prop · G70364 · 1983-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvis menar KF att, för de kooperativaförelagens del, de nu föreslagna ändringarna av företagsbeskattningen inte kanses isolerat. De måste sättas in i sitt större sammanhang och först om dekompletteras med de av kooperationsutredningen lämnade förslagen kan deaccepteras. Lantbrukarnas skaltedelegalion anför: Företagsskatteberedningen föreslog i sitt slutbetänkandeatt utrymmet för lagernedskrivning skulle begriinsas till av lagretsvärde som möjlighet infördes till avsättning tillresultatutjämningsfond. Delegationen framförde i sitt remissutlåtande över dettaförslag att en sådan begränsning kunde fä besvärande effekter för åtskilligalagerintensiva företag. skulle bli tvungna att återföra en del avsina dolda reserver till beskattning. "Detta kommer i åtskilliga fall attmedföra skattekrav och likvidiletspåfreslningar, som förelagen inte kommer attkunna bemästra. Den utnyttjade skatlekrediten finns sällan placerad i likvidamedel. I stället har den bundits i anläggningstillgångar av sådant slag. sominte utan vidare kan realiseras." Delegationen lät undersöka vad beredningens förslag skulleinnebära för medlemsföretagen inom lantbrukets ekonomiska föreningsrörelse.Undersökningen visade alt Lantmännen- och Skogsägareföreningarna skulle fåbetydligt sämre konsolideringsmöjligheter. Siffrorna avsåg men torde ihuvudsak äga giltighet även . Delegationen fortsatte: "Vad vi behöver här i landetär inte försämrade utan förbättrade konsolideringsmöjligheter. 1983/84:64 65 långvariga konjunktursvackan talar härför. Vi har undersenare tid fått vänja oss vid att även företag, som traditionellt uppfattas somstarka även med internationell måttstock, kan svikta. Om vårt skattesystem hadegett sämre möjligheter att bilda dolda reserver, hade säkerligen ytterligareförelag tvingats ge upp. Man kan knappast föreställa sig vad beredningensförslag inneburit, om del genomförts ." Delegationen föreslog att en alternativregel skulle finnassom gjorde det möjligt alt fortfarande skriva ned lagervärdet med 60 procentmen att i sådant fall avsättning inte får ske till resultatutjämningsfond. Lagstiftaren följde således delegationens förslag på dennapunkt. När nu förslag om begränsning av nedskrivningsrättenframförs pä nytt motiveras detta (sid 74) med en önskan att lägga ombolagsbeskattningen så att basen vidgas genom att reserveringsmöjlighetenminskar men att å andra sidan skattesatsen för bolagen sänks. Delegationen har inget att erinra mot alt skattesatsen förakfiebolag sänks fill samma nivå som skattesatsen för ekonomiska föreningar. Ensådan ändring skulle neutralisera skattebehandlingen inom koncerner med bådeekonomiska föreningar och aktiebolag. Delegationen finner det märkligt att frågan om skattesatsför aktiebolag kopplas ihop med en allmän inskränkning av reserveringsmöjlighetenför företag. Dessa frågor har inget med varandra att göra. Det finns ej heller någolskäl att kompensera aktiebolagen på bekostnad av övrig företagsamhet. Omkompensationen skall ges bör denna i konsekvensens namn ges ät allaföretagsformer. Delegafionen finner det också märkligt alt ändragrundläggande regler i förelagsbeskattningen i ett läge då man diskuterarinförandet av en stakelmodell vid beskattning av enskild firma ochhandelsbolag. företagsskattekommitté väntas avlämna ell belänkande omstaketmodellen . Om man går in för att låta den vinst avnäringsverksamheten som stannar innanför staketet var lågbeskattad kan det varatänkbart att i det sammanhanget diskutera en ändring avkonsolideringsmöjligheterna. Delegationen anser det naturligt att avvakta med lagsfiftningsåtgärderlill detta sammanhang. Sammanfattningsvis vidhåller delegationen att nuvarande lagernedskriv-ningsreglersnarare ger för litet än för stort utrymme för konsolidering. Som exempel härpåkan nämnas att skogsföretagen i allmänhet hade gjortmaximal lagernedskrivning. Trots detta klarade vissa förelag inte uppsituationen när svårigheterna