prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Utredningen övervägde delningstalet 30 men föreslog att delningborde få göras om elevantalet översteg 35. Utredningen räknade nämligen medett kraftigt bortfall av elever i vaije kurs särskilt i början av kurstiden.Föredraganden förordade 35 som maximiantal elever per grupp. Underden efter införandet av komvux låg svårigheterna vad gällerelevantal nästan helt i att uppnå sä många deltagare att kurser kunde starta.Starttalet, som i kvällsgymnasierna hade varit tolv, diff'erentierades år 1971genom att antalet åtta infördes för glesbygd (prop. 1971: 37). Något problem medalltför stora grupper tycks inte ha funnits . Nuhar förhållandena radikalt ändrats på den punkten, fortfarande med undantag förglesbygd och för "udda" ämnen. Det är inte ovanligt 1983/84:169 40 ide största tätorterna att långt över 35 personer söker till en kurs. Antaletundervisningslimmar är maximerat och kommunerna drar sig för att dubblerakurser. Av allt att döma görs det i tron att det är regel all mångaavbryter kursen i början eller inte alls kommer till kursstarten.Erfarenheterna visar emellertid alt avhopp är likavanliga. Det infinner sig ofta 35 eller flera elever,.när kursen startar.Eftersom undervisningen i regel bedrivs i en gymnasieskolas eller grundskolaslokaler uppstår prakfiska problem. Elevantalet i klasserna i gymnasieskolanfår nämligen i princip inte vara högre än 30. Även i brukar antaletelever i en klass vara högst 30. Enkomvux-kurs, som har mer än 30 elever, innebär också en dålig arbetsmiljö,särskilt för korttidsutbildade, resurssvaga och socialt utsatta personer, dvs.de som tillhör den högst prioriterade målgruppen för komvux. Erfarenhetenvisar också att det i första hand är sådana elever som avbryter sina studier,om grupperna är för stora. Regelnom högst 16 elever i vissa yrkesämnen berörs inte av mitt förslag. 6.2Undantag beträffande elevantal bl. a. i kurser för intagna I kriminalvårdsanstalt Mittförslag: Liksom får speciella kurser för intagna i kriminalvårdsanstaltstartas om antalet deltagare beräknas varaktigt uppgå till lägst fem.Motsvarande undantag beträffande speciella kurser för handikappade upphävs. Komvux-utredningensförslag: Statsbidrag skall enligt förslaget till nytt statsbidragssystem,alternativ I, utgå för kurser för handikappade och intagna ikriminalvårdsanstalt som beräknas kunna anordnas med varaktigt lägst femdeltagare. I alternativ 2 föreslås statsbidrag utgå enligt en högre koefficientför kurser av dessa slag (se betänkandet s. 326327). Remissinstanserna:Synpunkter saknas (utredningsförslaget innebär ingen nyhet beträffandedeltagarantal). Skälför mitt förslag: Jag kommer i det följande att föreslå en förenkling avnuvarande regler som innebär all kurser med lägre deltagarantal än normalt fårstartas i begränsad omfattning varje budgetår i vaije kommun. Jag anser allspeciella kurser för elever med handikapp bör kunna rymmas inom den ramen.Dessa elever är tämligen jämnt spridda i landet och bör i största möjligautsträckning integreras i vanliga undervisningsgrupper. Vissa kommuner har dockåtagit sig att anordna kurser för handikappade elever inom en större region.Jag återkommer med förslag i syfte att möjliggöra sådant samarbete även iframtiden (avsnitt 9.2). 1983/84:169 41 Förhållandenaär inte desamma beträffande intagna i kriminalvårdsan-slalt. Dessa anstalterfinns i vissa kommuner. De intagna kan bara i vissa fall lämna anstalten föratt delta i vanlig komvux-undervisning. Undanlagsregeln bör därför behållasnär del gäller kurser som anordnas för intagna inom en kriminalvårdsansialt. 