prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Eutrofieringsforskningbedrivs f.n. inom ramen för forskningsprojekl. Detta gällersåväl sölvatlen som marin miljö. Vidare pågår forskning som anknyter tilleutrofieringsfrågan vid bl. a. , fiskerislyrelsen och SLU samt vid vissaandra universitet och högskolor. En del av forskningsverksamheten ärinternationellt inriktad, särskill den som berör och . Detär angeläget att ytterligare forskningsinsatser görs inom förevarande område.Också i detta fall bör det ankomma på forskningsnämnd atl isamarbele med berörda organ svara för den nödvändiga samordningen avforskningen. Ocksåinom miljövårdsforskningen är det angelägel alt tillgodose behovet avlångsiktig kunskapsuppbyggnad. Den olillfredsslällande tillgången på personermed forskarutbildning inom många av de naturvetenskapliga disciplinerna, därökade anspråk på forskningsinsatser kan väntas från miljövärdens sida underåterstoden av 1980-talel, gör att uppbyggnaden av kompetens är en central frågaför miljövårdsforskningen. finansierar redannu ett antal tjänster som professor vid universiteten och har anslagit medelför breda långsiktiga program. Som chefen för lidigareanfört är del nödvändigl atl basresurserna vid universilel och högskolorförslärks och statsrådet 1983/84:107 Bilaga 6 23 har beräknal ökade medel för långsiklig kunskapsuppbyggnad allanvisas via forskningsråden. Jag ser det som angeläget att naturvårdsverketsforskningsnämnd också i fortsättningen tar ett ansvar för den riktadegrundforskningen inom sill område. Det är därvid viktigt att ett fortsattsamarbele sker mellan forskningsnämnden och bl. a. NFR så att tillgängligaresurser kan koncenlreras och att därigenom forskninsgrup-per av tillräcklig storlekkan skapas vid de institutioner som är mesl lämpade för forskning inom olikaämnesområden. Medhänvisning till vad jag har anförl hemsläller jag all regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkännavad jag har förordai om återbesättande av ijänsl som professor, 2. bemyndigaregeringen atl på sätt jag har föreslagit temporärt inrätta tjänst som professor (24/26), attta del av vad jag har anfört om de allmänna riktlinjerna för forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom jordbruksdeparlemenlels verksamhetsområde. 5 Anslagsfrågor för /85 1983/84:100 bil. II har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /85 under angivna anslagsrubrikerberäkna följande belopp Bidrag tili djurskyddsfrämjande åtgärder 1 666000kr. : Driftkostnader 164684000kr. Skogs- och jordbrukets forskningsråd . Jaganhåller att nu få anmäla dessa frågor. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 24 F. SERVICE OCH KONTROLL Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder 1982/83Utgift 1370898 Reservation 168 101 1983/84Anslag 1666000 1984/85Förslag 2066000 Underanslaget anvisas medel för all beslrida koslnaderna för prövning fråndjurskyddssynpunkl av nya djurhållningsmeioder, inredningsdeialjer m. m. i stallaroch kostnader för viss verksamhet pä försöksdjursomrädei. Slyrelsen föreslär enuppräkning med . av anslagsposter för finansiering av utrednings- och forskningsprojekt beträffande vissa djur hållningsfrågor. Pris-och löneomräkning 135000kr. Nämnden föreslår en ökning avmedelsanvisningen för ökade insalser för att utveckla meloder som helt ellerdelvis ersätter djurförsök med . Nämnden begär att medelbeiäknas för sekreterarresurser med . anslås förutbildning av ledamöter i de djurförsöksetiska nämnderna. Medhänvisning lill vad jag har sagt om nödvändigheten av atl minska användningenav försöksdjur bör betydande resursförstärkningar ske av forskningen rörandealiernaliva meloder till djurförsök. För att åstadkomma detta har på mitlinilialiv överläggningar förls med om gemensamfinansiering av sådan forskning. Enligt ett träffat avlal mellanföreträdare för slalen och föreningen om forskning för att främja alternativaoch kompletteraride meloder lill djurförsök kommer resurserna för sådanforskning att förstärkas med sammanlagt 3 milj. kr. Avtalet, som slutits underförbehåll av regeringens godkännande, gäller för tiden den 1 juh 1984-den 30juni 1987. Enligl avtalet skall var och en av parterna bidra tillfinansieringen med . under /85 samt med . vartoch ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87. För den forskning som avses medavtalet skall efler samråd med MFR faslställa ettramprogram. 