tornade upp sig utan tvingadesgä i konkurs. Om reserveringsmöjligheterna hade varit sämre skulle sannoliktfler företag ha gått samma öde fill mötes. Delegafionen anser därför atl lagernedskrivningsreglernainte bör ändras. Om en ändring ändå sker bör alla företagsformerkompenseras och inle bara aktiebolagen. Vidare erfordras övergångsregler somgör det möjligt för de företag som utnyttjat hela nedskrivningsutrymmetalt successivt ta fram lagerreserven lill beskattning.Förslagsvis bör uppskrivning ske . LRF vill emellertid mycket starkt betona att lagernedskrivningsreglernainte bör ändras. Om en ändring likväl sker, bör alla företagsformer kompenserasoch inte bara aktiebolagen. LRF vänder sig mycket starkt emot atl en föreslagenförändring för 1983/84:64 66 aktiebolagen leder till en enbart negativförändring för ekonomiska föreningar. I Kooperafionsulredningens huvudbetänkandehar påtalats klara brister i jämlikhet mellan akfiebolag och ekonomiskaföreningar vad gäller sfimulans för konsolidering och uppbyggnad av egetkapital. Proposition på Kooperafionsulredningens betänkande äraviserad till november. LRF förutsätter att, om ändring av lagernedskrivningsreglerför ekonomiska föreningar skall ske, denna effekt tydligt beaktas vid utarbetandetav ovannämnda proposition, vad gäller stimulans för uppbyggande av egel kapitalinom kooperativa föreningar. Post- och , PKbanken kan i slorl instämma ivad och Näringslivets Skaltedelegalion anfört rörandeändrad lagervärdering och sänkt bolagsskatt. PKbanken anser sig dock inte utanytterligare utredning kunna rekommendera en övergång till LIFO-metoden (sist in- försl ut). Den begränsning som föreslås beträffandevarulagervärderingen berör inte bankväsendet. Vi förutsätter att RSV:sanvisningar inte kommer att ändras annat ån i den omfattning som påfordras av kundförlusler,valutarisker etc. RSV:s anvisningar lar nämligen i allt väsenfiigt ej hänsyntill konsolideringsaspekten. Sedan NSD avvisat en utveckling mot en allmänproduktionsfaktorskatt (se avsnitt 2) anförs i yttrandet följande: I del följande behandlar vi den föreslagna omläggningen avförelagsbeskattningen som en från produktionsfaktorbeskattningen helt skildfråga. Den nominella bolagsskattesalsen i , , är hög internationellt sett. Den höga skattesatsen motverkas emellertid inågon mån av att de svenska företagens reserveringsmöjligheter är relativtstora. En sänkning av den nominella skattesatsen ned mot den nivåsom tillämpas i de västerländska industriländerna år naturligtvis i och för sigönskvärd. Vi anser att en sådan anpassning bör ske. Arbetsgruppens förslaginnebär emellertid att en skattesänkning från till (vid 30 %kommunal utdebitering) kombineras med en begränsning av lagernedskrivningsmöjlig-heternafrån till . lin sådan skärpning kan vi godta endast under vissaförutsättningar. Enligl nuvarande svenska regler får lagret tas upp tilllägst av det värde som erhålls vid en värdering enligt den s. k. FIFO-metoden(försl in -först ut). I flera länder som saknar formell nedskrivningsrätt fårvärdering ske enligt LIFO-metoden (sist in - först ut). med höginflationstakt kan tillämpningen av sistnämnda metod ge väl så låga lagervärdensom den svenska nedskrivning. Vår tillstyrkan till arbetsgruppensförslag bygger därför på att inflationen i i enlighet med uttaladeambitioner kan hållas på en sådan nivå allinflationsvinster i lager undantas frän beskattning. Bolagsskattens storlek varierar med den kommunalautdebiteringen. De av oss ovan angivna procenttalen, 58 enligt nuvarande regleroch 52,4 enligt arbetsgruppens förslag, gäller som nämnts vid en kommunalutdebitering av . Frågan om att ersätta denna ordning med en enhetligstatlig och skattesats har diskuterats länge men är fortfarande underutredning. En omläggning av bolagsbeskaitningen enligt arbetsgruppens 1983/84:64 67 förslag bör kombineras med ett genomförande av denenhetliga bolagsskatten. Den fastställda skattesatsen bör därefter inle höjassom en följd av höjda kommunala utdebiteringar. Därigenom