6.3Glesbygdsbegreppet i regler om deltagarantal Mittförslag: I fråga om lägsta deltagarantal i komvux-kurser gäller särskildaregler för glesbygd. Med glesbygd skall därvid i fortsättningen avses kommunsom ingår i stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolilisktstöd. Till glesbygd bör dock i detta sammanhang inte räknas sådan ort inomkommunen, där treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolan anordnas (g-ort). Skälför mitt förslag: När komvux infördes fick en kurs starta endast om antaletelever beräknades varaktigt uppgå till lägst tolv. Detta visade sig vara etthinder för verksamhet framför allt i landsbygdskommuner. beslöt(prop. 1971:37, UbU 13, rskr 170) att det elevantal som skulle krävas för rättatt få starta en kurs skulle vara lägst åtta på orter utanför s. k. g-ort i detallmänna stödområdet. En liknande definition av glesbygd tillämpadesbeträffande lilläggsbidrag för studiecirklar. Dessa bidrag utgick emellertidmed skilda belopp inom olika stödområden. När stödområdesindelningenändrades (prop. 1981/82:113, AU 23, rskr 388) beslöt att ettenhetligt tilläggsbidrag skulle lämnas för studiecirklar som anordnas inom denya stödområdena A, B och C. Någon förändring i sak skulle däremot inte görasbeträffande komvux i avvaktan på förslag från komvux-utredningen, eftersomdenna bl. a. hade i uppdrag alt beakta den regionala obalansen. konstateraratt en utjämning har skett mellan olika kommunkategorier och att det numeraknappast finns några regionala skillnader all tala om vad gällergrundskolekurser. Däremot kvarstår skillnader - av naturliga skäl mellanstora och små kommuner när det gäller gymnasieskolkurser. Jag kommer strax attförorda att komvux-utredningens förslag i stalsbidragsfrågor, alternativ 1, iprincip skall genomföras. Utöver en förenkling av regelsystemet går det ut påatt ytterligare underlätta för små kommuner att bedriva verksamhet.Komvux-utredningen har inte kommenterat själva glesbygdsbegreppet därvid.Enligt min mening bör samma definition av glesbygd användas när del gällerdeltagarantal i komvux som den som används beträffande tilläggsbidrag förstudiecirklar. 1983/84:169 42 Mittförslag innebär att vissa kommuner, som har fåttstarta kurser med lägst åtta deltagare, måste ha lägst tolv deltagare i kursenför att statsbidrag skall utgå enligt de nya regler för elevantal i kurs somjag har föreslagit. Denna skärpning uppvägs emellertid av mitt förslag idet följande (avsnitt 9.2) att de får använda upp till 1 000 undervisningslimmarper läsår för kurser med lägst fem deltagare. 6.4Samläsning m. m. i komvux Mittförslag: Beslut om lid och plats för kurser och om samläsning av olika ämneneller olika etapper av samma ämne fattas på lokal nivå. Vid sådan samläsningskall reglerna för deltagarantal tillämpas på den samläsandeundervisningsgruppen i dess helhet. Timplanen för den mest omfattande kurs somingår i samläsningen får inte överskridas. Komvux-utredningensförslag: Kurs får förläggas till olika platser eller på olika tider för olikadeltagargrupper under förutsättning alt kursen håller sig inom ramen för det itimplanen fastställda limtalet (se betänkandet s. 187). för personaladministration och personalutbildning (SIPU), enlänsskolnämnd, tre kommuner, två landstingskommuner, TCO och LRF tillstyrkerutredningens förslag. kommun har bedrivit försöksverksamhet ienlighet med förslaget. Den har enligt kommunen visat att arbetssättet gagnarminoritetsgrupper, glesbygdsbor och skiftarbetare. Ettmindre antal remissinstanser är av olika skäl tveksamma. a. anförs att detblir pedagogiskt svårt att hålla samman en sådan kurs och att deltagarna fårfärre tillfällen till träning och frågor, mindre sociala kontakter och mereget arbete. Modellen är inte lämplig för yrkesinriktade kurser med stortinslag av arbelsleknik (se bil. 2 avsnitt 10.1). SÖhar i anslagsframställningen för /85 påpekat att ett sätt att nåut med komvux-kurserna till flera kan vara att inom en kommun anordna en kurs inom ramen för högsta antalet timmar - på mer än en ort. Varje deltagare får därigenomfärre lärarledda lektioner än normall, vilket dock delvis kan kompenseras genomviss sludiehandledning. Motsvarande studieorganisation bör kunna anordnas isamverkan mellan kommuner. Ett annat sätt kan vara alt anordna en kurs i ettämne, där deltagarna läser olika etapper men organisatoriskt betraktas somendast en kurs. Ämnets första