prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — nSkolans arbele bör vara sådanl all del motiverar och rustar eleverna atl aklividella i samråds- och besluisprocesser på arbetsplatser och i organisationer. nEtt störte anlal elever än f n. bör få möjlighel att kombinera yrkesinriktadutbildning med språkstudier utöver engelska. DÖvergång till högskolestudier bör underlällas för dem som önskar della utan atldet får negativa effekter för andra elever. Delinjer som främst fyller en högskoleförberedande uppgift behöver knytasnärmare lill arbets- och samhällslivet, i första hand genom praktik. Del börockså bli lättare för dem som vid utbildningstidens slul vet med sig all de inlevill gå vidare till högskolan alt förvärva kompleierande färdigheter föromedelbar yrkesverksamhet. Gymnasieskolansmål är redan nu alt kunna ta emol samlliga elever i en årskull.Ungdomsarbetslösheten och situationen på arbetsmarknaden släller krav på allgymnasieskolan skall kunna ge lågutbildade och svag-motiverade elever från gmndskolanen efler deras fömtsättningar och behov 1983/84:116 83 Gymnasieskolan har här en målgmpp som kräver särskild omsorg ochspeciella stödresurser. Församlliga elevkalegorier gäller slutligen, alt det behöver bli lällare för demalt få känna och la ansvar för det egna studiearbetet, vidga sina vyer ochutveckla sin personlighet. Med ökande ålder behöver eleverna i gymnasieskolan iväxande grad bli lagna i anspråk som de mognande och ansvarskännandepersonligheter de allra flesta av dem är. Övergångenfrån grundskola lill gymnasieskola behöver bli avsevän mjukare. Den behöver t.ex. anpassas bättre lill elevernas behov av att efler någon tids konkret erfarenhellägga om studievägen ulan all de därför skall behöva föriora ett helt studieår.En studieorganisation som i slörre ulslräckning än f n. svarar mol bredaintresseområden bör också eftersträvas. Detbör också vara möjligl att av årskurs 9 i gmndskolan geeleven särskild förberedelse för studierna i gymnasieskolan. Del kan t, exgälla all slärka baskunskaperna i matematik för elever som valt leknisklutbildningsområde. Hämtöver behöver gymnasieskolans ingångsskede byggas upp påett sådant sätt, atl del blir möjligl för elever utan B-språk och med endastallmän kurs i matematik och engelska att gå vidare till vilken gymnasialstudieväg som helst, alltså även till dem som tidigare ställt högre krav påförkunskaper. Elevermed behov därav skall slutligen kunna påbörja gymnasiestudier i långsamstudietakt och med ett stort mått av praktiska inslag. Detta är en vikligförändring för alt ge också de ungdomar som slår ulanför gymnasieskolanen meningsfull utbildning. De punkiersom i första hand rör övergången från får omedelbara konsekvenserför studieorganisationen. Anpassningen av ulbudel av språkundervisning till enännu störte variation i elevernas förkunskaper bör t. ex. sätta spår itimplanerna förspråk. Det måsle erbjudas ökade möjligheler till ett vidgatspråkprogram för elever med goda färdigheter i engelska och B-språk vidgymnasieskolans början. Andra elever måsle få lillfälle att med ett större limialnå upp lill en god färdighelsnivå i ett mer begränsat anlal språk, i förstahand engelska och tyska eller franska. Deelever som har behov av det bör kunna bedriva gymnasiestudier på dellid. Deskall också under någon lid kunna ägna sig hell åt praktik eller förvärvsarbeteoch därefter kunna återuppta studierna i normal omfallning. Eninom gymnasieskolan avslutad yrkesförberedande utbildning bör, lällare än nukunna kompletteras - förutom med ylleriigare yrkesförberedande inslag - till högskoleförberedandekompetens. Delta kan ske antingen efler de två utbildningsåreneller efter en periods yrkesarbete. Om man följer den senare modellentillämpas principen om återkommande Ulbiidning. Kompletteringsutbildningen kananordnas antingen i gymnasieskolans egen eller i den kommunalavuxenutbildningens regi. Olika former för samarbele mellan dessa utbildningsanordnaremåste finnas , anpassade lill skilda orters behov ochförutsättningar. Elever som följer ett treårsprogram skall kunna få ettkompletterande yrkesinriktat inslag mol slulel av ulbildningen. Detär nödvändigt alt möjligheterna lill samverkan med vuxenutbildningoch arbetsmarknadsutbildning ökas. På så vis kan utbildningsresursernaanvändas effektivare. 