prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1983/84:11 omforsknings- och försöksverksamhet på barnomsorgsområdet m.m.; Regeringenbereder tillfälle alt ta del av vad som har upptagits i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll. Iskrivelsen redovisas på begäran forsknings- och försöksverksamhetpå barnomsorgsområdet som bedrivs av och inom högskolan bl.a.med stöd av socialdepartementels delegation för social forskning. Äveninformationen fill kommunerna om sådan forskning behandlas. Vidare redovisas enav utarbetad översiktlig plan för den fortsatta forsknings- ochförsöksverksamheten på barnomsorgsområdet. 1Riksdagen 1983/84 1 saml. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , Thunborg Skrivelseom forsknings- och försöksverksamhet på barnomsorgsom rådet m.m. Närriksdagen tog ställning till den dåvarande regeringens förslag omändrade statliga regler inom barnomsorgen (prop. 1980/81:205) behandlades ocksåmotioner som gällde forskningen på barnomsorgsområdet. begärdedärvid all regeringen skulle ge en översiktlig redovisning av den forsknings-och försöksverksamhet som i första hand bedrivit påbarnomsorgsområdet och av de resultat som därvid kommit fram och som är avbetydelse för alt uppnå de i lagstiftningen angivna målen (SoU 1981/82:1).Redovisningen borde om möjligt också avse forskningen inom högskolans ram.Särskild vikt borde läggas vid att ange hur resultatet av forsknings- ochförsöksverksamheten kommer huvudmännen till godo och -om så erfordras - vilka ålgärdersom planeras för alt förbättra informationen om resultaten. Slutligen villeriksdagen ha en översiktlig plan för den fortsatta forsknings- ochförsöksverksamheten. Medanledning av beslut gav regeringen socialstyrelseni uppdrag att bl.a. översiktligtredovisa den forsknings- och försöksverksamhet som bedrivit påbarnomsorgsområdet. Redovisningen skall även innehålla en plan för fortsatt forsknings-och försöksverksamhet (SoU 1981/82:1 sid. 16). Socialstyrelsenhar redovisat sitt uppdrag i skrivelser fill regeringen resp. den6 . Inomsocialdepartementet har genomförts en karlläggning av del forsknings- ochutvecklingsarbete som bedrivs inom högskolans ram. Kartläggningen har utförts bl.a.genom en enkätundersökning till de olika högskolorna och redovisas i form aven projektkatalog. En rad möten med de kommu- Skr.1983/84:11 3 nala huvudmännen för barnomsorgen har vidare anordnats föralt få kännedom om kunskapsbehov och forskningsbehov samt om hur informationom barnomsorgsforskning kommer huvudmännen lill godo. redovisningar av uppdraget, resultatet avmötena med huvudmännen och projektkalalogen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga A. Uppdraget är därigenom slutfört. I del följande sammanfallas redovisningarna ochdepartementets kartläggning m.m. Kommentarer ges lill frågor med anknytningtill dagens forsknings- och försöksverksamhet på barnomsorgsområdet saml tillden fortsatta verksamheten. Behovet av forsknings- och utvecklingsarbete om barnomsorgenhar framhållits under en följd av år. var på sin tidbanbrytande när del gällde all få igång ett utvecklingsarbete kring barnomsorgen. Delegationen för social forskning (DSF) har i yttrandesåväl till regeringen som fill socialutskott understrukit attforskning på det barn- och familjepolitiska området, inkl. innehållet ibarnomsorgen, måste ges högsta angelägenhetsgrad. Ett flertal i tiden näraliggande utredningar som behandlatövergripande frågor eller delproblem med anknytning till barnomsorgen har pekatpå behovet av forskning. Bl.a. har familjestödsutredningen i sitt betänkandeBra daghem för små barn (SOU 1981:25) föreslagit att det inrättas ett särskiltforskningsråd för barnomsorgsforskning liksom en särskild universilelsins-tilulioneller ett inslitui för tvärvetenskaplig barnomsorgsforskning. Utredningen omspråkminoriteter i förskoleåldern - Språk och kulturstöd (SOU 1982:43) - harföreslagit all hög prioritet ges forskning om barns språkutveckling ochflerspråkighet. Familjeekonomiska kommitlén anser