etapp bör då vara resursgrundande. Ytteriigareett annat sätt kan vara att samläsa närliggande ämnen på samma etapp, varviddet största ämnet bör vara resursgrundande. Prop.1983/84:169 43 Skälför mitt förslag: Redan nu avgörs det lokalt såväl var undervisningen i enkomvux-kurs skall förläggas som undervisningen skall bedrivas ochi vilken utsträckning samläsning med elever i annan kurs är lämplig. Jag anseratt det bör vara möjligt att anordna samläsning både mellan närbesläktade ämnenoch mellan olika etapper eller nivåer av ett ämne. Vid samläsning av detta slagbör reglerna för deltagarantal tillämpas pä den samläsande undervisningsgruppeni dess helhet. Timplanen för den mest omfattande kurs som ingår i samläsningenbör inte få överskridas. Jag vill också peka på den möjlighet som enligt minmening redan finns att förlägga en och samma kurs till mer än en ort. Föratt anordna undervisningen på delta sätt bör man på lokal nivå vara ense om attdet är lämpligt. Beslut bör fattas efter samråd med berörda lärare. I regel bördet också vara möjligt att samråda med åtminstone huvudparten av de elever somskall delta. Mittförslag: Grundvux skall i princip bedrivas som deliidsstudier. Komvux-utredningensförslag: Grundvux bör i huvudsak bedrivas som deltidsstudier med i regel högst15 lektionslimmar . Grundvux bör bedrivas som heltidsstudier endast dådeltagaren effektivt kan tillgodogöra sig en sådan utbildningsvolym (se betänkandet s. 227). Remissinstanserna:Åtskilliga tillstyrker utredningens förslag om heltids-och deliidsstudier. CSNredovisar erfarenheter att det för många studerande är svårare att få ledigtfrån arbetet på deltid än på heltid. Någon anser att det inte finns skäl att haen 15-timmarsgräns för svensktalande deltagare. AMS och /SR är negativatill förslaget. AMS anser att möjlighet till heltidsstudier är en förutsättningför att eleverna skall kunna följa efterföljande undervisning i bl. a. AMU. TCOförordar stor flexibilitet vid uppläggningen av studierna. SÖ, och enlänsskolnämnd betonar viklen av att undervisningen sprids under längre lid än37 veckor (se bil. 2 avsnitt 12.7 och 12.9). Skälför mitt förslag: Erfarenheterna visar att analfabeter och andra studieovanapersoner har svårt att på ett effektivt sätt bedriva heltidsstudier.Alfabetisering tar sin tid och måste få göra det. De nyvunna kunskaperna måstemogna, innan man kan gå vidare. Inlärning på denna nivå kan inte påskyndasnämnvärt genom en alltför massiv insats av lärartimmar, utan eleverna måste fåtillfälle att på egen hand, t. ex. genom lämpliga hemuppgifter, befästakunskaperna. Många elever måste få studera i lugn takt 1. ex. av det skälet attde har ett krävande hemarbete att sköta vid sidan av Prop.1983/84:169 44 Tillgängliga resurser utnyttjas inte påeffektivast möjliga sätt, om grundvux organiseras som hellidsundervisning. Jag har ertarit alt man inom grundvux i åtskilligakommuner har gått in för deltidsundervisning i ökande omfattning. Därigenomuppnår man också att flera kan tas in i utbildning inom nuvarande resursramar. Jag anseratt man nu bör ta konsekvenserna av dessa förhållanden. Undervisningen börsåledes organiseras som deliidsstudier, dvs. i regel högst 15 lektionstimmarper vecka. Undervisningen bör inte bedrivas enbart , dvs. undergrundskolans eller gymnasieskolans terminstid och med avbrott för lov på ett sättsom är betingat av barns och ungdomars behov. Den bör i stället pågåkontinuerligt . I stort sett bör undervisningen kunnapågå . Den bör liksom läggas upp flexibelt med hänsyn tillvarje individs behov och möjligheter. Mot slutetav studierna i grundvux kan en del elever tänkas ha möjlighet alt tillgodogörasig mer undervisning . Vissa skall kanske efter studiernai grundvux fortsätta med intensiva studier i komvux och behöver en period undervilken de kan vänja sig vid längre veckostu-dielid och hårdare studietakt. Densom önskar det bör därför under det som antas bli igrundvux kunna få undervisning under mer än . Vidbedömningen bör man ha i åtanke att