förhindras alt enkommunal skattehöjning till följd av t. ex. en ändrad kostnadsfördelningmellan staten och kommunerna skall medföra att bolagsskatten äter höjs. I promemoria görs ett ambitiöstförsök att illustrera konsekvenserna av att lagernedskrivningsreglernaförsämras. Den slutsats som kan dras är att företagens skattebetalningar, seddaöver , inte påverkas i nämnvärd utsträckning. Dock kan delantas att investeringsfondsavsättningarna kommer att öka. undersökning baseras på uppgifterfrån 70-talet -en period som karakteriseras av stora resultatvariationer mellanenskilda år, relativt stora lager och förhållandevis omfattandeanläggningsinvesteringar. 80-talet däremot har, i varje fall , präglats av relafivtsett minskade lager (till följd av det höga ränteläget) och sjunkandeinvesteringar. De sjunkande investeringarna gör att lagernedskrivningenökat i betydelse ur konsolideringssynvinkel i förhållande till andradispositionsmöjligheter. I kombinationen med en normalisering av lönsamhetenoch sjunkande eller oförändrade lager har det medfört atl fler företag ånsannolikt utnyttjar lagernedskrivningsreglerna maximalt. En försämring av dessa regler kommer att leda till kraffigtökade skattebetalningar. Skattedelegationen har genom en enkät tillbörsföretagen försökt att uppskatta hur likviditeten kommer att påverkas av denya reglerna. Sammanfattning av enkät till ca 100 börsföretag 75_ Av de 75 företag som svarat har 9 obetydliga lager. 22 företag med etl sammanlagt lager pä ca 9,7 miljarderkronor påverkas inte av ändringsförslaget därför att lagernedskrivningen inteutnyttjas fullt ul eller på grund av att de tillämpar supplementärregel 2. 44 företag har skrivit ner lagren maximalt eller nästintill. Det totala lagervärdet i dessa koncerner är ca 23 miljarder. Som enkäten visar kommer ett genomförande av de nyareglerna att övergångsvis få mycket stora konsekvenser. Den negativalikviditetseffekten för de företag som drabbas kan uppskattas till ca 1 miljardäven efter det att hänsyn tagits till effekten av att den statligabolagsskattesatsen sänks. Detta har inte kunnat förutses med hjälp av denföretagsstatistik som finns tillgänglig för 70-talet. Det är mot den bakgrundenhell nödvändigt att övergångseffekterna fördelas över . Enligtvår mening bör så ske genom att begränsningen i lagernedskrivningsrätlengenomförs successivt . som vidhåller sin i tidigare remissammanhangframförda avvisande inställning fill en allmän produktionsfaktorskattkonstaterar att försäkringsbolagen ej berörs av det nu framlagda förslaget tillutvidgad skattebas genom minskal utrymme för lagernedskrivning. De speciellaregler som gäller för nedskrivning av lager av vårdepapper, lånefordringar och 1983/84:64 68 fastigheter, och som får anses vara mer restriktiva än dennuvarande 60 %-regeln för allmänna företag, skall enligt betänkandet ejförändras. SHIO-Familjeföretagens grundläggande inställning är altnuvarande lagernedskrivningsregler snarare ger för begränsat än för slortutrymme för konsolidering. Förslaget leder till ökade skattekostnader för företagenoch medför en avtappning på likviditet som nödvändiggör ökad upplåning ochmedför försämrat resullal. Den försämrade lönsamheten för företagen leder på sikttill minskad investeringsvilja, lägre sysselsättning och minskadeskatteintäkter för det allmänna. De negativa effekterna blir naturligtvis särskillpåtagliga för egenföretagare och andra skattesubjekt som inle får del avsänkningen av den statliga bolagsskattesalsen. Om en ändring av reglernagenomförs måste alla företagsformer kompenseras, inte bara aktiebolagen. De nya reglerna skall enligt förslagel fillämpas förstagången vid taxering. Några särskilda övergångsbestämmelser har inteföreslagits. Om de föreslagna ändringarna genomförs år det emellerfidenligt organisafionens uppfattning nödvändigt att den likviditetspåfreslning,som oundvikligt blir följden av att företagens obeskattade reserver ivarulagret upplöses, lindras genom atl minskningen av