prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Med naturvetenskaplig havsforskning avser DSHgrundforskning och tillämpad forskning inom områdena fysisk och kemiskoceanografi, marin biologi och marin geologi jämte den kartläggningsverksamhelinom dessa områden som hänger samman med utforskning och skydd av havsområdena. Svensk naturvetenskaplig havsforskning bedrivs av mångaolika organ. Institutioner vid olika universitet och högskolor har ell stortanlal forsknings- och utvecklingsprojekt av intresse förhavsresursverksamheten. Flera fackmyndigheter bedriver forskning, antingen iegenskap av forskningsmyndigheter eller i egenskap av myndigheter med mät- ochobservationsuppgifter ur vilka forsknings- och utvecklingsprojekt härleds. Detfinns också några fristående forskningsinstitut som bedriver naturvetenskaplighavsforskning, delvis med statligt stöd. Dessutom förekommer viss forskning ikommunal regi samt inom näringslivet. Den forskningen inom landet är med andra ordutspridd över ett förhållandevis stort antal forskningsenheter med ofta småresurser för uppgifterna i fråga. Den svenska havsforskningens finansiering ärsom regel projektorienterad och till väsentlig del uppdelad på en mängd mindre,kortsiktiga och av varandra oberoende projekt. Härigenom kan del brista isamordningen mellan projekten. Del påtalas också ofta att del är svårt att fåtill stånd finansiering av projekt som sträcker sig över de sektoriellagränserna. Av sådana skäl har ell ingenmansland uppkommit i en delgränsområden. Gränsområdet mellan grundforskning och tillämpad forskning, dets.k. grundforskningsgapet, är ett sådanl område. Ett annat rör kontaktbristernanaturvetenskap - teknik - ekonomi. Organisationen inom vissa delar av den svenskahavsforskningen har utretts av statskontoret. Havsforskningens resurser ochorganisalion -förslag till effektivisering inom delar av områdei (1982:34).Statskontorets utredning är främst inriktad mot den myndighetsanknuinahavsforskningen inom ämnesområdena hydrografi och marin biologi saml motmöjligheler till samordning av forskningsfartygens användning. Statskontoretsutredning, som lämnats in till regeringen ungefär med DSHs förslagtill övergripande program, har lett fram till vissa konkreta förslag tillorganisatoriska och administrativa förändringar inom de behandlade områdena. Statskontoret föreslår bl.a: - Att havsfiskelaboraiorieloch , båda i , skallsamordna sina utbyggnader och samlokaliseras till . DSH har ejtagit ställning till platsen för utbyggnaden. 3 1983/84. 1 .samt.Nr 10. Prop.1983/84:10 34 - Attmarinbiologisk forskning med visst områdesansvar bör utvecklas vid s.k.baslaboratorier. Dessa bör utvecklas vid Askölaboratoriet, vid det föreslagnasamlokaliserade laboratoriet i , vid institutets för vatten- ochluflvårdsforskning (IVL) laboratorium i och vid Norrbyn i . - Alldiskussioner inleds om baslaboratoriernas uppgifter och funktion. ansvaret för införande av årliga kontaktträffar för gemensammaforskningsangelägenheter las upp till behandling. - Althydrografiansvarei i samordnas inom en myndighei, SMHl, genom altfiskeristyrelsens hydrografiska laboratorium i sin helhet sammanförs med SMHIshydrologiska och oceanografiska avdelning. - Attforskningsfartygen skall vara en nationell resurs inte enbart knuten tillägaren, dvs. alt möjligheter ges externa forskare alt utnyttja myndighets- ochinstitutionsägda forskningsfartyg. Den av statskontoret genomförda utredningen behandlar medsin inriktning på den myndighetsanknuina delen av den forskningenendast en begränsad del av havsforskningsområdel. SNVs laboratorier har intebehandlats i utredningen. Här avvaktas verkets interna förslag till organisationsförändringar.Om statsmakterna beslutar genomföra de lämnade förslagen erfordras fortsattmedverkan från statskontorets sida. och högskolor återstår all behandla delarav det forskningsområdet där behoven av koordination och samordning ärangelägna. DSH avser alt i samarbete med FRN och berörda intressenterfortsätta det inledda