heltidsstudier i komvux inte omfattar merän . Som ett absolut villkor för flerundervisningstimmar än 15 måste gälla alt eleven bedöms kunnatillgodogöra sig undervisning och fullgöra hemuppgifter på ett effektivt sätt.En individuell bedömning härav måste göras och beslut bör fattas från fall tillfall av skolstyrelsen. Det är viktigt att de arbetstagare som rekryteras tillgrundvux får klart för sig vilka rättigheter till ledighet för studier som dehar enligt lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning,den s. k. stu-dieledighetslagen. Lagen ger möjlighet även till ledighet pådeltid. Jag ser inget som hindrar att skolledningen i grundvux bistår dem somhar behov av hjälp med att ta kontakt med sina fackliga företrädare i frågorsom rör studieledighet. 6.6 Timersättning för studier i grundvux Mitt förslag: Timersättning lämnas för högst pervecka och . Under vad som kan antas vara de sistafem månaderna kan timersättning dock som utgå under högst 28 limmarper vecka, om pedagogiska skäl motiverar så intensiva studier. Den studerandeskall liksom kunna få ersättning för sammanlagt högst 1 120 timmareller, om särskilda skäl föreligger, sammanlagt högst 2220fimmar. 1983/84:169 45 Eleversom fyllt 16 men inte och inte förlorar arbetsinkomst, ersättning frånarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd på grund av deltagande iundervisning i grundvux får inte som studiehjälp utan timersättning i enomfattning som motsvarar högst studiebidragets belopp (f. n. Komvux-utredningensförslag: Timersättningssystemet ses över (se betänkandet s. 234). Remissinstanserna:Inga invändningar finns mot en översyn av timersält-ningssystemet (se bil. Skälför mitt förslag: Jag har föreslagit all grundvux huvudsakligen skallbedrivas som deltidsundervisning. I konsekvens därmed bör rätten att fålimersättning för dellagande i undervisning också begränsas till ett timantalper vecka som motsvarar normal dellidsundervisning. Under det som antas bli desista fem månaderna i grundvux kan det dock finnas skäl - då del gäller bl. a.elever som avser att bedriva fortsalla studier inom t. ex. komvux - att övergåtill heltidsundervisning. Del bör därför vara möjligt att under denna sista tidfå timersättning för ett högre limantal . Elever som fyllt 16 meninte och som inte förlorar arbetsinkomst eller motsvarande på grund avdeltagande i undervisningen har kunnat få studiehjälp. Studiehjälp iform av studiebidrag och tillägg utgår emellertid endast för heltidsstudier.Den begränsning till deltidsstudier som jag föreslår kräver därför attersättning ges i annan form. Jag anser att även dessa elever bör vara hänvisadetill timersättning. Reglerna för denna bör vara sådana alt den unge per månadfår högst vad som generellt utgår till elever i samma ålder som studerar igymnasieskolan. Vissa samordningsregler kan behövas för vissa fall där denunge deltar i t. ex. uppföljningsinsatser ellerungdomslag. Timersättning lämnas medett högre belopp (innevarande budgetår .) för den som förlorararbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd och med lägre belopp (f. n. Jagvill erinra om all det endast är del högre beloppet för timersättning som äravsett att på ett avgörande sätt bidra till mottagarens försörjning i och.medatt det utgör ersättning för ett inkomstbortfall. Det lägre beloppet skallbidra till alt täcka sådana extra kostnader för t. ex. resor, barntillsyn,utemåltider osv., som uppstår genom deltagandet i grundvux. De berördapersonernas försörjning måste tryggas på annat sätt, oberoende av om de deltari grundvux eller inte. Prop.1983/84:169 46 6.7 Beslut om skiljande av elev från utbildning i grundvux Mitt förslag: En elev i grundvux skall skiljas frånutbildningen om eleven inte på ett tillfredsställande sätt tillgodogör sigytterligare utbildning. Skolstyrelsen skall besluta i denna fråga. förslag: Överensstämmer med mittförslag (se betänkandet s. 387, 3 och 4 §§). Skäl för mitt förslag: Undervisningen i grundvux lederinte till någon bestämd kompetensnivå