lagernedskrivningsutrymmetsker stegvis under flera är. En årlig tvåprocentig minskning av lagernedskrivningsutrymmetunder en femårsperiod skulle bidra till att minska påfrestningarna. Egenföretagare drabbas, som framgått ovan, särskilt av enupplösning av lagerreserven. För denna kategori bör därför gälla särskildaövergångsregler. Egenföretagare med en lagerreserv som vid utgången av 1983uppgår till av lagrets värde bör - i vart fall om intebegränsningen av lagernedskrivningsutrymmet genomförs stegvis - få tillämpareglerna i lagen om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomstpå den upplösning av lagerreserven sorn skulle bli följden om förslagetgenomförs. SHIO-Familjeföretagen anser sammanfattningsvis beträffandedenna del av förslaget atl lagernedskrivningsmöjligheterna inte bör försämras,att om sådana ändringar genomförs även andra företagsformer än aktiebolagen börkompenseras samt att företagen bereds en rimlig övergångstid. Enligt SBEF:s uppfattning innebär en sänkning avstatsskatten i sig en åtgärd som kan förväntas få posifiva effekter för bl. a.investeringsvilja och investeringsförmåga i företagen. Åtgärden kan därmedbidra till att sysselsättningen inom landet påverkas i gynnsam riktning. Ensänkning av bolagsskatten framstår också ur internationellt perspektiv säsomönskvärd. Mot förslagel om sänkningen av den statliga inkomstskattenför aktiebolag slår dock en samtidig begränsning av utrymmet förvarulagernedskrivning. SBEF är medveten om atl en sänkning av statsskatten ärsvår att genomföra i dagens slalsfinansiella läge ulan att andra kompenserandeåtgärder vidtas. SBEF skulle därför kunna vara beredd all acceptera ocksåförslaget om begränsning av lagernedskrivning om förslaget modifieras på vissapunkter. Den föreslagna omedelbara begränsningen avvarulagernedskrivningen frän fill ett annal kommer sannolikt attinnebära att mänga företag får likviditetsproblem. Mot den bakgrunden bör,enligt SBEF:s uppfattning, 1983/84:64 69 begränsningen av lagernedskrivningen ske successivt,förslagsvis . Enligt SBEF:s uppfattning missgynnar vidare de föreslagnareglerna företag som bedrivs i annan form än i aktiebolag. För företag sombedrivs i enskild firma eller i handelsbolagsform begränsas sålundavarulagernedskrivningen medan någon samtidig sänkning av inkomstskatten inlesker. Förslaget slår därmed i strid mot tidigare strävanden frän statsmakternaatt så långt möjligt åstadkomma en neutral beskattning mellan olika företagsformer.Enligt SBEF:s uppfattning bör begränsningen av lagernedskrivningen därförendast omfatta företagsformer som "kompenseras"genom den sänkta inkomstskatten. Även om - enligt SBEF;s ovan redovisade uppfattning - denu behandlade förslagen kan få vissa gynnsamma effekler för samhällsekonomininger de ändå stor betänksamhel. Detta sammanhänger med de motiv som enligtpromemorian ligger bakom förslagen, dvs. att på andra vägar tillgodose desyften som låg bakom tidigare framförda förslag om införande av en allmänproduktionsfaktorskatt (proms). Som SBEF påtalat i tidigare sammanhang kan en promsfå allvarliga verkningar i olika avseenden för det svenska näringslivet ochdärmed även för samhällsekonomin. Det torde därvid sakna betydelse i vilkenform den genomförs. Under alla förhållanden leder en sådan beskattning enligt SBEF:suppfattning fill ökad inflation och därmed försämrat konkurrensläge iförhällande till omvärlden. Som led i en process som pä sikt syftar till enallmän produktionsfaktorskatt i någon form är förslagen enligt SBEF:suppfattning därför inte acceptabla. Sammanfattningsvis innebär det sagda att SBEF, med demodifieringar som nämnts ovan, kan acceptera de nu behandlade förslagen endastunder förutsättning att de inte följs av en fortsatt försämring av företagenskonsolideringsmöjligheter och införandet av en generell produktionsfaktorbeskattning.I sammanhanget skall därvid framhållas att för bygg- och anläggningsföretagensdel har redan reserverings- och konsolideringsmöjligheterna starkt