prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Detbör enligt min uppfattning också vara möjligt att som AMS föreslår få beviljaarbetsmarknadsutbildning för studier på högskolor upp fill 40 poängs nivå underfömtsättning att utbildningen är inriktad mol sysselsättning i näringslivet.Det bör ankomma på regeringen att utfärda anvisningar. AMSyrkande om ytterligare medel för investeringar inom AMU kan jag däremot intebiträda. Jag anser det inte heller lämpligt att införa en stimulanspremie fördeltagare inom vissa utbildningsområden. Jagvill i detta sammanhang erinra om vad statsrådet tidigare i dagföreslagit i fråga om särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa för sådanastudier som inte kan tillgodoses inom arbetsmarknadsutbildningens ram. För attmöjliggöra detta har statsrådet även anmält hur riksdagensbemyndigande till regeringen om kurser för arbetslösa inom den kommunalavuxenutbildningen och folkhögskolan skall användas. Personer som drabbats avarbetslöshet får därigenom ökade möjligheter att komplettera sina bristandeskolkunskaper på gmndskole- och gymnasienivå, vilket jag ser som väsentligtmed tanke på de ökade kraven på grundläggande utbildning som bl. a. den nyatekniken ställer. Utöverden nu föreslagna utökningen av AMU-kursema anser jag det av två skälnödvändigt att också föreslå en utökning av bidragen för utbildning iföretagen av redan anställd personal. Fördel första bedömer jag att industrins behov av välutbildad och yrkeskunnigpersonal inte till fullo kommer att kunna tillgodoses genom nyrekrytering. Enfömtsättning för att den väntade konjunkturförbällringen skall ge utslag i ensysselsättningsökning är dock att sådana flaskhalsproblem som brist påkvalificerad personal utgör, kan motverkas. Detta kan ske genom fort- ochvidareutbildning av redan anställda inom ramen för det nya bidrags- ochregelsystemet för AMU i företag. Fördet andra finns också bland dem som har anställning stora gmpper, som på gmndav föråldrad eller bristande utbildning, kan få svårigheter att klaraförändringar i yrkesinnehållet eller helt nya arbetsuppgifter till följd av bl.a. tekniska och organisatoriska förändringar, och därför kan löpa riskför utslagning. Jag förordar att AMS tilldelas medel för bidrag till utbildningav ytterligare 10000 personer enligt det nya regel- och bidragssystemet förAMU i företag somjag aviserat i budgetpropositionen. Jag har beräknat dengenomsnittliga utbildningstiden och bidrag för kurskostnadertill genomsnitfiigt ca . Jag räknar med att de 64milj. kr somenligt vad som föreslås i budgetproposifionen skall stå till regeringensförfogande, skall täcka dessa kurskostnader. Jagvill erinra om att jag under anslaget B 1. Arbetsmarknadsservice föreslagit attmedel anslås för att förbättra servicenivån inom arbetsmarknadsverket. Dessabör till viss del kunna utnyttjas för länsarbetsnämndernas administration avden utökade utbildningen av anställda. teratt även viss personal vid AMU-center skall kunna medverka vid planering ochuppläggning av sådan utbildning. AMShar i den tidigare omnämnda skrivelsen föreslagit särskilda kurser inomdataområdet. Syftet skulle vara atl ge arbetslösa tillfälle att orientera sigom datautvecklingen och skapa intresse för vidare utbildning. För egen delföreslår jag att det , som ett särskilt projekt inom ramen förAMU i företag, får anordnas utbildning inom dataområdet för 5000 personer.Avsikten är att personer med kortare skolutbildning skall prioriteras viduttagning till utbildningen. Jag räknar med att dessa kurser kan anordnas isamarbete med studieförbunden. De erfarenheter som vunnits genom bl. a. desärskilda insatser för kvinnor inom den s. k. industrikampanjen bör därvidutnyttjas. Jag anser det angeläget atl kvinnomas möjligheter till utbildninginom dataområdet beaktas även inom detta projekt. Jag vill i detta sammanhangäven erinra om vad statsrådet tidigare denna dag har anfört rörandeen bredare datautbildning. Den utbildning jag nu förordar bör