktning mot kom-9 1983/84. 1983/84:169 130 vux mål och prioriterade målgrupper, metoder förinformation om utbildningsmöjligheter. läns landstingskommun vill inte motsätta sigförslaget men vill ändå fästa uppmärksamheten pä möjligheten att sammanvägaalla bestämmelser för både gymnasieskolan och komvux. LO menar att komvux kan lindra verkningarna avförändringarna i arbets- och samhällslivet men om denna förväntan på komvuxskall infrias, måste komvux resurser styras mot de grupper som har kort ellerbristfällig utbildning och begränsade möjligheter på arbetsmarknaden. Dennaprioritering kräver intensifierade insatser frän kommunernas sida att intebara "främja vuxnas utbildning" i allmänhet, utan deutbildningseftersatta i synnerhet. Denna skyldighet bör gälla såväl komvijx somstudieförbund. SOSVUX anser att nuvarande resursbegränsningar måste bortsä att de som behöver utbildningen kan få den. Som ett led i detta tillstyrkerSOSVUX alt kommunerna är skyldiga att främja utbildningen för vuxna i komvux. HCK anser att delta ansvar på kommuner måste ansesföreligga i och med SOL § 7. 7 Information, rekrytering och syo. 7.1 Praktisk arbetslivsorientering (prao) Utredningens förstag se betänkandet s. 158. , länsskolnämnden i , TCO, SOSVUX,LRF, HCK och tillstyrkerförslaget. SÖ anser att förslaget är särskilt angeläget förexempelvis hemmaarbe-tande med inaktuella arbetslivserfarenheter,frivärdsklienter och vissa invandrargrupper. Om en sådan verksamhet kommertill stånd i större omfattning bör de olika skolformernas behov samordnas, såatt bästa möjliga resursutnyttjande erhålls. AMS ställer sig avvisande till införande av praktik förstuderande inom komvux eftersom sådan praktik skulle komma att gå ut över andraför vilka praktik är ett obligatoriskt inslag i utbildningen. i anser, beträffande deprioriterade grupperna, att en genomförd arbetslivsorientering förmodligenskulle medföra att studieavbrotten blev färre. i inser behovet avprao men möjligheterna ter sig små att kunna skapa nödvändigt utrymme.på arbetsplatserna. Enligt jämstätldhetskommittén borde utredningen ha tagitupp behovet av styrd prao och särskilda insatser för att få framför alltkvinnorna att välja otradilionellt. 1983/84:169 131 kommun betonar att den praktiskaarbetslivsorienleringen måste avgränsas att gälla endast vissa prioriterademålgrupper inom komvux. Östergötlandsläns landstingskommun föreslår att praktikplaceringarna för sär-, grund-,gymnasie- och högskola samt komvux samordnas i kommun och region genomlänsarbetsnämndens eller länsskolnämndens försorg. SAF anföratt skolans behov av arbetslivskontakter har ökat i sådanomfattning att arbetslivet på många orter har svårt att ställa tillräckligtantal platser till skolans förfogande. Det är därför nödvändigt att praktisk yrkesorienteringendast utnyttjas för elever som inte har någon erfarenhet av svenskarbetsmarknad. Företagsbesöken måste dessutom vara väl planerade och förbereddabåde pä skolan och i företagen. 7.2 Schablontilläggets användning för syo och elevvård Utredningens förstag se betänkandet s. 158 och 164. CSN,läns landstingskommun, och kommuner samt LRFtillstyrker utredningens förslag. SHR ser påtagliga risker alt man minskar resurserna förstödundervisning och studiehandledning vilket går ut över handikappade ochandra resurssvaga. Enligt UHÅ fär en friare resursanvändning inte innebära ennedprioritering av studie- och yrkesorienteringen. SÖ anseratt schablontillägget i första hand måste användas för de kursdeltagare sombefinner sig i utbildning och är därför ej beredd att nu tillstyrka förslagetatt binda en större resurs än vad som motsvarar av det nuvarandeschablontilläggel till syofunktionärstjänst. Länsskolnämndeni