försämrats.Sålunda har utrymmet för reservering för förlustrisker i pågående arbetenreducerats från till . Vidare har ulrymmet förlagernedskrivning pä omsättningsfastigheter begränsats. Dessa försämringarkompenseras inte av att byggföretagen fått möjlighet att göra avsättning tillresultatutjämningsfond, eftersom fastighetsnedskrivningarna då ytterligarebegränsas. Redan dessa försämringar, som enligt SBEF:s beräkningar kanuppskattas till belopp i storleksordningen 500-600 milj. kr., innebär för mångaföretag stora likviditetsproblem. Det är sålunda mycket angeläget att iframtiden inte ytterligare försämringar sker i nämnda avseenden. Svenska revisorsamfundet SRS anför: Den föreslagna skärpningen av nedskrivningsreglerna kommerför de förelag som i sina bokslut utnyttjat högre avskrivning ån attinnebära en tvångsvis framtagning av lagernedskrivning till beskattning. Dettakommer att medföra atl ifrågavarande företag antingen skattar fram beloppetoch på det sättet anpassar sig till den nya procentsatsen eller att ett mot dentvångsvisa avtappningen svarande nylt varulager anskaffas före bokslutsfid-punkteni och för bibehållande av den ingående lagernedskrivningen uttryckt i kronor.Båda alternativen medför likvidilelspåkänningar, det första i form av enomedelbar skattekostnad, det andra i form av kapitalbindning i ökat Prop.1983/84:64 70 Valet av strategi för del enskilda företagetkommer förmodligen att styras av en mängd faktorer såsom likviditet,möjligheter till nya krediter i banker eller hos leverantörer, behovet av atlav kommersiella skäl ha stora lager etc. För aktiebolagen föreslås som direki kompensation för deförsämrade möjligheterna till nedskrivning av varulagret en reducering av denstatliga inkomstskatten från nuvarande 40 fill . Effekterna av denföreslagna skärpningen skulle därmed avsevärt reduceras och i tiden sammanfallamed sänkningen av skattesatsen. Någon motsvarande kompensation föreslåsdäremot inte för den stora gruppen övriga skattskyldiga såsom enskildanäringsidkare, handelsbolag m.fl. För dessa inträder därför en skalteskärpning,som kan bh extra kännbar eftersom dessa i del övervågande antalet fallbeskattas som fysiska personer med progressiv statlig skatt. Samfundet anser,att godtagbara skäl inte framförts för denna olikartade behandling, ochföreslår därför att begränsningen av lagernedskrivningen kopplas fill sänkningenav skattesatsen. Visserligen skulle härigenom olika nedskrivningsgränser kommaatt gälla för olika kategorier skattskyldiga, men detta bör inte vara förenatmed några problem, eftersom klara gränser skulle råda mellan de olikakategorierna. Under allaförhållanden bör enligt samfundets mening övergångsregler tillskapas sä altobilliga effekter av de ändrade reglerna t. ex. i form av likviditetskriser sålångt möjligt undvikes. Övergångsreglerna bör ges den utformningen atl dentvångsvisa upplösningen av lagerreserv får fördelas över ett antal - minst tre- beskattningsår. har självfallet intet attinvända mot åtgärder ägnade att bekämpa inflationen. Föreningen ansluter sigdärför i princip till förslaget om begränsning av lagernedskrivningsutrymmetför bolag m. fl. i förening med den föreslagna minskningen av den statliga io/ögiskattesatsen. Föreningenvill emellertid påpeka att förslaget inte år "neutralt". Förslagetinnebär nämligen att en egenföretagare får sitt nedskrivningsutrymme begränsatutan att därför kompenseras med en begränsad statsskattesats. Förslaget kandärför inte betraktas som neutralt. Ianslutning härtill vill föreningen framhålla följande. Grundläggandeförändringar på förelagsbeskattningens område bör föregås av ett relativtomfattande utredningsarbete. Den interdepariementala arbetsgruppen har emellerfidav tidsskäl varit förhindrad att utföra ett sådant arbete. anf(jr: I promemorian anges att de föreslagna ändringarna beräknasöka statens inkomster med några . Samfundetliksom andra remissinstanser har i tidigare remissyttranden över ändringar iskattesystemet förordat en total översyn av