prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Besparingen möjliggörs genom omprioriteringar ochförbättrad verksamhetsplanering. som föregick bildandet av laboratoriet och under vilken denförutvarande omgivningshygieniska avdelningen var knuten till ,tillfördes verksamheten endast mycket begränsade resurser för utrustning.Detsamma gäller resursfilldelningen i samband med själva omorganisationen ochtiden därefter. Basal forskningsutrustning är en förutsättning för attlaboratoriet skall kunna bedriva verksamheten enligt instruktionen. En ökaduppdragsverksamhet innebär vidare ökade krav på modern och adekvat utrustning.Mot bakgrund härav begär att . anvisas för inköp avutrustning. Hälsopolitiken måste i allt högre grad inriktaspå alt påverka livsmiljön. Miljömedicinsk forskning är viktig för atl fåunderlag för skade- och sjukdomsförebyggande åtgärder inom olikasamhällssektorer. Bristen på modern vetenskaplig utrustning är f.n. i viss utsträckning en hämmande faktorför SML:s forskning. Efter samråd med chefen för ochstatsrådet beräknarjag . för inköp avatomabsorptionsutruslning saml viss utrustning för att kunna genomföra fältstudierav besvärsreaktioner vid olika miljöstörningar. För nästa budgetår börmedel för SML:s verksamhet i övrigt beräknas enligt huvudförslaget. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att till Statensmiljömedicinska laboratorium för /85 anvisa ett förslagsanslagav . förpsykosocial miljömedicin inrättades . Institutet har tilluppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosocialarisksiluationer, riskgrupper och riskreaktioner. Verksamheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information. Institutet leds av enföreståndare under en styrelse med representanter för huvudavnämarna avinstitutets tjänster. äknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning 1 841 000 (1 383 000) {+ 762 000) + 1 650 000 (-1-204 000) -f 4 000 -1- 665 000 Styrelsen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Pris- och löneomräkningm.m. Huvudförslaget innebär enbesparing med . Institutet bedömer att denna besparing inte kangenomföras, om institutet skall kunna bedriva sin verksamhet enligl deinlenfioner som förelåg vid inslitutels inrättande. för att täcka lönekostnaderna för institutets åttatjänster. Institutet anser detvara ytterst angeläget att viss vetenskaplig basutrustning anskaffas för atl verksamheten skall kunna bedrivas effektivt. För detta ändamål begärs . 1983/84:100 Bilaga 7 129 För en tjänst somkontorist, två forskarrekryteringstjänster samt för att möjliggöra anställningav vikarier behövs en ökning av lönemedlen med . Den föreslagna ökningenav forskningsverksamheten äskas bl.a. mot bakgrund av hälso- ochsjukvårdslagens och socialtjänstlagens betoning av förebyggande åtgärder. Jag anser att det ärangeläget att IPM:s verksamhet kan bedrivas så effektivt som möjligt inom deramar som angav vid institutets tillkomst. Huvudförslaget bör intetillämpas. Vidare beräknar jag under /85 en tillfälligförstärkning med . Institutet bedriver enviktig forskning om hälsorisker i den psykosociala miljön. Institutet behöverviss vetenskaplig utrustning för alt mäta hur kroppen reagerar vid olikapsykosociala påfrestningar. Efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet och statsrådet beräknar jag 300 000kr. för inköp av en laboratoriedator samt utrustning för helautomatiskblodprovstagning. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Statens institutför psykosocial miljömedicin för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Slalensgiftinformationscentral (GIC) svarar för information till allmänheten och tillläkare i akuta förgiftningssituationer. Upplysningarna lämnas på grundval avinsamlad och bearbetad information om ämnens giftiga egenskaper. GIC betjänarhela landet. De flesta förfrågningarna kommer från allmänheten. Verksamhetenstyngdpunkt ligger dock i besvarandet av kvalificerade medicinskafrågeställningar från läkare. GIC deltar också i förebyggande arbete,undervisning och forskning. Enligt avtal med Stockholmsläns landstingskommun (SLL) får staten t. o. m. ulan ersättning förnågon kapitaltjänstkostnad utnyttja lokaler för GIC på sjukhusetsområde. SLL svarar för fastighets-drift m. m. Förhandlingar sker med SLL om vadsom skall gälla fr. o. m. . 