prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Bosladsslyrelsen har föreslagil en fördubblingav den gemensamma ramen för beslui om bidrag och län för anordnande av allmännasamlingslokaler m.m. från 30 lill 60 milj.kr. för budgelårel 1984/85.Samhällets insalser för all främja invesleringarna inom samlingslokalsseklornmåsle enligl min mening bli beroende av de samhällsekonomiska resurserna ochsysselsättningsläget pä byggarbetsmarknaden. Den långsiktiga investeringsnivåsom de ordinarie ramarna ger uttryck för bör liksom tidigare kunna frångås närdel behövs av sysselsätlningsskäl. Sådana ställningstaganden bör göras i ellsamlai sysselsällningspoliiiskl perspektiv. Jag kan därför inle biträdabosladsslyrelsens förslag om ökade ramar. Jag förordar alt ramen för beslut omanordningsbidrag m.m. och lån till allmänna samlingslokaler under /85fastställs lill 30 milj. kr., varav högsl 20 milj. kr. Regeringenbör begära bemyndigande alt få överskrida ramen om del behövs avsysselsätlningsskäl. 1 della sammanhang vill jag också ta upp fråganom stöd till ny- och ombyggnad av icke-statliga teater-, konsert- ochmuseilokaler. Stålen kunde t.o. m. lämna sådant slöd från de s.k.lotterimedlen. Stödet har därefter upphört på grund av atl lotterimedlen förlång tid framåt år intecknade för fullgörande av tidigare åtaganden. Behovel avstöd är dock i vissa fall fortfarande kulttJrpaUtiskl-angelägel. Projekten kanockså vara 5 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 66 angelägna för sysselsättningen på byggarbetsmarknaden, t.ex.i regioner där inga projekl somavser allmänna samlingslokaler är aktuella. Jag förordar därföratt regeringen begär bemyndigande alt kunna besluta om bidrag med högst 30%eller, om särskilda skäl föreligger, av kostnaden för anordnande av sädanaicke-statliga teater-, konsert- och museilokaler som bedöms angelägna avsysselsättningsskäl. Bidraget bör kunna lämnas i de fall byggnadsprojekteninte menligt påverkar möjligheterna att förverkliga projekt som avser allmännasamlingslokaler. Utgifterna underanslaget styrs av beslutsramar och detaljerade regler. Rubricerade anslagbör bl.a. mot denna bakgrund omvandlas till ett förslagsanslagmed samma benämning. Jag beräknar att behållningen på reservationsanslagetuppgår till 40 milj. kr. vid utgången av /84. Reserverade medel bör kunna disponeras för det avsedda ändamåletäven under /85. Med hänsyn lill delta beräknarjag anslagsbehovettill 5 milj. kr. under nästa budgetär. Jag har därvid beräknat medel även för bidrag tillriksorganisationerna för samlingslokaler med sammanlagt . fä användas för sådantgemensaml lekniskl/ekonomiski utrednings- och projekteringsarbete somutförs av riksorganisationerna. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. medgeatt beslut om anordnings- och inventariebidrag samt lån för allmännasamlingslokaler under /85 meddelas inom en ram av30000000 kr., varav högsl . får las i anspråk för bidrag, 2. medgeatt den under I. angivna ramen överskrids om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. lill Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av , 4. bemyndigaregeringen att, om det behövs av sysselsättningsskäl, besluta om bidragtill anordnande av icke-statliga teater-, konsert- och museilokaler i enlighet medvad jag har förordat. Bil.Lån till allmänna samlingslokaler 1982/83 Utgift 5519000 Reservation 7886000 1983/84 Anslag 13000000' 1984/85 Förslag 3000000 ' Pä tilläggsbudget 1 har anvisats . Från anslagetbetalas ul lån lill nybyggnad, ombyggnad eller köp av samlingslokaler enligl kungörelsen (1973: 400) omslailigl slöd lill allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad senasl 1983:326). 