prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:145 om turist- och rekreationspolitiken m. m.; Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokoll för de åtgärder och del ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. 1 propositionen anges målen för turist- och rekreationspoliliken.Genom att öka utlandslurismen och bereda fler svenskar möjlighet till turismoch rekreation i eget land kan turistnäringens kapacitet utnyttjas bättre.Vissa förändringar föreslås av reglerna för det arbelsmarknadspolitiska stödetoch turismen. En särskild struklurplan bör upprättas för turismen. Behovet av forskningoch utbildning inom turistnäringen påtalas. En redovisning av de hinder som begränsar många människorsmöjlighet att använda fritiden för turism och rekreation lämnas. Vissa förslagtill åtgärder redovisas. turistråd föreslås bli centralt organ för turist-och rekreationsfrågorna. Rekreationsberedningen föreslås bli nedlagd. Dessarbetsuppgifter liksom vissa av de uppgifter har på områdetföreslås bli överförda till . Den nya organisationen föreslås trädai kraft den Ijuli 1984. 1 1983/84. 1983/84:145 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , Propositionom turist- och rekreationspolitiken m. m. StatsrådenLundkvist och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för jordbruks- resp. . StatsrådetLundkvist hemställer atl regeringen i en proposition förelägger vadhan och statsrådet har anfört för de åtgärder och de ändamål som dehemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-2. 1983/84:145 - 3 Anmälantill proposition om turist- och rekreationspolitiken m. m. Pågrundval av proposition 1975:46 om planering ocb samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism och proposition 1975:47 om inrättande ochfinansiering av turistråd har (CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46och NU 1975:34, rskr 1975:244) angett riktlinjer för staiens insatser förturism och rekreation. De riktlinjer somriksdagen angav innebär att allmänna medel för turism och rekreationskall användas på ett sådanl sätt att en bred allmänhet kan utnyttja deanläggningar och områden som byggts ut med allmänt stöd. Vidare angavs atl denframtida utbyggnaden för turism och rekreation borde ske genom samordnadeåtgärder i 25 s. k. primära rekreationsområden. beslutade likaså attinrätta en särskild beredning för planering och samordning av de statligainsatserna för turism och rekreation (rekreationsberedningen). För attplanera, samordna och genomföra åtgärder för att främja marknadsföringen avturism i inrättades turistråd. Genom beslut den 28 juni1979 uppdrog regeringen åt rekreationsbered-ningen att initiera samt ge råd ochvägledning för arbetet med utvecklingsprogram i de 25 primärarekreationsområdena. I uppdraget ingick också att till regeringen redovisaresultatet av detta arbete samt att redogöra för de bedömningar och förslagutifrån ett riksperspektiv som arbetet kunde ge anledning till. Beredningen hari belänkandet (SOU 1983:43) Områden för Turism och Rekreation redovisairesultatet av detla arbete. Genombeslut tillkallade regeringen en särskild utredare för atlutreda den statiiga rekreations- och turistpolitiken (Dir. 1979:81). Utredningen,som antog namnet TUREK, har överiämnal ddbetänkandel (SOU 1981:28) Turism ochfriluftsliv - det centrala myndighetsansvaret. Vidare har utredningen överiämnalrapporten (Ds Jo 1982:4) Turistbranschens näringsvillkor. Prop.1983/84:145 4 Genomregeringsbeslut gavs TUREK en pariamentarisk sammansättningoch nya direktiv (Dir. 1982:51). TUREK fick sin slutiiga sammansättning genomregeringsbeslut . I tilläggsdirektiv (Dir. 1983:18) angavsalt TUREK i huvudsak skulle inrikta arbetet på den s. k. hinderproblematikenoch därvid kartlägga hur människor använder sin fritid, vilka hinder somföreligger samt föreslå olika åtgärder för att undanröja dem. Härtill skulle TUREKbelysa rekreations- och turistsektorns samhällsekonomiska betydelse. TUREK har överiämnalbetänkandet (SOU 1983:45) Turism och friluftsliv 2 - om förutsättningar ochhinder. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet (SOU1983:43) Områden för Turism och Rekreation som bilaga 1.1, dels ensammanfattning av betänkandet (SOU 1983:45) Turism och friluftsliv 2 - omförutsättningar och hinder som bilaga 1.2, dels en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena över de båda betänkandenasom bUaga 1.3 samt dels förslag till Lag om beslutanderätt för Sverigesturistråd som bilaga 1.4. Ävenanslagsfrågor för /85 kommer atl behandlas. 2.1Mål för turism- och rekreationspolitiken Vihar i vårt land unika naturliga förutsättningar i form av omväxlande natur, godmiljö och slora kulturvärden atl tillgodose olika rekreations-och lurismintressen.Det är en viktig utgångspunkt för turism- och rekreationspoliliken att dessatillgångar tas tillvara och nyttjas för att förbättra våra möjligheter somturistland. Inriktningenbör vara atl genom såväl ökad utlandsturism som förbättrade möjligheter försvenskar till turism och rekreation i det egna landet öka utnyttjandet av debefintliga anläggningarna. Turismenär av stor belydelse i strävan all förbättra bytesbalansen. Det är därförväsentligt atl antalet turister i kan ökas. En intensifierad marknadsföringär ett viktigt medel för alt uppnå delta. Delär också viktigt alt fler svenskar bereds möjlighet atl utnyttja sin fritid förrekreation och turism i del egna landet i sådana former, som var och en önskar.Bäst åstadkoms del genom olika generella politiska åtgärder. Härigenombör den svenska turistnäringens resurser kunna utnyttjas bättre. Turistnäringensanläggningar, både hotell och enklare anläggningar, är otillräckligtutnyttjade. Anläggningarna representerar elt stort kapital och bidrar ofta tillortens möjligheter att åstadkomma sysselsättning och utveckla ekonomin. Genomökad beläggning och föriängd säsong kan lön- 1983/84:145 4 5 samhetenför befintliga anläggningar ökas avsevärt. Därmed bör del även bli ekonomisktmöjligt för fler att utnyttja dem. Jag vill särskilt understryka att åtgärdersom möjliggör en väl fungerande turistnäring också får positiva rekrealionspolitiskaeffekter. Deturist- och rekrealionspolitiska målen bör vara dels all genom marknadsföringsåtgärderoch utveckling av turistnäringen åstadkomma förbättringar i svenskbytesbalans, regionalpoliliska och sysselsättningsmässiga effekter m.m. samtdels genom generella åtgärder inom olika områden förbättra möjligheterna förbreda folkgrupper till turism och rekreation . Enviktig utgångspunkt för turist- och rekreationspoliliken är som jag tidigarehar framhållit att ge alla möjlighet alt använda sin fritid för sådana formerav rekreation och turism som var och en önskar. Detta är så myckel merangeläget som vårt land har unika naturliga förutsättningar i form avomväxlande natur och god miljö alt tillgodose olika rekreations- och fri-luftsintressen.Exempelvis har genom olika reformer arbetstiden förkortats och semesternförlängts. En väsentlig del av tillgängligt reformutrymme har använts för attöka människors fritid. 2.2Utvecklingstendenser och utvecklingsmöjligheter för turistnäringen Ettcentralt mål för den ekonomiska politiken är att uppnå jämvikt i våra samladebetalningar till utlandet. Den devalvering regeringen genomförde i oktober 1982var ett viktigt steg i riktning mot att skapa en sådan jämvikt. Devalveringenskapade fömtsättningar för en snabb förbättring av den svenska exportensamtidigt som importen begränsades. Trots förbättring av handdsbalansnelloluppvisar bytesbalansen också för elt underskott. Ocksåturismens utveckling har stor betydelse för bytesbalansen. Sålunda uppgickutflödet av resevaluta till ca . medan inflödet var 8miljarder kr. Inflödet av resevaluta har dock ökat. Jämfört med dåutflödet av valulan var ca 3 gånger så stort som inflödet är det ca enoch en halv