prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Denförordade höjningen av försäljningsskatten kan beräknas medföra en ökning avstatens intäkter med ca 230 milj. kr. vid oförändrad försäljningsvolym. Höjningenbör genomföras från den . Chefenför har i det föregående föreslagit vissa ändrade reglerbeträffande beräkning av pensioner och andra förmåner enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring. Förslaget innebär bl. a. att folkpensionens grundnivåhöjs. Desålunda föreslagna ändringarna nödvändiggör vissa förändringar beträffandereglerna om extra avdrag för folkpensionärer. Ändringarna är uteslutande avteknisk natur. Sådana ändringar bör också göras i reglerna omfolkpensionärernas deklarationsplikt. Jag vill först nämna alt reglerna omextra avdrag för ålderspensionärer i huvudsak är utformade enligt den principenall den folkpensionär som endast uppbär grundförmåner, dvs. ålderspension jämteett pensionstillskott, skall medges så stort extra avdrag att någon skatt inteskall påföras. Vid stigande inkomst avlrappas del extra avdraget successivt.Även innehav av skattepliktig förmögenhet kan påverka storieken av avdraget ifråga. Grunderna för beräkning av det extra avdraget föreslås inte i någotavseende förändrade. Pensionsförmånernaför har beräknats med utgångspunkt i det för året gällande basbeloppetökat med . För all upprätthålla den ovan nämnda principen om fullskattefrihet för de folkpensionärer som endast uppbär grundförmåner föreslårjag all det extra avdraget vid taxering beräknas med utgångspunkt idet för gällande basbeloppet ökat med . Motsvarande ändringbehövs i reglerna om deklarationsplikt. ti /84. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom Ullfällig höjning av den statliga förmögenhetsskatten, 2. lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon, 3. lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370), 4. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 5.1. Lagförslagen avser främstprocentsatser, belopp m. m. och är således av den beskaffenheten att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Med hänsyn härtill och till ärendets brådskandenatur anser jag all lagrådets yttrande över förslagen inte bör inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen. 1983/84:40 5 Lagom tillfällig höjning av den statliga förmögenhetsskatten Vid1984 års taxering skall, i stället för vad som sägs i 10 § första stycket och11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, gälla dels att fysiska personer,dödsbon, utländska bolag och i 10 S I mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt angivna familjestiftelser inte skall betala statligförmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger 300000kr., dels att den statligaförmögenhetsskatten för de nämnda skattskyldiga skall utgöra: när den beskattningsbaraförmögenheten inte överstiger . : en procent av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger . när den beskattningsbaraförmögenheten överstiger 400000 men inte . för 400000 kr.och 2,av återstoden; 600000 men inte 800000kr. och av återstoden; 800000 men inte 1800000kr. och 3,av återstoden; . : 47000 kr.för . och av återstoden. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harkommit ut frän trycket i . Prop.1983/84:40 6 Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon skall hanedan angivna lydelse. Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med 2 kronoroch per kilogram ijänstevikt. Överstiger tjänsteviklen I ,utgår ytterligare skatt med för varje fullt femtiotal kilogram varmedtjänstevikten överstiger I . Skatten beräknas till helt tiotalkronor så att överskjutande krontal bortfaller. Skattenutgår för motorcykel med om tjänstevikten ej överstiger ,med om tjänstevikten är högre men ej överstiger , med840 kronor om tjänsteviklen är högre än men ej överstiger 210kilogram, samt i annat fall med . Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med 3 kronoroch per kilogram tjänstevikt. Överstiger tjänstevikten I ,utgår ytterligare skatt med för varje fullt femtiotal kilogram varmedtjänsleviken överstiger . Skatten beräknas till heh tiotal kronorså att överskjutande krontal bortfaller. Skattenutgår för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger 75kilogram, med om tjänste vikten är högre men inte överstiger 160kilogram, med om tjänstevikten är högre än men inteöverstiger , saml i annat fall med . Denna lag träder i kraft den . Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivsatt punkt 2 av anvisningarna till 50 S skallelagen (1928: 370) skallha nedan angivna lydelse. Vid bedömningen av om skattskyldigs inkomst till icke obetydlig del utgjorts av folkpension iakttages följande. Som folkpension räknas icke barnpension eller vårdbidrag. Den omständigheten alt folkpension under etl beskattningsår utgått med ett ringa belopp t. ex. till följd av att folkpensionen icke åtnjutits , utgör icke hinder mot att medgiva den skattskyldige avdrag. Avgörande för bedömningen i detta fall är huruvida folkpensionen, om den utgått i full utsträckning, utgjort en icke obetydlig del av inkomsten. Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer närmare föreskrifter för avdragsberäkningen enligt nedan angivna grunder. Avdraget skall i första hand be- Avdraget skall i första hand be- stämmas med hänsyn till storleken stämmas med hänsyn till storleken av den skattskyldigestaxerade inkomst enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstigerdenna inkomst inte visst högsta belopp, skall avdraget beräknas till vad sombehövs för att den skatl-skyldige inte skall påföras högre statligtbeskattningsbar inkomst än . Detta högsta inkomstbelopp motsvarartaxerad inkomst för skattskyldig som under beskattningsåret inte haft annaninkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen om pensionstillskottsamt åtnjutit avdrag endast med enligt 33 § 2 mom. första stycket.För gift skattskyldig, som uppburit folkpension med belopp som tillkommer giftvars make uppbär folkpension, beräknas del högsta inkomstbeloppet med utgångspunktfrån en pension utgörande av basbeloppet. av den skattskyldigestaxerade inkomst enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstigerdenna inkomst inte visst högsta belopp, skall avdraget beräknas till vad sombehövs för att den skattskyldige inte skall påföras högre statligtbeskattningsbar inkomst än . Detta högsta inkomstbelopp motsvarartaxerad inkomst för skattskyldig som under beskattningsåret inte haft annaninkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen om pensionstillskottsamt åtnjutit avdrag endast med enligt 33 § 2 mom. andra stycket.För gift skattskyldig, som uppburit folkpension med belopp som tillkommer giftvars make uppbär folkpension, beräknas det högsta inkomstbeloppet med utgångspunktfrån en pension utgörande av basbeloppet. 'Senaste lydelse 1981:999. 1983/84:40 * 8 Förövriga skattskyldiga beräknas För övriga skattskyldiga beräknas det med utgångspunkt från en pen- det med utgångspunkt från en pen sion utgörande av bas- sion utgörande av bas beloppet. Sistnämnda beräknings- beloppet. Sistnämnda beräknings grund gäller också om gift skatt- grund gäller också om gift skatt skyldig under viss del av beskatt- skyldig under viss del av beskatt ningsåret uppburit folkpension med ningsåret uppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, och un- make uppbär folkpension, och un der återstoden av året uppburit der återstoden av året uppburit folkpension med belopp som till- folkpension med belopp som till kommer gift vars make saknar folk- kommer gift vars make saknar folk pension, pension. Omskatlskyldigs statligt taxerade inkomst överstiger det högsta inkomstbeloppetenligt föregående stycke, reduceras avdraget med belopp motsvarande 66 2/3procent av laxerad inkomst mellan det belopp vid vilket högsta extra avdragutgår och ett belopp som är 3 basenheter större, av taxeradinkomst inom ett därpå följande inkomstskikl av 1,5 basenheters bredd och med33 1/av taxerad inkomst därutöver. Detavdrag som beräknas med hänsyn till skattskyldigs statligt taxerade inkomstjämkas, om värdet av skatteplikfig förmögenhet överstiger . Omförmögenhetsvärdel överstiger , skall avdrag inte medges.Fastighet, som avses i 24 § 2 mom., saml sådan bostadsbyggnad med tillhörandetomt på jordbruksfastighet, som används som bostad av den skattskyldige, skallinräknas i förmögenhetsvärdet med belopp som motsvarar 1/10 av skillnadenmellan fastighetens respektive bostadsbyggnadens och tomtens taxeringsvärdeåret före taxeringsåret och lånat kapital, som nedlagts i fastighetenrespektive i bostadsbyggnaden och tomten i den män skillnaden inte överstiger250000 kronor. Är skillnaden större beräknas värdet till jämte dendel av skillnaden som överstiger 2500(X) kronor. Vid beräkning av hur stortlånat kapital som lagts ner i bostadsbyggnaden och tomten, skall pä dessa ansesbelöpa sä stor del av låneskulderna i förvärvskällan som byggnadens ochtomtmarkens taxeringsvärde utgör av det sammanlagda värdet av tillgångarna iförvärvskällan inklusive byggnaden och tomtmarken. Har den skattskyldige ellerhans make flera sådana fasligheter, som avses här, gäller bestämmelserna endastför en fastighet och då i första hand för fastighet som utgör stadigvarandebostad för den skatlskyldige. Härovan angivna grunder för avdragsberäkningen får frångås, när särskildaomständigheter föranleda det. Vidberäkning av avdrag för gift skaltskyldig iakttages bestämmelserna i 52 § 1mom. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. Vidare skall vid taxering beräkningen av extra avdrag skemed utgångspunkt i del för gällande basbeloppet ökat med . Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivsatt 22 § 3 mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Skattskyldig, som uppburit folkpension, är med undantag som anges iandra stycket skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration endast omhans bruttointäkt av en eller flera förvärvskällor varit större änbelopp motsvarande intäkten för skattskyldig, som under beskattningsåret intehaft annan intäkt än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen(1969:205) om pensionstillskott. För gift skattskyldig, som uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension,beräknas intäkten med utgångspunkt från en pension utgörande avbasbeloppet. För övriga skattskyldiga beräknas intäkten med utgångspunkt frånen pension utgörande av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrundgäller också för gift skattskyldig som under viss del av beskattningsåretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension,och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp som tillkommergift vars make saknar folkpension. Med folkpension avses folkpension i form avålderspension, förtidspension, änkepension och hustrutillägg. Som folkpensionräknas inte barnpension eller vårdbidrag. Skattskyldig, som uppburit folkpension, är med undantag som anges i andrastycket skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration endast om hansbrutto-inläkt av en eller flera förvärvskällor varit större änbelopp motsvarande intäkten för skallskyldig, som under beskattningsåret intehaft annan intäkt än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen(1969:205) om pensionstillskott. För gift skattskyldig, som uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension,beräknas intäkten med utgångspunkt från en pension utgörande avbasbeloppet. För övriga skattskyldiga beräknas intäkten med utgångspunkt frånen pension utgörande av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrundgäller också för gift skattskyldig som under viss del av beskattningsåretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension,och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp som tillkommergift vars make saknar folkpension. Med folkpension avses folkpension i form avålderspension, förtidspension, änkepension och hustrutillägg. Som folkpensionräknas inte barnpension eller vårdbidrag. 'Lagen omtryckt 1971:399. Senastelydelse av lagens rubrik 1975: 773. - Senaste lydelse 1981: 1003. Prop.1983/84:40 10 Bestämmelsernai första stycket gäller inte om den skatlskyldiges make är skyldig alt utananmaning avlämna självdeklaration, om den skattskyldige har varit bosatt iriket endast en del av beskattningsåret eller om garantibelopp för fastighetskall upptagas såsom skattepliktig inkomst för honom. Bestämmelsen gäller inteheller i fråga om ogift skaltskyldig om hans skattepliktigaförmögenhetstillgångar överstiger och i fråga om gift skattskyldigom makarnas gemensamma skattepliktiga förmögenhetstillgångar överstiger 180000kronor. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. Vidare skall vid taxering beräkningen ske med utgångspunkt idet gällande basbeloppet ökat med . Prop.1983/84:40 Bilaga 6 1983/84:40 1 såvitt avser punkterna I och 4-10; statsrådet avser punkterna 2 och 3 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. [1]Inledning Minanmälan av detta avsnitt sker efter samråd med statsrådet ochstatsrådet . Underde närmaste åren inträffar en kraftig minskning av antalet elever i grundskolansom redan den innebär betydande svårigheter för den skolorganisation som harbyggts upp. Vidare ställs stora krav på insatser också inomutbildningsdepartementets område för att motverka ungdomsarbetslösheten. Inomhögskolan måste antalet utbildningsplatser hållas uppe med hänsyn tillungdomspuckeln som kvalitet i utbildning och forskning är av vitalbetydelse för samhällsutvecklingen. Brister i studiestöds-systemet har iväxande utsträckning fått social snedrekrytering, långa studietider ochstudieavbrott som följder. Jag har med detta velat peka pä några faktorer somär av betydelse som bakgrund när utgiftsbegränsande åtgärder nu måste vidtasockså inoin område. Inomgrundskolan föreslås åtgärder som inte i första hand påverkar den reguljäraundervisningen, nämligen begränsningar av statsbidragen för vikarier och förviss icke undervisningsbunden verksamhet. Förgymnasieskolans del kombineras i förslaget en fortsatt limreduktion för mindreväl fyllda grupper med en viss återföring av resurser för att mildra effekternai kvalitativt hänseende. Det blir också möjligt alt ompröva ordningen medlärarlösa lektioner. Inomstudiestödsområdet föresläs vissa ändrade regler för studiehjälp som även geretl utrymme för omfördelningar för att förslärka de selektiva inslagen istudiehjälpen. Genom slopande av studiemedlens bidragsdel och 1 1983/84. 