prop · G703167 · 1983-12-31 00:00:00 — Vissa enskilda bestämmelser anpassas dock till de särskildaförhållanden som föranleds av samordningen med uppbörden av sjömansskatt. Denlokala skattemyndighetens befogenheter fullgörs såvitt gäller redaravgift avsjömansskattekontoret. Besväröver lokal skattemyndighets beslut rörande arbetsgivaravgifter skall iallmänhet föras hos länsrätten. Vissa beslut rörande redovisningen underuppbördsåret skaU dock överklagas fill . Besvärsförfarandetrörande redaravgiften knyter an till den ordning som gäUer beslut i fråga omsjömansskatten. Dock skall sjömansskattekontorets beslut överklagas tillsjömansskattenämnden. Beträffandebeslut meddelade av gäller viss fullföljdsbegränsning. Delokala skattemyndigheterna och sjömansskattekontoret avses kunna ompröva beslutpå ansökan av arbetsgivaren. Ifråga om straffbestämmelser och administrativa sanktioner har utredningen intelagt fram egna förslag. Den förra frågan behandlas f.n. av en arbetsgrupp inomBRÅ och den andra har tagits upp av skattetilläggsutredningen i ett nyligenframlagt betänkande (SOU 1983:54). 1983/84:167 132 systemetför uppbörd av arbetsgivaravgifter förutsätter att dessa frågor kan lösas ochatt regler härom kan träda i kraft med att det nya uppbördssystemetbörjar tillämpas. Samordningenav uppbördssystemen för källskatt och arbetsgivarnas socialavgifter medförväsentligt förbättrade möjligheter till kontroll av arbetsgivaravgifterna. Ävensättet för avgiftsberäkningen ökar kontrollmöjligheterna.Arbetsgivaravgifterna avses bli redovisade i samma uppbördsdeklaration sominnehållen skatt och skall även kontrolleras och registerfö-ras i samma ADB-system. Kontrolluppgiftensom lämnas för taxering och kreditering av A-skatt skall även fortsättningsvisanvändas för kontroll av arbetsgivaravgifterna. För att öka jämförbarhetenmellan innehåUet i kontrolluppgifterna och underlaget för beräkning avårsavgifterna föreslår utredningen viss utökad uppgiftsskyldighet förarbetsgivarna i kontrolluppgifter och kontrolluppgiftssammandrag. Arbetsuppgifternai det nya systemet föreslås bli lagda på de lokala skattemyndigheterna,länsstyrelserna och . Det nuvarande systemet för debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter avvecklas liksom riksförsäkringsverketsavgiftsbyrå. Kontrollarbetetberör en rad oUka enheter inom länsstyrelsernas skatteavdelningar och allalokala skattemyndigheter. I vissa fall medverkar även andra myndigheter. Det ärav väsentlig betydelse att ledningen och samordningen av kontrollarbetetbedrivs effektivt. Det övergripande ansvaret för arbetet tiUkommer riksskatteverket.Inom varje län svarar skattechefen för den materiella och formella styrningenav kontrollarbetet. Avvecklingenav avgiftsbyrå avses ske successivt, eftersomriksförsäkringsverket ända kommer att ha kvar uppgifter i frågaom arbetsgivaravgifter för och . Utredningen föreslår att enplanerings- och genomförandegrupp tillskapas med företrädare förriksförsäkringsverket, , i , delokala skattemyndigheterna i länet, m.fl. Gruppensuppgift bör vara att medverka vid avgiftsbyråns avveckling. Detprimära ansvaret för avvecklingen av avgiftsbyrån föreslås vila påriksförsäkringsverket. Särskilda resurser föreslås ställas till verketsförfogande. Medelsbehovet har uppskattats till ca 2 milj. kr. under trebudgetår med början /85, utöver det anslagsbelopp som finnstillgängligt 1983/84:167 133 underåttonde huvudtiteln, lönekostnader vid viss omskolning och omplacering.Dämtöver kan behov föreligga, t.ex. att inrätta personliga tjänster för personalfrån avgiftsbyrån hos skattemyndigheterna. Det samordnade systemetför uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift medför behov av ytterligarepersonal vid skattemyndigheterna. Den samordnade uppbörden av källskatt ocharbetsgivaravgifter leder till ett minskat resursbehov med 138årsarbetskrafter, medan den förkortade redovisningsperioden beräknas fordra en resursökningmed 350 årsarbetskrafter. Nettotillskotet kan sålunda uppskattas till ca 212årsarbetskrafter. Därvid har beaktats det minskade resursbehovet vidriksförsäkringsverket och hos de lokala skattemyndigheterna för arbetsuppgiftersom dessa myndigheter har med debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifterna. Föruppbördsverksamheten kan de samlade effekterna av utredningens förslag,innefattande en decentralisering med åtföljande resursförstärkning, beräknas geett kraftigt förbättrat resultat. 