1983/84:100 Bilaga 13 67 redogörelse för lånebestämmelserna har lämnatsunder anslaget B 10. Anordningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler. För varje budgetärfastställs en ram för långivningen. Denna ram omfattar också bidragsgivningensom har redovisats under anslaget B 10. Ramfrågan har behandlats där. Under /82beviljades län lill ell belopp av 16,2 milj.kr. medan 19,7 milj.kr. beviljadesunder /83. Med ledning av detta beräknar bosladsstyrelsenutbetalningarna under /84 till ca 15 milj.kr. Utbetalningarna /85 kan beräknas lill ca 17 milj.kr. Med hänsyn lilloregelbundenheler i utbetalningarna bör enligt styrelsens uppfattning anslagetge utrymme för ulbelalning av ell större belopp, förslagsvis 20 milj. kr. Medhänsyn till en beräknad reservafion på anslaget om 5,8 milj. kr. vid utgångenav innevarande budgetår bör ett belopp av 15 milj. kr. Utgifterna under anslagetslyrs av beslutsramar och detaljerade regler. Anslaget bör bl.a. mol dennabakgrund omvandlas lill ell förslagsanslag med samma benämning. Jag beräknarall behållningen på reservalionsan-slagel uppgår lill 30 milj. kr. vid ulgångenav /84. Reserverade medel bör kunna disponeras för del avseddaändamålet även under /85. Med hänsyn till detta beräknarjaganslagsbehovet till 3 milj. kr. under nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Lån tillallmänna samlingslokaler för /85 anvisa ell förslagsanslag av3000000 kr. Upprustningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler m. m. 1982/83 Utgift 31020000 Reservation 4015000 1983/84 Anslag 33000000' 1984/85 Förslag 45000000 ' På tilläggsbudget 1 haranvisals . Från anslaget betalas uluppruslningsbidrag och medel för s. k. särskild eftergift lill allmännasamlingslokaler saml energisparbidrag för vissa lokaler m.m. 1983/84:100 Bilaga 13 68 Beslämmelserna omuppruslningsbidrag och s. k. särskild eftergift finns i kungörelsen (1973:400)om statligt stöd lill allmänna samlingslokaler (omlryckl 1976:794, ändradsenasl 1983:326) Beslämmelserna innebär i korthet alt bidrag kan medges medhögst av kostnaderna för upprustningar av allmänna samlingslokaler, inkl. utbyten eller kompletteringar avinventarier i sädana lokaler och betalning av skulder. 1 fråga om samlingslokalersom har färdigställts efter lämnas bidrag endast för sådanlokalanpassning och inventarieanskaffning som avser handikappades särskildabehov. För lokalanpassningar och inventarieanskaffningar som avserhandikappades särskilda behov beviljas upprustningsbidrag med ett belopp sommoisvarar utgiften för åtgärderna intill i regel . För överskjutandeulgifter medges bidrag med högsl . Enligl kungörelsen kan vidare slalligtlån enligl äldre bestämmelser under vissa förutsättningar efterges, s.k. särskildeftergift. Bestämmelserna omenergisparbidrag för vissa lokaler m. m. finns i förordningen (1982:264) omstatsbidrag till energibesparande ålgärder i byggnader m. m. som lillhör vissaorganisafioner och sliftelser. Bidrag kan medges med högsl av koslnadernaför energibesparande ålgärder i byggnader m. m. som lillhör organisafionereller stiftelser som inle bedriver näringsverksamhet och som inte harlandstingskommun, kommun eller som huvudman. Bidrag lämnas inleom älgärderna avser bosläder eller lokaler som kan ingå i låneunderlag förbosladslån eller om slöd kan lämnas enligl kungörelsen (1973:400) om slalligtslöd lill allmänna samlingslokaler. För varje budgelårfaslsiäller ramar för beslui om slöd. Uppruslningsbidrag förhandikappanpassning lämnas ulan rambegränsning. Ärenden om bidrag ochsärskilda eftergifter handläggs inom bosladsstyrelsen av ensamlingslokaldelegalion. Ramen för beslut omuppruslningsbidrag m. m. fastställdes ursprungligen till 14 milj. kr. Genom beslut av regeringen utvidgadesramen med 10 milj. kr. för arbeien i sysselsällningsskapande syfte. Genombeslut av regeringen vidgades ramen av sysselsäliningsskälmed yiierligare 34,45 milj. kr., för ålgärder i vissa län och medigångsälining under viss lid. Ramarna har i princip ulnylljals fulll ul. Ramen för budgelårel1983/84 faslslällde; av lill 24 milj.kr. Den vidgades genom beslui avregeringen lill 49 milj. kr. Samlingslokaldelegalionenhade den ansökningar om bidrag pä tillsammans 41,1 milj. kr. Delinnebär att väntetiden för bidrag f. 11. iir . 