anser att vuxna erfarenhetsmässigt har större behov avsyo-hjälp än motsvarande grupper bland ungdomarna. Om spärren tas bort kankommunerna längtidsplanera vuxen-syon på ett långt effektivare sätt. Pä siktkan kuratorsuppgiften bli lika viktig för komvux som syon. Länsskolnämndeni avvisar förslaget om att använda en större del än avschablonbidraget till syo-tjänst. Schablonbidraget bör i största möjligautsträckning användas till stödundervisning. Schablonbidraget bör inte fäanvändas till kurativa insatser. De kan tillfredsställas genom befintligaresurser inom socialförvaltningen. Komvux-skolledarna i anser att en störreresurs än som motsvarar av schablonbidraget bör få användas tillsyofunktionärstjänst. Med hänvisning till de prioriterade målgruppernatillstyrks att schablonbidraget fär användas till kurativa insatser. i är positiv till förslagenmen betonar att det bör vara kommunen som fär avgöra hur resursen skadisponeras. 1983/84:169 132 uttrycker starka tvivel på attschablonresursen kommer atl räcka till allt man föreslår att den ska användastill. i län anser attelevvårdsinsatserna bör få omfatta hälsovård. föreslår ocksåatt schablonresursen fär användas till kursföreständare med likartadeuppgifter som klassföreståndare. i anser att dåschablontilläggel har många andra vikliga användningsområden bör man undersökaom inte viss del av kommunens övriga syo-resurs skulle kunna överföras tillkomvux. kommun tillstyrker atl en större resurs än vadsom motsvarar av schablontillägget fär användas fillsyo-funktionärstjänst. kommun anser atl denna ändring ej är nödvändigfrämst med tanke på att den prioriterade elevgruppen är i mycket stort behov avstödundervisning-studiehandledning-kurativa insatser, vilket också belastarschablontillägget. Det är tveksamt att binda alltför stor del av den statligaresursen till tjänster. En viss del av kurativa insatser i komvux bör dockkunna bekostas av schablontillägget. En annan framkomlig modell vore att kopplakuratorsfunklionen vid komvux direkt till socialomsorgen i kommunen. kommun anser atl resurserna för syo och kuratorerborde förbättras så alt de sökande i ett tidigt skede kunde få hjälp med sinabekymmer att klara barnpassning, ekonomi, tjänstledigheter, bidrag etc. Det ärofta för sent att sätta in hjälpen, när frågorna övergått till problem. kommun anser att man ej bör binda upp mer änhögst av schablontillägget för syo-ändamäl. kommun betonar behovet av utökade kurativainsatser. i anser att behovet avkurativa insatser ökar markant. Ett statsbidrag för detta ändamål ärsynnerligen väl motiverat. Denna resurs bör dock inte tas fränschablontillägget. läns landstingskommun anser att kommunensresursanvändning bör bli så fri, att skolan kan göra kraftigaelevvårdssatsningar för de prioriterade grupperna. LO tillstyrker alt statliga resurser får användas förkurativa insatser. 7"C0 anser att resurserna för syo inom komvux i dagär underdimensio-nerade i förhällande till de mål som finns uppställda förverksamheten. TCO ställer sig därför avvisande till förslaget och anser altschablontillägget måste höjas eller att en ny resurs tillskapas för syo, somsvarar mot de angelägna behov som utredningen påtalat. Enligt /SR får inte medel ur schablontilläggetanvändas för syo i större omfattning än . Stora behov finns också inom deandra områdena - stödundervisning och studiehandledning - somschablontilläggel är avsett för. /SR anser att särskilda medel måste anslåstill syon inom komvux, för elevvård och kurativa insatser. 