prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Många av dessa vägar kommer helt eller delvisatt avstängas för obehörig trafik. En av följderna blir t.ex. att derekreationsområden som finns efter D och E vägarna inle längre kan näs avallmänheten. Ett ökat tryck på kommunerna till större engagemang kan förväntas. Projektgruppen anser analternativet ej fillgodoser de krav på inriktning av bidragsgivning somstatsmakterna angivit i politiska beslut. Alternativ 1 innebär atltvå vägkategorier B och E helt ställs utanför statlig bidragsgivning.Väghållningskostnaden borisen frän eventuella kommunbidrag fär bäras av deenskilda väghållarna. 1983/84:100 Bilaga 8 217 Beträffandevägkategorierna C, A och F innebär alternativet en sänkning jämfört med bidrag. En standardsänkning kommer atl bli följden förkategorierna B och E. Genom att kategoriD erhåller bidrag kommer allmänheten atl kunna nå de rekreationsområden, t. ex.badplatser, skidanläggningar som finns utefter D-vägarna. Många av E-vägarna kommer all slängas förobehörig trafik. ökat tryck päkommunerna till större engagemang kan förväntas beträffandekategorierna B och E. Enligt alternativ Iökar kravet på nyintagning av vägar med ca 20 st . Alternativ 2innebär att samtliga nuvarande vägkategorier erhåller statsbidrag. Kravet päkommunernas engagemang minskar jämfört med tidigare alternativ. Enligtdetta alternativ ökar kravet på nyintiigning av vägar med ca 60 . Genom alternativ 2erhålls en godtagbar avvägning mellan statens intresse omutgiftsbegränsningar och del allmännas intresse av ell fungerande enskilt vägnät för person- ochgodstransporter. Differentieringenav bidragsprocenten återspeglar på ell bättre sätt samhällsintresset i olikavägar och systemet kan anpassas till samhällets ev. förändrade krav påinriktning av bidragsgivningen. För väghållarnainnebär alternativ 2 sänkta bidrag, jämfört med de som gällt, mestför vägkategorierna D, B och E och endast obetydligt för vägkategorierna C, A och F. Projektgruppen rekommenderar en övergäng från nuvarandesystem till ett differentierat system. differentieratsystem ger en för den enskilde rättvisare fördelning av medlen somsamhällets varierande intresse i deolika vägarna bättre kan återspeglas. Ett differentierat syslem enl. förslaget kan även anpassas lill ochmöjliggöra förändrade prioriteringar från samhällets sida. Med hänsyn till destora negativa konsekvenser för väghållarna som alternativ O och 1 medför, och lilldet allmänna intresset av ett fungerande enskilt vägnät bör enligt projektgruppen alternativ 2 läggas lill grund för ell ändrat bidragssystem. Det åriiga driftbidragel till enskilda vägar börsåledes ges med lillUtfarts- eller uppsamlingsvägar för fast boende och Utfarts- eller uppsamlingsvägar för näringslivet till Ulfarts- eller genomfartsvägar för del röriigafriluftslivet tillUlfarts- eller uppsamlingsvägar för boende inom bebyggelseområden samtUppsamlingsvägar för fritidsbebyggelse Rekommendationen innebär alt förhöjt bidragslopas. 1983/84:100 Bilaga 8 218 Sjiilie hnviidliieln 20 A. Kummunikationsdepartementet m. m. 22 B. Vägvä.sende 45 46 49 51 52 54 55 56 : Ämbetsverksuppgifler 6985 000 Drift av Slatliga vägar 3961 000 000 Byggande av slatliga vägur 900000000 Bidrag till drift av kommunala vägar och galor 698000000 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 340000000 Bidrag till drifl av enskilda vägar m. m. Bidrag lill byggande av enskilda vägar 30000000 8 Tjänslerlill utomstående 28400000 59 I Trafik och administration 62 2 Fordon och körkort 64 3 Bil- och körkorisregister m. m. 66 4 för trafiksäkerhetens främjande 23 085 000 I 000 1000 25 800000 48 887 000 82 2 Ersättning till förvissa tjänster 88 3 Försvarsinvesteringar vid slalensjärnvägar 91 99 100 102 103 Sjöfarlsmateriel m. m. 366 380000 173 500000 30600000 56 160000 37 111000 106 107 109109 111 7 Handelsflottanskultur- och fritidsråd 8 Ersällninglill viss kanaltrafik m. m. 9 Lånlill den mindre skeppsfarten 10 Slöd lill svenska rederier Prop.1983/84:100 Bilaga 8 219 