5Effekter av det föreslagna uppbördssystemet Detnya uppbördssystemet innebär att inbetalningarna av viss del av arbetsgivaravgifternasenareläggs och att inbetalningarna av viss del av innehållna skatter tidigareläggs.Sammantaget leder förändringarna i inbetalningarna till positiva effekter för'det allmänna ur både ränte- och kassahåUningssynpunkt. Utredningen beräknarräntevinsten till ca 466 milj. kr. per budgetår med undantag av budgetåret1984/85 då räntevinsten beräknas uppgå tiU ca 131 milj. kr. Prop.1983/84:167 134 Sammanställning av remissyttranden över socialavgiftsutredningensbetänkande (Ds S 1983:7) Samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av (),datainspektionen, kammarrätten i , statskontoret, (), (), statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN),länsstyrelsernas organisationsnämnd (), länsstyrelserna i ,, , och , , , Västernorrlandsoch , allmänna pensionsfonden, l-3:e fondstyrelserna,postverket. , Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), (), SHIO-Familjeföretagen, , (), och . Dessutom haryttrande inkommit från Fögderichef sf öreningen, (),(B 1982:03) och . SAF och har avgett ett gemensamt yttrande. haranslutit sig till detta. Flertaletlänsstyrelser har bifogat yttranden som de har inhämtat från lokalaskattemyndigheter. Dethelt övervägande antalet remissinstanser är positiva till utredningsförslagetsinriktning, dvs. en reformering av avgiftsuppbörden som innebär en samordningmed källskatteuppbörden och en decentralisering av uppbördsfunktionerna. Fleraav de tillstyrkande remissinstanserna har dock invändningar mot delar avutredningens förslag. Denna kritik avser framför allt utredningens förslag omförkortad redovisningsperiod, uppskjuten redovisningsskyldighet i vissa falloch frågor sammanhängande med arbetsgivarens slutredovisning ochmyndigheternas kontroll av denna. Datainspektionenbedömer att förslaget förhoppningsvis får följande positiva effekter.Beslutande myndighet får ett samlat grepp över de uppgifter som skall liggatill grund för beräkning av avgifter respektive skatter. Borttagandet av preliminäroch slutlig arbetsgivaravgift och införandet av mer omedelbara beslutsgmndergenom månatlig rapportering torde leda till färre medvetna eller omedvetnafelaktigheter i arbetsgivarnas rapportering. Om antalet felaktigheter minskartorde detta leda till att färre arbetsgivare blir restförda vilket i sin turleder till en minskad belasting hos 1983/84:167 135 kronofogdemyndigheterna.Förslaget kan dock enligt datainspektionen medföra risk för integritetsintrångoch andra negativa effekter. Datainspektionen åsyftar här bl.a. attkontrolluppgifterna i skatteregistren inte endast används förbeskattningsändamål hos skattemyndigheterna utan också används av t.ex.statistiska centralbyrån. Uppgifter från kontrolluppgifter som överlämnas tillstatistiska centralbyrån måste begränsas i motsvarande mån. Kammarrätteni anser att utredningens förslag har avsevärda förtjänster och ärvärt att genomföra i sina huvuddrag, men påpekar vissa olägenheter förarbetsgivarna som är förbundna med de nuvarande materiella reglerna.Kammarrätten framhåller att en snabb och effektiv översyn av de materiellareglerna på området framstår som synnerligen angelägen. Kammarrättenunderstryker att saken brådskar och att målsättningen försocialavgiftsutredningens fortsatta arbete måste vara att få till stånd enenkel och handfast ordning som undanröjer de nuvarande svårigheterna. RRVanser att utredningens förslag leder till förenklingar och tidvinster i uppbördsförfarandet.Den föreslagna administrativa ordningen förbättrar förutsättningarna för enrationell och rättssaker uppbörd. Decentraliseringen av uppbördshanteringentill lokal nivå effektiviserar arbetet. Länsstyrelseni delar utredningens uppfattning att en samordnad uppbörd medfören effektivare uppbörd, att decentraliseringen till de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelserna ger bättre kontroll-rtiöjligheter ochatt det föreslagna uppbördssystemet leder till minskad restföring och därigenomminskad belastrung på kronofogdemyndigheterna. Liknande synpunkter framförs avövriga länsstyrelser. Fondstyrelsernaanser att en bättre överensstämmelse mellan de löpande inbetalningarna av ATP-avgifteroch den definitiva avgiftsuppbörden, tillsammans med ett jämnare månatligtmedelsinflöde till AP-fonden, torde bidra till en effektivareförvaltning av fondkapitalet. Det står emellertid klart att omläggningen ocksåinnefattar omedelbara effekter som direkt missgynnar AP-fonden, medan statennoterar betydande vinster ur både ränte- och likviditetssynpunkt. Det är vidareofrånkomligt att omläggningen av uppbördssystemen för skatter och avgifter medden förkortning av nu förekommande skattekrediter och den ökade uppgiftsskyldighetsom den innebär, leder till ökade kostnader för arbetsgivarsidan. LOanser sig tveklöst kunna instämma i utredningens uppräkning och beskrivning avde allvarliga problem och brister som behäftar det nuvarande uppbördssystemetför arbetsgivaravgifter. LO anser att det är helt nödvändigt med engenomgripande reformering för att kunna eUminera systemets mest utprägladeavarter. RFVavstyrker utredningens förslag och framhåller att då det visaf sig omöjligt attsamordna underlaget för avgifter och källskatter saknas den grundläggandeförutsättningen för en samordning. Verket menar att vad 1983/84:167 136 utredningenföreslagit endast är ett ändrat uppbördssystem med betydligt utökad datamaskinenkontroll tUl priset av olägenheter för arbetsgivarna och ökadepersonalkostnader för statsverket. Dessutom medför förslaget ränteförluster påavgiftssidan. En ytterligare integrering mellan källskatte- och avgiftssystemenborde övervägas innan nuvarande relativt väl fungerande system avskaffas.Verket framhåller vidare värdet av samordning och samband mellansocialförsäkringens finansiering och dess förmåner. Det finns enligt verket ettprincipiellt samband mellan avgifter och förmåner som bör förstärkas imedborgarnas medvetande. Det föreligger annars risk att arbetsgivaravgifternainom en snar framtid kommer att betraktas som skatt. Förslaget förutsättervidare en betydligt krångligare avgiftsadministration än den nuvarande,förorsakar arbetsgivarna ett betydande merarbete och försämrar servicengentemot dem. Motsvarigheten till den nettoränteökning på ca 500 milj. kr. somutredningen beräknat att omläggningen kan ge kan enligt verkets mening lika välåstadkommas genom en höjning av någon avgifts- eller skattesats. - Ett liknanderesonemeng framförs av reservanterna i i . Även reservanterna i fondstyrelserna är av principiella skälskeptiska till att man sammanför preliminär skatt och arbetsgivaravgift. SACOISRanser sig inte ha möjUghet att bedöma humvuda den föreslagna samordningen avuppbörden leder till ett effektivare system än vad som är möjligt att uppnåinom ramen för huvudmannaskap. SAFoch avstyrker utredningens förslag och menar att detleder till en väsentligt ökad uppgiftsbörda för arbetsgivarna och ytterligarekomplikationer i stället för förenklingar. Kraven på precision ökar också.Arbetsgivarnas skyldighet att beräkna, redovisa och betala in de anstäUdasskatter är betungande, inte minst för de mindre företagen. Med begränsadeadministrativa resurser måste man inom företagen ständigt sätta sig in i dealltmer komplicerade regler som en mycket dynamisk skattelagstiftning letttill. Under mycket stark tidspress skall enskilda tjänstemän i företagendärefter göra en rad svåra bedömningar för att under straffansvar beräkna ochredovisa företagens och de anställdas skatter. Administrationen av käUskatteuppbördenoch arbetsgivaravgifterna är även ekonomiskt mycket betungande för företagen.Förutom de materiella svårigheterna i skattesystemet uppstår svårigheter vid ensamordning genom att underlagen för beräkningen av källskatt ocharbetsgivaravgift inte är homogena. Inom avgiftssystemet förekommer vidare enrad undantag från olika regelsystem bl.a, genom att avgiftsuttaget på oUka sättdifferentieras. Det kan i och för sig finnas motiv för olika differentieringarmen från administrativa och praktiska utgångspunkter uppstår svårigheter. Motdenna bakgmnd är det enligt SAF och beklagligt attutredningen inte föreslagit några mer påtagliga systemförenklingar, vilket denenligt direktiven varit oförhindrad att göra. Ett fortsatt utrednings- och utvecklingsarbeteär nödvändigt. 1983/84:167 137 Dettabör ha som inriktning att väsentligt förenkla systemen och minska antaletsärregler och så långt möjligt leda till lätt framtagna beräkningsunderlag förkällskatt och avgifter. Avgiftssystemets grundläggande försäkringskaraktär fårinte urholkas. SHIO-Familjeföretagenanser att det tekniska förslaget är väl motiverat och borde innebära enrationalisering och effektivisering av uppbörden, men att den förkortaderedovisningsperioden innebär en betydande ökning av företagens uppgiflslämnandeoch arbete med skatte- och avgiftsredovisningen. avstyrker förslaget och anser att avsedd effekt kan åstadkommaspå ett enklare sätt i avvaktan på att önskvärda förändringar i de materiellareglerna kan genomföras. anser att utredningens förslag knappast förenklar uppgiftslämnandetför arbetsgivarna. Förslaget saknar förankring hos dem som skall göra merpartenav arbetet, nämligen arbetsgivarna. Hänsyn måste tas till de mindre ochmedelstora företagens berättigade krav på administrativa lättnader. Remissinstansernahar - utöver vad som har redovisats här - tagit upp frågor som rör detfortsatta utredningsarbetet. Det bör nämnas att socialavgiftsutredningen harfått del av de synpunkter som har framförts i detta hänseende. 2Huvudlinjer för ett samordnat uppbördssystem Kammarrätteni delar utredningens uppfattning att det är en fördel attarbetsgivarna med den nya ordningen kommer att tvingas att ta ställning tillfrågan huruvida en person är arbetstagare (uppdragstagare) eller självständigföretagare (rörelseidkare) så snart som ersättning skall betalas ut. Problemetkommer alltså upp i ett tidigt skede. Kammarrätten framhåller dock att det äralltför optimistiskt att tro att själva tolkningen av arbetstagarbegreppetkommer att underlättas härigenom. RSV,som ställer sig bakom utredningens förslag i stort, framhåller behovet av samordningmed annan lagstiftning inom skatteområdet. Om detta inte beaktas tillräckligtföreligger en risk att detaljreglerna och undantagen blir så många attarbetsgivarna kommer att få svårt att göra riktiga redovisningar iuppbördsdeklarationen. I betänkandet Breddat underlag förproduktionsfaktorskatter (Ds Fi 1983:21) föreslås införande av ytterligare enarbetsgivaravgift, grundavgift. Införande av grundavgift innebär bl.a. attåldersgränsen för uttag av arbetsgivaravgifter slopas. Då avgifternanu skall decentraUseras till lokala skattemyndigheterna måste särskiltövervägas de ytterligare komplikationer som uppstår rent administrativt vidinförandet av grundavgift som en ytterUgare arbetsgivaravgift. En samordningav utredningens betänkande kan bli aktuell med förslagen i RSV:s rapport 1983:3Skatteavdrag på biinkomster. 1983/84:167 138 beaktasatt enligt rapporten behöver skatteavdrag inte göras på inkomst som för årräknat understiger . Det är av vikt att största möjliga samordning skermellan förslagen om samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift,breddat underlag för produktionsfaktorskatter, skatteavdrag på biinkomster ochlagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.Risk finns att det blir svårt att på en uppbördsdeklaration få in allaspecialregler om uppbörd av skatt och avgifter som var och ett av dessa förslaginnehåller. Bl.a. föreslås att även sidoarbetsgivare skall lämna upbördsdeklaration.Den som är sidoarbetsgivare skall på uppbördsdeklarationen redovisa bådelöneutbetalningar som utgör huvudsaklig inkomst av tjänst och de som utgörbiinkomst. ifrågasätter vidare om inte en höjning av beloppsgränsenför avgiftsskyldighet generellt borde höjas för alla uppdrags- ocharbetsgivare. Verket hänvisar till den höjning som i prop. 1982/83:177 föreslåsgälla för vissa ersättningar som en småhus- och lägenhetsägare utbetalar. Länsstyrelseni framhåller att det är önskvärt med ytterligare förenklingar vidavgiftsdebiteringen, så att utbetalda löner kan Ugga till grund fördebiteringen, utan några större korrigeringar. RFVhåller med om att det föreslagna systemet kommer att medföra större följsamhetmellan utbetalda löner och preliminära avgifter än nuvarande system.Jämkningsärenden kommer att försvinna. För arbetsgivare med säsongsbetonadverksamhet är det föreslagna systemet till fördel. Vidare noterar verket attdet i det föreslagna systemet blir lättare att genomföra förändringar, t.ex. ifråga om procentuttaget till de olika avgifterna eller uttag av nya avgifter. ÄFanser att det är en förnuftig och vettig lösning att knyta an uppbörden avarbetsgivaravgifter löpande till utgivna löneförmåner och att denna uppbördsamordnas med arbetsgivarens redovisning och inbetalning av innehållenpreliminär skatt. Avgiftsprocessen förkortas avsevärt vilket många gångermedför praktiska fördelar i det löpande arbetet. Systemet torde även enUgt KF:smening minska möjligheterna för mindre nogräknade företag att underlåta attbetala in arbetsgivaravgifter genom utnyttjande av nuvarande respittider. LRF,som inte har något att erinra mot den föreslagna samordningen, anser att den löpandeavgiftsuppbörden i princip endast skall omfatta de löneutbetalningar som liggertill grund för källskatteuppbörden. Redovisning av övriga poster som skallbeaktas vid fastställande av avgiftsunderlag bör kunna anstå till dessutgiftsåret gått till ända. SAFoch anser att utredningens förslag innebär attväsentligt högre krav på precision ställs på arbetsgivarna eftersom avgifternai princip skall vara slutUga. Detta förutsätter ökade arbetsinsatser jämförtmed nuvarande system inom såväl företagen som myndigheterna vilket medförrisker vid en samordning. Två på olika sätt komplicerade system knyts samman,vilket kan innebära att förutsättningarna för önskvärd 1983/84:167 139 flexibiUtetminskas och att ett samordnat tungt system "cementeras". SAF ochSveriges industriförbund vill dock inte motsätta sig en samordning, eftersom ensådan kan innebära rationaliseringar på myndighetssidan och enklarekontaktvägar mellan företag och myndigheter. En samordning måste dockkonstrueras så att den blir administrativt enkel. Detta skuUe kunna ske genomatt låta avgifterna även fortsättningsvis blir preliminära, beräknade efter ettangivet procenttal av den källskattegrundande lönesumman för resp. uppbörd.Efter uppbördsårets slut skall vid behov slutredovisning ske tillsammans medatt en årlig arbetsgivaruppgift lämnas. Det nuvarande systemets brister i formav eftersläpning uppkommer inte med denna alternativa lösning. skulleföretagens administration ay avgifterna väsenfiigt underlättas. anser att utredningen förbigår svåra tillämpningsproblem som t.ex.gränsdragningen mellan arbetstagare och självständiga företagare. Utredningensförslag är enligt förbundets mening i vart fall inte enklare att tillämpa ännuvarande regler. Utredningensförslag om en förkortad redovisningsperiod för skatter och avgifter får ettdelat mottagande. En klar linje kan urskiljas mellan å ena sidan deadministrativa myndigheterna, främst skattemyndigheterna och å aiidra sidanarbetsgivarorganisationerna. Sålundahar statskontoret, RSV, fondstyrelserna, postverket, Svenska kommunförbundetoch flertalet länsstyrelser uttalat sig vara positiva till en månatlig redovisningsperiod.Landstingsförbundet konstaterar att en månatlig uppbörd kan förväntas medföravisst merarbete för arbetsgivarna. För landstingens del kan detta motverkasgenom anpassning av befintliga ADB-mtiner. RRVmenar att systemet med månatlig uppbörd för med sig ökade administrationskostnader,men att denna fördyring är försvarbar om man ser fill reformens effekter somhelhet. Länsstyrelseni län anser att frågan om månatUg redovisning av källskatt och avgifterbör anstå tills en sådan redovisning får en godtagbar teknisk lösning. Länsstyrelseni anser att redovisningen och betalningen bör ske varannan månadövergångsvis med hänsyn till det betydande merarbetet både förarbetsgivarna och de lokala skattemyndigheterna. Li?Fmotsättersig bestämt att uppbörden skall ske månatligen. Förbundet pekar på att denföreslagna ordningen innebär en betydligt större belastning för arbetsgivarnaän för myndigheterna. Endast de större företagen kommer att själva kunna klaraatt redovisa riktiga avgiftsunderlag. Övriga företag blir hänvisade till attanlita bokföringsbyråer och liknande konsultföretag. En månatlig uppbörd undersommarperioden kommer att medföra stora olägenheter. Förbundet påpekar att viduppbörden av mervärdeskatt har för den redovisningsperiod som utgår den 30 junifidpunkten för deklarationens avlämnande senarelagts. Prop.1983/84:167 140 SHIO-Familjeföretagen samt reservanterna i ,i fondstyrelserna, och i i styrelse avvisarmånadsvisa uppbörder med Uknande argumenteringar. år av den bestämda uppfattningen att en fortsatt tvåmånadersredovisningför de mindre och medelstora företagen ur samhällsekonomisk synpunkt definitivtär att föredra. Förbundet pekar här på att utredningen visat att de störrearbetsgivarna som utgör av svarar för ca 90 procentav de sammanlagda arbetsgivaravgifterna. Även reservanterna ilandstingsförbundets styrelse anser att längre redovisningsperioder bör komma ifråga för mindre företag. Dendag då redovisning och betalning senast skall ske anser fondstyrelsernabör bestämmas till ett tidigare datum än den föreslagna 18 . Denföreslagna tidpunkten betyder enligt styrelsens mening för ATP-systemet attavgiftsinkomsterna inflyter efter den tidpunkt då pensionsmedlen utbetalas,vilket sker kring den 10-15 i . Detta medför likviditetsbelastningarför AP-fonden. SAFoch hävdar att ett bibehållande av den 18 somredovisnings- och betalningstidpunkt är möjlig endast vid en tvåmånadersredovisningmed en schablonmässig beräkning av avgifterna. Med utredningens förslag måstevid en enmånadersredovisning betalningsperioden förlängas , främstav kapacitets- och rättssäkerhetsskäl. Vid tvåmånadersredovisning måste tiden förlängasmed . LRFsom förordar uppbörd , föreslår att redovisningstidpunktenbestäms till den 25 då tiden för framtagande av avgiftsunderlag annars blir välkort. KFanser att den deklaration som skall lämnas bör få lämnas den 31januari eller i vart fall så att den sista deklarationen kan användasför avstämning. Remissinstansernasavvisande hållning till utredningens förslag på gmnd av dess finansiellaeffekter redovisas i avsnitt 9 i det följande. 3Redovisning i uppbördsdeklaration, m.m. RFVanser att det för arbetsgivarna kommer att innebära svårigheter att görakostnadsavdrag . I många fall kan det vara helt omöjligt att föreårets utgång avgöra om kostnaderna uppgår till . harverket gjort försök att införa fler schablonavdrag men detta har visat sigsvårt, eftersom arbetstagare inom samma bransch kan ha högst varierandekostnader. Detta gäller exempelvis handelsresande och musiker. Länsstyrelseni ifrågasätter om inte bestämmelserna om kostnadsavdrag kan slopasoch arbetsgivarna i stället betalar motsvarande kostnadsersättning tillarbetstagarna. Behålls systemet med kostnadsavdrag bör schabloner i störstamöjliga utsträckning utfärdas. 1983/84:167 141 Fleraremissinstanser framför invändningar mot utredningens förslag om uppskjutenredovisning av mindre lönebelopp. Länsstyrelseni län anser det inte rimligt att tillfälliga eller "små" arbetsgivareskall behöva "korsläsa" lagen om uppbörd av arbetsgivaravgifter ochuppbördslagen.