därvid kunna gevissa erfarenheter. Jag vill vidare omnämna att arbetet med utbildning inomdataområdet, såväl det här föreslagna projektet som den fortsatta beredningenav frågan, kommer att ledas av en grupp på statsrådsnivå. För det särskildaprojektel har jag beräknat 32 milj. kr. Medlen bör disponeras av regeringen. Ioktober 1983 beslutade regeringen atl som försöksverksamhet bedrivayrkesförberedande praktik inom det militära försvaret och civilförsvaret.Syftet med försöksverksamheten är att ge arbetslösa ungdomar mellan 18 och 24år utbildning i olika civila yrken som finns representerade inom försvaret.Utbildningen omfattar både teoretiska och praktiska moment. Försöksverksamhetenfår omfatta högst 1300 elever på ett 20-tal platser i landet och skall varaavslutad . Den prakfik som följer på utbildningen inomcivilförsvaret skall dock vara avslutad senast den 31 december 1984.Ersättningen till ungdomarna utgår i form av utbildningsbidrag. De militäramyndigheterna ersätts för att täcka sina kostnader med 100kr. perutbildningsdag och elev. För försöksmyndighe-tema inom civilförsvaret uppgårmotsvarande ersättning till . Ienlighet med regeringens beslut har AMS och chefen för armén, som har ansvaretför försöksverksamheten inom det militära försvaret, i skildarapporter redovisat sina erfarenheter av verksamheten den 1december 1983 fill mitten av . har den 30 mars1984 redovisat sina erfarenheter. Enligtdessa redovisningar har i genomsnitt 1100-1200 ungdomar varit sysselsatta i denyrkesförberedande praktiken som redovisningen avser.Deltagarantalet har varit jämnt fördelat mellan flickor och pojkar. Dengenomsnittliga åldem har varil . Yrkespraktiken har omfattat ett stortantal utbildningsområden, bl.a. verkstad, skogs- och miljövård, kök, förråd,hantverksarbete, lokalvård, sjukvård, bageri och distribution. av såvälpojkar som flickor har avbmtit prakfiktjänst- 1983/84:150 14 göringenutan att ha erhållit annat arbete eller påbörjat studier. En starkt bidragandeorsak till detta har uppgivits vara den ekonomiska ersättningen som för 18 och19-åringar utan upparbetad rätt till kassaersättning har uppgått till 100 kr.per dag. För arbete i ungdomslag uppgår däremot ersättningen för dessa ungdomartill ca . av såväl pojkar som flickor har hittillsunder praktikperioden fått annat arbete eller påbörjat studier. Uppföljningenav verksamheten visar vidare att frånvaron har varit förhållandevis låg. Somhelhet betraktas denna typ av praktik som värdefull, eftersom det inomförsvaret finns många olika arbetsuppgifter. Praktik inom kontor, tekniskaarbeten, ADB, storhushåll, verkstadsarbete, fordonsteknik, fotoarbete,teleteknik och vård har bedömts som särskilt värdefull. Enligt redovisningenfrån chefen för armén har försöksverksamheten kunnat genomföras utan negativinverkan på den ordinarie verksamheten. Somjag har redovisat ovan deltog också civilförsvaret i försöken med denyrkesförberedande praktiken. Försöken inom civilförsvaret har genomförts vidskol- och förrådsanläggningen i . Även redovisningen av dessa försök ärmycket positiv. Sammanfattningsvisbeskrivs den yrkesförberedande praktiken som ett mycket bra projekt av allainblandade parter, dvs. såväl myndighetema som ungdomama och de fackligaorganisationema. Motbakgmnd av de positiva erfarenhetema av försöksverksamheten förordarjag efter samråd med försvarsministem att den yrkesförberedande praktiken farbedrivas även under nästa budgetår och utvidgas något till att omfatta högst1500 ungdomar. En fortsatt försöksverksamhet inom civilförsvaret kan påbörjasförst efter beslut. Den är även ganska komplicerad att planläggaoch administrera. Jag förordar därför att samtliga 1500 ungdomar erbjudsutbildning inom det militära försvaret som har en väl fungerandeutbildningsorganisation och stor vana att ta hand om ungdomar. Den utbildningsom f. n. pågår vid civilförsvars-styrelsens anläggning i bör docksjälvklart slutföras. Jagkommer under anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag anmäla ett förslag om höjning av utbildningsbidragen, vilketinnebär att ungdomar som inte är berättigade till ersättning frånarbetslöshetskassa kommer att få . per dag i utbildningsbidrag. Jagberäknar kostnaden för den yrkesförberedande praktiken till totalt 75 milj. kr.för nästa budgetår, varav 45 milj. kr. Jag återkommertill finansieringen av denna kostnad under anslaget B3. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Av den totala kostnaden utgör30milj. Förden utökning och effektivisering av arbetsmarknadsutbildningen inkl. detsärskilda projektet med inriktning mot dataområdet och yrkespraktiken inomförsvaret beräknar jag de ytterligare kostnadema till 262 milj. kr. Jag har föravsikt att senare föreslå regeringen att medge att AMSfår använda 37milj. av reservationsmedel för att bestrida en del av dessakostnader. Dämtöver bör för detta ändamål ytterligare 225 milj. kr. tillförasanslaget utöver i budgetpropositionen föreslagna medel. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Arbetsmarknadsutbildning för /85 under tionde huvudtitelnutöver vad som har föreslagits i prop. 1983/84: 100 bil. 12 anvisa ettreservationsanslag av 225000000kr. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag Ersättningeni arbetslöshetsförsäkringen utges i form av en dagpenning som fr.o.m. den 1januari 1974 fastställdes till maximalt 130kr. Det högstadagpenningbeloppet har därefter successivt höjts. Fråganom en höjning av dagpenningen har aktualiserats i flera framställningar.Senast har i , Tjänstemännens centralorganisationoch Arbetslöshetskassomas samorganisation (SO) i en skrivelse den 6 febmari1984 hemställt att dagpenningen höjs till . per dag fr. o. m. den 1 juli1984. Dessutom har organisationema begärt att det i arbetslöshetsförsäkringeninförs ett system som innebär att dagpenningen automatiskt räknas upp varje åroch att en arbetsgmpp tillsätts för att utreda hur ett sådant system lämpligenbör utformas. 1983/84: 126 om ändringar i det kontanta arbetsmarknadsstödet m.m.anriiälde jag att jag hade övervägt frågan om en höjning av dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen men att jag ville avvakta med att lägga förslag ifrågan. Jag ansåg att denna fråga, liksom frågan hur en höjning börfinansieras, bättre kunde bedömas när förhandlingarna i den pågåendeavtalsrörelsen hade slutförts. Jag återkommer till dessa frågor. Jaggör nu den bedömningen att en höjning av den högsta dagpenningen till 300kr. Jag förordar därför att denna nivå skall gälla fr. o. m. den 1 juli1984. Däremot kan jag inte ställa mig bakom förslaget om att införa enautomatisk höjning av dagpenningen . Jag vill därvid hänvisa tillregeringens i olika sammanhang uttalade ambition att så långt som det ärmöjligt undvika automatiska utgiftshöjningar. Jagvill här anmäla att jag, under fömtsättning av godkännande av denav mig här förordade höjningen av dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen,har för avsikt att senare föreslå regeringen att höja utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering till maximalt 300kr.per dé. per dag, som lägst gäller för dem som ärersättningsberättigade i arbetslöshetsförsäkringen samt för dem som har fyllt20 år eller för dem som är yngre men har 1983/84:150 16 vårdnadenom eller fullgör underhållsskyldighet mot eget bam, bör höjas till 185kr. Den lägsta nivån som f. n. är 100kr. bör höjas till . Jagvill i detta sammanhang också ta upp frågan om utbetalningen av statsbidragentill de erkända arbetslöshetskassoma. Dessa bidrag utbetalas ä-konto iefterskott vid sex fillfällen , dvs. Vid varje tillfälleutbetalas av del beräknade slutliga statsbidraget. SO har i en skrivelseden begärt dels att ä-kontoutbetalningar av statsbidragen skallske , dels att av det beräknade slutliga statsbidraget skallutbetalas vid vaije tillfälle. De kraftigt ökade utbetalningama frånarbetslöshetskassoma har inneburit likviditetsproblemför många kassor, som har tvingats låna pengar från