1983/84:116 84 Vianser atl praktik skall införas på alla studievägar. Praktiken måste spridas utöver läsåret. På del viset kan tillgängliga plalser utnyttjas bättre. Dennuvarande starka ämnessplittringen på de tre- och fyraåriga linjerna måstedämpas. De mål om förmåga till självständiga studier som tar sig ullryck i ellprogram för beting och specialarbete behöver ytteriigare främjas genomkoncentrationsläsning och längre, sammanhängande arbetspass. En större fördjupningbehöver komma till slånd i de olika studievägarnas karaktärsämnen. Utbytet avvad som brukar betecknas som all-mänorienterande ämnen behöver bli bättre,framför allt vad gäller den nalurvelenskapliga orienteringen för eleverinriktade mot humaniora, samhällsvetenskap, socialt arbete och ekonomi. Slutligenbör studieorganisationen ses över med sikte på alt få bort återvändsgränderbland linjer och grenar samt bredda kompelensen där den är för smal.Arbetslivsorienteringen behöver ses över och de estetisk-praktiska ämnena få ellökal ulrymme. Våraöverväganden om framliden understryker på ett särskill säll vikten av allstudieorganisationen gör det lällare för eleverna att få perspektiv på globalaoch internationella beroendeförhållanden samt en fördjupad förståelse av vad kullurellidentitet innebär. Enreformerad gymnasieskola bör mer än nu göra del möjligt atl variera arbetssättoch studieformer efler både elevernas önskemål och behov, lärarnas möjligheter,skolans resurser och de krav som olika slag av ämnen och kurser ställer. Delfinns nu liksom tidigare all anledning atl varna för övertro på alt en vissmetod i alla lägen är kungsvägen för all nå de önskvärda målen. Vilkaarbetssätt och meloder man i verkligheten kommer att använda besläms mindre avföreskrifter än av organisatoriska fömtsättningar såsom timtal, arbetspassenslängd och ämnesföljden. 1 enny gymnasieskola bör därför en mångfald arbelsformer och meloder få prövas och ulvecklas.Del är viktigt all eleverna får träna sig i att planera, genomföra ochutvärdera sitt studiearbete på ell självständigt sätt parallellt med all deunder andra lektioner tränar sin förmåga lill lyssriande och koncentrerad egenbearbetning av ell inlärningssloff En viktig fömisälining for detta är atlmöjligheterna till handledning ökar. Elevernamåste lära sig såväl genom arbelsformerna som skolans innehåll au inlärning ären akliv process, som kräver både arbete, tålamod och engagemang för attresultatet skall bli gott. måsle lärarna i den reformeradegymnasieskolan mera se på eleverna som medagerande i inlär-ningsarbelet än sompassiva mottagare. Detta kan ske bl. a. genom att eleverna i allt störreutsträckning får la eget ansvar inle bara för delar ulan också för slörreavsnitt av lärostoff och arbetsperioder. Delär väsentligt alt arbetssätt och arbelsformer i gymnasieskolan intepå ett avgörande säll skiljer sig från del samtida arbetslivels, där demokratioch medbestämmande blivit allt viktigare inslag. Rimligen bör den praktik, somvi föreslår, samt den pågående ulvecklingen mol ett mer direkt samspel mellanarbetsliv och skola, kunna bidra härtill. Äveni' övrigl bör hela arbelel läggas upp så alt eleverna i ökande utsträckning -såväl i förhållande lill nuläget som med stigande årskurs inom den nyagymnasieskolan - får möjligheler all la ell egel ansvar för sin arbetsmiljö ochsin studiesituation. Det är också viktigt alt elevernas er- 1983/84:116 85 farenheteroch åsikter las till vara och får påverka undervisningen under kommande år.Utvärderingen måste vara ett vikligl led i utvecklingen av arbetssätten. Huvuddragen i en ny studieorganisation Tilldenna avdelning hör kapitlen 5-16, som vart och ett behandlar väsentliga delari förslagel till ny