prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — Förlikningsorganen - på denallmännytliga sekiorn hyresmarknadskommitlén och för del privatägda beståndetbo-sladsmarknadskommitlén - avger f. n. rekommendationer om hur hån-skjutnatvister bör lösas. Om kommitlén kan enas om en rekommendation är de lokalaparlerna i princip skyldiga att följa dess innehåll. Om däremot enighel inlekan nås om rekommendationen återstår för de lokala parlerna all strandaförhandlingarna. Vänder sig hyresvärden i det läget till hyresnämnden ochbegär prövning av hyrorna för samtliga lägenheler blir alla de enskildahyresgästerna motparter. Processen inför hyresnämnden förs mellan de enskildahyresparterna, hyresvärd och hyresgäst. Enligl utredningen har den nuvarande ordningen nackdelar.Om de förhandlande parlerna inle kommer överens och hyresnämnden blir tvungenatt pröva ett stort antal enskilda hyrestvister skulle belydande svårigheleruppstå för nämnden. För de allra slörsla bosladsförelagen skulle del ipraktiken inte gå all få en hyresnämndsprövning till stånd därför atl hyresnämndernainle klarar av en tvist med sä mänga enskilda parler. Den som begärvillkorsändring är därmed enligl utredningen i realiteten i ett faktisktunderläge vid förhandlingarna. En grundtanke i hyresförhandlingslagen, nämligentanken pä likställighet mellan de förhandlande parlerna, luckras därmed upp. Utredningen har sammanfaitningsvis framhållit allförhandlingsparterna visserligen måsle ha en press pä sig all göra upp omhyresvillkoren men alt den pressen inle får bli så stark atl parternasförhandlingssitalulion inle framslår som jämbördig. Utredningens förslag innebär alt de förhandlande parternafår föra sin förhandlingstvist till , om man inlelyckas komma överens vid förhandlingarna. Utredningsförslaget är inle enhälligt. Det avvisas i enreservation under hänvisning till bl.a. atl offenlliga ingripanden i partsorganisationernasintresselvisler bör ske endasl medlingsvis och hyresgäslerna inte har något altvinna på ett fortsatt kollektivt parlsförhållande, om förhandlingarna harmisslyckats. Blandremissinstanserna har utredningens förslag föranlett delade meningar.Åtskilliga är kritiska mol förslaget. Argument som anförs mot förslaget ärbl.a. all systemet leder lill en dubbdprövning inför hyresnämnden, all deförhandlande parternas vilja all iräffa uppgörelser minskas, atl endomstolsprövning av rena intresselvisler är främmande för svensk rältslraditionoch all ett hyresregleringssyslem och normer för bedömningen av ettbostadsbestånds koslnader måste las fram, om hyresnämnden skulle fattaprincipavgöranden om skälig tolalhyra inom den 'allmännyttiga bosladsseklorn. Frågan om särskilda regler borde införas för kolleklivaförhandlingslvis-ler diskuterades redan vid tillkomsten avhyresförhandlingslagen (se prop. 6 1983/84. Prop.1983/84:137 82 1977/78;175 s. 134-136). En sådan ordning avvisades emellertid, främsl med motiveringenatl den skulle minska de förhandlande parternas vilja atl nå en uppgörelse. .Erfarenheternaefler hyresförhandlingslagens tillkomst är såvitl jag vet i stort sett goda.Besvärliga tvister har i allmänhet kunnat lösas förhandlingsvägen. Även i ettväl fungerande förhandlingssystem måsle man naturiigtvis dock räkna med atl enuppgörelse i vissa fall inle kan träffas. Frågan är då om del bör finnas eninstans som avgör tvister som parterna inte kan lösa lokalt eller med hjälp avegna förlikningsorgan. Ävenom det finns skäl som talar för en sådan ordning anserjag atl delfinns en uppenbar risk för atl tyngdpunkten i själva arbetet därmed skulleförskjutas frän den fria förhandlingssitulationen fill den striktaremyndighetsprövningeii. Den föreslagna ordningen skulle alltså leda till enförsvagning av förhandlingssystemet. Ensådan försvagning kan enligl min mening inte accepteras. I stället är detviktigt all pressen pä parterna atl nå en förhandlingsuppgörelse -också isvårare tvister - inte minskas. De skäl som anfördes vid hyresförhandlingslagenstillkomst till slöd för den nuvarande ordningen är enligt min mening allQämt iallt väsenlligl bärande. Liksomflera remissinstanser anserjag alltså att man bör hålla fast vid den nuvarandeordningen och att kollektiva tvister inte bör kunna föras lill hyresnämnden föravgörande. Mittförslag: Om hyresnämnden handlägger ett slort antal enskilda tvisterom villkor för hyra av bostadslägenheter hos samma hyresvärd skall hyresnämndenha rätt alt, sedan ett lämpligl anlal typfall prövats, avgöra övriga enskildatvister utan sammanlräde under förutsättning atl de är av likartadbeskaffenhel. I den situationen fär delgivning ske genom kungörande ulan attvarje hyresgäst underrättas genom brev. Utredningensförslag: Överensstämmer med milt förslag (se betänkandet s. 189). En ledamol ärskiljaklig (se belänkandet s. 466). Remissinstanserna:Utredningens förslag har i allmänhet fått ett positivt mottagande (seremissammanställningen avsnitt 2.2). Skälför mitt förslag: Enligl gällande rätt skall i allmänhel en muntlig förhandlinghållas inför hyresnämnden och tvisten beredas lill avgörande vid del tillfället(se 9 5 lagen om artendenämnder och hyresnämnder). Enligt165 delgivningslagen (1970:428) får delgivning med ell störte antal personerunder vissa förutsättningar ske genom kungörelse. Prop.1983/84:137 83 dabestämmelser gäller i fråga om delgivning av personer som hyr eller inneharlägenhel i samma fastighet. I ett sådanl fall skall vid sidan om kungörandetden handling som skall delges i regel sändas med poslen lill var och en av dem(17 5 andra stycket delgivningslagen). Ulredningen har föreslagilen särskild ordning för del fall att hyresnämnden handlägger ettslort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och denneshyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter. Nämnden skall dä, närett lämpligt anlal tvister har prövats i vanlig ordning, med ledning av demkunna avgöra övriga tvister utan sammanträde på grundval av handlingarna ochefler delgivning genom kungörelse. I de mål som avgörs utan sammanlräde skallenligl förslaget bestämmelserna i 17 5 andra stycket delgivningslagen inlelillämpas. Utredningensförslag är inle enhälligt. I en reservation avvisas förslagel undermotiveringen atl möjlighelen alt pröva s. k. pilotfall är fillräcklig och atlhyresgäslen under alla förhållanden bör ha rätt all föra lalan införhyresnämnden personligen eller genom ombud. Utredningens förslag harfått ell positivi mottagande under remissbehandlingen. Även jag finner detangeläget atl på olika säll söka komma lill rätta med de prakliska problem somuppstår när hyresnämnderna har atl handlägga ett stort anlal ärenden avlikartad beskaffenhet. Jag delar utredningens uppfattning om behovel av de nyabestämmelserna och förordar alt lagen om artendenämnder och hyresnämnderkompletteras med bestämmelser i angivna hänseenden. 2.3.3Från vilken tidpunkt skaU ett ändringsbeslut gälla Mittförslag: Huvudregeln enligl gällande rätt behålls, nämligen all hyresnämndensbeslut om villkorsändring inte får avse tiden före det månadsskifte sominträffar närmasl för ansökningen fill hyresnämnden.Om del finns skäl lill del, får nämnden dock välja en lidpunkt . Utredningensförslag: beslut om villkorsändring skall inte avse liden före delmånadsskifte som infaller närmasl efler från den dag då den partsom begärt ändring av hyresvillkoren har gjorl framställning omvillkorsändringen hos motparten (se belänkandet s. 194-197). Tre ledamöter ärskiljaktiga och vill behålla nuvarande ordning (se belänkandel s. 466). Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser har godtagit utredningens förslag. och är emellertid kritiska mot förslagel. (Seremissammanställningen avsnitt 2.2.) 1983/84:137 84 Skäl för mitt förslag: Enligl 24 5 hyresförhandlingslagenskall beslut om villkorsändring i en tvist efter det alt förhandlingarna harstrandat börja tillämpas från det månadsskifte som inträffar närmasl efler tremånader för ansökningen lill hyresnämnden. Om del av särskild anledningär skäligt, får hyresnämnden beslämma en tidpunkt . En hyreshöjningkan alltså i vissa fall få tas ut retroaktivt och avse liden företremånadersfristens utgång. Ulredningenhar funnil alt hyresförhandlingar endast undanlagsvis kan avslutas så tidigtatl en eventuell, tvist hinner hänskjutas lill hyresnämnden senasl tre månaderföre utgången av den tidigare överenskommelsens giltighetstid. Om hyresvärdenfår ut skäliga hyreshöjningar först från en senare tidpunkt än den då ny hyranormalt skulle börja utgå kan detta medföra allvarliga påfrestningar förbostadsföretaget. Hyresvärden kommer enligl utredningen i ett faktisktförhandlingsunderläge, eftersom motparten saknar anledning alt driva påförhandlingsarbetet. Den tidpunkt från vilken hyresändringen skall ske bör islällel enligt utredningen väljas så alt ingen av parterna har något intresseav alt dra ul pä förhandlingarna och sä att tidpunkten kan förulses närförhandlingarna börjar. Därför bör tidsfristen i allmänhel bestämmas medutgångspunkt från när förhandlingarna påkallas. För egendel villjag framhålla viklen av att retroaktiva hyror undviks så långt det ärmöjligt. En sådan tanke ligger även bakom den nuvarande ordningen (se prop.1977/78:175 s. 137). Även omutredningens förslag har den fördelen i förhållande till gällande ordning attparterna redan när förhandlingsarbetet påbörias kan förutse den tidpunkt frånvilken hyresändringen normall skall gälla, känner jag iveksamhet införförslaget. Det torde som ocksä har påpekats under remissbehandlingen - i regel inle vara möjliglall hinna med både hyresförhandlingar och behandling av en tvist i hyresnämndenunder loppet av . Delta gäller särskill om cenlrala förhandlingarskall ske. Enligt min mening finns del därför med utredningens förslag enbetydande risk för all hyresgästerna i många fall kommer atl drabbas avretroaktiva hyror. Enligl minmening är del viktigt atl parlerna allQämt ges anledning all försöka Iräffafrivilliga överenskommelser. Om hyresvärden vet att tremånadersfristen börjarlöpa så snart han har påkallat förhandlingar om villkorsändring hos motparten,minskar sannolikt hyresvärdens intresse av alt Iräffa frivilliga uppgörelsermed hyresgästerna. Detta skulle innebära en försvagning avförhandlingssystemet. Enligt minmening är del en bättre lösning all behålla den nuvarande ordningen men gehyresnämnderna något större möjligheler atl beslämma en annan lidpunkt. F. n.fordras för delta all del av särskild anledning är skäligt. Enligt min meningär det tillräckligt alt det finns skäl till del. Jag förordar atl 24 5hyresförhandlingslagen ändras i enlighet härmed. Prop.1983/84:137 85 Mittförslag: ges rätt att förordna att dess slutliga beslut omvillkorsändring får verkställas trols atl de inle har vunnit laga kraft. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (se betänkandet s. 194-195). Enledamot är skiljaklig och vill alt hyresnämnden även skall kunna beslula ompreliminära hyresändringar för den lid som går åt för hyresnämndens prövning(se belänkandet s. 458). Remissinstanserna:Förslaget har i allmänhet fått ett positivt mottagande. Förslagel avstyrks dockav och , medan ansluter sig lill reservationen. (Seremissammanställningen avsnitt 2.2.) Skälför mitt förslag: Enligt gällande rätt saknar hyresnämnden möjligheter allmeddela interimistiska beslut om hyran eller andra hyresvillkor. beslut avhyresnämnden får alltså inle verkställas innan del har vunnit laga kraft. Ombeslutet överklagas till bosladsdomstolen, ändras inte villkoren förtånbostadsdomstolen har träffat sitt avgörande. Enliglulredningen medför en utdragen tvist om hyresändring regelmässigt betydandelikvidilelspåfreslningar för hyresvärden. Om det slulliga avgörandet kommersent, kan även hyresgäslerna få svårigheler till följd av relroaklivahyreshöjningar. Hyresnämndenföreslås därför få möjligheter att förordna all dess slulliga beslut omvillkorsändring skall gälla trots all de inle har vunnit laga kraft. Överklagasbeslutet, skall bosladsdomstolen ha möjlighel all meddela inhibition avhyresnämndens verkställighetsbeslut. Ettpar remissinslanser vill gå ett steg längre. Till dessa instanser hör , som anser all hyresnämnden bör ha möjlighel altmeddela interimistiska beslut om hyresändringar för tiden intill dess tvistenavgörs av hyresnämnden och atl som huvudregel bör gälla alt nämndens slutligabeslut får tillämpas trots alt beslutet inle har vunnit laga kraft, såvida intesärskilda skäl föreligger mol della. däremoi avstyrker utredningsförslaget. Även anser,främsl med hänsyn lill risken för inhibi-tionsbeslul av bosladsdomstolen, alt detinte finns skäl all genomföra förslagel. Utredningenavvisar för sin del en ordning som innebär alt interimistiska beslut om hyranskall kunna ges under den lid förfarandel pågår vid hyresnämnden. Jag delar påden punkten utredningens uppfattning. Det kan enligt min mening befaras altprövningen av frågan om ett interimistiskt beslui skulle ta alllför ianspråk i förhållande lill hela förfarandel och försena del slutligaavgörandet på ell icke godtagbart sätt. 1983/84:137 86 alltså inte beredd alt föreslå alt interimistiska beslutom hyresändring skall få ges av intill dess nämndenslutligt avgör tvisten. Min utgångspunkl är i stället atl ändrade hyresvillkorinte bör tillämpas, innan beslutet om villkorsändringen har vunnit laga kraft.Den situationen kan emellertid länkas uppkomma alt det är till fördel för bådefaslighels-ägarsidan och hyresgästerna all hyresnämndens slulliga avgörandeomgående får slå igenom. Hyresvärdens likviditet kan annars lida allvarligapåfrestningar, som hyresgästerna kan stå inför risken av kraftigaretroaktiva hyreskrav. Jag anser alltså att hyresnämnden, när det finnssärskild anledning till det, bör få förordna att nämndens beslut får verkställastrots alt det inte har vunnit laga kraft. Jag förordar alltså att del införs en bestämmelse ominterimistiska beslut av angiven innebörd. Bestämmelsen bör gälla både närkollekliva förhandlingar har strandat (se 24 och 25 55 hyresförhandhngslagen)och vid vanlig villkorsprövning enligl hyreslagen. Mitt förslag: Om en hyresvärd inte frivilligl lämnar ut dehyresuppgifler för sina lägenheter som kan behövas för en hyressättning enligtbruksvärdeprincipen, kan hyresnämnden på begäran förelägga hyresvärden atlinom viss lid lämna uppgiftema till hyresnämnden. Om uppgifterna lämnas, fårhyresnämnden inle meddela någol nytl föreläggande i fråga om sammalägenheter. Utredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag (sebetänkandet s. 198-200). En ledamol är skiljaklig och förordar en begränsningtill s.k. bruksvärdemål vid hyresnämnderna och bosladsdomstolen (se belänkandels. Remissinstanserna: Utredningens förslag har i allmänhetgodtagits av remissinstanserna. Några anser emellertid alluppgiflsskyldighelen bör begränsas på olika sätt. pekar påkostnadsaspekterna i samband med uppgiftslämnandet. (Se remissammanställningenavsnitt 2.3.) Skäl för mitt förslag: I gällande rätt finns ingagenerella regler om hur man; får lillgång till sådana uppgifter om hyror m. m.som kan ha betydelse för hyresförhandlingar och bruksvärdeprövningar. Rätlenlill information i själva förhandlingssituationen är däremot reglerad ihyresförhandlingslagen (17 §) genom en föreskrift om edilionspUkt vidkollektiva förhandlingar. Innebörden är att en part som vid förhandlingåberopar en viss handling; är skyldig alt hålla handlingen tillgänglig förmotparten vid förhandlingen. 1983/84:137 87 Problemetom hur de privata fastighetsägarna i förhandlingsarbetet skall få tillgång lillsådana uppgifter om de allmännyttiga bostadsföretagens hyror som har betydelseför hyressättningen inom det privatägda bostadsbeståndet diskulerades redanvid fillkomslen av hyresförhandlingslagen (se prop. 1977/78:175 s. 126, 216 och225). Några särskilda regler för au lösa informafionsproblemet föreslogs inle. Utredningenhar funnit alt frågan om de allmännytliga förelagens medverkan vid utlämningav hyresuppgifler till utomstående fortsatt atl försvåra förhandlingsarbetetäven efler hyresförhandlingslagens tillkomst. Ett frivilligt informationsutbytefungerar bra på många orter, där de allmännyttiga företagen lämnar uppgifterfill fastighetsägareföreningen och vice versa, men mindre bra på andra orter.Utredningen föreslår därför atl del införs en allmän skyldighet för hyresvärdaratl lämna uppgifter om avtalade hyror m.m. till hyresnämnden, om utomslåendeinle får tillgång till uppgifterna på frivillig väg. Jagdelar utredningens uppfattning atl del - om bruksvärdesyslemel skall kunnafungera på avsett sätt - behövs bestämmelser som garanterar alt hyresvärdar ochhyresgäster får tillgång till de uppgifter som behövs för hyresförhandlingaroch bruksvärderingar. Att begränsa uppgiftsskyldigheten till enbart fall närbmksvärdefrågan är föremål för tvist i hyresnämnden eller bosladsdomstolen ärenligt min mening inte lämpligl. Det skulle medföra uppenbara.risker för enförskjutning av tyngdpunkten i arbetet från den fria förhandlingssituafionentill den formella myndighelspröv-ningen. Jag ser inga fördelar med en sådanordning. Ävennär det gäller att ta ställning till uppgiftsskyldighetens närmare innehåll kanjag instämma i utredningens bedömning, nämligen att uppgiftsskyldigheten börvara begränsad. Bruksvärdesyslemel bygger inte på koslnader och det bör somutredningen betonar inte komma i fråga all fastighetsägarna skall lämnauppgifter om sina kostnader i förvaltningen. behövs för en bruksvärdering uppgifter om hyrans storlek.Ulredningen knyler an till en kravspecifikation för hyresredovis-ning som år1974 arbetades fram inom för alt ge vägledning i fråga om vilka krav sombör ställas på en dalarulin för hyresredovisning. Ur mtinen kan hämtas vissagrunduppgifter om antal, yta och årshyra för lägenheter av olika storlek inomvarje fastighet eller bostadsområde, bränsleavgift per kvadratmeterbosladslägenhetsyta och uppvärmningsmetod. Jagdelar utredningens uppfallning att de angivna grunduppgiftei-na ikravspecifikationen är tillräckliga för all ge erforderiigl underlag för hyressältningeninom del privatägda bostadsbeståndet. Någraremissinstanser har gjort gällande att den av utredningen föreslagnauppgiflsskyldighelen bör begränsas ytterligare. Jag delar inte den uppfattningen. Prop.1983/84:137 88 Jaganser del vikfigt, främsl för alt bruksvärdesyslemel skall fungera, all intebara privata hyresvärdar och deras organisationer utan också andra, exempelvisenskilda hyresgäster och hyresvärdar som valt all slå ulanför en fastighetsägareorganisation,har lika möjligheler all skapa sig en uppfattning om hyresnivån inom i förstahand det allmännyttiga bostadsbeståndet men också inom den enskilda sektorn.Jag är alltså inte beredd alt tillmötesgå önskemål från hyresnämnden iStockholm om atl begränsa rätten alt begära föreläggande lill enbari sådanahyresparter som har tecknat förhandlingsordning. Närdet gäller skyldigheten att lämna ut uppgifter är det givetvis främsl deallmännyttiga företagen som är av inlresse. Uppgiftsskyldigheten bör emellertidäven gälla de privata fastighetsägarna, om uppgifter om hyrorna i derasfastigheter kan behövas för en bruksvärdeprövning. Utredningenhar föreslagil den ordningen i fråga om uppgiflsskyldighelen att någol nytlföreläggande inte får meddelas av hyresnämnden förtän tidigast ell år efter delatt hyresvärden lämnai uppgifter beträffande lägenheterna till hyresnämnden. Jagdelar utredningens åsikt att hyresnämnden i vissa situationer bör kunna vägraatt ge ett föreläggande. Uppgiftslämnandet innebär självfallel alltid ett visstmerarbele för hyresvärden. Det är också enligt min mening rimligt atlhyresvärdarnas uppgiftsskyldighel inte inträder oftare än en gång . Jaggodtar alltså utredningens förslag. Fråganom hyresnämnderna skall kunna vägra ett föreläggande också av andra grunder harberörts under remissbehandlingen. i har ansett attutredningsförslaget bör kompletteras på det sättet att ett föreläggande ocksåbör kunna vägras, om de begärda uppgifterna uppenbarligen inle erfordras förprövningen. Iutredningsförslaget ligger alt ett föreläggande endast får avse sådanahyresuppgifler som kan behövas för en bruksvärdeprövning. Uppenbart orimligaönskemål om uppgifter bör hyresnämnden alltså utan vidare kunna avslå. Jagvill dock understryka atl hyresnämnden inte bör ägna sig åt någondelaljkontroll av om de begärda uppgifterna verkligen i alla delar behövs fören bruksvärdering. De allmännytliga företagenbör normalt kunna lämna de uppgifter som avses här utan någon speciellbearbelning av befintligt material. a. med hänsyn härtill delar jagutredningens uppfattning alt hyresvärdarna inte bör ges någon särskild rättlill ersättning för kostnader som kan vara förenade med uppgiftslämnandet. 1983/84:137 89 2.5 Prövningen av andra hyresvillkor än hyran Mitt förslag: Vid tvist om andra hyresvillkor än hyranskall av hyresvärden eller hyresgäslen uppslällda villkor gälla i den män delär skäligt med hänsyn lill hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtaletstillkomst, senare inträffade förhållanden och omsländighelerna i övrigl. Utredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag (sebetänkandet s. 201-202). Remissinstanserna: Förslaget har i allmänhet lämnats ulanerinran. och vill att bestämmelsen görs disposiliv. Förslagel avslyrksav näringslivels byggnadsdelegation. (Se remissammanställningen avsnill 3.) Skäl för mitt förslag: Jag hänvisar till vad jag redananfört om parternas jämslälldhel vid tvist om hyrans sloriek (se avsnill 2.2.2). Enligl nuvarande ordning gäller i fråga om andrahyresvillkor än hyran all av hyresvärden uppslällda villkor skall gälla, om deinle strider mot god sed i hyresförhållanden eller eljest är obilliga (48 8iredje stycket hyreslagen). Del gäller alltså ett företräde för de villkor somhyresvärden släller upp. Vidjordbruks- och bosladsartende gällde lidigare ett moisvarande företräde för avjordägaren uppställda villkor. företräde togs emellertid bort är 1979.Därefter gäller alt ett av jordägaren eller arrendatorn uppställt villkor skallgälla i den mån del är skäligt med hänsyn till arrendeavtalets innehåll,omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden ochomständigheterna i övrigt (se 9 kap. 9 5 och 10 kap. 6 5 jordabalken). Delframhölls särskilt att jordägaren och arrendalorn skall ha samma rätt all fåvillkor som de uppställer införda i avlalel (se prop. 1978/ 79; 183 s. 179 och184). Jag delar utredningens uppfattning alt moisvarande ändringnu bör göras i hyreslagen. Delta innebär alt det företräde som gäller förhyresvärden slopas och all parlerna i princip likställs. I motsats lill vad som anses gälla innebär den nyaregeln alt en hyresgäst i princip kan få ett hell nyll villkor infört ihyresavtalet. framhåller all bostadsföretag med ell stort antalhyresgäster skulle slällas inför en från administrativ synpunkl orimligsituation om de enskilda hyresgäslerna får den föreslagna möjlighelen. SABOvill därför atl beslämmelsen görs dispositiv och alt frågor av denna arthanleras inom ramen för förhandlingssystemet. Jag har i och för sig förståelse för atl den av migförordade ordningen i vissa fall kan komma all orsaka en del besvär ochkoslnader för hyresvärdarna. Svårigheterna bör dock inle överdrivas. Enmöjlighel alt avlalsvis förhindra en tillämpning av den nya ordningen skulleenligl min mening Prop.1983/84:137 90 kraftigtminska värdel av förslaget. Jag är därför inte beredd au förorda aUbestämmelsen görs disposiUv. Enliglgällande räll skall vid tvist hyrestiden bestämmas lill med tre månadersuppsägningslid, om inte nägon annan hyres- eller uppsägningslid av särskildanledning iir lämpligare (48 8 tredje stycket andra meningen hyreslagen). Jagdelar utredningens uppfallning atl hyresfiden bör vara obestämd, om intebestämd hyrestid av särskild anledning är lämpligare (se om hyrestider ochuppsägningstider vidare avsnitt 2.8). Jag förordar alllsä alt bestämmelsenändras i överensstämmelse med vad jag nu har sagt.