1983/84:100 Bilaga 13 69 Mot bakgrund av dekraftiga ramvidgningar som har genomförts av sysselsäliningsskäl bedömersamlingslokaldelegalionen att den ordinarie ramen skulle kunna vara oförändrad försedvanliga uppruslningsåtgärder. Det kraftigt ökade intresset för energibesparandeåtgärder motiverar dock en ökning av ramen lill 28 milj. kr. för budgelårel 1984/85. Bostadsstyrelsenföreslår vidare atl ramen för beslut om energisparbidrag tillvissa lokaler m. m. fastställs till 10 milj. kr. för /85. Bosladsstyrelsenberäknar behovet av medel för utbetalningar av bidrag under budgelårel1983/84 lill 37 milj. kr. belopp läcks av årets anslagpå 33 milj. kr. och den behållning på 4 milj. kr. som fanns vid budgetårets början. Med hänsyn lill alt någon behållning inle kommer alt finnas på anslaget vid slutet av /84 räknarstyrelsen med all anslaget behöver anvisas 60 milj. kr. för budgetåret1984/85. För all stödjabyggsysselsättningen har regeringen genom beslut vidgatramen för beslut om upprustningsbidrag m. m. med 25 milj. kr. till 74 milj. kr. På samma sätt somnär det gäller nyinvesteringarna inom samlingslo kalsseklornmåsle avvägningen av samhällets insatser för alt främja upp rustningarnaenligl min mening bli beroende av de samhällsekonomiska resursernaoch sysselsättningsläget på byggarbetsmarknaden. Jag förordar attramen för beslut om uppruslningsbidrag m. m. till allmänna samlingslo kaler för /85 fastställs till oförändrat 24 milj. kr.Regeringen bör begära bemyndigande atl få överskrida ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Liksom förinnevarande budgetår bör bi drag till handikappanpassning av allmänna samlingslokalerfå medges utan rambegränsning. ' Vidare förordar jagatl ramen för beslut om energisparbidrag för vissa lokaler m. m. /85 fastställs till oförändrat 4,2 milj. kr. Utgifterna underanslaget styrs nästan uteslutande av beslutsramar och detaljerade regler.Anslaget bör bl.a. mot denna bakgrund omvandlas tillett förslagsanslag med samma benämning. Jagberäknar all behållningen pä reservafionsanslagetuppgår till 25 milj. kr. vid ulgången av /84. Reserverade medelbör kunna disponeras för det avsedda ändamålet även under /85. Med hänsyn till detta beräknarjag anslagsbehovet undernästa budgelår lill 45 milj. kr. Jag har underanslaget B 10. Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler behandlat fråganom stöd till icke-statliga teater-, konsert-ochmuseilokaler. Jag förordar alt regeringen begär bemyndi-_ gande alt kunna besluta qc§ä;Orn_bidraglilljjpprustning av sädana lokaler ide fall den bedöms som angelägen av sysselsättningsskäl. Bidraget bör kunna lämnas i de fall byggnadsprojekten inlemenhgTpaVerkar möjlighe- 1983/84:100 Bilaga 13 70 terna att förverkliga projekt som avser allmännasamlingslokaler och på samma villkor som gäller för upprustningsbidrag tillallmänna samlingslokaler. Jag hemställer alt regeringen föreslär att 1. medgeatl beslui om uppruslningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler meddelasinom en ram av . under /85, 2. medge att den under 1.angivna ramen överskrids om det behövs av sysselsätlningsskäl, 3. medge atl beslut omenergisparbidrag för vissa lokaler m.m. meddelas inom en ram av 4200000 kr.under /85, 4. till Upprustningsbidragm.m. till allmänna samlingslokaler m.m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av , 5. bemyndiga regeringen atl,om del behövs av sysselsätlningsskäl, besluta om bidrag lill uppruslning avicke-slatliga leaier-, konsert- och museilokaler i enlighet med vad jag harförordat. Lån till förvärv av bostadsrätt 1983/84 Anslag 25000000 1984/85 Förslag 1 000 Beslämmelserna om låntill insats vid förvärv av bostadsrätt finns i förordningen (1982: 541) om lånlill grundavgiften vid ombildning av hyresrätt lill bostadsrätt. De lämnas med ett belopp som motsvarar av grundavgiften.Lånet får dock inle överstiga av lägenhetens andel avanskaffningskostnaden för fastigheten eller tomträtten. Lånebeloppet måsteockså uppgå till . Förinsalslån skall betalas ränta efter en räntesats som fastställs av regeringenför ell kalenderår i sänder. Amortering betalas enligt de villkor som gällerför annui-tetslån ränta. Eftergift av hela eller en del av lånet kanmedges' om det finns synnerliga skäl med hänsyn lill låntagarens inkomst- ochförmögenhetsförhållanden på . Under /83 beviljades inga låntill förvärv av bostadsrätt. Vid tillkomsten av dennalåneform bedömdes den årliga lånevolymen till högsl ca 25 milj. kr. i 1980 årsprisnivå. Bosladsstyrelsen bedömer att den årliga lånevolymen blir högsthälften av nämnda belopp. Ytteriigare medel behöver sålunda inte anvisasanslaget för /85. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 71 Under /83 beviljades inga lån tillförvärv av bostadsrätt. Bosladsslyrelsenhar uppskalial medelsbehovet för detta ändamål till 12,5 milj. kr. under /85. Behållningenpå anslaget räcker för de utbetalningarsom kan komma ifråga och anslaget bör därför tas upp med endasl ettformellt belopp på . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillLån till förvärv av bostadsrätt för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Byggnadsforskning, energihushållning m. m. Byggnadsforskning Inombostadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning och utvecklingsarbetesom omfattar stora delar av samhällsbyggandet. Arbetet har sin tyngdpunkt i frågor om markanvändningoch byggande. Dessa frågor är till sinkaraktär sektorövergripande och forskningen finns företrädd inom fleravetenskapliga discipliner. Forskningsorganisafionenomfattar ett finansierande organ - statens råd för byggnadsforskning (BFR) - och ettforskningsinstitut - statens institut förbyggnadsforskning (SIB). De centralamyndigheterna under - , statensplanverk och statens lantmäteriverk - bedriver ingen egen forskning.Myndigheterna har f. n. - med undantag av lantmäteriverket -inte heller medelför att i nämnvärd utsträckning stödja forsknings- och utvecklingsarbete.Praktiskt inriktat utvecklingsarbete bedrivs dock i anslutning till verksamheten. förbyggnadsforskning har som uppgift att initiera och stödja forskning ochutvecklingsarbete inom byggsektorn. Rådet ansvarar för finansieringen av detallmänna forsknings- och utvecklingsarbetet inom bebyggelseplaneringens,byggnadsteknikens och byggnadsförvaltningens område och för program 3 Energianvändningför bebyggelse inom huvudprogrammet Energiforskning under tolfte huvudfiteln.Rådet svarar härvid också för sådan forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet m.m. som rör energihushållning i befinfiig bebyggelsesamt installationsteknik. Med programverksamheten samordnas stöd tillforskningsinriktat experimentbyggande inom energiområde och inombostadsförsörjningen. har undervåren 1983 beslutat om vissa riktlinjer för byggnadsforskningens organisation och arbetsformer (prop.1982/83:151, CU 30, rskr 351). Beslutet innebär att rådet skall ha ansvaret förden Prop.1983/84:100 Bilaga 13 72 långsikliga forskningsplaneringen ochkunskapsuppbyggnaden inom bebyggelseområdel. I detta innefatlas ocksågrundforskningens utveckling och resursförsöijning. Tyngdpunkten i det statligaforskningsstödet förskjuls successivt mol mer långsiklig forskning. Forskningsvolymen inombyggseklorn bedöms f. n. vara för lilen. Bygg-seklorns inlressenler bör därföröka sill engagemang i forsknings- och ulvecklingsarbelel. besluiinnebär all del slälls krav på en närmare samverkan mellan BFR och byggsektorn. Det åligger statens rådför byggnadsforskning all löpande upprätta verksamhetsplaner. Budgelårel 1983/84är det sista årel i del nu pågående Ireårsprogrammei. Rådel har i anslutningtill anslagsframställningen för /85 presenterat sinverksamhetsplan för perioden /85-1986/87. förbyggnadsforskning är den slörsla samlade och konli-nuerligl verksammaforskningsenhelen inom svensk byggnadsforskning. Institutet svarar för denlångsiktiga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden för sektorns behov inom ellantal områden. ca 40 milj. kr. och finansieras i huvudsak med anslag från BFR. Inslilutelålar sig även uppdrag. De av besluladerikllinjerna för den allmänna byggnadsforskningen innebär alt institutetsverksamhet i fortsättningen skall finansieras dels med bidrag direkl överslalsbudgeten, dels