studieorganisation. UibUdningsområdenoch studieprogram (kapitel 7 och 8) Viföreslår att begrepp som linjer, grenar och varianter utgår. I stället talar viom koria och långa studieprogram. För att förbättra den inre samordningen ochintegrationen i gymnasieskolan förs dé olika studieprogrammen samman i treutbildningsområden, inom vilka studieslarten är gemensam. Dekorta studieprogrammen omfattar två studieår och är i första hand yrkesförberedande.De långa studieprogrammen omfattar tre eller fyra studieår och är särskiltavsedda att förbereda eleverna för högskolestudier. Den skarpa gränsen mellan yrkesförberedandeoch siudieförberedande ulbildningar tonas ned genom att de allmänna inslagen ökari de yrkesförberedande studieprogrammen och de yrkesförberedande inslagen ökari de studieförberedande. Viföreslår alt de olika studiepogrammen grupperas i följande tre iii-bildningsomiåden: DDet ekonomiska utbildningsområdet n Det sociala utbildningsområdet D Det lekniskautbildningsområdet. Dettekniska utbildningsområdet är så omfattande att det har delats i fyrautbildningsblock: D Del bygg-och anläggningslekniska blocket D Det laboralorieiekniskablocket. Idet mekaniska blocket återfinns de kompetenser som eleverna når på denVerkstadstekniska, den fordonstekniska, den drift- och underhålls-tekniska ochden processtekniska linjen. Det bygg- och anläggningslekniska blockel inrymmerde nuvarande "stora" byggutbildningarna. nämligen dem för byggnadsträarbetare,murare, betongarbetare och väg- och ledningsarbetare. Detlaboratorietekniska blocket är avsett atl inrymma utbildningar som tillsammanskan fylla samhällets nuvarande och kommande behov av la-boratorieteknisktutbildad personal. Ett kommande beredningsarbete får utvisa hur blocketnärmare bör ulformas och dimensioneras. Tillvarje utbildningsområde/block hör också specialkurser. utbildningsområdetingår dessutom vissa studieprogram som inte naturiigt kan föras till något avutbildningsblocken (program moisvarande t. ex. nuvarande mindre linjer som jordbmkslinjen,skogslinjen, träleknisk linje). Datl de nuvarande specialkurserna som direkl bygger på avslutade gmnd-skolestudiermåsle ses över så att samma principer i stort gäller för dem som för de kortastudieprogrammen Oatt de korta studieprogrammen skall kunna följas av kompletteringsutbildningsom leder dels till kompetenser motsvarande de långa programmens, dels lillhögre yrkeskompetens. Datl de långa studieprogrammen skall kunna avslutas prakliskl genom alt manunder del iredje årel väljer en koncentrerad yrkesteknisk kurs, kyt-kurs Palt de stutkompelenser som man kan uppnå i dagens gymnasieskola i huvudsak kan ålerfinnasi den nya organisationen. Studievägar som formelll saknar motsvarighet i vår studieorgansiationär de tvååriga sociala, lekniska och ekonomiska linjerna saml den tvåårigakonsumtionslinjen. De ålerfinns dock i väsenfiiga delar inom ramen för detvååriga programmen (t. ex. konsumtionslinjen som till slora delar ersälls avstudieprogrammet för hemvård och socialtjänst). Avtabell 13.1 och figur 13.1 på följande sidor framgår vilka studieprogram ochslutkompetenser som den nya gymnasieskolan kommer att erbjuda. Studieprogrammensprincipiella uppbyggnad (kapitel 8, 13, 16) Vi lägger faslprinciperna om stadga, jlexibiliiei och ny start som utgångspunkt för våraförslag till hur studieprogrammen bör vara uppbyggda. överstudieprogram och slutkompetenser i den nja gymna- Humaniora och samhällsvelenskap (alternativ ingång) vetenskap (alternativ in- Bild 1 Pä ett be-''" > gränsat antal (Närliggande utbildningar) Byggtekniska blockel (Närliggande utbildningar) El-teletekniska blocket (Närliggande ulbildningar) Gatu-, väg- och "Till gruppen övriga studieprogram förs sådana sällsyntautbildningar som är långa specialkurser, l. ex. utbildningar förfotografer, mikromekaniker m. fl. samt eventuellt nytillkommande utbildningar. DMed stadga menar vi au eleverna skall följa en fasl plan för sina sludier. ochatt studieprogrammet till sina huvuddelar beslår av en fasl uppsättning ämnenoch kurser Eleven skall alltså redan från början klan kunna urskilja målel förstudierna. Valmöjligheter skall finnas i en omfattning som gör atl eleven delskan överblicka dem, dels aldrig hamnar i en återvändsgränd. DMed flexibilitet menar vi att eleven vid givna lillfällen under sina studierskall kunna välja väg genom sludierna. Vägvalet skall kunna grundas figur 13.1 Principskiss över ulbildningsvägar. 