9 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 är chefsmyndighet för GIC, somförestås av en överläka- Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Hyreskostnader (3 935 000) -S,25 + 1 494 000 (-1- 1273 000) -1- 13 000 + I 507 000 -1- 144 000 (+ 100 000) föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Huvudförslag -I- 187 000kr. Pris- och löneomräkningm. Tre läkare måste kunnadela på bakjoursarbetet. GIC har två läkare. Även den ökade arbetsvolymenmotiverar ännu en läkartjänst. Jourarbetels omfattning gör attensamtjänstgöring inte bör förekomma och på helger.För en önskvärd dubbelbemanning dessa lider behövs ytterligare treapotekartjänster. För utökade administrativa uppgifter behövs ytterligare 3/4assistentjänst och 1/2 bibliotekarietjänst. För de nya tjänsterna bör vidareberäknas kostnader för vikarier m. m. (-1- . Medlen till expenser ochutrustning samt till den administration, som utförs av , börökas med sammanlagt ca . utöver pris- och löneomräkning. Hyreskostnaderna för år1984 enligt avtal med SLL ökar med , . Avtal för tiden fr. o. m. föreligger ännu inte. Statskontoret har nyligenredovisat resultatet av en organisationsöversyn med anledning av regeringensuppdrag åt statskontoret att i samråd med se över (Statskontorets rapport 1983:54). Statskontoret har framhållit attden helt dominerande delen av GIC:s verksamhet är en del av samhällets hälso-och sjukvårdssystem. Statskontoret anser därför att GIC bör överföras till landstingskommunal huvudman. Dettaskulle ge de bästa förutsättningarna för att pröva och bedöma kraven påfillgänglighet, kvahtet och resurser för GIC:s verksamhet i relation till andrainsatser inom hälso- och sjukvårdsområdet. 1983/84:100 Bilaga 7 131 Regeringen har uppdragitåt statens förhandlingsnämnd att förhandla med berörda sjukvårdshuvudmän omderas deltagande i kostnaderna för verksamheten vid GIC . I avvaktan på resultatetav förhandlingarna utgår jag från den medelsram, som f. n. står till centralensförfogande. Medel är beräknade enligt huvudförslaget. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Statensgiftinformationscentral för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) är i samverkan med landets centrala organför epidemiologiskt befolkningsskydd. Dess huvudsakliga uppgift består i attförebygga infektionssjukdomar, speciellt epidemiska. Laboratoriet utfördiagnostik, framställer vacciner och utövar epidemiologisk övervakning. Enspeciell gren av verksamheten är upprätthållandet av civil och militärberedskap mot epidemier. Medel för laboratoriets verksamhet anvisas underföljande anslag: -"- Driftbidrag -"- Centrallaboratorie- -"- Försvarsmedicinsk -"- Utrustning Epidemiberedskap m.m. (Vissaanslagsposter) Flera utredningar harsedan början av 1970-talet sett över SBL:s lokalisering, verksamhet ochorganisation. 1982/83:16 om vaccinproduktion, m. m. föreslogs attvaccinproduktionen vid SBL skulle bedrivas vid en ny myndighet förlagd ianslutning till SBL. Övriga delar av SBL:s verksamhet behandlades inte ipropositionen. a.behovet av en samlad lösning av frågan om SBL:s framtida uppgifter ochorganisation (SoU 1982/83:11, rskr 132). , som regeringenbeslutade om propositionen, tillkallades en organisationskommitté med uppdragatt lägga fram ett detaljerat förslag om organisationen m. m. av statensvaccininstitut och statens bakteriologiska laboratorium. Regeringen uppdrog den17 åt organisationskommittén att beakta vad socialutskottetanfört i sitt betänkande. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 132 Organisationskommitténsförslag beräknas bli klart . Beredningen av SBL:s anslag börslutföras i samband med att ställning tas till SBL:s framtida verksamhet ochorganisation. Jag avser att föreslå regeringen alt senare under läggafram en proposition i ämnet. I avvaktan härpå förordar jag att anslagen tillSBL tas upp med oförändrade belopp. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1000 Uppdragsverksamheten omfattar tjänster ochtillhandahållande av olika preparat till andra statliga myndigheter, enskildakunder, kommuner och landsting samt viss export av preparat. För undersökningaroch preparat uppbär SBL ersättning enligt taxa som SBL fastställer efter samrådmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för /85 beräkna ett förslagsanslag av 1 000kr. 1982/83 Utgift 1000 1983/84 Anslag 1000 Anslaget avser att täcka kostnader förforsknings- och utvecklingsarbete inom uppdragsverksamheten, dvs. diagnosfiskaundersökningar och preparatförsörjning, som inte kan täckas genomtaxeinkomster. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för /85 beräkna ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 18455 000 1983/84 Anslag 18417 000 Detta anslag finansierar SBL:scentrallaboratorieuppgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för /85 beräkna ett förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 133 1982/83 Utgift 3 558 000 1983/84 Anslag 3 551000 Detta anslag finansierar SBL:s försvarsmedicinskaverksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till verksamhet för /85 beräkna ett förslagsanslag av 3 551 000kr. 1982/83 Utgift 2 783 112 Reservation 4 478 424' 1983/84 Anslag 2100 000 ' Därav 3 750 000 pä tilläggsbudget 1 /82 för utrustning för tillverkning av vaccin mot mässling,påssjuka och röda hund. SBL:s anskaffning av utrustning finansieras dels genomutnyttjande av detta reservationsanslag för anskaffning av utrustningsobjekt,vars värde överstiger . och har en livslängd överstigande , delsgenom anlitandeav resp. programanslag för utrustningsobjekt, vars värde inte uppgår tillnämnda belopp. Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utrustningskapitalet belastar SBL:s budget ochinlevereras fill statsverket. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Statens bakteriologiskalaboratorium: Utrustning för /85 beräkna ett reservationsanslag av 2 100 000kr. 1982/83 Utgift 3 480 857 1983/84 Anslag 3 517 000 Somjag har angett under anslagen H 4-8 kommer senare under attläggas fram en proposition omstatens bakteriologiska laboratoriums framtida verksamhet och organisation. I samband därmed kommer även anslagsfrågorsom gäller allmän hälsokontroll att tas upp till behandling. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition om statens bakteriologiska laboratorium, till Allmän hälsokontrollför /85 beräknaett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 134 Från förevarandeanslag disponerar medel för särskilda informationsprojektoch sammanställning av informationsmaterial m.m. om hälsoupplysning.Från anslaget bekostas också upplysningsverksamhet genom vissaorganisationer, bl. a. tobakensskadeverkningar (NTS), () m. fl. ändring 1984/85 Bidrag till organisatio ner + 213 000 + 707 000 -1- 920 000 -1- 71 000 Socialstyrelsenshälsoupplysning kommer främst att inriktas på olika strategiskainsatser. Det är angeläget att inifiera hälsoupplysning inom olikasamhällssektorer och att satsa på utvecklingsarbete. Stöd och stimulans till sjukvårdshuvudmännenhar hög prioritet. Innehållsmässigt koncentreras verksamheten till abortförebyggande insatser och tobaksupplysning. Attinformera om de reviderade kostrekommendationerna som beräknas ligga färdigaunder är också en angelägen uppgift. I enlighet med dennya hälso- och sjukvårdslagens intentioner, känner ett ansvarför att särskilt stödja och stimulera hälsoupplysningen inom ramen för primärvårdensförebyggande arbete. Ett långsiktigtarbete av grundläggande betydelse är att etablera hälsoupplysning som enintegrerad del inom utbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal och utbildningen avanställda inom , fritidssektorn och skolan. Regeringen har bl.a. givit i uppdrag "att verka för att frågor som rör tobakens skadeverkningar ägnasökad uppmärksamhet i utbildningen av läkare och annan vårdpersonal". Även omsjukvårdshuvudmännen till följd av den nya lagstiftningen på hälso- ochsjukvårdsområdet ålagts ett ansvar för förebyggande insalser, har Prop.1983/84:100 Bilaga 7 135 flertalet ännu inte tillräcklig erfarenhet föratt systematiskt kunna arbeta med hälsoupplysning. För att ha möjlighet att stimulera desjukvårdshuvudmän, vilkas verksamhet fortfarande ligger på en relativt lågnivå och ge stöd till dem som börjat utveckla sin verksamhet, begärsocialstyrelsen att anslaget för hälsoupplysning /87 återställs till1981/nivå. Det innebär en uppräkning av anslaget till 6 753 tkr.omräknat i löpande priser. föreslår att en sådan uppskrivningav anslaget sker successivt /85-1986/87. /85 begär ca 5,3 milj. kr., varav drygt 2,7milj. avser styrelsens egenverksamhet. Enligl den nya hälso- ochsjukvårdslagen har landstingen fått ett vidgat ansvar för befolkningens hälsa.Förutom att erbjuda sjukvård skall landstingen nu också förebygga ohälsa genominsatser som avser både människan och miljön. Hälsoupplysning och annanindividinriktad förebyggande vård bör i första hand vara en uppgift förprimärvården. Landstingens övergripande ansvar förhälsoupplysning innebär inte att behovet av centrala initiativ försvinner. Jagräknar dock även med att en viss ytterligare begränsning av de centralainsatserna inom området kan ske. uppgift beträffandehälsoupplysning bör vara att på grundval av styrelsens verksamhet samtnationella och internationella rön om hälsorisker och hälsofrämjande åtgärderprioritera viktiga områden för hälsoupplysningsarbetet och förse huvudmännenmed visst underlag för deras hälsoupplysning. Styrelsen bör bistå och sfimulerahuvudmännens upplysningsverksamhet. har utvecklat metoder för denabortförebyggande upplysningen och stimulerat och stött landsting och kommunersom startat upplysning om sexualitet och samlevnad. Styrelsen har alltjämt envikfig roll när det gäller förmedling av kunskaper och erfarenheter på dettaområde. har överlämnat sitt betäkandeFamiljeplanering och abort (SOU 1983:31). Kommittén understryker bl. a. viktenav en fortsatt satsning på upplysning i samlevnadsfrågor för att ytterligareminska antalet aborter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. inomregeringskansliet. Det behövs fortsatta insatser för information omskadeverkningar vid bruk av tobak. och arbetarskyddsstyrelsenhar , på uppdrag av regeringen, utfärdat allmänna råd om begränsningav tobaksrökningen i lokaler av gemensamhetskaraktär. harvidtagit särskilda insatser för alt informera om de nya råden. På uppdrag avregeringen utreder f. n. åtgärder för att i utbildningen avläkare och annan vårdpersonal öka uppmärksamheten på frågor som rör tobakensskadeverkningar. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 136 Det är angeläget attsocialstyrelsen fortsätter med information till invandrare. Kost- ochmotionsvanor utgör vikliga förutsättningar för hälsan och välbefinnandet. Detbehövs fortsatta insatser på detta område. En fråga som tilldragit sig storuppmärksamhet är marknadsföringen avmodersmjölksersättningar. har utkommit medallmänna råd om svensk tillämpning av ()internationella kod för marknadsföring av bröstmjölksersättningar. Jag har i det föregåendeunder anslaget E 1. räknat med att tidskriften fr. o. m.nästa budgetår helt kommer att finansieras med avgifter. Under anslaget har jagräknat med en viss ökning av bidraget till olika organisationer förhälsoupplysning. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 4 104 000 kr.Regeringen beslutar efter förslag av om den närmarefördelningen av tillgängliga medel under anslagsposten 1. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hälsoupplysningför /85 anvisa ell reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 10762 205 1983/84 Anslag 11410 000 Anslaget kan betecknassom ett allmänt beredskapsanslag för hälso- och sjukvården såvitt avsersmittsamma sjukdomar. Som jag har angett under anslagen H4-8 Statensbakteriologiska laboratorium kommer senare under att läggas fram enproposition om statens bakteriologiska laboratoriums framtida verksamhet ochorganisation. I samband därmed kommer även anslagsfrågor som gäller epidemiberedskapenatt tas upp till behandling. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposifion om statens bakteriologiska laboratorium, tillEpidemiberedskap m. m. för /85 beräkna ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 137 I.Övrig sjukvård m. m. Under detta avsnitttas de anslag upp från vilka bidrag utgår tillsjukvårdshuvudmännen för olikaverksamheter. Vidare behandlas anslag till utbildning av viss personal inom hälso- och sjukvården samt tillkonferenser, som anordnas av . Staten var huvudman för flertalet av mentalsjukhusen t.o. m. , varefter landstingskommunerna tog över ansvaret. ersattes den gamlasinnessjuklagen av en ny lagstiftning. Sjukvårdslagen blev gemensam för all sjukvård. har den psykiatriska vårdenutvecklats innehållsmässigt och vårdorganisatoriskt. Såväl medicinsk sompsykologisk och social kompetens i behandlingsarbetet har i ökad utsträckningkommit tillanvändning . En helhetssyn på patientens problem eftersträvas. Det sker en snabb förändring med inriktning mot öppnaoch halvöppna vårdformer inom psykiatrin. Antalet vårdplatser har minskat med under desenaste decennierna. En fortsatt minskning med cirka 1000 vårdplatser per årväntas. bedrivs dock huvuddelen av den psykiatriska vårdenvid de f. d. mentalsjukhusen och mer än en fjärdedel av vårdplatserna finnsvid äldre ofta avsides belägna sjukhem. För investeringar och drift utgår bidrag från statentill sjukvårdshuvudmännen från anslagen 11 och 12. Dessutom har en nyersättning till sjukvårdshuvudmännen införts för atl underlättaen utveckling mot öppna vårdformerinom psykiatrin. Denna ersättning med 200 milj. kr. för fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen med 24 kr.per invånare. Sjukvårdshuvudmännen skall enligt överenskommelsen tillsammansmed primärkommunerna inom sittområde arbeta för en snabbare övergång från institutionsvård till öppen vård. Utvecklingen under år1984 skall följas upp i hälso- ochsjukvårdsberedning. genomförde en inventeringav patienter i sluten psykiatrisk vård. Resultaten av denna inventeringanalyseras f. n. av en arbetsgrupp som är sammansatt av representanter försocialstyrelsen, , och Spri och kommer attredovisas i en gemensam rapport vid en konferens som avser att anordna ibörjan av . Syftet är att förbättra informations- och erfarenhetsöverföringentill kommuner och landsting om dagsläget inom svensk psykiatri. Socialberedningen (S 1980:07) har- utöver utvärdering avsocialtjänstreformen och översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen -också alt följa den utveckling som pågår inom psykiatrin och redovisa desamarbets-och gränsdragningsfrågor som finns mellan och hälso-och sjukvården. Beredningenberäknas lämna sitt betänkande . Barn- och ungdomspsykiatrins framlida verksamhet utredsf. n. inom en 1983/84:100 Bilaga 7 138 särskild utredning (S 1980:09). Utredningen harunder hösten avgivit ett delbetänkande (Ds S 1983:8) om familjerådgivning.Utredningens arbete beräknas bli avslutat . Tillgången på läkare ilandet har förbättrats väsentligt . Sålunda har antalet läkareökat starkt , nämligen från ca 10 1970 till drygt 19 000år 1980. Detta har kunnat ske på grund av den kraftiga ökningen av antaletutbildningsplatser för läkare som genomfördes och i början av1970-talet och en betydande invandring av utländska läkare. 1983/84:40 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. föreslås alt planeringsramen förläkarlinjen minskas med 90 platser för /85. Med nuvarandeintagningskapacitet på läkarlinjen beräknas antalet examinerade läkare under 65år att uppgå till 23 1985. Den föreslagna minskningen av antaletnybörjarplatser på läkarlinjen påverkar inle delta förhållande. råder bristpå läkare inom vissa geografiska områden och specialiteter, främst inomallmänmedicin, långtidssjukvård och psykiatri. Inom ramen för hälso- och sjukvårdsberedningensarbete med projektet och sjukvård inför 90-talet (HS 90) pågårundersökningar av del framtida personalbehovet. Läkarna utgör en av depersonalgrupper, som särskilt uppmärksammas. Grundutbildningen tillläkarexamen omfattar studier under . Utbildningen når det propedeutiska stadiet med kliniska inslag, som i stor utsträckningförläggs till sjukhus. Drift- ochinvesleringsersältningar tillsjukvårdshuvudmännen för medverkan i läkarnas grundutbildning utgår enliglsärskilda läkarutbildningsavtal. Förhandlingar pågår om vad som skall gällaefter är 1982. Läkare som eftergrundutbildning och allmäntjänstgöring fått legitimation kan förvärvaspecialistkompetens genom fortsatt vidareutbildning. Utbildningen sker somregel genom tjänstgöring på blockförordnande på särskild läkartjänst förvidareutbildning. Läkaren skall också under specialistutbildningen delta isystematisk undervisning som anordnas av . harutsett en expertnämnd - - med uppgift att bistå styrelsen med råd i frågor som rörläkares vidareutbildning. Genomförandet av den systematiska undervisningenläggs i viss utsträckning ul på de nya samverkansnämnderna, som tillkommit vidingången av med anledning av den nya regionsjukvårdsindelningen avlandet (prop. 1980/81:9, SoU 6, rskr 123). I propositionen1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. har föreslagits attantalet utbildningsplatser vid tandläkarlinjen minskas med 120 platser till 260platser. Denna dimensionering innebär med de antaganden som socialstyrelsenanvänder i sina prognoser över tillgången på 1983/84:100 Bilaga 7 139 tandläkare att antalet yrkesverksamma tandläkarekommer att bli ca 400 fler än . Vissa externa kurser, somhittills har anordnats av för medel under förslagsanslaget I 8.Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m., bör som jag harföreslagit (prop. 1982/83:100 bil. 7, SoU 24, rskr 251) i fortsättningenhandhas av olika ulbildningsmyndigheter. I avvaktan på att beredningen av dennafråga kan slutföras bör få medel att anordna kurserna ävenunder /85. Vissa uppgifter bör behålla ,såsom att anordna kunskapsprov för läkare med utländsk utbildning ochkompletteringsutbildning för tandläkare med utländsk utbildning. Medel tillsocialstyrelsens utbildningsinsatser bör i fortsättningen i sin helhet anvisasunder reservationsanslaget I 6. Vidareutbildningen av läkare m. m. Under sammaanslag bör beräknas medel för konferenser och seminarier, som anordnas avsocialstyrelsen. Genom konferenser m. m. kan föra ut nya kunskaperoch metoder som styrelsen kan fillgodogöra sig erfarenheter frånfältet. Detta anser jag vara angeläget med tanke på nya roll. försvarsbeslut(prop. 1981/82:102 bil. 5, FöU 18, rskr 374) som avser perioden /83-1986/87gavs en långsiktig inriktning för den fortsatta utvecklingen av hälso- ochsjukvården samt i krig. En ekonomisk ram fastställdes samtidigt.Beslutet innebar bl. a. en prioritering av beredskapslagring avsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär. Regeringen har den 10 november 1983godkänt en överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om att de under budgetåren1983/84- 1986/87 skall inköpa sådan materiel som har stor betydelse i krig. Enplan skall upprättas över sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär som förberedskapsändamål skall integreras i sjukvårdshuvudmännens normalaförsörjningssystem. Kostnaderna för inköp av malerielen skall rymmas inom denekonomiska ram som statsmakterna har angett för investeringar för hälso- ochsjukvården i krig för budgetåren 1982/83-1986/87. Förbrukningsmaterielen skalllagras och omsättas av sjukvårdshuvudmännen.