i sitt betänkande Barn kostar... (SOU 1983:14) att bl.a. de fördelningsmässiga effekterna av olika sätt attförbättra omsorgen om de små barnen behöver belysas utförligare. Även andra utredningar har forskningsfrågorna på sindagordning. Sålunda skall den tillsatta barn- och ungdomsdelegafionen(Ju 1983:01) enligt sina direktiv uppmärksamma, analysera och redovisa detforskningsbehov kring barns och ungdomars levnadsvillkor och välfärd somdelegationen finner föreligga. Delegationen för social forskning har isamarbete med barn- och ungdomsdelegafionen tillsatt en initiativgrupp förbarnforskning. (U 1981:01) skall enligl sina direktivkartlägga den samverkan och det utvecklingsarbete som bedrivs för att åtstadkommaen smidig övergång från förskola lill skola. Frilidshemskom-mittén (S 1982:08)har bl.a. i uppdrag att redovisa väsentliga problemområden där det krävsfortsatt forskning om fritidshemsverksamheten. Genom forskningspoliliska beslul fastställdesatt barn- och Skr.1983/84:11 4 familjepolitisk forskning bör ingå i de högst prioriteradeforskningsområdena på del social- och hälsovårdspolitiska fältet (prop.1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397). Jag vill också understryka alt den kraftiga utbyggnaden avbarnomsorgen som pågått , och som fick en väsentlig stimulansgenom den överenskommelse som träffades mellan regeringen och , har lett till att det i kommunerna finns en praktiskerfarenhet av barnomsorgen som kan ge viktig vägledning om kunskapsbehov påområdet och informationsbehov om forskning och därigenom stimulera fortsatlforsknings- och utvecklingsarbete. Någon samlad bild av läget när del gäller forsknings- ochutvecklingsarbete inom barnomsorgen finns emellertid inte, varken när detgäller omfattningen eller inriktningen. Det är en svår uppgift att i enredovisning fånga hela den mångskiftande verksamhet som går under beteckningenforsknings- och utvecklingsarbete på barnomsorgsområdet. Exempel finnsemellertid på sammanställningar av sådant arbete. En rapport om nordiskforskning om barns miljö gjordes av . Universitetengjorde i samband med en sammanställning över forskning om barn. roll när det gäller forsknings- ochutvecklingsarbete lades fast i prop. 1979/80:6 om uppgifteroch organisation m.m. (SoU 1979/80:45, rskr 386). Den innebär alt styrelsenskall bedöma utvecklingen på det sociala området samt analysera och föra framproblem som kräver uppmärksamhet och åtgärder. Något egel forsknings- och utveck-lingsarbelebör slyrelsen i princip inte bedriva. Framför allt skall slyrelsen ha ettansvar för att arbetet med en samlad eller samordnad informations- ochdokumentationsverksamhet förs vidare. Ett särskilt ansvar har styrelsen för attforsknings- och utvecklingsresultat av direkt intresse för försut lill berörda organ och till olika personalgrupper. har somett led i della arbele påbörjat uppbyggnaden av ett bibliografiskt registeröver olika slag av rapporter över forsknings- och utvecklingsarbeten. delegafion för social forskning har bl.a.till uppgift att svara för bedömning och samordning av pågående och planeradeprojekt inom den sociala sektorn, att initiera projekt av betydelse försocialpolitiken saml alt biträda i principiella frågorrörande forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet. tidigarenämnda forskningspolitiska beslut innebär all delegationen har ett huvudansvarför forskning som avser viktiga problem inom social- och hälsovårdsområdetbland vilka barn- och familjepolitiska frågor ges högsta prioritet. Den redovisning som begärt och som jag nu skallredogöra för ser jag som ett väsentligt bidrag i arbetet på att ge en bild avläget beträffande forsknings- och utvecklingsarbetet inom barnomsorgen. Detframgår med all tydlighet alt behovel av utvecklingsarbete är stort. Detlakonstateras också i regeringens prop. 1983/84:9 om statsbidrag till barnomsorgoch social hemhjälp. Regeringen föreslår där all 30 milj.kr. Skr.1983/84:11 5 lings- och förnyelsearbete. Detla medelstillskotl kanockså användas för att belysa åtskilliga av de frågor som tas upp iredovisningen. Jag kommer i det följande att ge min syn på olika delfrågor inomuppdraget. 