1983/84:116 89 påelevens egna erfarenheter och ett "felaktigt" val skall i efterhandpå ett enkell sätt kunna rättas lill utan alltför stor tidsföriust. DMed ny start menar vi att eleverna påtagligt skall få uppleva all de lämnat enskolform som har vissa uppgifter och kommit till en annan skolform med andra.Gymnasieskolan skall bl. a. ge en specialiserad utbildning, ofta med praktisk inriklning.Vi menar att det är av stor vikt atl eleven i gymnasieskolan från början avsina studier får la itu med något annat än den allmänna medborgeriigautbildning som bjudits - om än på en annan fördjupningsnivå - under nio skolåri . Principen om ny start innebär därför alt eleven alllid skallpåbörja sina sludier med ett stort mått av praktiskt inriktade karaktärsämneninom det utbildningsområde eleven vall. Vadbeträffar studieprogrammens uppbyggnad i övrigt gäller att de enskilda ämnenaskaraktär har betydelse för hur och var i tidsföljden de uppträder i ettstudieprogram. Vi skiljer mellan följande lyper av ämnen; DMed allmänna järdigheisämnen menar vi sådana ämnen som ger gmnd-läggande kommunikationsfärdigheter.Till dem räknas i första hand de moderna språken och svenska. Det är ämnen som upplräderi alla studieprogram. GMed karaktärsämnen menas ett för ett studieprogram karakteristiskt ämne sommed stöd av färdighetsämnena skall ge fördjupad kunskap inom speciella områdenoch lägga en god gmnd för en kommande yrkesskicklighet eller för fortsatta sludier.Till denna grupp av ämnen hör t.ex. fysik, kemi och biologi i ellnaturvetenskapligt inriktat studieprogram, historia och samhällskunskap i ett humanistiskt-samhällsvetenskapligtstudieprogram, samt yrkesteknik i ett yrkesinriktat. Ett praktiskt betonatkaraktärsämne kallar vi också för lillämpningsämne. I vissa program kan färdighetsämnenauppträda som karaktärsämnen. DMed slöd- och inlegrationsämnen menar vi ämnen som inte på samma sätt somfärdighets- och karaktärsämnena har kraven på sig atl ge funktionellafärdigheter. De skall i slället erbjuda mer av allmänna referensramar och översikler.Deras uppgift är vidare atl lyfta fram sådan kunskap som är relevant för altkaraktärsämnenas innehåll kan bli belyst i ett vidare sammanhang. DMed estetisk-praktiska ämnen menar vi ämnen som musik, teckning, bild,dramalik, slöjd men också stenografi. Ämnena kan uppträda i olika skepnader iskilda utbildningsprogram. De kan vara karaktärsämnen i vissa program, slöd-och inlegrationsämnen i andra. D Utöverämnen och ämnesstudier enligt ovan skall varje studieprogram erbjuda möjlighelerlill fördjupningssludier. Dessa studier skall normalt gå längre i fördjupningän vad man kan nå i de vanliga ämnena. De skall lill sitt syfte motsvaravad man vill åsladkomma med 1. ex. nuvarande specialarbeten men erbjudaeleverna mer av stöd och handledning. Fördjupningssludier är obligatoriska i delånga programmen men skall kunna väljas ganska fritt inom de problemområden somtäcks av karaktärsämnena i resp. program. De skall ha samma tyngd som ämnessiudieri övrigl vad gäller fortsatta studier i högskolan. 