gång så stort. Underden senaste sexårsperioden har turismen mätt i antalet gästnätter ökatfrån ca 25 miljoner till ca 29 miljoner, dvs. Turismenfrån utlandet har i absoluta tal ökal med 2 miljonergästnätter till 1983 vilket motsvarar en åriig ökning med 6%.Enbart ökade utlandsturismen i med drygt I miljongästnätter. Svenskturism svarar för endast 1,av den europeiska marknaden mätt i andelar av desamlade turislinkomsterna . De övriga nordiska länderna och t.ex.Portugal har vardera turistinkomster i ungefär samma storleksordning somSverige. De stora turistländerna är , , , , och som Prop.1983/84:145 6 tillsammans svarar för av marknaden. Inlernalionellturism har expanderat starkt - sedan mitten av 1960-lalet ochfram . har den dock stagnerat och utvecklingen gårenligt mol kortare semesterresor i det egna landet eller i dess närhet.Inom ramen för det samarbete som äger rum i verkar aktivt för enliberalisering av handelshinder på lurismområdet. Nya regler som avses bidratill att underlätta internationell turism utarbetas f. n. inom . Den andd av befolkningen som gjort någon semesterresauppgick enligt rekreationsberedningen till . Vidmitten av var motsvarande andd 2/3 och den har därefter varitoförändrad. Däremot har vissa förändringar inom resmönstrel ägt rum. Sedanmitten av har semesterresandel inom landet ökat medanutlandsresan-del successivt har avtagit. När det gäller inkvarleringsformernakan en tydlig förskjutning iakttas mot billigare boendeformer, främst stugbyaroch camping. Valet av resmål inom landet är förhållandevis stabilt. De storabesöksmålen kan förväntas ha stor attraktionskraft även . Hushållens konsumtion av varor och tjänster förfritidsändamål inkl. resor har ökat starkt under den senaste tjugoårsperioden.Räknat i fasta priser var den årliga tillväxten mellan åren 1963 och 1981.För bostäder inkl. el och uppvärmning var motsvarande tillväxt och förmatvaror 1,. Den sammanlagda privata konsumtionen av resor, fritidsartiklar,nöjen, rekreation och kortlidsboende uppgick enligt TUREK till ca 60miljarder kr. Turismomsättningen - dvs. omsättningen från boende,transporter, mat, aktiviteter och shopping saml följdeffekter i form avomsättningsökning inom handel och näringsliv - har av turistråd förår 1982 uppskattats till ca . Sedan början av 1970-talel haromsättningen ökat med ca . i fast penningvärde eller med nära30%. Andelen sysselsatta inom turistnäringen är enligtTuristrådet av samtiiga förvärvsarbetande och är större än i fleraenskilda industribranscher. Turistnäringen sysselsätter t.ex. dubbelt så mångasom massa- och pappersindustrin. I vissa regioner har turistnäringen karaktärav basnäring. får drygt 200000 personer genom hel- och deltidsarbetesin utkomst av turismen. Omräknat till heltidssysselsättning motsvarar delta105000 arbetstillfällen. har antalet helårsarbeten med direktsysselsättning inom turism ökat från 90000 till 105000. Indirekt sysselsättningi till turism relaterade verksamheter inom handel- och näringsliv, offentligsektor etc. skapar enligt ytteriigare 70000 hdårsarbe-len. Turistnäringen har somjag nu redovisat stor betydelse förden svenska ekonomin. Del finns enligt min mening stora möjligheter att genommålmedvetna insatser öka såväl andelar av utlandsmarknaden som Prop.1983/84:145 v . 7 svenskarnasfömtsättningar all turista i del egna landet. Devalveringen har underiättatdenna utveckling. Densvenska turistnäringen har f. n. överkapacitet på beläggningssidan. Det innebäratt expansion av turism och rekreation kan ske ulan att omfattandeinvesteringar behöver göras. De statliga insatserna måsle inriktas mot attstödja företagens egna ansträngningar att öka svenskars och utlänningarsefterfrågan på turism och rekreation i . Det är företagens förmåga ochvilja till förnyelse och utveckling som utgör själva grunden förkonkurrenskraften inom turismsektorn. Del statliga ansvaret för turistpolitikenbör i första hand