2.1 Forsknings- och försöksverksamhet inombarnomsorgsområdet redovisning avser forsknings- ochförsöksverksamhet omkring barnomsorgen vad gäller den renodlade förskole- ochfritidshemsverksamheten som styrelsen haft ett direkt ansvar för. Slyrelsenpoängterar att eget forskningsarbete bedrivits i mycket begränsad utsträckning.Även försöksverksamhet inom området har slyrelsen bedrivit i begränsad omfattning.Som nämnts i det föregående bör styrelsen i princip inie bedriva egetforsknings- och utvecklingsarbete. Av den verksamhet styrelsen redovisar har en väsenllig delhaft som utgångspunkt barnstugeulredning och baserar sig på ettregeringsuppdrag som styrelsen fick /72. Verksamhetenpågick och omfattade följande huvudområden pedagogiskt organisatoriska försök i fem kommunala projektför att pröva arbetssätt, organisation och lokaler, syskon- ochsmåbarnsgrupper, arbetslag, föräldrasamverkan, lekhall, hemvist m.m.; projekt avseende försök med förskola i glesbygd; projekt avseende försök med förskola för invandrarbarn medsyfte att finna organisatoriska och pedagogiska lösningar som kundetillgodose invandrarbarnens behov inom förskolans ram. Ett annat inslag i verksamheten syftade till alt prövabarnstugeutredningens förslag om det utvidgade fritidshemmet. samarbetet fritidshem - skola; största projekt på barnomsorgsområdet harbenämningen Mångsidigt Användbara Förskolor och Fritidshem - i dagligt talkallat . Det har pågått och befinner sig nu islutskedet. rör främst barnomsorgens fysiska miljö kopplat lillpedagogiska och sociologiska aspekter. Styrelsen har också inom ramen för sitt anslag för olikafortbildningsinsatser för barnomsorgens personal bedrivit två projekl medinriktning på forskning och utveckling. Det ena har resulterat i en bok som vänder sigtill personal som är verksam inom barnomsorgen, ledningspersonal samtlärare och lärarkandidater inom grundutbildningarna för barnom- Skr.1983/84:11 6 Del andra är en utvärdering av en universitetskurspå 10 poäng om lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen. Kursen startade år1982 vid barnpedagogiska institutionen vid i och vändersig främst till förskollärare och fritidspedagoger. Utvärderingen har nyligenavslutats. har haft ett direktansvar för de nämnda verksamhelerna.Under åren 1977-1980 log slyrelsen också emot ansökningar om bidrag lillforsknings- och försöksverksamhet och sökte i sin tur medel härför hos delegafionenför social forskning. Denna verksamhet var huvudsakligen förlagd lillhögskolan. Merparten redovisas i projektkalalogen. Projekten -sammanlagt 12stycken - rör främsl barnomsorgens innehåll och pedagogiska verksamhet. Enstakaprojekt rör hemspråkslärarens roll, barn med behov av särskilt stöd,förskolebarnens trafikmiljö saml fritidshemmen. redovisarockså fem andra projekt med forskningskaraktär som emellerfid infe bedrivitsinom eller i nära samarbete med någon forskningsinstitution. Projekten harföljande titlar. i - utvärdering avförsöksverksamhet med barnomsorg på obekväm arbetstid. Utvärdering av projekt och "Arbetsplan förförskolan". Delprojekt 1 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet:Vad lär sig späda och små barn på daghem och i familjedaghem? Delprojekt 2 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet;Försöksverksamhet på småbarnsavdelningar - åldersintegration. Delprojekt 3 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet:Försöksverksamhet för att förbättra samarbetet mellan föräldrar och personalpå daghemmens småbarnsavdelningar. redovisning av högskoleforskningenhar begränsats till att gälla forskning med anknytning till den kommunalabarnomsorgen som avslutats eller påbörjats perioden - 1982, dvs. från detår barnomsorgslagen trädde i kraft. Genom departementets enkät lill universiteten redovisasnärmare hundratalet projekt. Redovisningen ger en översiktlig bild av denforskning som ulförts eller