men verksamheten kan sägas ha inriktningmot kompetens i vid bemärkelse i och med att grundvux skall kunna utgöra grundför yrkesutövning och vidareutbildning. Verksamheten skall vara klartmålinriktad. Eleverna igrundvux har mycket olika bakgrund. Självklart måste det då ta olika lång tidatt uppnå målet, dvs. att eleverna skall kunna klara sig på egen hand isamhället och - om de så önskar - få tillräckliga kunskaper och färdigheter föratt, eventuellt med hjälp av stödundervisning, kunna fortsätta med studier påen nivå som motsvarar högstadium i någon annanvuxenulbildningsform, t. ex. komvux, folkhögskola eller AMU. Någon övre gränsför hur länge undervisningen får pågå finns inte, men undervisningen i grundvuxfår aldrig bli en fråga om sysselsättning eller terapi. Tillgängliga resursermåste användas effektivt. Så snart målet är uppnått skall elevens utbildning igrundvux upphöra. I vissa fall kan målet inte nås. Det bör ankomma påskolstyrelsen att besluta om att skilja en elev från utbildningen i grundvux,om eleven inte på ett tillfredsställande sätt tillgodogör sig ytteriigareutbildning. 6.8 Konferenser m. m. i grundvux och komvux resp. I SSV I fråga om konferenser i komvux föreligger utredningsförslagdels från komvux-utredningen efter samråd med skolförfattningsutredningen, delsfrån skolförfattningsutredningen i betänkandet (DsU 1982:5) Konferenser iskolan. En sammanfattning av skolförfattningsutredningens förslag vad gällerkomvux (och följdändring beträffande SSV) samt remissynpunkter härpå bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 5. I fråga om konferenser i SSVfinns förslag även i SSV-promemorian. Mitt förslag: En allmän bestämmelse införs ominformations- och samrådsskyldighet för rektor gentemot företrädare föreleverna inom grundvux, komvux och SSV. 1983/84:169 47 Det nuvarande regelsystemet för konferenser och liknandeorgan inom komvux och SSV ersätts med en föreskrift som säkerställer alt delför dels grundvux och komvux, dels SSV finns minst en konferens, i vilken ingåråtminstone rektor eller studierektor samt företrädare för lärare och elever. Iövrigt får del ankomma på skolstyrelsen att besluta om konferenssystem. Samarbetsnämnderna inom komvux och SSV avskaffas somobligatoriska organ. Skolstyrelsen skall handlägga ärenden om all skilja enelev från utbildningen. förslag: Bestämmelserna om konferenseri komvux förenklas, antalet obligatoriska konferenser minskas och skolstyrelsenfår i större utsträckning besluta om formerna för information och samråd. Dockskall alllid gälla skyldighet för rektor att informera och samråda medföreträdare för lärare, övrig personal och kursdeltagare före beslut i viktigafrågor. Vidare skall en komvux-konferens finnas vid varje skolenhet därovannämnda information och samråd sker (se betänkandet s. 193-194). Remissinstanserna: En länsskolnämnd, fyra kommuner, ettvuxenutbildningsråd och SOSVUX tillstyrker förslagen i princip. Tvä länsskolnämnderoch vill ha ytterligare förenklingar. TCO förordar visslokal frihet. Några påpekar svårigheterna för fritidsstuderande att delta iinformation och samråd. Några hänvisar till MBL. En kommun önskar en särskildgrundvux-konferens. Några framhåller att samar-betsnämnden är överflödig (sebil. 2 avsnitt 10.2). förslag: En komvux-konferensblir obligatorisk som samverkansorgan vid varje skolenhet med komvux ellerSSV. Konferensen behandlar övergripande frågor. I komvux-konferensen finnsföreträdare för olika personalgrupper samt elever. Utöver komvux-konferensenfår inom varje skolenhet med komvux bestämmas vilka organ som skall finnas medhänsyn till lokala förhållanden vid skolenheten (se betänkandet s. 83-87 och 171-178). Remissinstanserna: Åtskilliga remissinstanser tillstyrkerbetänkandet i övergripande ordalag. Ganska få instanser har yttrat sigspeciellt över förslaget rörande vuxenutbildning. Fem länsskolnämnder och sexkommuner tillstyrker. En kommun vill ha även elevvårdskonferenser och enkommun syo-sammankomster obligatoriska (se bil. 5 avsnitt 