1983/84:40 2 genomett återinförande av en begränsad makeprövning i studiemedelssystemet uppnässtora besparingar , vilka gör det möjligt att nu genomföra enrealhöjning av det totala studiemedelsbeloppel. Inomhögskolan föreslås vissa minskningar av utbildningskapaciteten som ävenlängsikligl bedöms som arbetsmarknadsmässigt motiverade. För att uppnå störstamöjliga ekonomiska effekt föresläs därvid en nedläggning av hela organisationenför resp. läkarutbildning, tandläkarutbildning samt förskollärarutbildning ochfritidspedagogutbildning på vissa orter. Pämassmedieområdet föreslås att en besparing las ut på Radio-koncernensom helhet som ulbildningsprogramverksamheten övergår från att varaanslagsfinansierad till att bli avgiftsfinansierad. Ifråga om begränsning av utgiflsautomatiken behandlas i föreliggande förslagmedelsanvisningen för och anslagen för studiemedel. Massmedier m. m. [2]Radio och television Riksdagsbeslutetår med anledning av propositionen (1977/78:91 KrU 24, rskr 337) om radionsoch televisionens fortsatta verksamhet m. m. innebar en omorganisering avSveriges Radio i ett moderbolag och fyra dotterbolag: (), , och (). Utbildningsradion och utlandsprogrammen inomriksradion finansieras med skattemedel, övriga bolags verksamhet finansierasmed avgiftsmedel. Kostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten uppgåri dag till . Den skattefinansierade utbildningsradionsverksamhet kostar ca 120 milj. kr. Riksdagsbeslutet år 1978innebar också omfattande reformkrav för SRAB:s räkning, med en regionalutbyggnad som det mest kostnadskrävande inslaget. För att ge koncernen godaplaheringsförutsättningar angavs i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil. 12) ambitionen att ärligen anvisa SRAB en reformram motsvarande 2,3%av medelstilldelningen för liden /89, dä reformprogrammet skullevara genomfört. /82 har SRAB även ålagts att genomföra åriiga rationaliseringarmotsvarande ; Härutöver finansierade företaget genom ytteriigarerationaliseringar /83 kraftiga kostnadsökningar fill följd avdevalveringen av den svenska kronan . SRAB-koncernensrationaliserings- och planeringsförmåga har satts på prov. Koncernen harreagerat med en förbättrad planering, ett ökat kost- 1983/84:40 3 nadsmedvetandeoch för den närmaste treårsperioden aviserat påtagliga nedskärningar iralionaliseringssyfle. Åtgärderna har kunnat genomföras utan att företagenfrångått åtaganden i de avtal som slutits mellan staten och SRAB-koncernensbolag i enlighet med riksdagsbeslutet . Medhänsyn till det myckel ansträngda samhällsekonomiska läget krävs ytterligarebesparingar även på SRAB:s område. För koncernen som helhet föreslär jag enbesparing pä 50 milj. kr. för /86. Ensådan besparing är i förhållande till koncernens totala omslutning relativtliten och bör kunna genomföras inom ramen för nuvarande ambi-Uoner. Emellertidär jag införstådd med att företaget kan se problem i att till alla delarfullgöra sitt uppdrag enligt avtalen med staten och finna det fördelaktigareatt genomföra besparingarna i anslutning till en avialsänd-ring. Nuvarandeavtal gäller t.o.m. . Regeringen bör därför vara beredd all taupp överläggningar med SRAB om avtalsändringar i den mån det behövs förbesparingens genomförande. Närdet gäller besparingens inriktning vill jag för min del, efter samråd medchefen för , aktualisera frågan om en förändring avUR:s verksamhet och finansiering. En sådan kan göras genom att sammanföra denskattefinansierade utbildningsradioverksamheten med den avgiftsfinansierade,vilket bör kunna medge rationaliseringar och besparingar. Även den totalaambitionsnivån när det gäller utbildnings- och därmed jämförbara program börkunna omprövas. Den avsedda förändringen bör övervägas senast i anslutningtill en ny avtalsperiod men kan tidigareläggas med hänsyn till detbesparingskrav som ställs på . Innan jag går närmare in pämina förslag vill jag ge en kort bakgrundsbeskrivning när det gäller UR. Riktlinjernaför UR:s verksamhet fastställdes av (prop. 1975/76:110,UbU 1976/77:8, rskr 46). Beslutet hade föregåtts av försöksverksamhetoch en långvarig debatt om UR:s ansvarsområde, organisation och ställning iförhållande till