påbörjats vid landets högskolor under perioden.Erfarenhetsmässigt är denna typ av enkäter förenade med storabortfallsproblem. Därför kan det inte uteslutas, trols de ansträngningar somgjorts av universiteten och departementet, att det utöver den redovisadeforskningen förekommer projekt som ej fångats upp i enkäten. De redovisade projekten fördelar sig över nio ämnesområdeninom barnomsorgen, nämligen Skr.1983/84:11 7 pedagogik och arbetsmetoder 22 projekt barn med behov av särskilt stöd inom barnomsorgen 14 " barn på sjukhus 1 förskoleverksamhet - allmänt 17 " förskolebarn - levnadsförhållanden 9 " Vissa av projekten kan hänföras till flera områden, vilketframgår av den bifogade projektkatalogen och de register som finns där. En sammanräkning av uppgifterna om anslag lill projektenger en summa av omkring 30 milj. kr. under huvudsakligen perioden 1977-1982.Flera av projekten har emellertid påbörjats och uppgifterna om medelsfilldelningomfattar därför också före detta år. Drygt en tredjedel harfinansierats via delegationen för social forskning. Det bör emellertid påpekasatt det är fråga om en ganska grov uppskattning av del totala belopp som gott fillbarnomsorgsforskning. Dels finns det, som jag redan påpekat, sannoliktforskning som inte fångats upp av enkät, dels ärkostnaderna för de enskilda projekten svåra att uppskatta då debedrivs inom ramen för högskolans egna resurser. En fördjupad analys avkostnadssidan har emellertid - med hänsyn fill den tid och de resurser en sådanskulle ta i anspråk - inte bedömts vara meningsfull inom ramen för uppdraget. 2.2 Möten med huvudmännen Mötena med de kommunala huvudmännen omfattade 20 kommunermed tillsammans ca 100 deltagare. Urvalet av kommuner gjordes efter samråd medSvenska kommunförbundet. Hälften av deltagarna representerade kommunernascentrala förvaltning och hälften den personal som arbetar i daghem och andraformer av barnomsorg. Genom mötena formades en innehållsrik och upplysande bildav det kunskapsbehov som finns i kommunerna på barnomsorgsområdet. Mötenavisade också att informationen om den forskning och de utvecklingsarbeten sompågår eller utförts har svårt att nå ul till intressenterna och att det mångagånger kan vara svårt att tillvarata forskningsresultaten i det praktiskaarbetet. Av mötena har också framgått att huvudmännen anser attmyckel av det forsknings- och utvecklingsarbete som redovisats intesvarar mol de behov av konkret kunskap som finns och som uppstår inombarnomsorgen bl.a. som en följd av utvecklingen i samhället. Del störstakunskapsbehovet i kommunerna finns - enligt vad som kom fram vid mötena - inomden övergripande frågeställningen integration - segregation och särskill då vad Skr.1983/84:11 8 som händer i barngruppen med de underprivilegierade barnensåsom invandrarbarn, handikappade barn, barn med allergier och barn som avandra skäl har behov av särskilt stöd. Vid mötena gavs åtskilliga exempel påkonkreta problem som behöver belysas och undersökas inom detta område. Slorakunskapsbehov finns också beträffande verksamhetens pedagogiska innehåll,ålderssammansättningar och storleken av barngruppen, samverkan förskola-skolasamt föräldramedverkan liksom om fritidshemmen och deras roll.Förskolepersonalens yrkesroll, deras arbetsmetoder, effektema av olikautbildningar saml fortbildningen är andra områden där kunskaperna uppges varaotillräckliga. Vid en jämförelse mellan kommunernas kunskapsbehov och detutvecklings- och forskningsarbete som utförts och utförs hos socialstyrelsenoch vid universiteten finner man att flera av för kommunerna viktiga områdenbehandlats. Likväl har kunskaperna inte trängt ut eller gått att tillämpa påbefintliga problem. Delta torde sammanhänga dels med alt formerna förforskningssamverkan på området ännu är outvecklade, dels med de brister somfinns i fråga om dokumentation och information. Mötena har visat att det i kommunerna finns en posifiv inslällningtill forskning- en övertygelse om att verksamheten behöver forskarnas medverkannär del gäller att