505 Vt/Z anser att en utökning av antalet syotjänsterbehövs men menar Prop.1983/84:169 133 alt resurser till detta inte får tas av schablonfillägget.Det finns ett stort behov av kurativa insatser pä komvux. Speciella resurserför kurativa insatser måste ställas till kommunernas förfogande. anseratt elevvården måste byggas ut väsentligt. Föreningen anser att kuratornstjänster och kunskaper är lika viktiga som övriga personalkategoriers, för attmöjliggöra utbildning i komvux. är del endast ett fåtal kommuner somanvänder av schablonen till syo-tjänster. Av del drar föreningenslutsatsen alt kommunerna saknar insikt om villkoren för komvux i allmänhetoch studier vid komvux i synnerhet. Föreningen motsätter sig å det starkastealt besluten om syo-tjänster även fortsältningsvis delegeras till kommunerna,med ändå friare händer. Föreningen föreslår i stället atl en lägsta gräns försyo-tjänster bör anges från centralt häll. Med hänsyn till resonemanget omintern och extern syo föresläs att syo-resursens omfattning bör vara större änvad som är fallet. 7.3 Gemensam syo-funktion och allmänt om syo Utredningens förslag se betänkandet s. 158. anser att syo-verksamheten har storbetydelse för kriminalvärden. Vidgade uppgifter för syo-funktionärer bedömsvara ett av de områden som bör prioriteras. SHR framhåller att handikappades underrepresentation ikomvux till viss del beror på att den uppsökande verksamheten och informationenom komvux inte nätt fram till de olika målgrupperna. För gravt handikappade somkan ha påtagliga svårigheter atl komma till skolan kan handledda självstudiermånga gånger vara ett alternativ. SHR menar alt det kan behövasspecialdestinerade anslag till syo-konsulenlernas löner inom komvux. Även ensärskild resurs för syo som är gemensam för samtliga vuxenutbildningsanordnareoch därigenom frislående frän en viss ulbild-ningsanordnaresrekryleringsintressen är en bra lösning. Redan inom de resurser som finns ikommunerna kan det göras betydande insatser för att i större utsträckningrekrytera korttidsutbildade och resurssvaga grupper till olika slag avvuxenutbildning. Kommunerna har enligt kommunallagen ansvar församhällsinformation till kommuninvånarna. Det borde vara naturligt alt ibegreppet samhällsinformation inrymma även information omutbildningsmöjligheter för vuxna. SIPU anser att komvux bör informera bättre om vad den kanerbjuda, sä atl myndigheterna i sin utbildningsplanering pä ett tidigt stadiumkan bedöma i vilka delar komvux kan anlitas. CSN anser att informations- och syo-insatserna inomvuxenutbildningsomrädet behöver förstärkas. Syo-funktionärer vid enskildaskolor fungerar i viss utsträckning som rekryterare till kurser vid egna skoloroch har inte möjlighet alt ge en allsidig information efter individens behov.Via en 1983/84:169 134 extern syo skulle den enskilde fä en neutral informationifråga om utbildning, studieledighetslagar, studiestöd, etc. Det är viktigtatt söka vägar för omprioritering och samordning av pä olika håll tillgängligaresurser. 1 samarbete mellan CSN, LO och TCO har riktlinjer dragits upp för ettreguljärt samarbete mellan de regionala fackliga organisationerna och vuxenutbildningsnämndernai informationsfrågor. CSN tillstyrker all varje kommun skall få besluta om hurstor del av schablontillägget som kan användas till syo-funktionärstjänsler.Förslaget att ytterligare resurser pä sikt tillförs en för samtligavuxenutbildningsanordnare gemensam syo-funktion bör få hög prioritet. SÖ understryker att vuxna ofta har behov av omfattandeinformation och rådgivning före valet av studieväg. De prioriterademålgrupperna för komvux kommer att kräva ökade insatser i fråga om såvälstudierådgivning som studiehandledning och stödundervisning. Del ökade trycketpå arbetsmarknadsverkets förmedlings- och vägledningsservice saml den svagarebetoningen av verkels studie- och