arbetet och Jöreslå effektiviseringsåtgärder. Satsningen inom havsforskningen måsle utgå från samhälletsbehov av kunskap inom havsresursområdet. DSH ser därför anledning all mol bakgrundav havsresursfrågornas betydelse för sysselsättning och försörjning studera deviktigare problemen och peka ut de områden inom havsforskningen därinsalsbehoven är stora och där integrerade satsningar krävs. Principer församordning och finansiering behöver också klargöras. DSH avser all bilda ensamordningsgrupp med företrädare för olika havsjörsk-ningsintressenier.Gruppens uppgifter bör bl.a. vara: - all behandlaprioriterings- och samordningsfrågor vad avser viktigare forskningsområden,kostbar ulruslning m.m., - att verka fören successiv profilering av forskningsorganens kompetens, - att skapaimpulser till större flervetenskapliga projekt av särskild betydelse församhälle och näringsliv, - alt behandlahavsforskningens informationsfrågor, och - alt ge DSHunderiag för sitt åriiga yttrande över andra myndighetersanslagsframställningar. En hög forskningskompetens är viktig med hänsyn till behovinom landet att kunna följa och dra nytta av den omfattande forskning som sker inlernationelll,både vad gäller förståelse för och tillgång till nya resultat. problem förforskningen är härvidlag den brisl på sfipendier som kan Prop.1983/84:10 35 möjliggöra för forskare all få arbeia vidutländska forskningsinstitutioner. Inom den föreslagna samordningsgruppen böräven förutsättningarna för inrättande av sådana stipendier inom prioriteradeforskningsområden klarläggas. (f.d. IMCO) har lokaliserat World MaritimeUniversity till i . Utbildningen omfattar bl.a.internationella havsmiljökonventioner och deras praktiska tillämpning. Därtillkommer en internationell säkerhetsutbildning för besättningar lill olje-,kemikalie- och gaslankers. Mot bakgrund av detta och med hänsyn till Sverigesinternationella anseende inom miljövårdsområdet avser DSH följa upp deinitiativ som framkommit från bl.a. Jörskningshåll rörande ett internaliondllmarint miljövårdsuniversitell-institut i . 5 Den havsindustriella sektorn Inom havsresursverksamheten har nya marknader uppstått, iförsta hand till följd av ändrade betingelser för den globalaenergiförsörjningen. På många håll har stora resurser satts in på utvinningenav olja och gas ur kontinenlalsocklarna. Det pågår också teknisk utvecklingavseende energi ur vågor, tidvatten, sallhalls- och temperaturskillnader. Äventeknik för utvinning av ur djuphavsbottnarna tilldrar sig växandeinlresse. som dessa marknader - bl.a. genom sin expansivakaraktär -erbjuder många och skiftande möjligheler för svenskt näringsliv,föreligger också väsentliga hinder. 1 första hand avses här frånvaron avhemmamarknad, nationell protektionism på en del konlinentalsockelområden ochde internationellt verksamma oljebolagens konservatism vid val av underleverantöreroch teknik. Bland motiven för all salsa på svensk havsieknik pekar DSHsärskilt på följande - dagens ochmorgondagens havsresursverksamhel innehåller högleknologiska och relativtsnabbi föränderliga områden. Produkler inom dessa områden tillverkasregelmässigt i korta serier. Marknader av denna typ passar svensk industribättre än mogna produktområden, där skalekonomi och rationellaproduktionsanläggningar för stora serier är dominerande konkurrensmedel, - havsresursverksamhetenerbjuder expansiva marknader. Den teknologiska bredden är redan myckel slor, - havsresursverksamheten,främst inom den oljeulvinningen, innehåller många outvecklade nischer.En del av dessa passar för nyföre-tagande, andra för avancerade insatsvaruindustrier.