samhällets insatser på utbildningsområdet i stort och iförhållande till . I betänkande och ipropositionen om utbildningsradion föreslogs alt UR pä grund av sin speciellaställning som en del av den samlade utbildningspolitiken skulle utgöra etlsjälvständigt företag. Riksdagsbeslutetinnebar all denna princip frångicks och att UR i stället fick en ställning somdotterbolag till del dåvarande Radio-förelaget. gavs UR ettsnävare arbetsområde än det i propositionen förordade, bl. a. när del gällerförlagsverksamhet som inte är direkt knuten till programmen och när del gällersamfinansieringsprojekt. Vidare begränsades UR:s möjligheter att genomförabeställningsprojekt i form av program som inte i första hand är avsedda attetersändas. Tillföljd av den ökade tillgången pä bandspelare för såväl radioprogram somTV-program har UR:s utbud av skolprogram i allt högre grad kommit att användasvid andra tillfällen än sändningstillfället. 1983/84:40 4 fungerar framför allt som distribution tillAV-centraler. Utnyttjandet av programmen är ojämnt och kommunerna har relativtstora kostnader för bandning av programmen. Frågan om distributionen av UR:s program har behandlatsupprepade gånger i samband med medelstilldelning. budgetproposition(prop. 1981/82:100 bil. 12, s. 550-551) uttalar föredraganden bl. a. följande: Då det bl. a. gäller skolprogrammen - i viss mån medundantag för lågstadium - används i huvudsak bandade program somspelas upp pä bandspelare. Bandningen sker oftast i regionala eller lokalaAV-centraler. som utrustats med inspelningsapparatur och som har personalavdelad för att sköta densamma och för att distribuera programmen till skolornainom AV-centralens verksamhetsområde. Del finns enligt min mening skäl attifrågasätta om denna verksamhet är rationell. Det är ofta svårt att uppnåtillräckligt god kvalitet hos de bandupptagningar som görs på detta sätt.AV-centralernas personal tvingas också anpassa sina arbetstider till desändningslillfällen som av skilda skäl är lämpliga för elersänd-ningarna. Enligt min mening finns det anledning all överväga om inteskolprogrammen i större omfattning borde distribueras direkt från URtill användarna eller AV-centralerna i bandad form. Denna fråga kräver emellertidytterligare överväganden. Som ett led i dessa överväganden bör emellerfid URredan nu undersöka intresset hos kommuner och andra berördaulbiidningsanordnare av att i ökad utsträckning, mot en avgift, erhållafärdigbandade program. Avgiften bör därvid sättas så att den motsvarar UR:skostnader för bandning och administrativa kostnader för distribution och övrighantering av banden. För kommunernas del skulle kostnaden för att på dessavillkor erhålla de bandade programmen ställas mot den inbesparing som pä kortoch lång sikt kan uppnås genom att man kan upphöra med deninspelningsverksamhet som äger rum vid AV-centralerna. I årets budgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s.562-563) underströk chefen för all del är viktigt attUR erbjuder skilda distributionsformer för programmen. UR:s produktion bör enligt min mening kunna delas upp itvå olika typer av produktion, dels läromedelsproduktion pä kassett eller itryckt form, dels programproduktion för etersändning. Den senare programformenbör bli en naturlig del av koncernens ordinarie programverksamhet och t. ex.omfatta nuvarande barnprogram och program av allmänt folkbildande karaktär. Denetersända produktionen, som även till en del är avsedd att vara ettinslag i det allmänna programutbudet, bör således integreras med denavgiftsfinansierade verksamheten. Detta innebär ett större ansvar förTV-bolagel och riksradion och i viss mån lokalradion all värna om att del ifortsättningen kommer alt finnas en naturiig andel folkbildande program i detordinarie utbudet. Ekonomiskt kommer detta all innebära en viss ökning avkostnaderna lorden avgiftsfinansierade verksamheten, sommedelsanvisning- Prop, 1983/84:40 5 enöver statsbudgeten för UR:s del upphör. Om det samordnas med besparingskravetpå 50 milj. kr. innebär det att belastningen på rundradiofonden ökar med ca 70milj. Jaghar i det föregående anfört att den föreslagna besparingen på 50 milj. kr. /86 kan komma all föranleda krav från Radio-koncernenpå justering av de nu gällande avtalsförpliktelserna. Efter samråd medföreträdare för koncernen avser jag därför att senare föreslå regeringen attSRAB ges i uppdrag att senast den redovisa ett förslag tillutformningen av verksamheten med angivna ekonomiska förutsättningar och att iförslaget övervägs om den här diskuterade förändringen av UR:s uppdrag ochfinansiering bör tidigareläggas med hänsyn lill det besparingskrav som nuställs på koncernen.