2). SSV-promemorians förslag: Motsvarande förändringar somkomvux-utredningen föreslagit beträffande komvux bör göras för SSV. Formernaför fullgörandet av skyldigheten bör inte regleras i författning. En s. k.SSV-konferens skall finnas vid varje SSV-enhet (se belänkandet s. 59). Prop.1983/84:169 48 Remissinstanserna: Synpunkter saknas. Skäl för mitt förslag och vissa kommentarer: Enligt nugällande föreskrifter skall i komvux finnas en personalkonferens, sammankomsterför studie-och yrkesorientering, kurskonferenser och en samarbetsnämnd.Dessutom finns möjlighet att bedriva försöksverksamhet med samarbetsnämnd meden annorlunda utformning. Vidare får en biblioteksnämnd finnas. Konferensernassammansättning och arbetsformer regleras genom centrala föreskrifter utfärdadeav regeringen och av SÖ. I flera fall gäller tillämpliga delar avföreskrifterna för närmast motsvarande organ inom ungdomsskolan. För SSV gäller samma föreskrifter som för komvux.Beträffande grundvux finns inga föreskrifter om konferenser eller liknandeorgan. På grundval av beslut om elevers och föräldrarsmedinflytan-de i skolan (prop. 1979/80:182, UbU 1980/81:9. rskr 142) infördes igrundskolan och gymnasieskolan den regler om informations- ochsamrådsskyldighet för rektor i förhållande till företrädare för elever ochföräldrar. Information och samråd kan äga rum i en skolkonferens, där inte bararektor och elev- och föräldrarepresentanter utan också personalrepresentanteringår. har blivit ett frivilligt organ i gymnasieskolan.Fortfarande får inom och gymnasieskolan försöksverksamhet bedrivasmed samarbetsnämnder i annan utformning. har i sitt betänkande lagtfram förslag till förenklingar av gällande regelsystem för konferenser.Förslagen rör främst och gymnasieskolan men behandlar även komvuxoch SSV. Frågan om regelförenklingar för och gymnasieskolan beredsi särskild ordning. Vad gäller komvux och SSV är det emellertid lämpligt attredan nu ta upp vissa frågor. Även eleverna i grundvux, komvux och SSV bör nufå rätt till medinflytande. Jag föreslår all allmänna regler om informations-ochsamrådsskyldighet för rektor införs. Åven konferenssystemet i vuxenutbildningen bör behandlasnu. Skillnaderna mellan vuxenutbildningen och ungdomsskolan i fråga omstudietid m.m. är så stora att reglerna för konferenssystem inte behöver varalikformiga. Behovet av samrådsförfarande och konferenser är myckelskiftande, eftersom organisationen av grundvux och komvux varierar i typ och omfattningfrån kommun till kommun. Grundvux är organisatoriskt anknutet till komvux ellertill , om komvux saknas i kommunen. Komvux kan organisatoriskt varaknutet till en skolenhet med gymnasieskola eller, om sådan inte tlnns i kommunen,till en skolenhet med grundskola. Det kan också utgöra en egen skolenhet. Ivissa kommuner finns flera sådana särskilda skolenheter för komvux. 1983/84:169 49 Komvuxhar myckel skiftande omfattning och inriktning i olika kommuner. Elevernastuderar också i skiftande utsträckning, allt från enstaka fimmar per veckaunder till heltid . Även lärarnas tjänstgöringinom komvux kan skifta starkt, från heltidstjänst till enstaka lektioner somfyllnadstjänstgöring eller som timlärare. Förverksamheten vid SSV gäller att eleverna i mycket stor omfattning studerar påhemorten. De flesta deltar i undervisning vid SSV . Alltdetta leder enligt min uppfattning till att del bör vara så få centralabestämmelser som möjligt om formerna för information och samråd ivuxenutbildningen. En förutsättning för att medinflytandel skall kunna fungeraär att eleverna känner stöd i det elevfackliga arbetet från bl. Ifråga om konferenser bör endast en komvux-konferens vara obligatorisk förvarje skolenhet med komvux eller grundvux. Den skall avse både grundvux ochkomvux, om inte skolstyrelsen beslutar all grundvux skall ha en separatkonferens. Vid var och en av de två SSV bör endast en motsvarande SSV-konferensvara obligatorisk. I en komvux- resp. skall ingå rektor ellerstudierektor samt företrädare för elever och personal.