systemet så atl förenklingar därikan åstadkommas. Samfundet anser därför att det är tveksamt med detaljändringaroch införande av nya skatteunderlag som ger så små totala effekler på statensinkomster. Varje förändring tenderar att öka skattesystemets komplexitet. Beträffande förslagen om ändringar i utrymmet förlagernedskrivning och sänkning av bolagsskallen har arbetsgruppen inteanalyserat hur dessa drabbar olika typer av företag. Betydande skillnader iskattebelastningen kan uppstå mellan olika företag. Samfundet påpekar i dettasammanhang att 1983/84:64 71 egenföretagarna kan komma att drabbas särskilt hårt medhänsyn till den personliga marginalskatten. Samfundet anför att det avstyrker genomförandet avändringarna med den ovan angivna allmänna motiveringen men att det inte harnågot att erinra mot förslagets tekniska utformning. Om ändringarna ändock genomförs vill samfundet förorda enövergångsregel av den innebörd som föreslås av advokaten ihans brev fill , nämligen att denmaximala varulagernedskrivningen blir första året och först andraåret samt vid kombination med resultalutjämningsfond respektive . I det av samfundet åberopade yttrandet anför advokat följande: Jag vill särskilt peka på likviditetsproblemen för deexpansiva och lönsamma men svagt likvida företagen, dä bortåt avvarulagerreserven pä en gång (ett räkenskapsår) kan behöva upplösas för "vinstning".Jag protesterar inte mot det allmänna syftet att förmå företagen att vinstafram mera beskattat kapilal i stället för alt i det längsta ty sig till enmaximal lagerreservering. Men jag ifrågasätter om inte övergången kunde görasnågot mjukare genom alt den maximala nedskrivningen blev första året och50 % först andra året. Vid kombinafionen med resultatutjämningsfond skulleprocenttalen bli 40 resp. 35. En på endast elt år genomförd skärpning kan framför alltför egenföretagare men även för aktiebolag - trots förslaget om sänkning avden statliga bolagsskattesatsen - bli alltför häftig. Det faktiska läget år jutyvärr att många företagare år efter är utnyttjat lagerreserveringsmöjligheternamaximall och inte planmässigt byggt upp ett eget beskattat kapital. Enplötslig vinstning i dessa förelag ställer stora krav på likviditeten och detär inte säkert att egen resurser och bankkrediter räcker. I och för siglivskraftiga företag kan då tvingas inställa betalningarna eller i vart fallallvarligt hindras i sin utveckling. Den ovan påtalade likviditetseffekten torde sårskilt gällaför egenföretaga-ren men kan också bli mycket kännbar för det aktiebolag sominte har skatt att avdra för tidigare är och som 1984 går med vinst, åvenbortsett från reserveringsupplösningen. Den likvida situationen för eltvinstgivande aktiebolag kan åven påverkas av reglerna om tvångsinbetalningtill enligt lagen om inbetalning på särskill investeringskonlo. Ävenandra pålagor kan tillkomma. Jag tror att det allmänna syftet med de nya skattereglernaskulle kunna nås ulan alltför påtagliga ölägenheter om, som föreslagits ovan,övergången kunde göras något mjukare. föreningsbankers förbund anför: I betänkandet redovisas bl. a. förslag om att den statligainkomstskatten för aktiebolag och vissa ekonomiska föreningar sänks från 40till . Detta innebär att ekonomiska föreningar ingående i föreningsbanksrörelsenföreslås få den lägre skattesatsen . SFF har inget att erinra motdelta förslag. 1983/84:64 72 De föreslagna reglerna avses tråda i kraft den 1 januari1984 för att första gängen fillämpas vid taxering. Äldre bestämmelserskall dock alltjämt fillämpas i fräga om beskattningsår som har påbörjats föreingången av . Ikraftlrädandebestämmelserna kan leda till att för ett ochsamma företag olika statliga skattesatser skall tillämpas för skildaförvärvskällor vid taxering. Ett rörelsedrivande förelag medräkenskapsåret skall vid taxering förbeskattningsåret - 31 augusfi 1984 beskattas enligtnuvarande regler. dessutom haft inkomst av tillfälligförvärvsverksamhet eller kapital under synes också de nyareglerna bli tillämpliga.