yrkesvägledande verksamhet innebär ocksä attde olika vuxenutbildningsanordnarnas studievägledning får en större belastning.SÖ anser all en studierådgivning som skall ge information och råd om helavuxenutbildningen bör nära samarbeta med skolor, komvux, folkhögskolor,studieförbund, arbetsförmedling, fackliga organisationer och studiesocialamyndigheter. En sådan studierådgivning bör vara ett från enskilda arrangörersrekryteringsintressen frislående kommunalt organ och kunna ge övergripandeinformation och rådgivning om all vuxenutbildning samt om studiesociala frågor.Den bör ha god kännedom om vuxnas studieförutsältningar och studiehinder. SÖanser det därutöver viktigt alt undersöka förutsättningarna förUtbildningsradions möjligheter till information. AMS anser all en utökad syo är angelägen med hänsyn tillde svårigheter många enskilda möter atl orientera sig i frågor som rörutbildning, studiestöd och arbetsmarknad. Syon bör utgöra en del av denpedagogiska verksamheten och integreras med undervisningen. Förslaget atl påsikt tillföra syon nya resurser gemensamma för samtliga former av vuxenutbildningtillstyrks av AMS. Trycket på arbetsförmedlingarna, särskilt underlågkonjunktur, är mycket hårt. Vuxna som kontaktar arbetsförmedlingen och inteär primärt arbetssökande löper risk all inte fä tillräckligt stöd ochvägledning. Den nya syo-resursen kan avlasta arbetsförmedlingen och komvux. understryker vikten av att syo-funktionen förstärkssamt atl ytteriigare resurser tillförs en för samtliga lokalavuxenutbildningsanordnare gemensam syo-funktion. Många invandrare harotillräcklig kännedom om olika utbildningsvägar. De riskerar därför i högregrad än andra att hamna fel. På torde ökad gemensam syo kunna gebesparingar. SIND anser alt det krävs ökade informationsinsatser och enutbyggd syo-verksamhet om komvux i ännu större utsträckning skall kunna rekry- 1983/84:169 135 lera korttidsutbildade vuxna till utbildning. Delta gälleri hög grad småförelagen och deras anställda. i hoppas attäven del studiesociala området kommer att inordnas i den samordnade syo-verksamheten. Länsskolnämndeni Södermantcmds län anser att det finns ett markerat behov atl anordna vuxen-syosom är mer externt inriktad än den som komvux tillhandahåller, lämpligen somnågon form av informationscentral. Arbetsförmedlingarna har inle längretillfälle att ställa upp med yrkesrådgivning som . i anser att behovet avextern syo till allmänheten sannolikt kommer atl öka i framtiden.Arbetsförmedlingen, genom sin breda kompelens, bör naturligtvis ha möjligheteratt klara en sådan uppgift. F. n. är dessa möjligheter emellertid begränsade pågrund av att yrkesvägledningsenheterna har omorganiserats. Under förutsättningalt den yrkesvägledande funktionen inom arbetsförmedlingen kan förstärkas, börkomvux egen syoorganisation avvecklas. i län anser alt eftersom komvuxredan har en inofficiell roll som samordnare av vuxenundervisning börexterna syo-funktioner inrättas. i anser att den externa syonbör fä ökade resurser. bör samordna och utarbeta en informationöver länets vuxenutbildningsutbud. i , syo-konsulenter inom vuxenutbildningeni , och Arjängs kommuner samt LRF anser att syo-funktioneninom komvux bör förstärkas. Jämställdhetskommitténsaknar en analys av de utbildningsvägar som finns tillgängliga inom komvux och fräganom man inte genom all satsa härdare på naturvetenskaplig och teknisk utbildningäven skulle ha möjlighet atl styra kvinnor till en utbildning som ger bättre .möjligheterpå en kommande arbetsmarknad. kommun anser att man inom kommunerna bör strävaefter att fä till stånd en gemensam syo för hela vuxenutbildningen. Här börövervägas om inte samtliga utbildningsanordnare borde