1983/84:107 Bilaga 6 25 För beredning av frågor som gäller genomförande avramprogrammet knyts en särskild styrgrupp lill nämnden. Jag beräknar anslaget för nästa budgetår lill 2066000 kr.Jag har därvid räknal med . för forskning enligt avlalel medLäkemedelsindu-striföreningen. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen alt ikläda sig deförpliktelser som följer av del avtal angående stöd till forskning rörande alternativa metoder fill djurförsök somjag har förordat i det föregående, 2. till Bidrag tdl djurskyddsfrätnjande åtgärderför /85 anvisa ett reservationsanslag av 2066000kr. (nytt anslag) 1982/83 Utgift '501576232 Reservation 0586222 1983/84 Anslag '515523000 1984/85 Förslag 360996000 ' Anslagen lantbruksuniversitet:Förvaltningskostnader och ; Driftkostnader. 'Anslaget : Driftkostnader. Från anslaget bestrids omkostnader m. m. för utbildning,forskning och programbunden forskning vid institutionerna samt djursjukvård ochomkostnader för biblioteksverksamheten vid . Verksamheteninom bedrivs vid 51 institutioner, elva försöksdistrikt,en till Skara förlagd försöksgård, fem försöksparker saml ell anlaljordbruksegendomar och fältstationer. Styrelsen gör med erfarenhet av den tvåprocentigaanslagsreduktionen för /84 den bedömningen att en ytterligarenedskärning av anslagen kan komma att äventyraanställningstryggheten för den fast anställda personalen. Genomde åtgärder styrelsen vidtagil sker en forllöpande ralionalisering avverksamheten. De medel som därvid frigörs utgör fillsammans med de medel somkan frigöras genom omfördelningar basen för de nya satsningar styrelsen skullevilja göra. Dessa salsningar kan endast komma till stånd om universitetetundgår huvudförslagets nedskärningar. 3 1983/84. Prop-1983/84:107 Bilaga 6 26 Slyrelsen begäratl den lillfälliga resursförsiärkning som erhälliis för velerinärlinjenanvisas även för /85 (4- 390000kr. förskogs- och jordbruksforskning finansierar ivä av de tjänsler som ingår i densystemekologiska forskningsgruppen vid , vars verksamhelsedan ett tiotal är finansierals genom anslag från slatliga forskningsråd.Gruppens permanenta karakiär gör alt medlen bör föras över från rådet lilllantbruksuniversitetet (4- 407000kr. Lantbruksuniversitetethar i samband med och i påbörjat en salsning påbioieknisk forskning. Lantbruksuniversiielei vill för sin del särskiltutveckla och fördjupa kunskaperna inom genteknik på växtsidan. Styrelsen är somtidigare nämnts beredd alt inom ramen för oförändrade resurser finansiera enprofessur (L24/26) i molekylär cellbiologi. Nya medel bör lillkomma förbiträdeshjälp och övriga basresurser (-(-. Under denärmasle åren kommer användning av mäl-, slyr- och reglerleknik i kombinalionmed dalaleknik alt fä väsentligt ökad betydelse inom helalantbruksuniversitetets ansvarsområde. Lanlbruksuniversiteiet bör etablera ettnärmare samarbete med malemaiisk-fysiska sektionen vid i (+ I 000000kr. En djupareförståelse för frågor rörande miljövänlig produktion, försurningsproblem m. m.kan endast nås genom en fortsatt kunskapsfördjupning inom områden sommikrobiologi, markekologi, resislensbiologi m.fl. grundläggande biologiskaforskningsområden. Slyrelsen begär förstärkning av resurserna inom dettaområde (4- 500000kr/). Intresset föratl öka den inhemska proleinforskningen, som ersällning för dyrbar import, harökal både frän jordbrukets och statsmakternas sida. Även av beredskapsskäl börforskningen inom områdel intensifieras (-1-300000kr. Forskningrörande markens långsiktiga produktionsförmåga är av fortsatt stor belydelse.Produktionsförmågan hotas bl.a. genom en fortgående försurning, erosion ochutlakning av tungmetaller. För länglig-gande försök begär styrelsen både påjordbruks- och skogssidan en förstärkning av resurserna (+ 200000kr. Möjlighelen atl inrätta särskilda doktorandljänsterhar visat sig syn nerligen värdefull. Slyrelsen begär medel för all utöka antalet doktorand ljänster med två (4-300000kr. IL Under senare är har forskningsinsatser i ledet efterråvaruproduktionen betonats från samhällsvetenskapernas sida. Slyrelsen begärmedel för studier inom dessa områden (4- 300000kr. Forskning rörande skogsbruketsförelagsekonomi, dvs. ekonomisk teori och metod som är relevant för analys,planering och ledning av primärproducerande företag inom skogsbruket, börenligt styrelsen tillföras nya permanenta resurser (4- 200000kr. Slyrelsen begär en forskartjänstinom området kooperationsforskning (4-200000kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 27 Stigande energipriser medför ett ökal intresse förlövträd och då i synnerhet för björken. Betydelsen av björkinblandning i barrskog har länge diskuterats. Blandskogsfrägan bör inta en framträdande roll i en utökad forskning om lövträdens produktion (-1- 300000kr. Resislensbiologiska och -genetiska arbeten fårökande belydelse som underlag för en alltmer omfattande resistensförädling som alternativ lill kemiska bekämpningsätgärder. Slyrelsen begär medel för en utökning av den resistensbiologiska forskningen (. En belydande del av vär möjlighel lillskogsproduktion är outnyttjad. Speciellt gäller att produktionskapaciteten för torvmarker och andra våta marker är dåligl utnyttjad. Ytterligare resurser krävs för pro- duklionsforskningen (4- 300000kr. Nuvarande medel för lärariöner, lokaler, centralförvaltning, m.m. vid SLU anvisas via förslagsanslag. Medel för löner tillövrig personal, för maleriel, m. m. anvisas under ell reservationsvis betecknatdriftkostnads-anslag. Inom högskolan i övrigl anvisas medel för grundutbildningresp. forskning och forskarutbildning under reservationsanslag. Planeringen av forskning men även grundutbildning kräverofta längre planeringsperioder än ell budgetår. Genom all planeringen kansträckas över budgélärsgränsen nås många fördelar ur effektivitetssynpunkt samtmöjligheter till en ändamålsenlig framförhållning i planeringsprocessen. Deltakan möjliggöras genom all medel anvisas under reservationsanslag. Jag förordardärför alt SLU anvisas medel under ell reservationsanslag. Dock bör, i likhetmed vad som gäller högskolan i övrigt, lokalkostnader m. m. vid SLU beräknasunder ett särskilt förslagsanslag. Genom att medel för grundutbildning samt forsknings- ochutvecklingsverksamhel inom SLU:s ansvarsområde anvisas under ett gemensamtreservationsanslag ges bättre möjligheter all uppnå de avstatsmakterna uppställda målen för verksamhelen. Jag vill dock framhålla attdenna handlingsfrihet även innebär ett större ansvar för SLU att i ettresursknappt läge söka utveckla skilda verksamheter inom ramen för befintligaresurser. Jag har i min inledande översikt förordat insalser inomämnesområdet bioleknik. För att möjliggöra en fördjupning och utveckling avkunskaperna inom växlgenlekniken förordar jag att en tjänst som professor imolekylär cellbiolgi inrättas. De merkoslnader som härigenom uppkommer förutsätterjag kan täckas genom omdisponeringar. Jag räknar dock med medel tillförslärkning av basresurser inom ämnesområdet (4- ). Härutöver harjag räknat medel för atl möjliggöra en fortsatt kunskapsfördjupning inom bl.a. markekologi och andra grundläggande biologiska forskningsområden {+ 800000kr. De senaste årens metodutveckling inom genteknik har givitupphov till Prop.1983/84:107 Bilaga 6 28 en snabbt expanderande gren inom bioteknologi som kallasenzymuiveck-ling och som är en kombinalion av tvä kunskapsintensiva tekniker,genteknik och proleinkrisiallografi. Metoden, som innebär alt man skriiddarsyrenzymmolekyler för specifika ändamål, har en mycket slor potentiell lillämpningbåde för industriella processer och för att föriindra bakterier och växter såatl deras användbarhet blir större. Jag föroidar alt man vid SLU bygger upp enenhet för enzymulveckling. En sådan enhel, som behärskar både den gentekniskaoch den proteinkrisltillografiska delen, bör enligl min mening bidra lill allinom landet utveckla den kunskap och de redskap som behövs för alt tillämpahela denna metodik. Koslnaderna för att bedriva en sådan enhel harjaguppskattat lill 1,5 milj. kr. i ärliga löne- och driflkoslnader saml enengångsinveslering i fasla resurser lill 1 milj.kr. I mininledande översiki harjag framhållit behovet av ökade och samordnade insatserinorn ämnesområdet odling av fisk och skaldjur. I enlighel med vad jag lidigareförordat har jag under anslaget räknat medel till förslärkning av basresursernainom områdel (4- . Med hänvisning lill vad jag har anfört föreslårjag alt en personlig tjänst som professor i ekologisk zoologi med särskildinriklning pä vattenbruk inrättas för . Jag förutsätter atlkostnaderna för ijänslen kan täckas inom de medelsramar som föreslås anvisadeför ämnesområdet odling av fisk och skaldjur. Jag har lidigare framhållit att mäl-, styr- ochreglerleknik i kombination med dalaleknik kommer all få ökad belydelse inom deareella näringarna. Jag har därför räknat medel för atl möjliggöra uppbyggnadav kompelens inom della (. Jag har lidigare redovisat behovel av all öka kunskapernaom försurningsproblem och om markens långsiktiga produklionsförmåga samt behovelav ökad skogsproduktionsforskning. Jag har i min beriikning av anslaget räknalmedel för forskning inom dessa områden (-1- . Behovel av doktorandljänster är myckel slorl.Forskarutbildning inom bl.a. de områden somjag här särskilt har angett börstimuleras. I min beräkning av anslaget harjag räknal medel för delta ändamål(-1- . I min beräkning av anslaget har jag räknal medel föröverföring av tjänsler lill förevarande anslag från skogs- och jordbruketsforskningsråd under punklen G 5. Tjänslerna ingär i den systemekologiskaforskningsgruppen vid SLU. Medlen avser dels tjänst som professor i terresterekologi, särskill ekosyslemekologi, dels en forskartjänst (-. Jag har i min beräkning av anslaget även räknal medel förall under /85 möjliggöra de förändringar av den högre skogligautbildningen som föreslagils i del av utredningen om översyn av den eftergymnasialaskogliga utbildningen framlagda betänkandet (Ds Jo 1983:6) Prop.1983/84:107 Bilaga 6 Högre skoglig utbildning (4- I ). Jag kommerinom kort atl föreslå regeringen alt lägga fram en siirskild proposition iämnet. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen all vid inrätta tjänsler somprofessor (24/26) i enlighet med vad jag har förordai. 2. lill Sverigeslantbruksuniversitet för /85 anvisa ett reservationsanslag av360996000 kr. Lokalkostnader m. m. vid Sverigeslantbruksuniversitet Nytl anslag (förslag) 191 436000 Fränanslaget bestrids kostnader för lokalhyrorvid lantbruksuniversitet.Vidare beslrids kostnader för ersättning lill domänverkets fond för upplåtenmark. Beräknadändring 1984/85 Lokalhyror Ersällning till domänverkets fond + 219000 4-37 217000 -I- 219000 4-13845000 Jag har tidigare förordat all medel till lokalkostnader m.m. vid bör anvisas under ett särskilt anslag. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag för näsla budgetår anslaget till . Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Lokalkostnader m.m. vid Sverigeslantbruksuniversitet för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1983/84:107 Bilaga 6 30 Skogs- och jordbrukets forskningsråd 1982/83 Utgift 35 122532 Reservation 5357851 1983/84 Anslag 47852000 1984/85 Förslag 56359000 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () skall enligtsin instruktion främja och stödja i första hand sådan grundläggande ochlångsiklig forskning som gagnar skogsbruket, jordbruket och trädgårdsnäringen. Skogs- och jordbrukets forskningsråd Pris- och löneomräkning . Vid finnsnumera forskartjänster. Rådet räknar koslnader för ylleriigare fyra tjänster(4- I 000000kr. Forskningsrådenhar numera möjlighet att inrälla särskilda doklorandljänsler