förbund eller från annathåll för atl kunna klara utbetalningarna till sina medlemmar i avvaktan på attstatsbidragen betalas ut. Detta har också medfört att AMS har varit tvungen atti stor utsträckning utnyttja den möjlighet fill särskilda ä-kontoutbetalningarsom finns. Enligt min mening är det med hänsyn till samhällets intresse av attarbetslöshetsförsäkringen fungerar problemfritt rimligt att statsbidragenutbetalas en gång . Jag förordar därför att en sådan ordning skallgälla fr. o. m. . Däremot kan jag inte tillstyrka SO: s begärani fråga om nivån på å-kontoutbetalningama. Kostnadernaför de reformer som jag har föreslagit här uppgår fill 518,3 milj. kr. I dettabelopp ingår kostnaden, 15 milj. kr., för slopandet av den s.k. 50-dagarsregelnsom regeringen har föreslagit i prop. 1983/84: 126. Dessa kostnader bör enligtmin mening finansieras genom en höjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,16procentenheter fr. o. m. , vilket motsvarar kostnaden förreformema. De senaste årens höga arbetslöshet har, somjag nämnde,inneburit att utbetalningama av arbetslöshetsersättning har ökat kraftigt. Dennuvarande nivån på arbetsmarknadsavgiften, 1,, räcker inte för attfinansiera den del av utbetalningama som avgiften skall täcka. En höjning avavgiften är nödvändig redan av denna anledning. Enligt mina beräkningar börarbetsmarknadsavgiften därför höjas med föratt medelsbehovet skall bli helt täckt. Jag förordar således attarbetsmarknadsavgiften höjs med sammanlagt fr. o. m. den 1januari 1985. 1983/84: 126 har jag beräknat medelsbehovet för detta anslag /85 till . I detta belopp har jag inte räknat inkostnadema för de reformer somjag nu har förordat. Dessa reformer bör, som jagnyss nämnde, helt finansieras genom en höjning av arbetsmarknadsavgiften ochbör inte belasta anslaget. Nuvarande anslagskonstmk-tion innebär dock atl 35%av utgiftema betalas över statsbudgeten. Av denna anledning torde det finnasskäl att överväga en ändring av den nuvarande fördelningen av kostnadernamellan anslagsmedel och avgiftsmedel. Jag är emellertid inte beredd att nuföreslå en sådan ändring, men kankomma atl föreslå regeringen att senare förelägga förslag i dennafråga. Påanslaget bör föras upp statens andel, , av kostnaderna för utbildningsbidragtill deltagare i de utbildningar somjag har föreslagit under anslaget B 2.Arbetsmarknadsutbildning. Jag beräknar statens andel av dessa kostnader till115 milj. kr. Jagvill i detta sammanhang erinra om vad jag anmälde i budgetpropositionen isamband med åldersvillkoret för handikappade ungdomar vidarbetsmarknadsutbildning, F. n. gäller att utbildningsbidrag kan beviljas gravthandikappade ungdomar som direkt efter gmndskolan övergår till gymnasiestudier.Som villkor gäller att utbildningen planeras i samråd med arbetsförmedlingen.För vissa handikappgmpper, däribland döva, hörselskadade och gravt rörelsehindradevilka bor inackorderade på annan ort än hemorten, finansieras boende- ochresekostnader genom de särskilda bidrag som utöver dagpenningen ingår iutbildningsbidraget. Genom lagen om allmän försäkring kan handikappade som harfyllt beviljas sjukbidrag eller förtidspension. Gravt handikappadeungdomar får handikappersättning för merkostnader till följd av handikappet. Genomdet sätt på vilket dessa regler tillämpas kan vissa av de handikappadeskolungdomarna fa bidrag för uppehälle och merkostnader till följd avhandikappet från flera håll. I avvaktan på en översyn av studiesstödssystemetvad avser handikappade, avser jag att senare föreslå regeringen atthandikappade ungdomar , som fr.o.m. /85 påböljarstudier inom det reguljära skolväsendet, skall kunna beviljas utbildningsbidragendast i form av särskilt bidrag för merkostnader för boende på annan ort änhemorten, resekostnadsersättning m. m. Sådant särskilt bidrag bör kunnabeviljas jämsides med ordinarie studiestöd. Dock bör inackorderingstillägg ochresetillägg i studiebidraget inte kunna utgå jämsides med utbildningsbidraget.Jag har i denna fråga samrått med cheferna för ochutbildningsdepartementet. Minaförslag i det föregående om en höjning av dagpenningen ocharbetsmarknadsavgiften föranleder ändringar i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkringoch lagen (1981: 691) om socialavgifter. Det sistnämnda förslaget tilllagändring har upprättats i samråd med chefen för socialdepartementet.Förslagen till lagändringar bör fogas till protokollet i detta ärende somunderbilaga 4.1. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, dels att 1983/84:150 18 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om ä-kontoutbetalningar av statsbidrag till de erkändaarbetslöshetskassorna, 4. till Bidrag tiUarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /85 undertionde huvudtiteln utöver vad som har föreslagits i prop. 1983/84: 126 anvisaett förslagsanslag av . AMShar i skrivelsen redovisat sin bedömning av behovet avsärskilda insatser för att stödja byggverksamheten . AMSbedömning är att byggnads- och anläggningsarbeten inkl. reparationer ochombyggnader för en investeringsvolym på mellan 5000 och 6000milj. skullebehöva tidigareläggas för att kunna upprätthålla nuvarande volym ibyggnadsverksamheten. Regeringen beslutar , med utnyttjande av den avriksdagen beviljade finansfullmakten (prop. 1982/83: 150 bil. 1, FiU50,rskr392), att tidigarelägga statliga investeringsobjekt för ca 1271 milj. kr.Projekten har valts ut så att de i flertal fall ger viss sysselsättningseffektredan under hösten 1984 men med tyngdpunkten under vintem 1984/85. Vidare harett antal större byggnadsobjekt med längre byggnadstider valts ut inom vissaregioner för att, oavsett lokalisering, skapa arbetstillfällen förbyggnadsarbetare även i andra län än de där dessa objekt finns. Tillsammans medde insatser jag strax kommer att redovisa under beredskapsarbeten samttillsammans med de förslag till särskilda insatser som socialministern tidigarei dag har föreslagit och som bostads- och civilministrama kommer att föreslåmotsvarar detta en byggnadsvolym på drygt 2200milj. Sysselsättningseffekteninom byggnadssektorn av dessa åtgärder beräknas till ca 4000 årsarbeten. AMSanser också att insatserna på byggarbetsmarknaden bör ses i ett mer långsiktigtperspekfiv och menar att det kan bli nödvändigt att vidta åtgärder för att lösaproblem som har sin gmnd i stmkturella obalanser. AMS avser att i samarbete medpartema på arbetsmarknaden kartlägga utvecklingen och lägga fram en plan föratt få till stånd en långsiktig balans på byggarbetsmarknaden. Jag delar AMSbedöming att en sådan plan är nödvändig och att den måste innehålla åtgärderbåde för investeringar på kort sikt och för att sfimulera en långsikfiganpassning mellan utbud och efterfrågan. Ett sätt att åstadkomma detta kanenligt min mening vara att minska gmndutbildningen till byggnadsyrken samtidigtsom såväl gmndutbildning som fortbildning inriktas ytterligare motreparations- och ombygg-nadssektom. AMShar vidare föreslagit att arbetslösa byggnadsarbetare skall projektanställasför att akfivera andra byggnadsarbetare. Jag har behandlat frågan fidigareunder anslaget B 1. Närdel gäller sysselsättningsutvecklingen i kommunerna vill jag erinra om att detunder innevarande budgetår har avsatts 300milj. för atl tidigarelägga fastaarbeten i kommuner och landstingskommuner. AMS skall i årredovisa erfarenheterna av denna verksamhet. Regeringen följer med intresse dendiskussion som pågår om att i viss utsträckning omvandla beredskapsarbeten tillfasta arbeten och kommer därvid bl. a. att studera utvärderingen. AMS ser ocksåf. n. över bidragsregler i syfte att åstadkomma ett mer flexibelt utnyttjandeav beredskapsarbetsmedel på den kommunala sidan. Ibudgetpropositionen räknade jag med att antalet dagsverken i beredskapsarbetenunder /85 kommer att uppgå till 4 miljoner. Med en beräknadbidragskostnad på . per dagsverke kostar detta, inkl. några särskildaobjekt, enligt budgetförslaget 1919,1 milj. kr. Av detta belopp föreslås attmedel motsvarande 