med projektanslag och ersällning för uppdragsforskning.Bidraget över slalsbudgelen bör användas lill sådan forskning på egetprogramansvar som bidrar lill en långsiktig kunskapsuppbyggnad för byggsektornsbehov samt för forskning inom områden som statsmakterna har angett som vikligamen där uppdragsgivare saknas. Mot bakgrund av vadstatsrådet I. tidigare denna dag har redovisat kommer regeringen altgenom en särskild proposition lill redovisa sinaöverväganden om den samlade forskningsverksamheten i landet. I samband därmedkommer jag att redovisa mina förslag i fråga om inriktningen och omfattningenav byggnadsforskningen . I avvaktan på della böranslagen till byggnadsforskning för /85 nu endast föras upp medpreliminära belopp. Energihushållning m. m. Energihushållningen ibefintlig bebyggelse följer de riktlinjer som statsmakterna lade fast våren1981. Del innebär bl.a. alt verksamheten riktas in på all minska den åriigaenergianvändningen i byggnadsbeslåndel med ca brullo i huvudsak underliden fram l.o.m. En omprövning av energihushållningsprogrammet idess helhet avses ske 1983/84:100 Bilaga 13 73 De slalliga myndigheterna underbosladsdepartemenlel har fåll regeringens uppdrag atl utarbeta material somkan ligga till grund för en omprövning av gällande riktlinjer förenergisparverksamhelen i byggnader m. m. Slalens råd för byggnadsforskning skallplanera och samordna arbetet och senast den lill överlämna ensamlad redovisning av materialet. Den totalaenergitillförseln i landet uppgick lill . Härav svaradeoljeprodukter för eller . Elkraftens andel (brutto vattenkraft ochkärnkrafl) var medanålersloden utgjordes av kol. koks och andra fasla bränslen. Den lolalaenergianvändningen inom sektorn bostäder, service m.m. var år ochuppgår enligl preliminära bedömningar lill ca . Den dominerandedelen av användningen hänför sig lill uppvärmning av byggnader och lilltappvarmvallen. De uppgifter som f. n.finns om byggnadsbeståndets energianvändning är myckel osäkra. Arbele pågår medatt ta fram bättre statistik överenergi-sparandets omfattning. Förutom ell påbörjat arbete med atl belysaenergi-sparpolentialen i befinllig bebyggelse genomförs en undersökning av faktiskaspareffekler av olika ålgärder i bebyggelsen. ökadeenergisparverksamhelen främsl i flerbostadshus. Omfatiningen av dessa arbeienbehöver dock öka yiierligare. Slalens insalser förenergihushållning i befinllig bebyggelse omfallar stöd till energibesparandeålgärder. slöd lill kommunernas besiklnings-och rådgivningsverksamhel, slöd till information och ulbiidning i energifrågorsamt slöd lill forskning och ulveckling kring bl. a. ny leknik. För energibesparandeålgärder i statliga byggnader disponerar bygg-nadsslyrelsen särskilda medel. Debyggnader som omfallas av del stöd som fördelar utgör ungefär5% av landels totala byggnadsbestånd. De största slalliga myndigheterna harnyligen fåll i uppdrag av regeringen alt redovisa hur man under 1980-laletgenom energisparande och oljeersättande åtgärder skall kunna minska sinoljeanvändning med . Härutöver lämnas stöd förålgärder i bostadshus. har efterfrågan på stöd tillenergisparålgärder varil mindre än de tillgängliga ramarna. För budgelåiet1982/83 var den anvisade ramen for della ändamål I 900 milj. kr. medan detbeslutade stödet uppgick lill ca 854 milj. kr. I sammanhanget bör dock noterasatt beslulsramen om I 900 milj. kr. uttrycker den del av inVesleiingarna ienergisparålgärder som kan finansieras över slalsbudgelen. Del belopp somavräknas mol beslulsramen påverkas kraftigl av sådana ändringar ifinansieringssyslemel som syftar till atl minska belastningen på slalsbudgelensaml av objektens sammansätt- Prop.1983/84:100 Bilaga 13 74 Under senare lid har allt färre objekthaft så liten omfattning atl lånen har lotalfördjupals. De lolalainvesleringarna i energisparålgärder ullryckl som av lånemyndighelerna godkändkoslnad har i löpande priser varil i slort sett oförändrade. beslutom temporära bidrag för vissa ålgärder (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8, rskr112) har