1 de korta programmenerbjuds frivilliga fördjupningssludier inom ramen för yrkesutbildningen ochmed inriklning på någon hantverksmässig specialisering eller moisvarande. Prop.1983/84:116 90 DFör dem som inle önskar fördjupningsstudier skall koncentrerade yrkeslekniskakurser, kyi-kurser, finnas på de långa studieprogrammen. Del kan vara kurser i konlorskunskap,marknadsföring, transport och samfärdsel, laboraioriekunskap osv. Påförhållandevis skall kurserna ge en "yrkeslopp" och kunnafungera som någol av en sluss ul mol arbetsmarknaden för ungdomar på de långastudieprogrammen som inle avser att direkl fortsätta sludierna vid högskolan. DUtöver ämnesstudier, fördjupningssludier och kyt-kurser skall varje studieprograminnehålla en period praktik varje läsår (se vidare nedan). DEn viklig princip för studieprogrammens uppläggning är principen om koncenlrationsläsning.Dagens ämnessplittring med upp lill elva olika teoretiska ämnen påveckoschemat minskar, som antalet studiepass per ämne och vecka ökarunder de tider då ämnet finns på schemat. nEn annan viklig pricnip är all undervisningstiden skall samlas lill störtesammanhängande sludiepass. Tiden skall användas dels lill normall lek-lionsarbeteunder lärares ledning, dels lill projeklarbele enskill eller i gmpp samt dels lillenskill siudiearbele. Under all denna lid behöver inle dagens syslem med en"lärartäthet" på en lärare per 30 resp. 16 elever gälla. Under visstid kommer lärarens roll mer all bli handledarens. Ett fortsattberedningsarbete i samband med läro- och kursplanearbetei får utvisa vilkenlärartäthet som bör förekomma under olika arbetsmoment. DEn princip av stor belydelse för studiernas uppläggning är uppdelningen av sludiernai kurser. Allmänna färdighelsämnen och karaktärsämnen delas upp i grundkurseroch lilläggskurser Gmndkurserna är gemensamma för alla som läser ämnet i delaktuella studieprogrammet och kan vara en eller flera beroende på ämnetskaraktär. Tilläggskurserna är i regel flera och har en tredubbel uppgift,nämligen - att befästa och belysa decentrala begreppen och problemen i gmndkurserna genom mer djupgåendetillämpningsstudier - all ge ökad bredd genom tilläggav nya moment - all ge fördjupning i sådanamoment som behandlals mindre ingående i gmndkurserna. Även stöd- och inlegrationsämnensaml estetisk-praktiska ämnen med höga timtal skall kursuppdelas. 1 gymnasieskolansinledningsskede erbjuds också kompletterande kurser i svenska och matematik. DAvgörande för våra ställningstaganden då del gäller uppdelningen avämnesstoffet i kurser är principerna - atl en inte obetydlig valfrihetkan inrymmas i systemet när del gäller vilka lilläggskurser som en elev kanläsa och i vilka ämnen delta bör ske, - all en individuell variationkan tillåtas också i fråga om anialei till-läggskurser som en elev kan välja(utöver ell fastställt minsta anlal), - atl del föreslagna kurssystemetvad tilläggskurserna belräffar ger stor lokal frihel i fråga om innehåll,metodik och tillämpningsområden. I läroplanen bör på denna punkt endasl angesden allmänna karaklären avde kvalitetskrav som bör uppställas för olika slag av tilläggskurser. Prop.1983/84:116 91 DTidsföljden för de olika inslagen i ett studieprogram är följande: - Studieslarten har tyngdpunktenpå yrkesinriktade karaktärsämnen och praktik. påbörjas också sludieri färdighelsämnen och andra karaktärsämnen. - under studieprogrammet koncentraiionsläsesstudieprogrammens karaktärsämnen. - I slutet av studieprogrammetfortsätter vissa karaktärsämnen. Dessutom studerar eleverna stöd- ochintegrationsämnen och genomför fördjupningsstudier alternativt kyt-kurser enliglovan. - fram lillsisla året/halvåret studeras allmänna färdighelsämnen och estetisk-praktiskaämnen. På samma sätt erbjuds idrott och tid för studieplanering och föreningsverksamhet. Praktiki gymnasieskolan (kapitel 12) Redani dag erbjuds inslag av "praktik" på vissa utbildningslinjer. nall praktik införs för alla elever i gymnasieskolan. I såväl korta som långastudieprogram är praktiken minst () per läsår Datt praktikbegreppet reserveras för vissa väl definierade former av ar-betslivskontaklersom ingår som ett led i ulbildningen. Praktiken är en del av skolans samladeundervisning och måsle som sådan samordnas med den ämnesmässiga undervisningen.Utbildade handledare skall finns på arbetsplatsen. Lärarna skall besökaeleverna när de är ute på praktik. Orienleringom fackligt arbete ingår ipraktiken. Elever som fullgör praktik är inte atl betrakta som arbetstagareäven om vissl produktivt arbele ulförs. det