3 miljoner sysselsättningsdagar skall ställas fill AMSförfogande vid budgetårets början. Till detta skall också läggas de föreslagna3 miljoner sysselsätlningsdagama för rekryteringsplatser och enskildaberedskapsarbeten som inte är av investeringskaraktär samt de beräknade 20000platsema i ungdomslag. AMSredovisar mot bakgmnd av bl. a. läget på byggarbetsmarknaden och tillkomsten avungdomslagen att investeringsarbetena måste ges ökat utrymme under budgetåret1984/85 i förhållande till innevarande budgetår. Detta leder enligt AMS tillatt den genomsnittliga dagsverkskostnaden kommer att överstiga den nivå somangivits i budgetpropositionen. För att uppnå de 4 miljoner dagsverken somföreslås i budgetpropositionen fordras, enligt AMS, ytterligare 350milj. AMS kommer att göra en ny bedömningav behovet av insatser, varför styrelsen inte nu begär några extra medel tillberedskapsarbeten. Jagdelar AMS uppfattning att en säkrare bedömning av åtgärdsbehovet kan görasförst , men bedömer med hänsyn till att AMS har redovisat en reservinom reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssek-tom () hos kommunema attytterligare 50milj. redan nu bör anvisas till beredskapsarbeten. Dessamedel bör användas till beredskapsarbeten inom den kommunala sektom enligtsamma regler som jag angav i budgetproposifionen. Jaganser det angeläget att AMS har en planering som medger att den totala volymensysselsättningsskapande åtgärder liksom andelen investeringsarbeten kan blihögre än vad tilldelade medel ger utrymme för och att åtgärdema kan komma igångsnabbt. AMShar vidare i den tidigare nämnda skrivelsen föreslagit att det enskildanäringslivet skall få bidrag för anställning av byggnadsarbetare motsvarandekassaersättningen vid arbetslöshet. Bidraget föreslås utgå fill byggherrar somutför reparationer och ombyggnader för energibesparande 1983/84:150 20 ochmiljöförbättrande åtgärder i mindre och medelstora företag. Med tanke på denuppåtgående industrikonjunkturen kan jag inte biträda AMS förslag. Jag villdock erinra om den möjlighet som redan finns att som enskilda beredskapsarbeteni industriföretag utföra om- och tillbyggnader för att åstadkomma en bättrehushållning med energi och råvaror eller förbättra arbetsmiljön. AMShar vidare föreslagit att ett projekteringsbidrag bör utgå till statligamyndigheter och angelägna kommunala projekt inom stödområdet. Bidragetföreslås återkrävas i samband med atl den projekterade investeringen genomförs.I budgetpropositionen har jag anfört skäl för alt inte tillstyrka förslaget omkommunala projekteringsbidrag. Jag kan inte heller nu finna skäl att fillstyrkaatt ett statligt projekteringsbidrag införs. Antaletkassamedlemmar som har utförsäkrats från de erkända arbetslöshetskassorna harstigit mycket kraftigt . ulförsäkrades ca 8000personer. Motsvarande siffror var 14200 resp. 17000personer. Som en följd av denna utveckling beslutade regeringen atlarbetslösa kassamedlemmar som är och som riskerar utförsäkringskall, om inte synnerliga skäl föreligger, anvisas beredskapsarbete om de begärdet. En betydande nedgång i antalet utförsäkrade kassamedlemmar har noteratsmellan tredje och Qärde kvartalen 1983. Regeringenuppdrog åt AMS att följa upp beslutet om rätten tillberedskapsarbete. AMS har den 29 febmari 1984 redovisat uppföljningen tillregeringen. Uppföljningen är baserad på verksamheten i , Västmanlandsoch . Av de kassamedlemmar som hade högst 50ersättningsdagar kvar och därmed bedömdes löpa risk för utförsäkring var högst50% berättigade att begära och få anvisning till ett beredskapsarbete. Orsakentill detta var att var och att hade upparbetaträtt till ny ersättningsperiod. Uppföljningen visar att ca en tredjedel av depersoner som under en månad skulle ha haft rätt att begära beredskapsarbete ide tre länen utnyttjade sin rätt. För hela landet innebär det attuppskattningsvis 700-800 personer i denna kategori begärde att få ettberedskapsarbete. har ca 300 personer placerats iberedskapsarbete.