ökat efterfrågan på energisparslöd under innevarande budgetår. har nyligenbeslutat om förändringar av bl.a. det stafiiga stödet till energibesparandeåtgärder i bostadshus (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63). Lån förenergisparande åtgärder skall i första hand - i likhet med vad som gäller förreparationer och underhåll - tas upp på den allmänna kredilmarknaden. Det statligastödet lämnas i form av räntebidrag och särskilda riktade och differentieradebidrag. Förändringen ger möjligheter att utnyttja statens stöd för en merefTekliv styrning av energisparandets inriktning. har ocksåbeslutat om ändringar vad gäller det statliga stödet förenergifillförselåtgärder (prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124). Förlillför-selålgärder i den befintliga bostadsbyggeisen lämnas räntebidrag isamma ordning som för energibesparande ålgärder. Jag räknar med atlefterfrågan på energisparstöd kommer att ligga på en hög nivä i fortsäUningen. Information och utbildning m. m. Den kommunalarådgivnings- och besiktningsverksamhel som bedrivs med slailigl slöd har varilinriktad på energisparande i byggnader. Det finns emellertid en stark kopplingmellan energisparålgärder och underhålls- och reparationsåtgärder av annatslag. En samordning, som innebär atl skäliga energisparålgärder ulförssamlidigi med andra bosladsförbäll-ringsåtgärder, ger väsentligt ökadeförutsättningar för en rationell ombyggnads- och underhållsverksamhet och föratl samhällets ekonomiska stöd används på ett effektivl sätt. kommerockså lill uttryck i beslut om ell lioårigtbosladsförbältringsprogram. Den kommunala rådgivningen och besiklningsverksamhelenbör därför få denna bredare inriklning. Bosladsförbällringsprogrammelsinriklning förutsätter vidare att den nuvarande informationsr ochutbildningsverksamheten inom energispar-områdel breddas lill att omfatta ocksåandra förbätlringsåtgärder. 1982/83 Utgift 121283000 Reservafion 76483755 1983/84 Anslag 114000000 1984/85 Förslag 114000000 1983/84:100 Bilaga 13 75 Regeringen avseratt behandla frågor ombyggnadsforskning i en särskild proposition . I avvaktan pådella bör anslaget Byggnadsforskning las upp med ell preliminärt belopp islalsbudgelen. Jag hemsläller all regeringen föreslår all, i avvaklan päsärskild proposition i ämnet, för Byggnad.sforsk-ning för /85beräkna ett reservationsanslag av 114000000kr. 1982/83 Utgift 57975200' Reservation 22004498' 1983/84 Anslag 34000000 1984/85 Förslag 34000000 Regeringen avser atl behandla frågor om energi-och byggnadsforskning i en särskild proposition . Därvidbehandlas även frågan om län till experimentbyggande. I avvaktan på della böranslaget Lån lill experimenlbyggande las upp med ell preliminärt belopp islalsbudgelen. Jag hemsläller all regeringen föreslår alt, i avvaktan påsärskild proposition i ämnei. för Lån till experimentbyggande för budgelårel1984/85 beräkna ell reservafionsanslag av 34000000kr. Information och utbildning m. 1982/83 Utgift 20727690 Reservafion 18009026 1983/84 Anslag 17575000 1984/85 Förslag 182675000 Från dettareservationsanslag bekoslas utgifter för information och utbildning m. m. somrör genomförandet av energisparprogrammet inom bostadsdepartementetsansvarsområde. Från anslaget får vidare bekostas utgifter för information ochutbildning avseende det program för förbättring av bostadsbeståndet somriksdagen har beslutat om. Vidare bekostas utgifter för sådantutrednings- och utvecklingsarbete med avseende på bebyggelsefrågor som inte ärinordnat i verksamhet för vilken medel anvisas i annan ordning. I det följande föreslåsatt under anslaget skall las upp medel även för bidrag till kommuner m. fl. försådan rådgivnings- och besiktningsverksam- ' Anslagen Län lill experimentbyggande inom bostadsförsöriningen ochLän till experimentbyggande inom energiområdet m. m. " Ny anslagsbenämning (tidigare Information ochutbildning m. m. i energifrågor) Prop.1983/84:100 Bilaga 13 76 hel som avser bosiadsförbältringsälgärder ochenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet.