prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — För att man skall kunna bedöma utvecklingen avstatsbudgetens inkomster är det av stor betydelse alt analysera förändringarnaav fysiska och juridiska personers inkomsler. Här görs därför först enåterblick på utvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck istatistiska centralbyråns taxeringsstatistik. Utvecklingen av inkomster ochavdrag från olika förvärvskällor vid taxeringen till statlig inkomstskattredovisas i tabell5. Av tabellen framgår utfallet vid de senaste sextaxeringarna. Inkomst av tjänst utgör det dominerande inkomstslaget förfysiska personer. För utgjordes av den sammanräknade inkomstenav inkomst av tjänst. Därnäst i betydelse kommer inkomsl av kapital med 3,6%och inkomst av rörelse med 2,. Inkomst av annan fastighet ökade med knappt 700 milj. kr.mellan åren 1980 och 1981. Ökningen kan förklaras av fastighetstaxeringen. År1982 ökade inkomstslaget med 9,och uppgick till 2947 milj. kr. Inkomst av kapital ökade endast med 475 milj. kr. mellanåren 1981 och 1982. minskade från till . Deltaförklaras bl.a. av att den genomsnittliga räntenivån sänktes från 12,5procentenheter till 1982. Inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet uppgick för år1981 till 1810 milj. kr., vilket var en ökning med jämfört med år1980. ökade inkomstslaget med och uppgick till 2860 milj.kr.En stor del av ökningen kan förmodligen förklaras av ökade realisationsvinsterpå aktieförsäljning. Avdragen för underskott i förvärvskälla har visat enfortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden. De utnyttjadeunderskotten i förvärvskälla uppgick år 1982 till 28503 milj. kr. Den störstaposten bland dessa är underskott av annan fastighet, dvs. de underskott som uppkommerför bl. a. villor och fritidshus på gmnd av ränteavdragen. Avdragen förunderskott i förvärvskälla beror därför till stor del på räntenivåns utvecklingsaml reglerna för beskattning av fastigheter. Bilaga 1.3 reviderade inkomstberäkning 25 + + + + + + + + + + r*-i \0 m - »/-i >o r-j ON OO 00 + + + + O " o (N r r*-i + + \D r4 00 ' -»t 00 ON o a r-'oC »O rv» r »n »o + + + + + + + 00_ " ", f~~" fN V"! \£) (N r--'r4 OO Tf'r--' + + + + (Z) v~i rn v o'on' 1 + + + °° r- r-; ,'*- »n (N o r4 r-' rn '*' r-' no'*' 1/-1 _ + + + + °o P, " *. "1 nD nO Tt r-" t ON rn* fN 00'On' 00 Tt 00 ON 00 Tt (N Tt r o o r-- O ON D ON Tf*" W" o'in* <7 <7\ t/-, ON \D O >0 r tN O rI Or* v£i 00 rn (N NO r- TT* -*' On VD m »o 00 o rn o f*-i r* ON (N r*-i r-_ Tt - no' o' Tt oo On' r-'o' r ON r-- ON »ri r*-i o r~ , »O. »o «n r; "o o oo »n'm' ON (VI (N (N r- t On r- m r-- o «0 r*i lo O r " ON O »n t-- - >i ND r u- r r- r* r-- ( r- »o . . > v> <« tn e > ' ,eo c * u bC|:Cd VI *-rt , .0 g.? E & 2 t: 5 1- . ;nj t/i > S e| S j; S °i2-5. 2 o o =o ;iS, n =5 S b i; » £ S C -gä5 E -s '=. "5 -o E o M o ca _; :C0 C i Ä ° rt X « rn in Tt Ooo o o' fN' ND »O OtT fS fN fN r - + + + + + + Ov C?v O r v-Too + + + + + + + + + + + + + r-oON oo m \D v -2 ON t/l Tt rn (N "O (N rn >o'av' r-'cTv" '1 ' r-- VO os "* ' C7N m '.t (N (-- rj O o\ n Tf ..t »Ti r; - (N »n OO r- o m QO ND (N O ON m fN + + + + "t. f~ °° , »n r-' (N~ ri so rn rn ri + + + + >n in fn in (N o (N o' oo"rn" SD_00_ o'ov' in ON »nON* 1 + + + (N ON r~-- o" no' ' -*' -.t «- On_ (N + + + + rn 00 O (N oo' ' oC in o m fN ON m rj m -H »n o fN »n ON in m ' On' (N -I- - nD o r ON r- No o ON On o' r- Tt Tt (N r- o lo oo'o' m in oo 00 ON rst 'r-' m ND m 00 Tt m rn r» rJ Tt (N (N Tt »n Onoo rn "'ON O Tf nD » »n r- vd';' o 0\ rn nO Tfrn" On 00 o'rn ND nD Tt (N On rj m O - 00 oo oo Tt ON ON m fN vO nO Tt rj m »n Tf Tt NO oo O 00 (N (N m fN m O in NO NO oo ' »n vO (N'in 'no' OO ' oooo 'm' oo'r-' O r- fN 1/) * 5 t- ||.o§£ : ** *3 . > f/1 *- . VI f- a p. -« "ä p "*- ,, tn :ca - -, J c «= > ' ;ä r) J= « 5 o -c i I - I **-'£ e: CO 1/1 Cm j « k. .. :ca _ c .SSE B T3 CS «|? v. :cO 13 > tn S CO g OA Bilaga 1.3 revideradeinkomstberäkning 27 RRV genomför en urvalsundersökningavseende fysiska personers självdeklarationer i syfte atl skapa säkrareunderlag för en prognosering av statsbudgetens inkomster av skalt på inkomstoch förmögenhet. Undersökningarna används även för atl beräkna effekterna avändringar i skatlesystemel. Materialet avseende inkomsler omfattar ca23000 självdeklarationer. års inkomster undersöks även dödsbon ochfamiljestiftelser. Deras andel av totalsumman är dock mycket liten. I tabell 6redovisas det preliminära resultatet av undersökningen av inkomster. En utförligare beskrivning kommer att publiceras istatistiska centralbyråns statistiska meddelanden serie N. Taxeringen till statlig och inkomstskatt för A-längdens skattskyldiga')vid taxering, milj. kr. Taxering till stallig inkomstskatt Inkomst av tjänst intäkt under 1 intäkt under 2 intäktunder 3 intäkt under 4 intäkt under 5 summa intäkter under tjänst summa avdrag under tjänstdärav resor t.o.f. arbete 1000-kronors avdrag övriga avdrag avdrag A-kassaavrundning Inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet Sammanräknad inkomst, statligt Underskott i förvärvskälla, statligt Underskott pä annan fastighet Underskott på tillfällig förvärvsverksamhet Prop1983/84:150 28 Till statlig skatt taxerad Extra avdrag, statligt Till statlig skatt be- Allmänna avdrag, kommunalt Underskott i förvärvskälla, inkomst (inkl. utboinkomst) Extra avdrag, kommunalt (inkl. utboinkomst) Påförda skaller och avgifter ' Fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Summan av delposterna stämmer inte överens medtotalsumman underskott resp. allmänna avdrag beroende på att den skattskyldigeej kunnat utnyttja hela avdraget vid taxering. Bilaga 1.3 reviderade inkomstberäkning 29 Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren 19831985 RRVantog i beräkningarna att lönesummans tillväxt mellan åren 1982och 1983 skulle bli 8,. valde RRV alt schablonmässigt skriva fram lönesummanmed 5,. RRVhar i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 7,mellanåren 1982 och 1983. Till grund för delta antagande ligger bearbetningar av dekontrolluppgifter som lämnats till taxeringen 1984. RRV har i kalkylerna utgåttfrån de förutsättningar som gällde i arbetet med naiionalbudgetarbetei i mittenav . Biand dessa förutsättningar antas lönesumman öka med 6,mellanåren 1983 och 1984. Deutbetalda pensionerna beräknas i denna beräkning öka med 14,mellan åren 1982och 1983 och med 7,. RRV förutsätter attbasbeloppet . kommer att ligga till grund för utbetalningarna avpensioner , vilket resulterar i en ökningstakt av storleksordningen7,. Utvecklingstaktenför sjukpenning, föräldrapenning, ersättning vid arbetslöshet m.m., som upptastill beskattning beräknas öka med 8,. Del är enminskning med i jämförelse med beräkningen i december.1 kalkylen för beräknas ökningen bli 6,. har RRV skrivitfram dessa inkomster med 4,. Avinkomsterna från andra förvärvskällor har utvecklingen av inkomsl av kapilalmellan justerats ned från i ökning till i minskningjämfört med RRVs decemberberäkning. räknar RRV med en ökningstaktpå av inkomster av kapital. Förändringarna baseras på nu gällandeantaganden om räntenivån, in- och utlåning samt sparande. Förinkomsterna av jordbruksfastighet och rörelse har ökningstakten åren 1983 och 1984inte justerats sedan beräkningen . För är 1983 antas således ökningenbli 4,9 resp. . förutsätts inkomsterna avjordbruksfastighet öka med 4,och rörelsein-komslerna med 5,. Underskotleni förvärvskälla har ökat kraftigt vaije år med några få undantag. Den mestbetydelsefulla avdragsposten är underskott av annan fastighet som svarar förmerparten av underskotten. har RRV räknat med enutvecklingstakt på 8,. Det är samma ökningstakt som i RRVs beräkning idecember. har RRV reviderat ned antagandena om underskottensutveckling. RRV räknar således med att de sammanlagda underskotten ökar med6,. räknar RRV med samma utvecklingstakt. Prop1983/84:150 30 Utvecklingav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl. upprepade RRV sin enkät till ett urval omca 2300 svenska företag, sparbanker och försäkringsinstitut. Ienkäten ingår frågor om den till statlig och skatt taxerade inkomstensamt beräknade fyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågorangående storleken av det särskilda forskningsavdraget. Idet följande redogörs för vissa huvudresullat av undersökningen. Det börobserveras att uppgifterna vad gäller storleksgmppen 0-19 anslällda är mycketosäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med toiala antalet företag mycketlitet. Dessutom är bortfallet störst inom denna gmpp av företag. En utförligarebeskrivning kommer atl publiceras i statistiskameddelanden serie F. Resultatet av enkäten har fördelats på företagsstorlek ochredovisas i tabell7. beräknas den statligt laxerade inkomsten öka från inkomståret1982 till 1983. Enligt höstens enkät beräknades den laxerade inkomsten varaoförändrad mellan inkomståren. Den kommunall taxerade inkomsten beräknas ivårenkälen öka mellan inkomståren 1982 och 1983. I höstenkätenberäknades den kommunalt taxerade inkomsten vara oförändrad mellan inkomståren.RRV har frångått resultatet i enkäten eftersom förelagen oftast underskattaruppgångar och räknar därför med att den statligt taxerade inkomsten ökar med10% från till 1983. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknasöka . Fyllnadsinbetalningarna beräknas utgöra avden totala bolagsskatten för . Det särskilda forsknings-och ulvecklingsavdraget beräknas uppgå till 762 milj.kr. Företag med fler än500 anställda svarar för av delta avdrag. Förändringarsom beräknas påverka de svenska aktiebolagens m.fl. skatteunderiagverksamhetsåren 1984 och 1985: - Forsknings- ochutvecklingsavdraget upphör - Ändrade regler förlagernedskrivning - Förlängning av inbetalning tillsärskilt investeringskonlo - Införande av vinsidelningsskait - beskattning beräknasupphöra för juridiska personer. Vidbedömningen av statligt och kommunall taxerade inkomsler för verksamhetsåret1984 har RRV utgått från en trendmässig ökning på . Därutöver tillkommereffekterna av alt det särskilda forskningsavdraget (FoU-avdraget) vid taxeringtill statlig skatl skall upphöra fr.o.m. (SFS 1983:986).FoU-avdragets upphörande beräknas öka det statliga skatteunderlaget för år 1984med 760 milj. kr. Inbetalningtill särskilt investeringskonlo förlängdes med ell år och gäller därmed även1984 års justerade vinster (SFS 1983:985). Denna föriängning beräknas ejpåverka skatteunderiagen. Bilaga1.3 reviderade, inkomstberäkning 31 Fr.o.m.den 1 januari 1984 infördes vinstdelningsskatt (SFS 1983; 1086).Vinstdelningsskalten är av vinsldelningsunderlaget. Detta underiag ärföretagets reala vinsl, med hänsyn tagen till inflationen, till den del vinstenöverstiger fribeloppet. Fribeloppet är av företagets lönesumma (lönebaseratfribelopp) eller . (fast fribelopp). Vinstdelningsskalten bliravdragsgill första gången vid taxering d.v.s. verksamhetsåret 1985.Den beräknas därför inte påverka skatteunderlag. Reglernaför värdering av lager har ändrats fr.o.m. (SFS 1983:983).Lagret får vid beskattningsårets utgång inte tas upp till lägre belopp än 50%av lagrets anskaffningsvärde, mot tidigare lägst , d.v.s. rätten till lagernedskrivninghar begränsats till mot tidigare . Begränsningen gäller även för dem somkombinerar lagernedskrivning med avsättning till resullatutjämningsfond.Lagrets värde får i dessa fall skrivas ned med högst mot tidigare . Deändrade reglerna för lagernedskrivning beräknas öka de statliga och kommunalaskatteunderlagen med 1 500 milj. kr. RRVräknar därför med alt den statligt taxerade inkomsten ökar mellanverksamhetsåren 1983 och 1984. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas ökamed mellan verksamhetsåren 1983 och 1984. Vidbedömningen av del statliga skatteunderlaget för har RRVockså utgått från en trendmässig ökning på . Därutöver tillkommer effekternaav att vinstdelningsskatten för blir . RRV beräknar atl vinstdelnings-skatten kommer att uppgåtill 1 500 milj. kr., d.v.s. skatteunderlaget minskar därför med 1 500 milj.kr. Därmed beräknas det statliga skatteunderlaget bli oförändrat mellanverksamhetsåren 1984 och 1985. 1983/84:133 föreslås alt den kommunalabeskattningen av juridiska personer skall upphöra fr. o. m. verksamhetsåret1985. Syftet med att slopa den kommunala beskattningen är inte att ge företagenskattelättnader. RRV har i väntan på ändrade skattesatser som skall föreslåsi prop. - räknat med att det "kommunala"skatteunderlaget kvarstår för att kunna beräkna den slutliga skatten. Mot dennabakgrund har RRV räknat med en trendmässig ökning på samt attvinstdelningsskatten på beräknade 1500 milj.kr. Dessa effektermedför att det "kommunala" skatteunderlaget beräknas öka med 3%mellan verksamhetsåren 1984 och 1985. Statligt och kommunalt taxerad inkomst,fyllnadsinbetalningar och forsknings- och utvecklingsavdrag fördelade påföretagsstorlek verksamhetsåren 1982 och 1983, milj.kr. Bilaga1.3 reviderade inkomstberäkning 33 Beräkning av de olika inkomsttitlarna 1000 Skatter 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse RRV har i sin beräkning av inkomstskatterna för budgetåret1984/85 även bedömt utfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna sammanfattasi tabell 8 i vilken också framgår skillnaden gentemot beräkningar ibudgetpropositionen. Utgångspunkten för beräkningarna är bl. a. deinkomstfördelningar som antas gälla för . RRVstaxeringsslatistiska undersökning har använts för att beräkna dessa.Beräkningen bygger på framskrivningen av den inkomstfördelning som gällde . Förändringar 1983-1984 har beskrivits i RRVsdecemberberäkning. Där redovisas även effekterna av de olika ändringarna iskattereglerna. Förändringarna i skattereglerna m. m. för är bl. - Basenheten är7600 kr. - De statligamarginalskattesatserna sänktes. - Förändringar ifolkpensionärernas beskattning. - Räntesatserknyts till diskontot. - Tilläggsbeloppettill basbeloppet avskaffades. - Ändrad reavinstberäkningpå aktier. av försäljningspriset i stället för tas upp till beskattningvid användning av schablonregeln. - Nya regler förresor med bil mellan boslad och arbetsplats. - Nyaberäkningsregler för bilkostnader vid avdrag för resor mellan bostad ocharbetsplats. - Ändradförmögenhetsbeskattning vid taxering. - Ändradebeskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter. - Skogsvårdsavgiflenhöjs från 5 till S/qo fr. o. m.den Ijuli 1984. - Reducering avräntebidrag. har bestämls en skatteskala i samband med attriksdagen antog förslaget till skatteändringar i prop. 1983/84:40. Ävenbasenheten i skatteskalan är fömtbeslämd till . RRV har förnyat beräkningarna av effekterna av de ändradeskattereglerna . Det har gjorts med hjälp av dentaxeringsstatistiska undersökningen som i denna beräkning har 1982 årsinkomstfördelning som bas. För alt bedöma effekten av skatteomläggningen vadavser ändringar i den statliga skatteskalan, har RRV beräknat den totalaskatten som om 1983 års nominella skatteskala skulle ha gällt . Enjämförelse har 3 1983184. därefter gjorts med den skatt som uträknas om 1984 årsskatteskala används. Den totala skillnaden i slutlig skatt har då blivit 5 350milj.kr. Av denna ändring svarar indexregleringen av skatteskalorna förca 2350 milj.kr. (förändring av basenheten från . ).Skat-leskaleförändringarna svarar för ca 3000 milj.kr. Den totala skillnaden iskatt blir därmed ca 150 milj. kr. lägre än vad RRV tidigare räknat med. har motsvarande effekt beräkningar gjorts. Densammanlagda skatteeffekten beräknas detta år bli i storieksordningen 5 650milj. Av denna skatteförändring svarar indexregleringen för ca 1500milj.kr. resp. förändringen av skatteskalorna för ca 4 150 milj. kr. Inflödet av preliminär A-skatt är i huvudsak känt t. o. m.januari månad. Uppbörden avseende skatter påinkomster blev större än vad som antogs ibudgetpropositionen. har totala preliminärskalteuppbörden justeratsupp med ca 800 milj. kr. jämfört rned RRVs decemberberäkning. Det ärbearbetningar av arbetsgivarnas kontrolluppgifter för somresulterat i en skattning av den toiala preliminära A-skatten. Resultatetstämmer väl överens med tillgängtig statistik från riksskalteverket. Dessabearbetningar har också legat till grund för nedrevideringen avlönesummeanlagandel från 8,till 7,för . Kalkylerna innebär en större ökning av den slutligaskatten . Detla medför alt de fysiska personernas fyllnadsinbetalningarvåren 1984 och deras kvarstående skatter kan antas bli lägre än vadsom tidigare beräknats. Den överskjutande skatten som betalas ul under höstenår 1984 väntas därför öka jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. 1 lagrådsremiss föreslås att en samordning av källskattoch socialavgifter skall äga rum fr. o. m. . Samordningen föreslås byggapå månatliga inbetalningar. Detta gör att flera effekter uppstår påstatsbudgeten. En sådan engångseffekt redovisas på.titeln fysiska personersinkomstskatt eftersom hälften av den tidigare 2-månadersuppbörden ijuli år 1985flyttas . RRV har beräknat denna tidigareläggning till drygt12400 milj.kr. RRV har för räknat med en höjd kommunalmedelutdebitering från en nivå på . till , dvs. en höjning på10 öre. Del lägre lönesummeantagandet gör att postenutbetalningar av kommunalskatlemedel /85 minskar med drygt 700milj. i jämförelse med budgetpropositionen. RRVs kalkyler över de fysiska personernas inkomstskatterinnebär en uppjustering med 278 milj.kr. för /84 och med 12884milj.kr. för budgetårei 1984/85 jämfört; med beräkningen i budgetpropositionen. Bilaga1.3 reviderade inkomstberäkning 35 RRVberäknar inkomsterna på titeln fysiska personers skalt på inkomsl,realisationsvinst och rörelse till . för /84 ochtill . för /85. Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse, milj. kr. + ökning - minskning 1121Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Påinkomsttiteln redovisas bl.a. de juridiska personernas preliminära skatterliksom avräkningen av de utbetalningar av kommunalskatlemedel som kan beräknaspå de juridiska personernas kommunala skatteunderlag. 1983/84:133föreslås den kommunala beskattningen av juridiska personer att upphöra. Tillgmnd för beräkningen ligger den tidigare redovisade enkäten till svenskaaktiebolag m. m. Enkäten pekar på en uppjustering av de juridiska personernaslaxerade inkomster mellan inkomståren 1982 och 1983. Med ledning av enkäten harRRV justerat upp inbetalningarna av preliminär B-skatt med 282 milj. /85. Uppjusteringen av fyllnadsinbetalningarna berorockså på enkätresultatet. RRV beräknar all vinstdelningsskalten, som införsfr.o.m. (SFS 1983:1086). kommer att uppgå totalt till 1500 milj. kr. Därav beräknas 1050 milj.kr. betalas in som fyllnadsinbetalningarvåren 1985. Den återstående uppjusteringen av fyllnadsinbetalningarna beror påatt skatteunderlaget beräknas öka jämfört med tidigareberäkning. Utbetalningarav kommunalskattemedel har beräknats minska med 826 milj.kr. till följd avförslaget i prop. 1983/84:133 om atl den kommunala beskattningen skall upphörafr. o. m. . Detta innebär att inga förskott betalas ul tillkommunerna . Däremot utbetalas slutavräkning för verksamhetsåret1983 till kommunerna . RRV beräknar inkomsterna på titeln juridiska personersskatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till . /84 och till . för /85. Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse, milj. kr. Inkomsterna av kupongskatt uppfördes i budgetförslaget med55 milj. kr. för /84 och till 57 milj. kr. för budgetåret1984/85. 1 skrivelse till RRV beräknarriksskatteverkel inkomsterna av kupongskatt till 89 milj.kr. för budgetåret1983/84 och till 95 milj. kr. för /85. Rikssk.ätteverketmotiverar upprevidering-arna med aktiebolagens ökade utdelningar och deutländska köpen av svenska aktier. RRV ansluter sig till riksskatleverkets beräkning.Inkomsterna på titeln kupongskatt beräknas till . för budgetåret1983/84 och till . för /85. De lagstadgade socialavgifterna betalas in iform av preliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar av preliminära avgifteroch kvarstående avgifter. För en närmare beskrivning av uppbördsförfarandetför arbetsgivaravgifter hänvisas till RRVs decemberberäkning. Bilaga 1.3 reviderade inkomstberäkning 37 Iredovisningen nedan över prognosen för de lagstadgade socialavgifterna jämförsRRVs marsberäkning med regeringens bedömning i finansplanen. Antagandetangående lönesummans utveckling för ligger i RRVs marsberäkning någotlägre än regeringens bedömning i finansplanen. 1 finansplanen antas lönesummanmellan öka med 8,. RRVs marsberäkning bygger på enutvecklingstakt på 7,för lönesumman mellan motsvarande år. Dentidigare omnämnda omläggningen av uppbördsförfarandet medför att 6750 milj.kr.av de lagstadgade socialavgifterna inte inbetalas förrän i juli 1985. Prognosenjusteras därför ner med motsvarande belopp för /85. Denna effektär naturligtvis av engångskaraktär. Övergången till månatliga inbetalningarmed den av företagen avgivna uppbördsdeklarationen som grund innebär attskillnaden mellan inbetald arbetsgivaravgift under utgiftsårel och slutligavgift i stort sett upphör. Prognosenför inkomsterna från folkpensionsavgiften framgår av tabell 10. Folkpensionsavgift, milj.kr. Orsakentill nedjusteringen av prognosen för /85 med 2,2 miljarder kr.är den engångseffekt som uppstår i samband med övergången till en månatliguppbörd av arbetsgivaravgifter och skatter fr.o.m. . RRVberäknar inkomsterna på titeln folkpensionsavgifl till . /84 och till . för /85. 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Som framgår av tabell 11 beräknas sjukförsäkringsavgiftensandel av sjukförsäkringens kostnader att uppgå till 29647 milj.kr. /84 och till 31011 milj. kr. för /85. Jämfört medbudgetpropositionen innebär detta en uppjustering av kostnaderna för båda budgetåren. Förändringarna i förhällande till budgetpropositionenförklaras av del högre utfallet för jämfört med prognosen ibudgetpropositionen. Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader, milj.kr. Netto pä titeln framgår av tabell 12. Utvecklingenav den allmänna sjukförsäkringsfonden framgår av nedanstående tablå, milj. kr. 1979 1980 1981 1982 1983 1 950,8 2570,9 3 237,4 2819,3 700,0 - 895,6 + 1675,3 +4912,7 +4912,7 +4912,7 Sjukförsäkringsfondens överskott för kalenderåret 1981reglerades gentemot statsbudgeten . Regleringen innebar en belastningav statsbudgeten på 3 237 milj. kr. för /83. Sjukförsäkringsfondensbehållning är efter denna reglering ca 4913 milj. kr. Bilaga1.3 reviderade inkomstberäkning 39 riksdagenantagna riktlinjerna för budgetregleringen bör tills vidare inte ytterligareavsättningar verkställas. Fondbehållningen kommer därvid tills vidare att varaoförändrad. RRVs marsberäkning av inkomsterna på titeln sjukförsäkringsavgift,netto grundas på att inga avsättningar till sjukförsäkringsfonden verkställsunder budgetåren 1983/84 och 1984/85. Avtabell 12 framgår såväl inkomster som utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkringsavgift, netto. Inkomster och utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkringsavgift, netto, milj.kr. Orsakentill nedjusteringen av prognosen för /85 med 2,5 miljarder kr.är främst den engångseffekt som uppstår i samband med övergången till enmånatlig uppbörd av arbetsgivaravgifter och skatter fr.o.m. . RRVberäknar inkomsterna på titeln sjukförsäkringsavgift, nelto till 1869000000 kr.för /84. För /85 beräknar RRV ett underskott påinkomsttiteln. Underskottet beräknas till . Inkomsternafrån barnomsorgsavgiften framgår av tabell 13. Barnomsorgsavgift,milj.kr. Förändring jämfört med budgetpropositionen Enligt RRVs mars beräkning Förändring jämfört med budgetpropositionen Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk - 2 -12 Orsakentill nedjusteringen av prognosen för budgetårei 1984/85 med 521 milj.kr. är denengångseffekt som uppstår i samband med övergången till en månatlig uppbörd avarbetsgivaravgifter och skatter fr. o. m. . RRVberäknar inkomsterna på titeln bamomsorgsavgift till . /84 och till . för /85. 1251Övriga socialavgifter, netto Undertiteln övriga socialavgifter, netto redovisas delpensionsavgiften,arbetsmarknadsavgiften m.fl. övriga socialavgifter (tabell 14). Övriga socialavgifter, netto, milj.kr.