kunna bidra med medelför alt en sådan tjänst skall kunna inrättas. kommun tillstyrker utredningens förslag. kommun instämmer i kravet alt syon i komvux börstärkas, sä att extern syo kan ulföras, utan att syons ordinariearbetsuppgifter måste sättas på sidan. kommun anser att informationen om komvux bör kunnaförbättras genom regelbundet återkommande informationsprogram i radio och TV,en intensifiering av vad beträffar analys av utbildningsbehov, enförbättrad information till och utbildning av de fackliga studieombuden vadgäller komvux, en extern syo som kan ge information om all 1983/84:169 136 Det bör undersökas om medel kan erhållasfrån de anslag som vuxenutbildningsnämnderna har för uppsökande verksamhet.Resurserna för den interna syon i komvux bör komma komvux-eleverna till del istället för den splittring som råder mellan extern och intern syo. i stödjer helt utredningensförslag att man i samtliga kommuner bör avsätta medel till en samsyo , läns landstingskommun anser att informationmed aktivt rekryteringsarbete behöver föras genom många kanaler. Arbetet måsteplanläggas och samordnas. föreslår arbetsförmedlingen som lämpligtsamordningsorgan inom länen. Alternativt kan vuxenutbildningsråd/lokala SSA-rådarbeta med uppgiften tillsammans med det regionala . De kommunalainformationscentraler som betänkandet beskriver är exempel på utveckling ålrätt häll. läns landstingskommun tillstyrker én utbyggdsyo gärna integrerad/samordnad med syo-verksamheten i gymnasieskolan. LO anser alt förbättrad information och studie- ochyrkesorientering ökar möjligheterna atl nå utbildningseftersatta grupper. Trotsdet stora antalet försök som har gjorts på detta område menarLO alt ytterligare insatser måste göras för att utveckla och effektiviserarekryteringen av de kunskapseflersalla. Betydande förbättringar kan ske genomnära samverkan mellan de fackliga organisationerna och folkbildningen. För attminska avbrotten i studierna, förhindra felväl och val av alltför korta kurserbör en omfattande satsning göras på en utbyggd studie- och yrkesorientering,som är en integrerad del av den pedagogiska verksamheten i komvux. /SR tillstyrker förslaget att tillföra syonnya resurser och att dessa medel används till en för samtliga vuxenutbildningsanordnaregemensam syofunktion. SAF anser det av allra största vikt alt vuxenstuderandekan få kvalificerad hjälp alt analysera sitt eget utbildningsbehov samlinformation om lämplig utbildning och utbildningsvägar. Även de studiesocialaförhållandena måste ingå i informationen. Enligt SAF är det angelägel att syo-konsulenternarenodlat får ägna sig åt sin huvuduppgift. SOSVUX anser att informationen om och rekryteringen till komvuxmåste prioriteras. Tanken med extern syo är bra om resurser till den inte tasav komvux-resurser. Det är viktigt att den externa syon genomförs i samarbetemed alla vuxenutbildare så att mottagaren får veta vilka valmöjligheter somfinns. Utbyggnaden av den interna syon får inte ske pä bekostnad av denstödundervisning som schablonlillägget används till . Det måste skjutastill särskilda resurser för utbyggnad av både extern och intern syo. accepterar inle förslag om gemensamsyo för vuxenutbildningen i kommunerna. SHIO-Familjeföretagen anser att vuxenutbildningsrådens uppgifter 1983/84:169 137 torde fä större betydelse. Organisationen tillstyrker attsamtliga vuxenutbildningsanordnare inom kommunen tillförs en gemensam syo-funktion. //C/w anför att uppsökande verksamhet måste intensifieras.Samarbetet med handikapporganisationer och olika utbildningsanordnare börprövas. Uppsökande verksamhet på institutioner är myckel viktigt. DHR menar alt komvux kan spela en aktiv roll för att få utfier handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Vuxenutbildningens resurserför att stödja den enskilde med yrkesvägledning och praktikarbete måste därförkraftigt förstärkas. SDR anser atl komvux/grundvux varit dåligt anpassat tilldövas behov. En annan orsak till del låga deltagandel är bristande informationom möjligheterna. Här behövs en kraftig satsning på uppsökande verksamhet ochstimulans. anför all de olika vägledarkategoriernakompletterar varandra och är var för sig nödvändiga. F. n. pågår förändringar idenna arbetsfördelning som är oroande. Yrkes-vägledarna och arbetsvärdarna vidarbetsförmedlingarna ersätts med s. k, arbets vägledare. De skall prioriterasökande med arbetshandikapp och människor som av andra skäl har stort behov avstöd. Det blir alltså svårt för vuxna som inte är i primärt behov av arbete attutnyttja arbetsförmedlingens tjänster. Detta har i realiteten inneburit enökad belastning på komvux, syo och studievägledarna vid universitet ochhögskolor. Föreningen vill starkt ifrågasätta om det är förenligt med den s.k. begränsningskungörelsen (SFS 1980: 388) alt AMS i praktiken överföransvaret för en stor del av sina tidigare arbetsuppgifter pä andra myndigheterbl. a. komvux. Föreningen tror alt en oberoende vuxenutbildningssyo bliren ytlig information. Möjligen kan en sådan resurs användas för uppsökandeverksamhet. Att rekryteringsinlressena skulle la överhanden på bekostnad avvad som är bäst för individen, är främmande för de flesta inom syo-kåren. Återupprätlaoch utöka i stället den gamla yrkesvägledningen vid AMS och öka resurserna förstudie- och yrkesvägledningen vid komvux, vilket är en förutsättning för atluppnå intentionerna och målen i den nya läroplanen. 8 Intagning till komvux Utredningens förslag se betänkandet s. 162. Kriminalvårdsstyrelsensklientel (både i anstalt och frivärd) tillhör vanligen den grupp i samhälletsom fått minst av utbildningsresurserna. Del är betydelsefullt atl kursutbudetej begränsas till den egna kommunen. Prop.1983/84:169 138 RRV, AMS, länsskolnämnderna i och Västerbottenslän, och kommuner samt TCO och LRF tillstyrker förslaget. i län menar att det finns enuppenbar risk att utredningen överskattar komvuxelevernas vilja atl resa tillnärliggande orter - särskilt om det gäller kvällskurser - för att få studera ihögre etapper. Kommunikationer saknas ofta och ingen reseersättning utgår till komvuxelever.Med allt mindre timlilldelning kommer elevtrycket på vissa kurseratt öka. Detfinns dä risk alt en kommun prioriterar egna elever. Det är nödvändigt att elevomrädesgränserfastställs för högre etapper. är lämplig instans för detta. är detta en angelägen principför försvaret. Många militära elever genomgår nämligen komvuxstudier ianslutning till förbandsorten i stället för hemkommunen. kommunmenar alt en sådan rättighet inte är förenlig med nuvarande praxis beträffandestatens tilldelning av timmar till kommunerna. Eftersom staten inte timmässigtger kommunerna kompensation för elever utanför den egna kommunen drabbasframför allt större kommuners invånare av denna regel, eftersom det där avnaturliga skäl finns ett bredare kursutbud än i de mindre kommunerna. Det kanifrågasättas om sökande frän andra kommuner automatiskt skall ha rätt altkonkurrera ut den egna kommunens invånare från utbildningar som är planeradeför kommuninvånarnas behov. Lyckselekommun anser att utredningens förslag är till fördel för den enskilde, menknappast för alla kommuner. Med ett sådant beslut ökar konkurrensen mellanolika kommuner. Detta blir särskilt kännbart för små kommuner. Så längekostnaderna drabbar hemkommunen bör denna ha päverkansrätten genom prövning avvar utbildningen får genomföras.