vara att förbättra möjligheterna för marknadsföringsinsatserinom turistnäringen. turistråds huvudroll som centralmarknadsföringsorganisation stryks härvid under. De organisatoriska konsekvensemaav detta behandlar jag i avsnitt 2.6. Ett viktigt stöd från statens sida liggerdessutom i de åtgärder som vidtas i syfte alt bevara basresurserna för turismoch rekreation genom naturvård, natur- och miljöskydd. En vidareutveckling av bokningssyslemelBOKSER även för utlandsmarknaden skulle ytteriigare förbättra Sverigesställning som turistland. Också en satsning på breda s. k. paketresearrangemangsom tillvaratar utbudet av turistattraktioner och naturresurserna skulle kunnabidra till ökade marknadsandelar. Deresurser som en organisation som kan komma atl disponera överkommer alltid - oavsett resurstillskott - alt utgöra en liten del av deresurser som finns tillgängliga inom turistnäringen. resursermåste därför användas effektivt. Jag återkommer till detta i avsnittet omturist- och rekreationsfrågornas organisation. På liknande sätl gynnas enligtmin uppfattning vissa eftersatta grupper i turistsammanhang bäst av degenerella åtgärder av ekonomisk eller annan karaktär som vidtas inom olikasamhällsområden. Även denna fråga kommer jag att behandla . 2.3Statliga insatser för turistnäringens utveckling 2.3.1Sysselsättnings- och regionalpolitiska insatser Statligaekonomiska insatser inom ramen för arbetsmarknads- och regionalpolitikenkommer också turist- och rekreationsseklorn till del. För utbyggnad ochkomplettering av turistanläggningar samt för utbyggnad av infrastruktur- ochaktivitetsanläggningar har dessa insatser sammanlaget med det bidrag som utgåttfrån anläggningsslödet till rekrealionsanlägg-ningar - exkl. lokaliseringsstödi form av lån - uppgått till i genomsnitt ca 115 milj. kr. har insatser genomberedskapsarbeten och lokaliseringsstöd för turist- och rekreationsseklornökat. uppgick insatserna tUl endasl något tiotal medanmotsvarande siffra var ca 150 milj.kr. Arbetsmarknadspolitiska insatsersom kommit turist- och 1983/84:145 8 rekreationssektorntill del i form av beredskapsarbeten svarar för drygt två tredjedelar av dettabelopp. De arbetsmarknads- och regionalpoliliska insatserna har naturligenriktals främst till ekonomiskt och syssdsättnings-mässigt svaga regioner. Stöd tillturistanläggningar har därför i huvudsak lämnats inom det regionalpolitiskastödområdet men också till vissa områden i . Härutöver harsärskilda insatser gjorts i , , Jämtiands och Värmlandslän i form av tidigardagda investeringar eller till länen särskih riktademedel med en friare användning än vad som gäller i samband med ordinariemedelstilldelning. Rekreationsberedningenhar konstaterat att det i vissa områden föreligger risk för överetablering avturistanläggningar. Studier utförda inom både TUREK och rekreationsberedningenvisar alt turistnäringens lönsamhet inte är tillfredsställande. För att höjalönsamheten krävs att befint-Uga områden och anläggningar utnyttjas bättre.Intensifierad marknadsföring, produktutveckling och förbättrade transporterkan medverka härtill. måste försiktighet iakttas med investeringarsom utökar den befintliga bäddkapacilelen. Om sådana investeringar likväl görsmåste de grundas på marknadsmässiga bedömningar av behov och lönsamhelsförut-sällningar. Rekrealionsberedningenredovisar olika förändringar av reglerna för lokaliseringsstödet för attförbättra turistnäringens villkor. Sålunda föreslår beredningen atl kravet påsärskilda skäl för lokaliseringsstöd till turistföretag i stödområde C skalltas bort för vissa av beredningen särskilt prioriterade primärarekreationsområden. och kommuner inomSiljansområdet saml kommun i Fryksda-len. Beredningen föreslår vidare attturistnäringen skall kunna erhålla stöd till syssdsättningsfrämjandeinvesteringar i form av lokaliseringsstöd också utanför stödområdena. Eftersomen särskild parlamentarisk kommitté f. n. ser