skall finnas två lyper av praktik, arbetslivspraktik och yrkespraktik.Den förra är mer allmän och syftar bl. a. lill atl ge erfarenhet av arbetsmiljöer. Den senare är avsedd att ge yrkesutbildning. åtgärder vidlas för alt fä fram praklikplatser i tillräcklig omfallning. Pådenna punkl lägger vi-fram n'å alternativa förslag: - Enligl alternaliv A bör enreglering genom avtal ske om högsl , varefter fråganånyo prövas. En majoritet av ulredningen förordar delta förslag. - Enligl alternativ B böristället ell lag stiftas, som delvis kan ersällas med avtal. En minoritet avutredningen förordar detta förslag. Tidsramaroch veckoschema (kapitel 6) Viföreslår som nämnts alt praktik införs i alla studieprogram, saml all vissa nyaämnen lillkommer. Vi önskar ulöver della dels en allmän kvalitetshöjning, delsen jämn arbetsbelastning studieprogrammen emellan. För atl f ulrymme för deltaföreslår vi dels all läsåret föriängs i begränsad omfattning, dels att mer avelevemas lid för hemarbele, långläxor, beting, specialarbete och enskill arbelei övrigl läggs inom ramen för den sche-malagda tiden. Dessutom görs schematmindre splittrat genom koncentrationsläsning och längre arbetspass. Mindre"spilltid" tillåts i schemat. Prop.1983/84:116 92 Våraförslag innebär vad lidsramanm belräffar Vi ger två alternaliv. Huvudallernalivel som utredningensmajoritet står bakom innebär all föriängningen är . D all läsåret delas i treterminer, vilket är utredningens huvudalternativ Datt terminerna (läsåret) delas i perioder om i medeltal . I ell treterminssystemblir varje termin då fyra perioder lång. De minsta praktikinslag som erbjudshar lengden en period Datt den i skolan schemalagda studietiden med dagens terminologi motsvarar 43lektionstimmar (40-minutersleklioner). Vi föreslår att 40-mi-nutersperiodernanormalt blockläggs lill längre sammanhängande arbetspass. All den schemalagdatiden skall inte vara lärariedd i den utsträckning som gäller för lärarleddalektioner i dagens gymnasieskola Datt "spilltid" undviks genom de längre arbetspassen, vilket delsminskar schemats hållimmar, dels gör det möjligl att anordna prov ochfrilufts-inslag utan att andra ämnen i så stor utsträckning som drabbasav stora lektionsbortfall nall de föreslagna ålgärderna för de korta studieprogrammen innebär en ca 18-proceniigökning av den schemalagda tiden för studiearbete D atlålgärderna för de långa studieprogrammen innebär alt del trots införandet avpraktik finns ett ökat tidsutrymme i schemat i förhållande till dagens treårigalinjer. Valettill gymnasieskolan och den gemensamma studiestarten (kapitel 9) Viföreslår atl insatser görs för att åsladkomma en mjukare övergång mellan och gymnasieskolan. Redannu pågår försök med intagning lillgymnasieskolan på höstterminsbetygen i årskurs 9 och försök planeras medintagning till gymnasieskolan på andra gmnder än betyg (det s. k. Örebroförsöket). Enmjukare övergång mellan de båda skolformerna kan endast åstadkommas genom attsamarbetet mellan gmndskolan och gymnasieskolan förbättras. Redan under vårtermineni årskurs 9 måsle konkreta åtgärder sällas in för alt underiätta övergången. Viföreslår vad beträffar valet lill gymnasieskolan Datt eleverna gör sill val av utbildningsområde (för del tekniska utbildningsområdetvalet av block) vid kalenderårets slut i årskurs 9 eleverna gör en preliminär, inte bindande intresseanmälan omstudieprogram samt om tillvalsämnen och praktik under terminerna I och 2. Mol slulelav vårterminen i årskurs 9 görs bindande val av tillvalsämnen. Bindande val avstudieprogram görs slutligen efter sex perioders studier igymnasieskolan (i mitten av termin 2 i ett irelerminssystem). Under hela"valperioden" (lång) erbjuder skolan slöd i olikaformer för att göra valet så realistiskt som möjligl både från elevens och samhällelssynpunkt. Datt de inledande, områdesvis gemensamma, två terminerna (i ett treterminssystem)i gymnasieskolan skall erbjuda en ordentlig introduktion inom det valdautbildningsområdet (blocket). Det åstadkoms dels genom