iforskarrekrylerande syfle. För /85 begär medel för fyra doktorandljänster(+ 500000kr. Del är enligtSJFR angelägel alt slå vakt om odlingsmarker så atl dess produktionsförmågabibehålls. Problemet med försurning bör beaktas särskilt vad avser påverkan påmarkens reaktionssystem. För /85 föreslår rådet en förstärkningav resurserna till markekologisk forskning (. Inom skogs- ochjordbrukssektorn är det mycket viktigt atl väsentliga satsningar inombiotekniken görs. Metodutvecklingen och kunskapsuppbyggnaden inom områdenabiokemi, mikrobiologi m.fl. blir nödvändiga. har ularbetal ett femårigtforskningsprogram inom området bioleknik. Rådel bedömer det därför somangeläget med ytteriigare satsning på området (4- 1000000kr. Inom denskogliga sektorn har en ökad salsning skell på forskning rörandeskogsproduktion. Rådel bedömer dock inte denna salsning som tillfyllest utanser del som synnerligen angeläget atl ytterligare medel slälls till förfogandeunder den kommande femårsperioden. Därvid bör delområden avseende grundläggandebiologisk forskning prioriteras för alt därmed öka insikten beträffandeorsakssambanden under olika faser av produk-fionsförioppel {+ 200000kr. kan inle öka sitt anslag till skogligmarkkarlering utan all särskilda medel ställs till rådels förfogande (4- 1 000000kr. Rådelframhåller att meloder och teknik vid utnyttjande av fjärranalys som hjälpmedelvid skoglig resursinventering bör förfinas och vidareulvecklas. En inledandesatsning bedömer rådel som angelägen {+ I 000000kr. Den framlidaforskningen på jordbrukets område måsle i hög grad inriktas mot en mernaturresursbevarande odling och en effektivare hushållning medicke-förnyelsebara energi- och råvarukällor. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 31 därför atl medel anvisas för forskning rörande odlingssäkerhel (4-2000000kr. Inom djurproduklionen behövsfördjupade kunskaper om djurens ämnesomsättning framför allt avseende energi-och proteinomsällningen m. m. för all effeklivisera produktionen och för atlutgöra underiag för ett framgångsrikt avelsarbele. Den intensiva produktionenhos våra husdjur har gelt upphov lill sjukdomar med en ofta kompliceradbakgrund. En ökad salsning måste göras på den immunologiska forskningen. föreslåratl ytterligare medel satsas på forskning rörande djurproduklion(4-2000000kr. bedömer atl en generell ökningav medel lill projeklforskning är erforderlig. Med dessa medel avser attstödja kunskapsuppbyggande forskning inom bl. a. områdena etologi. miljö,systemanalys, datorisering samt näringsinriktad ekonomi och leknik {+ 3500000kr. har förbudgelåret 198.3/84 anslagit medel till fiskeribiologisk forskning, i förstahand vallenbruk. Rådel har för avsikt alt söka ta fram ett forskningsprogramsom i första hand skall beröra områdena avel, fysiologi och nutrition, hälsaoch sjukdom saml grundläggande teknisk forskning i samband med vattenbruk. En bättreinsikt i forskningen rörande råvaruproduktionen kan berika den forskning somberör råvarans förädling pch vidare bearbetning i livsmedelskedjan. Del ärvidare uppenbart att frågorom livsmeddskvanti-let. råvarans lämplighet förprocessuiveckling och framslällning av den färdiga produkten, dessnäringsvärde, förekomsten av tillsatser, m. m. kan i hög grad berika denforskning i så stor ulsträckning stöder i råvartiledet. är därförberett atl ta slörre ansvar för kunskapsuppbyggnaden inomlivsmedelsforskningen. hemslälleratt medel för två tjänsler, som ingår i den syslem-ekologiska forskningsgruppenvid SLU, överförs till universitelet (-. Förinformationsverksamhet m.m. har begärt ytterligare resurser (-1-361 000kr. Med hänvisning till vad jag lidigare har anförl om långsiktigkunskapsuppbyggnad, alternativa produktionsformer inom jordbruket och trädgårdsnäringen,virkesproduktion och bioleknik föreslär jag en ökning av anslaget med 5000000kr. Jag har därvid räknat med ytterligare medel för grundläggande forskning ommarkekologi, skogsproduktion, djurhälsa och bioteknik. Jag har även räknatmedel för arbetet med att ta fram program för forskning rörande alternativaproduktionsformer samt långsiktigt program för skogsforskning och för allnågon del av forskningen inom programmen skall kunna ulföras under budgetåret.Jag har vidare räknal medel för forskartjänster och doktorandljänster. 