över det regionalpolitiska stödetär jag inte beredd atl nu ta StäUning till de förslag till förändringar somrekreationsberedningen föreslagit. Stödet bör också i fortsättningen utgå ienlighet med de principer som gäller. Jag vill i detta sammanhang ocksåunderstryka atl lönsamheten inom turistnäringen bäst förbättras genomgenerella ekonomiska åtgärder. Det är angelägel alt näringen inte blir beroendeav olika statliga stödformer. Jagförutsätter att det slöd som enligt nuvarande principer lämnas till verksamhetermed direkt anknytning till turistverksamhet som t. ex. investeringar i olikatyper av infrastmktur, aktivitetsanläggningar, marknadsföring m. m. anpassas tillturismens utvecklingsmöjligheter. Sådant stöd bör lämnas endast ominvesteringen medverkar till atl föriänga säsongen för befintligturistverksamhet, eller om den ökar utnyttjandet av befintlig bäddkapacitet. Enligtbestämmelserna för beredskapsarbete som avser affärsmässig rörelse skallmöjlighet till stöd enligt förordningen (1982:677) om regional- Prop.1983/84:145 9 politiskt slöd alltid prövas i första hand. Sådana arbetenfår inte utföras som beredskapsarbete om stödet bedöms kimna innebärakonkurrensfördelar gentemot förelag av liknande slag som uppbärlokaliseringsstöd. Arbeten påhotell och anläggningar inom turistnäringen får utföras som beredskapsarbete endaslom synneriiga skäl föreligger. Förslag till turistinvesteringar som överstiger3 milj.kr. skall överiämnas till regeringen för avgörande.Rekreationsberedningen föreslär att bestämmelsen om synnerliga skäl upphävs. Enligt minmening är det angeläget att sådana satsningar som är av betydelse förutvecklingen av turistnäringen och rekreationsområden skall kunna genomförassom beredskapsarbeten. Jag avser att senare föreslå regeringen atl bestämmelsenom synneriiga skäl upphävs, och att prövningen av objekt inom turistsektornvars totalkostnad understiger 10 milj. kr. skall delegeras tillarbetsmarknadsstyrelsen. Jag kan däremot inte biträda beredningens förslag attberedskapsmedel skall kunna lämnas utan hinder av reglerna förlokaliseringsstöd. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Jag vill emellertid understryka nödvändigheten av attsatsningarna prövas utifrån såväl arbetsmarknads- som rekreations- ochturismsynpunkter. Det är viktigt att investeringarna görs så att de kan skapastadigvarande sysselsättning. Länsarbetsnämnderna bör därför vid behandling avdessa investeringar höra del regionala luristorganet. Rekreationsberedningenhar också föreslagit att projekteringsbidrag återinförs inom de av beredningenprioriterade områdena. Efler samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetfinner jag inte skäl alt tillstyrka förslaget. Jag villockså erinra om att arbetsmarknadsverket vid valet av beredskapsarbeten har atlsärskilt beakta möjligheten att främja service- och tjänstearbeten inom turistsekiorn.Jag kommer senare alt föreslå särskilda insatser för viss försöksverksamhet ochinformation om det statliga slöd som lämnas för alt öka tjänste- ochserviceinsatserna inom turist- och rekreationssektorn. Arbetsmarknadsinsatsernakan avse anställning som guide, värd och turledare, eller anställning vidresebyrå och lokala transportföretag liksom anställning i samband med lokala informationsaklivi-teter.Dessa möjligheter inom arbetsmarknadspolitikens område har inteutnyttjats i någon större utsträckning inom turistsektorn. Jag vill även erinra om atl de tillämpningsregler somgäller för ungdomslagen inkluderar arbeten inom turistsektorn. Reglerna förberedskapsarbeten och rekryteringsstöd kan givetvis också utnyttjas inom tjänste-och servicesektorn. Även i dessa frågor har jag samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Prop.1983/84:145 10 2.3.2Struklurplan och branschstudie för turism Statligainsatser bör enligt rekreationsberedningen styras till de primära rekreationsområdensom har högst besöksfrekvens. Syftet