Även om en del nischer omsätter förhållandevis blygsamma belopp, kan de ändockpå sikt genom kombination med andra aktiviteter utgöra inkörsporten till störreaffärsverksamheter. Prop.1983/84:10 36 - inom svensk industri finns redan på många håll, omän i smala sektorer, en kompetens som ger god avstamp för nyskapande av utrustning och tjänster inom havstekniken. Några företag är redan väl etablerade på offshoremarknaden. Som hinder för en svensk expansion på offshoremarknaderanger DSH främst följande - denhemmamarknad som skulle kunna bana väg för svensk havsteknik är mycketbegränsad, - de svenskaoperatörer på oljefält som skulle kunna stå som avnämare för svenskleknik saknas nästan helt, - den nationellaprotektionismen är stark på en del konlinentalsockelområden, - offshoremarknadenpräglas av stark konservatism vid val av underieverantörer och teknik, - stark positionför svensk industri föreligger f.n. endast inom enslaka och smalamarknadssegmenl. Även sammantagna utgör dock dessa problem enligt DSH intenågot avgörande hinder. Eftersom offshoremarknaden kan ge väsentliga bidrag tillindustriproduktion och bytesbalans är det angelägel att det inom landetutvecklas en strategi som kan bana väg för svensk havsteknik påutlandsmarknaderna. En huvudfråga är härvidlag hur man skall identifierapotentiellt givande affärsmöjligheter och definiera de roller som myndigheter,forskningsorgan och näringsliv kan spela för alt främja offshoreinduslrinsutveckling. Speciell hänsyn bör las till den omständigheten att innovationernaoch entreprenörandan ofta återfinns hos de små och ibland också nystartadeföretagen. Betydelsefulla element i en sådan strategi har DSH funnitvara i första hand följande: Ändrade former för statligt utvecklingsstöd. De stödformersom gäller vid STU och de regionala utvecklingsfonderna är mindre väl anpassadeför marknader av den karaklär som offshoreseklorn representerar; dvs. förtidskrävande utveckling av ny teknologi på nya marknader och kostsammarknadsintroduktion av sådana produkler. Denna omständighet, i kombinationmed svårigheter för företagen att göra långsikliga investeringar i helt nyaproduktområden, har begränsat hittillsvarande svenska framgångar påoffshoremarknaden lill områden där affärskompetens, snarare än ny teknologi,varit vägröjande. Eftersom industriell förnyelse enligt delegationen är enangelägen fråga för landet Jöreslår DSH: - att formerna för stöd till teknisk utveckling ses över,specielll avseende räntebelaslning och återbelalningsvillkor vid s.k. villkors-och produkt-uivecklingslån samt möjligheterna till stöd överstigande av ettprojekts totala värde. Prop.1983/84:10 37 - att låne- ochbidragsmöjligheterna bör göras mer attraktiva för industrin, även medbortseende från de f.n. mycket höga räntenivåerna, och - att staten tarpå sig ett större finansiellt risklagande, specielll vid tidskrävandeutveckling och marknadsföring av nya produkter. Ökat finansiellt utvecklingsstöd. Under 1970-talel varindustrins efterfrågan på statligt utvecklingsstöd för havsleknisk utvecklingförhållandevis svag. Från omkring har dock efterfrågan vuxit. Ändras destatliga stödformerna så att de bättre passar tidskrävande utveckling och marknadsintroduktionav ny teknologi kommer detla att öka efterfrågan på stödmedel. Å andra sidan ärdel inte möjligt all nu bedöma volymen av godaindustriprojekt inom sektorn i fråga. I konsekvens med vad som anförts beträffande stödformerföreslår DSH: - att det finansiella slödel ökas och ges formen aven särskild fond, omfattande förslagsvis 100 milj. kr. till STUs förfogande som extra stöd till havsteknisk utveckling . Del bör då vara möjligt att, med ledning av erfarenheter rörande efterfrågans art och omfattning under de första två å tre åren, inkomma med förslag lill regeringen avseende stödels framlida omfattning. Stöd till referensanläggningar. Även om hemmamarknaden påde havs-industriella områdena är liten är det angeläget att ta vara på demöjligheter som kan finnas. DSH vill speciellt fästa uppmärksamheten påmöjligheterna till draghjälp vid protolyputveckling och marknadsintroduktiongenom beställningar från svenska fackmyndigheter som marinen, ,, , och geologiska undersökning (SGU). Det av DSH föreslagna programmet teknik för utforskningoch tillståndskonlroll av havet har detta som huvudändamål men även programmenför arktisk teknik och undervattensteknik har delvis samma