1983/84:107 Bilaga 6 32 Denförstärkning av forskningsrådets resurser för atl möjliggöra kunskapsuppbyggnadinom området odling av fisk och skaldjur, somjag lidigare har förordai, harjagberäknat behöva uppgå fill . Vidmin anslagsberäkning har jag frånräknat medel för tjänsler, som ingår i densystemekologiska forskningsgruppen vid SLU (-. Medhänvisning till vad jag har anförl hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen atttill Skogs- och jordbrukets forskningsråd för budgelårel 1984/85 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83Ulgift 44766686 Reservation 4842269 1983/84Anslag 48200000 1984/85Förslag 52732000 Frånanslaget bestrids utgifter för forskning m. m. inom miljövårdsområdet. med företrädare för såväl forskare som avnämarebeslutar om anslagets närmare användning. Forskningsnämndenhar gjorl omfattande omprioriteringar avverksamhetens inriktning. Huvuddelen av anslaget har använts för samordnandesatsningar på avgränsade problemområden, s. k. projektområden. Följandeprojektområden drivs /84: - metallers påverkan på den yttremiljön - luftföroreningar i tätortsmiljö - testsystem för kemiskasubstanser - vattenmiljön - dricksvattenkvalitet och hälsa - miljökonsekvenser avodlingsåtgärder inom jord-och skogsbruk - växlnäringsläckage - konsekvenser av skogs- ochmyrdikning - miljö/cellulosa,miljökonsekvenser av skogsindustriella vattenutsläpp - bevarande av naturtyper ocharter - eutrofiering i marin miljö Samfinansieringmed andra anslagsbeviljande organ sker på vissa områden.Miljöforskningsanslaget bidrar exempelvis med 750000kr. lill det avforskningsrådsnämnden initierade problemområdel Kemiska hälsorisker i vår totalamiljö, och med . till Åkermarkens ekologi. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 33 Miljöforskningsanslagetbör enligl verkel för /85 räknas upp för alt möjliggörasatsningar inom områdena eutrofiering i marin miljö, miljömedicin, testmetoderför kemiska substanser i mark, restbiotopers betydelse för fauna och flora samtextra tjänster vid högskolan. Forskningeninom eutrofieringsområdel inriktas dels på situationen i öppna , delspå situationen i och . De frågor som sluderas äreutrofieringens orsaker, dess konsekvenser och möjliga motåtgärder. Snabbaresultat är nödvändiga för att få fram underlag för erforderliga beslut omåtgärder. Enökad satsning på tillämpad miljömedicinsk forskning (toxikologi, epidemiologi)har betonats bl.a. av bilavgaskommiltén och utredningen om användningen avkemiska medel i jord- och skogsbruk. Indikationer på toxikologiska förändringarhos bl.a. barn och riskgrupper i anslulning lill vissa större industrianläggningarmåste klarläggas. För utsläpp till luft finns ett stort behov av ett syslem förall beskriva och bedöma miljöfarligheten. Behovet av kunskaper inom området ärmycket slort hos och länsstyrelser i samband med koncessions-och tillsynsärenden. Iregeringens proposition om forskning m.m. (prop. 1981/82:106) försmarkekologiskl inriktad forskning till den högst prioriterade gruppen. Dettamotiveras både från de areella näringarnas och miljövårdens synpunkt. Markenfungerar som mottagare av en rad föroreningar, som kan ha menlig inverkan påden långsikliga produktionsförmågan och på dess förmåga att oskadliggöra andraantropogena föroreningar. En kraftig nysatsning behöver dock ske för allutveckla meloder som möjliggör riskbedömning i samband med beslut omregistrering av nya ämnen och ålgärder mot existerande ämnen. Ytterligaretvå extra tjänster bör inrättas vid högskolan. Prioritering av ämnesområdenaför Ijänsterna kommer atl ske i samråd med andra anslagsbeviljande organ ochhögskolan. Projektet"BIODATA" har utvecklat systemrutiner, kodlistor m. m. förADB-hantering av biologiska och kemiskt-fysikaliska miljödala.