strukturera och systematisera utvecklingsarbetet. Likaangeläget är att forskarna får ta del av kommunernas erfarenheter. Kommunerna har uttryckt ett klart intresse för en ökadforskningssamverkan och även lämnat förslag till modeller för sådan samverkan.Kommunerna har också lyft fram en rad frågor där vi saknartillfredsställande kunskapsunderlag och som bör kunna belysas bl. a. med hjälpav lokala projekl. Detta gäller t. ex. verksamheterna för barn med behov avsärskilt slöd - bland dem invandrarbarn - och frågor om samverkan mellanförskola-skola. Som jag framhållit i den tidigare nämnda propositionen1983/84:9 om statsbidrag fill barnomsorg och social hemhjälp anser jag detmycket viktigt att olika utvecklingsprojekt startas och dokumenteras, så atterfarenheterna kan las lill vara och föras vidare. Regeringens förslag altavsätta 30 milj.kr. för i huvudsak kommunala projekt gällande utveckling ochförnyelse gör det möjligt för kommunerna att få stöd för ett sådant arbete. Jag anser alt de samlade redovisningarna bör kunna bildaett värdefullt underlag för forskningsplanering både vid universiteten och inomanslagsbe-viljande organ. När det gäller de problem som finns i fråga omdokumentation och information förutsätter jag att dessa kommer attuppmärksammas av den initiativgrupp som fillsalts av delegafionen för socialforskning för att se över informafions- och dokumentationsfrågorna över heladet socialpolitiska fältet. Skr.1983/84:11 9 Den forskning och det utvecklingsarbete som tagits framkan allmänt sett sägas ha betydelse för socialtjänstlagens mål. Redovisningarna och de sammanfattningar jag gjort gäller istor utsträckning dagens situation. De bör emellertid också kunna tjäna somunderlag för djupare analyser vad gäller l.ex. tyngdpunkten i forskningen, dessinnehåll och dess förläggning. Därigenom bör redovisningarna kunna medverkatill utvecklingen av del programarbete på det barn- och familjepolitiskaområdet som delegationen för social forskning påbörjat genom den iniliativgruppför barnforskning som tillsatts av delegationen i samarbete med barn- ochungdomsdelegationen. Delsamma gäller för fritidshemskommittén som bl.a. har iuppdrag att redovisa väsentliga problemområden där det krävs fortsatt forskningom frilidshemsverksamhet samt förskola-skolakommiltén. 2.4 förslag till plan för forsknings- ochförsöksverksamhet inom barnomsorgsområdet 1 enlighet med sitt uppdrag har lagt framförslag till plan för den långsiktiga ulvecklingen av forsknings- ochförsöksverksamheten inom barnomsorgsområdet. Planen omfattar program förforsknings- och utvecklingsarbete. Vidare ger styrelsen förslag tilldokumentation av programmen samt förslag angående grundutbildningarnasforskningsanknytning. Styrelsen lägger också fram sina övervägandenbeträffande behovet av fasta forskningsresurser med barnomsorgsinriktning inomhögskolan. Enligt mening är barnomsorgen inte vältillgodosedd när det gäller forsknings- och försöksverksamhet. Anslagsmässigthar del skett en minskning . En väsentligt ökad satsning påområdei anser styrelsen mycket angelägen. Den volymmässiga ökningen måste-framhåller styrelsen - kompletteras med förbättrade organisatoriska former sommöjliggör överblick och en mera långsiktig planering. Någon samlad översikt avsamhällets behov av forsknings- och utvecklingsarbete inom området som skullekunna underlätta planering och prioritering finns inte f. n. Socialstyrelsenanser också att de anslag som finns inte är särskill väl anpassade tillbefintliga behov. Del är mot denna bakgrund som styrelsen lägger framförslag lill forsknings- och utvecklingsprogram. Syftet är, framhållerstyrelsen, att få till stånd en bred och långsiktig satsning på forskning,försöks- och utvecklingsarbete inom området samt alt ange en inriktning av denforsknings- och utveckHngsverksamhel som är mest angelägen. Avsikien är däremotinte att all sådan verksamhet med inriktning på eller av betydelse förbarnomsorgen skall ske inom ramen för programmet. Enligl slyrelsen bör programmetges