är enligt beredningen att ökatillgängligheten och utnyttjandet av befintliga resurser samt att minskaköproblem. De områden beredningen prioriterar är , , norraBohuslän, , Siljan, DalaQällen, och Åre. Flertaletremissinstanser är kritiska till den föreslagna prioriteringen. Remissinstansernai alla norrlandslän utom avstyrker förslaget. Län som har bådeprioriterade och opriorilerade primära rekreationsområden tillstyrker attnågot eller några områden prioriteras men framhåller atl insatserockså bör göras i de områden som inte prioriteras. Föregen del vill jag framhålla all det grundläggande syftet med att peka ut deprimära rekreationsområdena var att skapa dels handlingsfrihet i fråga ommarkanvändning, dels skydd mot olika former av oönskad exploatering. Riksdagengjorde vid sitt ställningstagande till de primära områdena ingen rangordningav områdena. Alla bedömdes lika väsentliga från rekrealionssynpunkl. Det finnsinte några skäl för att nu frångå detta beslut. Medbeslutet om de primära rekreationsområdena avsågs inte alt dessa områden i helasin ytvidd skulle ligga till grund för prioritering av statligt slöd tillspecifika turistanläggningar. 1 flertalet primära rekreationsområden finns etteller flera resmål som är lämpliga för turistisk utveckling medan storaomgivande områden ulgör en kompletterande natur- ocb kulturresurs. Inte helleri delta avseende finns del anledning alt frångå riksdagsbeslut. Fleraav landets mest besökta resmål ligger utanför de primära rekreationsområdena.Den nödvändiga prioriteringen av insatser i olika turistanläggningar måstegrundas på lokala och regionala bedömningar. Jag vill i detta sammanhangunderstryka vikten av att sådana prioriteringar verkligen görs. Turistnäringenär inte betjänt av satsningar som inte kan bedömas bli bestående. Därför måsteprioriteringar av insatserna göras, även om det kan medföra besvärliga lokalaavvägningar. Detutvecklingsarbete som genomförts av huvudmännen i de primärarekreationsområdena och som sammanställts och bedömts av beredningen utgör ettvärdefullt underlag för fortsatta ställningstaganden i turist- och rekrealionspolitiskafrågor. Detta underiag tillsammans med övrigt befintligt utredningsarbete börkunna utgöra en god gmnd för sammanställandel av en samordnad stmkturplan förturism och rekreation. Planen skall syfta till alt samordna de närings- och regionalpoliliskaåtgärderna med åtgärder inom turist- och rekreationspolitiken. Förutsättningarför olika resmål, tillgången på anläggningar, kommunikationer till och frånanläggningar, natur- och miljöförutsättningar, utflyktsmål m. m. bör redovisas.Jag vill särskilt understryka vikten av att erforderligamarknadsföringsåtgärder 1983/84:145 11 redovisasför de olika resmål och områden som tas med i planen. 1 dessa frågor har jag samråttmed chefen för arbetsmarknadsdepartemerilet och chefen för induslridepartementel. Jagavser att föreslå regeringen atl ge turistråd i uppdrag alt i samarbetemed berörda myndigheter, i första hand statens industriverk, arbetsmarknadsstyrelsenoch , utarbeta en struklurplan för utvecklingen av turism ochrekreation. Studier som redovisats av TUREKoch rekreationsberedningen visar att boendeanläggningar inom turistnäringengenerellt sett inle har tillfredsställande lönsamhet. Turistföretagensekonomiska problem karaktäriseras av låg kapitalomsättning, svag soliditet ochhöga låneräntor till följd av stor skuldsättning. Den svaga soliditetenförklaras av all branschen i stor utsträckning består av enmans- ochfamiljeföretag samt att turistföretagen har gjort stora investeringar ianläggningstillgångar. Rekreationsberedningen har i en särskild rapport lämnatförslag till åtgärder för atl stimulera turistnäringen. F.n. pågår beredningenav betänkandet (SOU 1983:59) Kreativ finansiering som behandlar frågor av viktäven för turistnäringen. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning tillberedningens förslag.