syfte. Förstnämndaprogram syftar lill en kraftsamling på utveckling av sådana avancerade 'systemför mätning och observation som kan ha svenska myndigheter och verk somkompetenta beställare och som bedöms ha en internationell marknad.Förstärkt stöd till myndigheter för utveckling av referensanläggningar anserdelegationen vara en särskilt effektiv åtgärd för industriell utvecklingeftersom det finansiella slödel då kan kombineras med krävande beställare. - alt programavseende teknik för utforskning och tillståndskonlroll av havet antags - isyfte att genom inhemsk teknikupphandling främja utvecklingen av system förmätning och observation i havet och i huvudsak enligl programbeskrivningen, och - att särskildamedel ställs till DSHs förfogande för i huvudsak fackmyndigheternas räkningsom kompletterande bidrag vid protolyputveckling inom områden avhavsresursverksamheten där svensk industriell kompetens bedöms ha i övrigtnöjaktiga konkurrensförutsättningar. Prop.1983/84:10 38 Utveckling av teknologisk kompetens för framliden.Förnyelse av svensk industri på de havslekniska områdena är delvis en fråga pålång sikt eftersom både affärsutveckling och insteg på dessa marknader ärtidskrävande. Ett villkor för optimalt utnyttjande av de svenskaförutsättningarna är ett starkt stöd från samhällets sida till tekniskutveckling och utbildning av komplenl personal. Programmen för arktisk teknikoch undervattensteknik tjänar, om än på helt olika grunder i övrigt, syftetatt bidra lill industriell kompelens för framtiden. Utan god satsning på programmen för arktisk teknik ochundervattensteknik är prognosen för svensk havsindustriell verksamhet enliglDSHs bedömning väsentligt sämre. - alt deredovisade programmen för arktisk teknik och undervattensteknik anlas i syfteatt genom grundläggande FoU förslärka den inhemska basen för utveckling avindustriell kompetens inom havstekniken och att genom aktivare samverkan mellanmyndigheter, forskningsorgan och näringsliv ge synergieffekter avseendeutveckling av ny teknik, - att, i sammasyfte, frågan om utbildning av yrkesdykare för den civila sektorn utreds av DSHoch marinen i samråd med berörda intressenter, och - att DSHerhåller kompletterande resurser för aktiverande uppgifter inom dessaprogramområden. Marknadsföring av statlig kompetens. Inom en delmyndigheter och statliga forskningsorgan pågår en avsevärd kompetensutvecklinginom speciella områden av havsresursverksamheten. Det är angeläget att dennakompetens, i vidgad omfattning och på kommersiell bas, utnyttjas för exportuppdragoch inom biståndsverksamheten. Möjligheterna alt genom kombinationer av statligoch industriell kompetens inom havsresursverksamheten skapa större s.k. jointventures på den internationella marknaden bör också vidgas. För vissamyndigheter, l.ex. marintekniska institutet och , finns formernagivna och i varierande utsträckning även resurser till förfogande för sådanaengagemang. Andra myndigheter saknar inte bara former och resurser för enmarknadsföring av sin havsresurskompetens. De saknar i sin instruktion ocksåincitamentet till en kommersiell verksamhet. Två myndigheter av sistnämnda slaget - och med betydanderesurser för den havsinduslriella sektorn - är marinen och FOA. Marinensresurser knyter främst an till MDC och frågan om utbildning av yrkesdykare förden civila sektorn. Även FOAs dykerimedicinska forskning är lokaliserad tillMDC, vilket gör att man här har en samlad resurs för utbildning av dykare samtforskare och tekniker inom områdei dykeri. DSH har därför haft informellaöverläggningar i ärendet med företrädare för . Med ledning av dessaöverläggningar/o/-f.v/«r DSH: - alt ett bolag bildas för marknadsföring av FOAskompetens under kommersiella betingelser pä den civila sektorn. Prop.1983/84:10 39 Stöd till inbildning och forskning. De offshoreorienteradeteknologierna vilar på samma vetenskapliga grund som redan av andra skäl finnsetablerad vid våra tekniska högskolor. Det innebär, enligt DSHs mening, atterforderlig utbildning i grundläggande ämnen finns inom landet, om man bortserfrån vissa exklusiva områden. Oavsett det ovan anförda är den kompetenta personalen föroffshoreteknik fåtalig inom landet, vilket sammanhänger med all industrin ännui endast begränsad omfattning engagerat sig på detla område. En orsak är ocksåalt forskningsorganens konlakter med offshoreverksamheten varit begränsade. Enbred svensk offensiv mot offshoreseklorn skulle sålunda beredas svårighetergenom brist på erfaren och kompetent personal. DSH avser att hålla nära kontakt med havsinriktadutbildning och forskning vid våra tekniska högskolor och, så snart resurserkan avsällas för ändamålel, sondera evenluella behov av kompletterandeutbildning inom vissa specialområden av särskild betydelse för industrin. En effektiv mekanism för skapande av s.k. entreprenöranda,innovationer och nya affärsidéer är alt bereda möjlighet för personal, inteminst personal med djupgående kunskaper i grundläggande ämnen, all della ioperativa uppgifter inom den verksamhet som kan vara aktuell. - att årligakontaktträffar eller arbetsinternat arrangeras genom DSHs försorg medföreträdare för berörda myndigheter, forskningsorgan och ulvecklingsorienteradeförelag i syfte all genom informellt utbyte av information om resultat,pågående arbeten, resursproblem m.m. verka för en successiv profilering avforskningsorganens kompelens, skapa impulser till större, flervetenskapligaprojekt av särskild betydelse, ge DSH underlag för sitt åriiga yttrandeavseende myndigheternas anslagsframställningar, och förbättra deteknikorienlerade forskningsorganens marknadskontakt och stimuleraenlreprenöranda och intresse för ny-förelagande bland forskare ochspecialister, - all DSH åläggsuppgifter att ombesöija erforderliga kontakter och administrativa åtgärder förkortare ullandsljänstgöringar inom främst offshoreverksamheten, förkompletterande utbildning och för förbättrad kontakt med marknaden och desskonkreta problem och möjligheter, och - att DSHerhåller kompletterande resurser för de föreslagna uppgifterna. I ett utvidgat svenski offshoreengage- mang är del angeläget all avsätta resurser för att följaförändringar på utlandsmarknaderna och identifiera nya tillväxtområden försvenski näringsliv. Marknadsundersökningar bör göras i samverkan mednäringslivet och berörda fackmyndigheter, Exportråd, de svenskahandelskontoren i ullandel, utländska konsulter elc. Specielll bör manhärvidlag vara uppmärksam på dels tillväxtområden som kan öppna möjligheler förnäringslivet i kombination med statlig kompelens, dels stora inlernationel- Prop.1983/84:10 40 la projekt inom och utom biståndsverksamheten som kanlämpa sig för konsortier av svenska företag och fackmyndigheter. Eftersomförändringarna i svensk varu- och tjänstexport på offshoremarknaden f.n. ejkan utläsas ur officiell svensk statistik är del också angelägel att man medberörda parter överiägger om praktiska åtgärder för läckande av denna brist.Insatser av nämnda slag bör ha karaktär av grupparbeten och analyser inomkonkreta områden- Biträde av extern, ofta utländsk expertis, kan erfordras. DSHföreslås få i uppdrag: - att i samverkanmed () och berörda branschorgan göra en årligsammanställning av svensk export på offshoresektorn, samt - att ianknytning till sill årliga yttrande över andra myndigheters anslagsframställningargöra en sammanställning över det sammantagna FoU-stödet till svenskhavsresursverksamhet från STU, regionala utvecklingsfonder och kreditinstitut. 6 DSHs framtida roll och resursbehov Havsresursverksamheten rymmer många möjligheter försvenskt näringsliv. Dessa möjligheler kan vidgas på olika sätt genom en radåtgärder som beskrivits ovan, inte minst inom . Inom ramen för befintliga resurser är insatser från DSHssida möjliga i endast ringa omfattning och i långsammare takt än som enframgångsrik anpassning lill den internationella havsresursulvecklingen skulleförutsätta. Omvänt skulle enligt DSH tilläggsresurserna sannolikt ge godåterbäring inom svensk ekonomi på kortare och i än högre grad på längre sikt.En nöjaktig utveckling av havsresursverksamheten under rådande förhållandenförutsätter all många små men snabba åtgärder kan vidtas för bättre samverkanmellan myndigheter, forskningsorgan och näringsliv. I den decentraliseradesvenska havsresursverksamheten erfordras ett särskilt organ som i de mångafrågorna av övergripande karaklär kan följa och analysera verksamheten, tainitiativ, ge råd och i övrigt aktivt främja utvecklingen genom smärrestödåtgärder av olika slag. Vidareutveckling av det övergripande programmet ärell led i detta arbete. DSHs roll som samordnande myndighet bör övervägas moldenna bakgrund. DSH kan ges ökade ekonomiska och personella eller, alternativt,i första hand ökade ekonomiska resurser jämte ökad medverkan av personal inomfackmyndigheterna. 1 det senare alternativet bör regeringen i förekommandefall, för att ge större lyngd bakom behovet, uppdra åt DSH och berörda myndigheterall i samverkan genomföra de arbeten som påkallas. DSH bör också kunna bidratill snabbare utredning av sådana större havsresursfrågor som knyter an tilldelegationens speciella kompetens. Prop.1983/84:10 41 Villkor för framgång i samordningsuppgiften är enligl DSHbl.a. - att haerforderlig överblick. - all kunna dellasom kreativ länk i utvecklingen av samarbetet mellan myndigheter -forskningsorgan - näringsliv. - alt kunna taförhållandevis snabb ställning i löpande delfrågor över sektorsgränserna, och - att i särskiltangelägna fall kunna ge de resurstillskott som påfordras för att fä lill ståndeller påskynda sektorsövergripande arbeten för utveckling av svenskhavsresursverksamhel. För dennauppgift erfordras inte någol stort organ, men DSHs nuvarande resurser är otillräckliga.DSH bedömer ett tillskott, successivt ökat till storieksordningen 10 milj. kr.efter ett par år. behövligt för ifrågavarande uppgifter. De finansiellaresurserna skulle DSH huvudsakligen sätta in som kompletterande medel i deverksamheter som DSH finner särskilt angelägna. Medlen skulle av DSH lillövervägande del ställas till förfogande för uppgifterna i fråga genom anvisningvia andra myndigheter och forskningsorgan och skulle sålunda inte påfordranågon större utökning av de administrativa resurserna vid . Enförstärkning av med uppskattningsvis 4-6 tjänster torde dockbehövas. - alt resurser enligt ovanstående bedömning ställs lillDSHs förfogande. 1983/84: 10 42 Sammanfattning av forskningsrådsnämndens (FRN) ochdelegationens för samordning av havsresursverksamheten (DSH) rapport (82:14)Vattenbruk för För all närmare precisera problemen och utredaförutsättningarna för en positiv utveckling av ett svenski vattenbruk tillsatteFRN och DSH en särskild styrgrupp för vattenbruk. FRN och DSH har den 26november 1982 till regeringen överlämnat en rappori med förslag lill åtgärderför svenskt vattenbruk. Förslagel bygger på analyser och förslag inom åttaolika delområden, presenterade i separata rapporter. Styrgruppen föreslåråtgärder som gäller ekonomi och marknadsföring, utbildning, forskning ochadministration. Dessutom pekar gruppen på vilka arter man främst bör satsa päoch vilka odlingssystem som lämpar sig bäst för svenska förhållanden. Med vattenbruk avser styrgruppen odling av vattenlevandeorganismer som fisk, musslor och ostron, kräftdjur och alger i intensiva ellerextensiva odlingsformer för alt öka produktionen eller värdet av avkastningenöver den som normall förekommer i miljön. Vattenbruket omfattade totalt i hela världen ca 10miljoner lon fisk. skaldjur och alger eller av havens och sjöarnasavkastning. Av del totala utbytet av vattenbruk år1980 kom från och från . Produktionen i är förnärvarande av världsproduklionen och kommer enligl styrgruppen all ökamyckel snabbi i absoluta tal. 1 odlas ca 50000 lon fisk och skaldjur. Störredelen av denna produklion beslår av regnbåge och lax i konsumlionsodlingar.Sverige odlar ca regnbåge och drygt blåmusslor förkonsumtion. I fiskevårdande syfle odlas i ett lO-tal arter.Utsättningar av främst lax.