en mera definitiv utformning efter samråd med bl. a. kommuner ochforskningsinstitutioner. Programmet har en direkt inriktning på barnomsorg.Konkret består det av två delprogram - ett program för forskning ombarnomsorgen och ett program för lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen. Skr.1983/84:11 10 Programmei för forskning syftar till alt via finansielltstöd till enskilda forskningsprojekt fä lill stånd en kvalificerad forskningoch en långsiktig kunskapsuppbyggnad omkring viktiga aspekter av barnomsorgen.Det har i huvudsak en beskrivande och analytisk forskningsinriktning. Följandefyra områden (ej rangordnade) bedömer som mesl angelägna: Forskning om svensk förskole- och fritidshemspedagogik. Områdeiavser en konkretisering av hur förskole- och fritidshemspedagogiken i daggestaltar sig, dess förutsättningar, problem och villkor i den praktiskaverksamheten. Läroplansteorelisk forskning om barnomsorgen. Områdetavser forskning om barnomsorgens styrsystem - såväl det formella sominformella. Forskning om barnomsorgens socialpolitiska betydelse förbarn, föräldrar och samhälle. Ämnesmetodisk forskning inom för barnomsorgen relevantaämnesområden. Delegationen för social forskning bör - anser styrelsen -avsätta en särskild medelsram för programmei. Som riktmärke för denna medelsramföreslås ca 5 milj. kr. Programmet "Lokalt utvecklingsarbete inombarnomsorgen" föreslås utformas som ett anslag där kommunerna men även anordnarnaav grundutbildning har möjlighet att ansöka om medel för lokalt utvecklingsarbetei projektform. Vägledande för det slag av verksamhet som skall kunna stödjasbör enligl slyrelsen vara de synpunkter som framlagt i bl.a."Utvecklingsplan för barnomsorgen - "' och del pedagogiskaprogram för förskolan som kommer alt presenteras . föreslår all den medelsram som bör slå lillförfogande för programmet skall uppgåtill lOmilj. Medlen bör kunna utgå urallmänna arvsfonden. Slyrelsen förklarar sig beredd all inom ramen för sinnuvarande organisation åta sig administrationen av anslaget. ser som en förutsättning för satsningen påforsknings- och utvecklingsverksamheten att det inom högskolan finns utrymmeoch intresse för att bygga upp, utveckla och bevara en kompetens och enkunskapstradition med inriktning på området barnomsorg. Med "högskolan"avser styrelsen både grundutbildningarna för förskollärare och fritidspedagogeroch de disciplinorienterade forskningsinstitutionerna med relevans för området. Högskolereformen innebar för förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna att ett anlal frislående yrkesinriktadeutbildningar organisatoriskt sammanfördes med den traditionella universitets-och högskoleutbildningen. Förskollärar- och fritidspedagogufbildningarnatillfördes dock inte automatiskt några fasta forskningsresurser i och med allde infördes i ' anför där bl.a.: I första hand bör anslaget användas för att kommunernaskall kunna friställa egen personal för projektarbete med uppföljning ochdokumentering. Kommunerna skall även kunna köpa utvärderingstjänster avhögskolan. Skr.1983/84:11 11 Andra medel (rörliga) anvisades istället föratt högskolelagen skulle uppfyllas. Begreppet "forskningsanknytning"kom att användas som en samlande beteckning för della. Enligt mening måsle de nuvaranderesurserna för forskningsanknytning inom förskollärar- och frilidspedagogutbildningarnabetecknas som ett provisorium och menar all det är oavvisligennödvändigt alt förskollärar- och fritidspedagogulbildningarna jämställs medövrig högskoleutbildning och tillförs lärartjänster som inrymmer skyldighet alläven bedriva och följa forsknings- och utvecklingsverksamhet. Viss andel avdessa tjänster bör som behörighetskrav ha genomgången forskarutbildning. föreslår - liksom tidigare ianslagsframställning - alt det inrättas fasta resurser inom högskolan förforskning med inriktning på barnomsorg. Närmast bör två professurer inom ämnetpedagogik inrättas med inriktning på den i vid mening pedagogiska verksamheisom den samhälleliga barnomsorgen utgör.