112 1 Flygplatser m. m. 124 2 Beredskap för civil luftfart 124 3Ersättning lill för särskilda raballer vid flyg- 131900000 11 000 000 14 500 000 1000 126 1 Posthus m.m. 132 2Ersättning till postverket för befordran av ijänsteförsän- 133 3Ersällning till postverket för lidningsdisiribuiion 513 000 000 42000000 134 H. Telekommunikationer 156 1 Försvarsinvesteringar vid 164 2 Transportstöd för m. m. Ersällning till lokal och regional kollektivpersontrafik Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut Statens väg- och irafikinstitul Bidrag till statens väg- och trafikinslitut Statens väg- och Irankinstilui: Utrustning Bidrag till statens geotekniska institut Kostnader för visst värderingsförfarande 14 482000 202 000000 714871000 12 097 058 000 194 A. Miljösiikra kusUankfariyg 197 B. Hamnfrågor Åtgärder för att främjakollektivtrafiken 213 Bilaga 8.1Sammanfattning av vägverkels rappori (1983:09) "Differentierade bidragtill enskilda vägar" Bilaga 9 till budgetpropositionen 1984 Prop.1983/84:100 Finansdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om ekonomisk politik och skattepolitiksamt frågor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamheten frågor omskatteutjämningsbidrag m.fl. generella statliga bidrag till den kommunalasektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också pris-,konkurrens- och konsumentfrågor. Vidare bereder departementet frågor som rör statligt byggande, tullväsendet,bank- och försäkringsrörelserna, värdepappershandeln, myntväsendel,statliga lotterier och spel, m.m. De förslag tillutgifter inom verksamhetsområde som läggs framför /85 omfattar ca 13722 milj. kr. Detta innebär en ökning med ca 261 milj. kr. iförhållande till motsvarande utgifter underinnevarande budgetär. För nästa budgetär utgör skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. liksomtidigare den största utgiftsposten. I avvaktan pä en särskild propositionunder om kommunalekonomiskaåtgärder har anslaget till skatteutjämningsbidrag till kommunerna förtsupp med oförändrat belopp. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken redovisas ifinansplanen tillsammans med förslaget till statsbudget. I underbilagor tillfinansplanen redovisas en preliminär nationalbudget (PNB) samt inkomstberäkning och beräkning av budgetutfallet. Inomfinansdepartementet utarbetas de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken. Med utgångspunkt i budgetförslaget och PNB beskrivs och analyserasden ekonomiska utvecklingen . Vidareutarbetas budgetpolitiska riktlinjer på kort och längre sikt.Regeringskansliets arbete med budgetförslaget leds och samordnas avfinansdepartementet. Utöver beräkningar över statsutgifternas utveckling 1 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 2 görsi budgetförslaget en reviderad beräkning av statsinkomsterna pä grundval avriksrevisionsverkets inkomstberäkning. Inomfinansdepartementet görs även kalkyler och analyser av den ekonomiskautvecklingen på . a. för utarbetandet av destatliga långtidsutredningarna. I dessa kartläggs såväl den möjliga framtidatillgängen pä resurser som vilka anspråk som kan komma att ställas frän olikaanvändningsområden beträffande utnyttjandet av dessa resurser. Vidareanalyseras vilka spänningar som kan uppkomma mellan utbud och efterfrågan pä olikadelområden i ekonomin och hur de grundläggande ekonomisk-politiska målenskall uppnäs . Arbetet med nästa långtidsutredning, somavseer perioden , pågår. Utredningen avses presenteras undervåren 1984. svarar för de åriigenutarbetade långtidsbudgetarna för statensutgifter och inkomster för de kommande fem budgetåren. Länglidsbudgetkalkylernabeskriver vilken budgetutveckling som blir följden om inga nyautgiflsåtaganden görs och inga nya beslut fattas om ändrade skatte- ochutgiftsregler. De utgör däremot inte någon prognos över innehållet i kommande statsbudgetförslag, utan är rena konsekvens-framskrivningarav gällande bestämmelser. Ifinansdepartementets uppgifter ingår att följa utvecklingen på kreditmarknaden och attsvara för kontakterna mellan regeringen och i frågor somrör kredit- och valutapolitiken. har sänkt det svenskadiskontot till som en anpassning till den internationella räntenedgängen. Dekorta marknadsbestämda räntorna har hållits uppepå en relativt hög nivä. Detta har varit nödvändigt för att motverka privat kapilalutflöde och möjliggöra en fortsattbetydande statlig upplåning hos förelagen. Bankernaskreditgivning begränsas av rekommendation om att öka utlåningen tillallmänheten med högst mätt . Efter den bilvis mycket snabba expansionen har därför uiläningsökningeni år varit betydligt mindre. Lagen omkreditpolitiska medel har förlängts alt gälla till utgången av . Valutakommitténväntas lägga fram sitt betänkande . Ett väl fungerandeskattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet. Åtgärder vidtasfortlöpande i syfte alt förbättra organisationen för beskattning och uppbörd. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 3 Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. En huvuduppgift, för verket inom skatteområdet äratt verka för en effektiv, rättvis och likformig beskattning. Denna uppgiftfullgör verket genom råd, anvisningar och föreskrifter, genom informationtill myndigheter och allmänhet, genom kontrollverksamhet samt genom enkontinuerlig uppföljning och anpassning av organisation ocharbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingens krav. Det är angeläget attskatteförvaltningen ses som en helhet. Vissa åtgärder för att förstärkariksskatteverkets lednings-, uppföljnings- och samordningsansvar för helaskatteväsendet föreslås därför som andra ätgärder f.n. planeras inom . har i likhet med flertalet andramyndigheter utsatts för en strikt budgetprövning med ökade krav påprioriteringar och höjd effektivitet. Mot bakgrund av den alltmer utbreddaskatteflykten har dock skatteförvaltningen tillförts betydande resurser förbl.a. granskning av komplicerade deklarationer och för en mera aktivarbetsgivarkontroll. Avsikten med anslagspolitiken är således att förskjutatyngdpunkten i skattekontrollen mot de mer komplicerade kontrollobjekten ochmot sådana områden därskatteundandragandet kan antas vara betydande. (B 1982:03) har bl. a. i uppgift att föreslå en förenkling av laxeringsförfarandet. Först när ett förslagfrän kommittén kan genomföras kan resursersom nu utnyttjas för granskning av löntagar-deklarationer frigöras och överföras till de mer svårkontrolleradedeklarationerna. För att ytterligareförbättra kontrollen av mervärdeskatten föresläs att länsstyrelsernasmervärdeskalteenheler tillförs sex milj. kr. Riksskatteverkettillförs, liksom övriga delar av skatteförvaltningen, kontinuerligt nyaarbetsuppgifter genom statsmakternas beslut. Verket föreslås i åretsbudgetförslag fä vissa medel för dessa nya arbetsuppgifter. har i sin anslagsframställning begärtmedel för bl.a. revision hos oljebolag. Dessa önskemål har ävenframförts till kommissionen mot ekonomisk brottslighet. Kommissionenkommer i ett betänkande att behandla frågan om resurser till skatteförvaltningen för kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Dessa frågorkommer därför alt behandlas av regeringen efter det all kommissionen har presenteratsitt förslag. Ett antal kronofogdemyndigheter har under de senastebudgetåren disponerat särskilda medel för bekämpande av kvalificeradskatteflykt och ekonomisk brottslighet. Erfarenheterna från dessa satsningar är mycket goda. Ifrågavarandemyndigheter bör även fortsättningsvis kunna förfoga över dessa förstärkningar. harinförts ell påminnelseförfarande hos skattemyndigheterna, som innebär all alla skattskyldigasom ej erlagt debiterad B-skatl eller K-skatt aviseras innan ärendetöverlämnas för indrivning. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 4 Förfarandet har bl.a. medfört att av del totala B-skattebe-loppetbetalas innan restlängd framställs. Trots denna och flera andra åtgärder avförenklande art fortsätter de restförda beloppen att öka. För att denekonomiska politiken skall bli framgångsrik krävs ätgärder på ett brett fält.Till dessa hör prisövervakning och ingripanden mot prisstegringar.Tillämpningstiden för den allmänna prisregleringslagen har därför förlängts ettär. Genom den prisövervakning som bedrivs av statens pris- och kartellnämndföljer regeringen noga hur prissättningen utvecklas. Nya riktlinjer fördenna övervakning har utfärdats av regeringen. En utredning somsyftar till en modernisering och en allmän översyn av denallmänna prisregleringslagen har tillsatts. Genom den nyakonkurrenslagen, som trädde i kraft , infördes ett systemför kontroll av företagsförvärv. För alt bl. a. underlättanäringsfrihetsombudsmannens (NO) utredning av förelagsförvärv har åtgärder vidtagitsför att ett register skall kunna byggas upp hos statens pris-och kartellnämnd(SPK) med uppgifter om bl.a. olika företags marknadsandelar på skilda varu- och tjänsteområden.Import- och exportuppgifler kanöverföras från genom en ändring i tullagen. Produktionsuppgifter m. m. överförs från statistiskacentralbyrån efter samtycke frän de berörda företagen. I ekonomiskt kärvatider är det särskilt viktigt med en effektiv konsumentpolitik. Regeringensambitioner är att försvara de konsumentpolitiska landvinningar som gjorts på 1970-taletmen också att förbättra det skydd somhar byggts upp. En kommitté ser f.n.över konsumentpolitikens roll och uppgifter i samhället. Kommittén skall ha avslutat sitt arbete senast den 30 april1985. Mot bakgrund av atlmänga konsumenter möter komplicerade problem i samband med främst förvärv av småhus har regeringen föravsikt att förbättra rådgivningen pä dettaområde. Länsbostadsnämnderna kommer attfä i uppgift att svara för en utvidgad rådgivning i småhusfrägor när det gällerfastighetsjuridiska och därmed sammanhängande byggnadslekniska problem (jfr.bilaga 11). kommer atl ha ell ansvar gentemot länsbostadsnämnderna när det gäller utbildningav personal vid nämnderna,materialservice och stöd i särskilt komplicerade frågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 5 Bekämpning avnarkotikasmuggling och ätgärder mot den ekonomiska brottsligheten är verksamheter somtullverket även i fortsättningen bör ägnastörsta uppmärksamhet. De inkomstförstärkningar generaltullstyrelsen föreslagit inom sin verksamhet kommer lillstor del att tillgodoräknas tullverketför förstärkning av insatserna de prioriterade områdena. Kontrollen av importen av tekovaror, tillsynen avatt olika miljöbestämmelser efterlevssamt oljebekämpning är andra prioriterade områden för . Ett omfattandesamarbete äger rum mellan de nordiska ländernastullmyndigheter bl.a. inom ramen för Nordiska tulladministrativarådet. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förse de statliga myndigheterna med ändamålsenligalokaler. Styrelsen arbetar fortlöpande med åtgärder för att öka effektiviteteni lokalutnyttjandet och att förbättra lokalekonomin. Som ett led i dettaarbete ser styrelsen över vissa standard- och normfrågor, omfattande bl. a.areastandard för enskilda tjänsterum, möjligheter till större samutnyttjande av lokaler,utarbetande av effektivare planlösningar samt översyn av de bestämmelser somreglerar byggandet av lokaler. Styrelsen arbetar vidare med ätgärder i syftealt öka myndigheternaskostnadsmedvetande i lokalfrågor och att skapa incitament för att få till stånd ett rationellare utnyttjande avmyndigheternas lokaler. Bank- och försäkringsverksamhet m. m. Banklagstiftningenär sedan är 1976 föremål för en omfattande översyn av banklagsutredningen (Fi1976:04). En av utredningens huvuduppgifter är alt anpassa banklagarna tillden nya aktiebolagslagen. Utredningens slutbetänkande beräknas föreliggaunder . hartillsatts en kommitté (Fi 1983:06) med uppgift att se överkreditmarknadens struktur. Utredningen kommer bl.a. att behandla frågan om vilkaskiljelinjer som bör upprätthällas mellan olika typer av kreditinstitut.Utredningen skall också ta upp frågor som rör utländska kreditinstituts etableringar i . Päförsäkringsområdet pågår bl.a. en utredning inom försäkringsverk-samhetskommittén (E1979:01). Denna utredning behandlar de grundläggande principerna för bedrivande av försäkringsrörelse.Nämnda utredning har under år 1983avlämnat ett delbetänkande som behandlar koncession för försäkringsrörelse och frågor rörande de s.k. captivebolagensverksamhet. Betänkandet är f.n. föremål för beredning inom . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 6 Det skattesparsystemsom infördes av de borgerliga regeringarna kommer från den att ersättasmed ett nytt och fördelningspoliUskt mer rättvist system för att stimulera hushällssparandetbenämnt Allemanssparandet. Allemanssparandet har två former, sparande pårikssparkonto i bank, varifrån medlen slussas vidare till , och aktiesparandet m. m. i kapitalsparfond. I övrigt kan nämnasatt värdepappersmarknadsutredningen (E 1979:02) och utredningen (E 1980:05)angående de små och medelstora företagens finansiella situation lämnat sinaslutbetänkanden . Vär-depappersmarknadsutredningenföreslår bl.a. att ett förbud mot s.k. insi-derspekulationinförs vid sidan av gällande informationsplikt. I samband med den fortsatta beredningen av dessa förslagkommer vissa övriga frågor rörandeförhållandena inom börshandeln att aktualiseras. Utredningen angående små och medelstora företags finansiellasituation har lagt fram olikaförslag för att förbättra förutsättningarna för dessa företags finansieringbl.a. Betänkandena är f.n. föremål för remissbehandling. Skatteutjämningsbidrag till kommuner m. m. Skatteutjämningssystemetsyftar till att utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommunerresp. landstingskommuner i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande avkommunal verksamhet. Bidragssystemet är ett av de främsta medlen för en imöjligaste män likvärdig kommunalservice i olika delar av landet. beslötvåren 1979 (prop. 1978/79:95, FiU 35, rskr 335, SFS 1979:362) om enomfattande reformering av skatleutjämningssystemet. Denna reform var fullt genomförd fr. o.m. fårkommuner och landstingskommuner ordinarie skatteutjämningsbidrag medtillsammans 10951 milj. kr. Av landels totalt 284 kommuner erhåller 258kommuner () ordinarie skatteutjämningsbidrag . Samtliga landsting utomStockholms läns landsting får skatteutjämningsbidrag. Utöver ordinarie bidrag harbeviljats extra skatteutjämningsbidrag. Extra skatteutjämningsbidrag ges tillkommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. harbeviljats 85 milj. kr. för detta ändamål. I form av extra skatteutjämningsbidraghar förår 1984 dessutom beviljats 300 milj. kr. som särskilt riktat stöd för att motverkaskattehöjningar i de kommuner och landstingskommuner som är i ett finansielltutsatt läge. Det särskilda stödet utgär till kommuner och landstingskommuner som fär en lägre ökning av skatteintäkterna än den genomsnittliga ökningeni landet. Som ytterligare villkor förstödet gäller atl de finansiella reserverna är små i förhållande lillgenomsnittet i riket. Skalteutjämningsbidragenför motsvarar en skatte- 1983/84:100 Bilaga 9 7 per skattekrona (skr.) igenomsnitt för landet eller /invånare. För att ge en bild avskatteutjämningsreformens betydelse för olika delar av landet redovisas iföljande tabell hur bidragen fördelar sig länsvis . Detextra skatteutjämningsbidragel inkl. det riktade stödet för ingär ibidragssummorna. Dito i kr./inv. ' Inkl. den förhöjning som hänför sig lill särskilda statsbidraglill kommuner och landstingskommuner. Skatteutjämningsbidragel lill dekyrkliga kommunerna som avskaffats ingår ej i de för är 1979 redovisade beloppen. ' Beräknad förändring avuldebiteringsbehovet vid slopande av skalteutjämningsbidragen. Det största betydelsenhar skalteutjämningsbidragen för Gollands, Jämllands och . Somframgår av tabellen motsvarar bidragen för en skattesats pä12:55 kr./skr. i , /skr. i och 10:90kr./skr. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 8 invånare utgör bidragen i de nämnda tre länen 4340 resp.3 890 och 4025. Minstbetydelse - sett med länet som enhet - har skatteutjämningssystemet för , där bidragen motsvarar /skr och . Det extra skatteutjämningsbidragel inkl.det riktade stödet för har störst betydelse för ,, , och . Skatteutjämningsbidragensutveckling under senare är framgår av följandesammanställning. Skatteutjämningsbidrag till den kommunala sektom åren19791984 (milj. varav lill kommuner landstingskommuner kyrkliga kommuner 6 260 4 691 varav särskild kompensation (1981-83)/ riktat stöd (1984) Under sommaren 1983utfärdades direktiv till en parlamentarisk utredning med uppdrag att se överskatleutjämningssystemet. Översynen skall utgå från att ramen förskalteutjämningsbidragen inte kan göras större. Därutöver skall utredningen bl.a. ta upp hur automatiken i bidragen skall kunnabegränsas. Kommunsektorns realaoch finansiella utveckling har tilldragit sig ett allt störreintresse. Förutsatt att pris- och lönekostnadsökningarna kan hållas vid en nivä som ärförenlig med regeringens inflationsmål indikerar nu föreliggande bedömningar en tämligenstabil finansiell situation i kommunsektorn totalt sett . Dockskiljer sig de finansiella förutsättningarna ät mellan enskilda kommuner resp. landstingskommuner. Dekommunalekonomiska frågorna inför är 1985 kommer att behandlas i en särskildproposition våren 1984.1 bilaga 1 till budgetpropositionen (finansplanen) redovisasvissa utgångspunkter för övervägandenai dessa frågor. tar aktivdel i arbetet inom flera internationella organisationer förekonomiskt-politiskt och valutapolitiskt samarbete. verkarhärvid i samråd med övriga berörda departement och myn- 1983/84:100 Bilaga 9 9 De ekonomiska attachéerna i , Parisresp. spelar en viktig roll genom att tillhandahålla värdefull information pådet ekonomisk-politiskaområdet. utveckling () är den mest mellan de västliga industriländerna.Inom ramen för analyseras det ekonomiska läget och diskuteras aktuella ekonomisk-politiska problem.Årligen granskas dessutom varjeenskilt land med avseende pä den ekonomiska utvecklingen och den fördaekonomiska politiken. deltar också iarbetet inom FN:s ekonomiska kommission förEuropa (ECE) där främst den långsiktiga ekonomiska utvecklingenanalyseras. Internationellavalutafonden (IMF) spelar en central roll i del internationella valutasamarbetet.Den ekonomiska utvecklingen efter de kraftiga oljeprishöjningarna under sjuttiotalethar karaktäriserats av betydande bytesbalansproblem. Finansieringsbehoven är avsevärda,behoven alt anpassa ekonomierna till de ändrade förhållandena likaså. Fondens roll ianpassningsprocessen har kontinuerligt ökat. IMF spelar vidare en alltmercentral roll i arbetet med att lösa akuta betalningsproblem i de skuldtyngda länderna. Regelbundet sker konsultationer mellanIMF och varje enskilt medlemsland om främst betalningsbalanslägel i landet. Inom ramen för det europeiskafrihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främsthandelsfrågor men även del allmänna ekonomiska lägel i EFTA-länderna bl.a. i den ekonomiska kommittén. Inom ramen för samarbete med EGhälls åriigen ett möte mellan representanterför och då frågor om den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken diskuteras. Det nordiskasamarbetet pä det ekonomiska området är väl utbyggt. Nordiska möten ägerrum regelbundet för att granska den ekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna.Nordiska ekonomiska forskningsrådet ger stöd till analyser av och utredningarom det ömsesidiga beroendet mellan de nordiska ekonomierna. I nordiskaämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågor förbereds bl.a.gemensamma nordiska ståndpunkter i IMF. FN: s konferens förhandel och utveckling () häller normall möten var Qärde är.Finansdepartementels medverkan avser främst monetära och vissa finansiella frågor. Finansdepartementetmedverkar vidare i de bilaterala blandade regeringskommissionerna medFörbundsrepubliken , saml . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Förändringarna inomfinansdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeutgiftsändamäl pä statsbudgeten för /85 framgår av följande sammanställning. A m. m. B Skalle- och indrivningsväsen