prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — öring och ål har betydelse för yrkesfisket. Andraarter som regnbåge, öring, bäckröding, och harr betyder myckel försportfisket. Styrgruppen förklarar den snabba utvecklingen avvattenbruket i den industrialiserade delen av världen bl.a. med ökandeenergipriser, ökade föroreningsmängder i hav och sjöar, marknadens efterfråganpå vissa fiskarter saml medvetenheten om all fisk och skaldjur är nyttigalivsmedel. Förutom för livsmedelsproduktion odlas organismer avsedda sombelesfisk, akvariefiskar, fiskar för biologisk bekämpning, försöksdjur m. m.Musslor odlas för pärlframställning. odlas för framställning avkemikalier lill bl.a. livsmedelsindustrin, för omvandling till energi eller förvattenrening. Odlingslekniken utvecklas i riktning mol energisnålaodlingssystem där näringsämnen ålercirkuleras. Styrgruppen utgår från attvattenbruk, jordbruk och industri alltmer kommer att integreras för att varmtspillvalten och olika avfallsprodukler skall utnyttjas vid framställning avfiskfoder och att de kinesiska polykulturerna, där fiskfoder produceras medhjälp av 1983/84:10 43 avfall frän jordbruk och samhällen, bildar modell för ettnytt tänkande i väsleriandet. Styrgruppen konstaterar att allt utnyttjande av mark ochvallen för jordbruk, industri, samhällen m. m. innebär konsekvenser för miljön.Detta gäller också vattenbruket. Vid odlingar tillförs del omgivande vattnetfosfor genom fodret och organismernas exkrementer. Genom lämplig lokaliseringoch odlingsteknik samt optimal produktionsvolym kan fosforutsläppen begränsas. Motiv för ett svenskt vattenbruk som styrgruppen framförär alt av yta läcks av vatten och alt kuststräckan är mer än läng. Valtenkvalitén i svenska vatten är i mänga fall god. Den storaimporten av fiskprodukter kan minskas. är det land i världen somimporterar mest fisk och fiskprodukter per capita. Är 1980 varhan-delsbalansunderskotiel för fiskprodukler och är . Detta motsvarade II respektive av del totala handelsbalansunderskotlel. Styrgruppen kalkylerar med att kommer attodla ca fisk. I 200 lon kräftdjur och musslor. Detlarepresenterar ell förstahandsvärde av . förväntasen relativt stor sysselsättningseffekt av ett utbyggt svenskt vattenbruk. Denför 1990 beräknade odlingsvolymen kommer enligl styrgruppen all kunna ge 2 200arbetstillfällen och kan 6400 människor komma att vara direkl ellerindirekt sysselsatta genom vattenbruk. Styrgruppen rekommenderar att utsättning av lax. öring,vissa andra laxfiskar, ål och sötvaltenskräflor görs i vissa vatten, kombineratmed fiskevårdande åtgärder. För extensiv och intensiv produklion i odlingarrekommenderas olika arter för sötvallen, och . Speciellarekommendationer ges för inlensivproduktion med värmetillskott. Den extensivaproduktionen bör främsl omfatta lax. havsöring, ål, flodkräfta ochsignalkräfta. Den intensiva produktionen i naturiiga vatten lämpar sig bäst förslor regnbåge, lax och . Inlensivodling med värmetillskotl är mest lämpadför ål och piggvar. Rekommendationerna gäller med hänsyn till ekonomi/marknadoch fysiska förutsättningar. Styrgruppen föreslår all ett vattenbruksråd inrättasövergångsvis. När vattenbruket etablerats som en ny näring har styrgruppenavsett att ansvaret för näringens fortsatta utveckling läggs dels pä enförvaltnings- Prop.1983/84: 10 myndighet (administrativa ätgärder) och dels på en centralforskningsenhet (undervisning och forskning). Valtenbruksrädet föresläs fä 10 ledamöter. Förutom enordförande, en vice ordförande och sekreterare bör (),lant-bruksiinivcrsiiet (SLU). statens veterinärmedicinska anstalt(SVA), (), styrelsen för teknisk utveckling(.STU) och de bidragsgivande organen DSH. FRN och skogs- och jordbru-kcisforskningsråd () ha var sin representant. Rådets uppgifter blir att verkalör vattenbrukets utveckling pä ett övergripande plan och följa utvecklingennationellt och internationellt. Verksamheten bör bedrivas genom kontakter med odlare,näringsliv och myndigheter. Därigenom kan nödvändiga åtgärder vidtas på olikaplan för att främja utvecklingen av vattenbruk i . Rådet föreslås underövergångsskedet vara ett rådgivande och samordnande organ i frågor rörandevattenbrukets juridik, administration och ekonomi. Dessutom bör rädet med hjälpav experter stå till förfogande med upplysningar om den tekniska och biologiskautvecklingen. Styrgruppensförslag till vattenbrukets framlida administration. Internationell referensgrupp (5 personer) FoU-grupp (Spersoner) Prop.1983/84:10 45 Styrgruppen föreslår vidare inrättandet av en nyorganisation med arbetsnamnet Svenska Fiskbolagel med en centralmarknadsföringsfunktion avseende vildfångade och odlade produkler. Detta bolagbör ha ett fierlal funktioner för alt kunna stödja näringen medetableringsservice, produktutveckling, marknadsföring, export och import,juridiska frågor m.m. Styrgruppen betraktar sitt organisationsförslag som ettramförslag inom vilket olika initiativ kan utvecklas efterhand. Svenska Fiskbolagel bör enligt styrgruppen påla sig rollensom en samlad central marknadsfunktion för hela det svenska fisket, dvs.yrkesfisket och vallenbruket. Bolagets funktioner bör omfatta bl.a. följande(ej i prioritetsordning). Myndighetskontakter EtableringsserviceProduktutveckling Teknisk service UpphandlingsserviceMarknadsföring/handel/industri Export/import Försäkringar RemissinstansJuridiska frågor Produklionsplanering/buffertlagring Ägare till utrustning De olika frågorna behöver inte inplaceras på en storcentral enhet. kan i stället med fördel "leasaul" olika funktioner på kommersiella bolag med specialisering inom olikaområden som l.ex. Den sammanhållande uppgiften som bolagetföreslås ha betonas starkt. Styrgruppen föreslår att en översiktlig planering avvattenområdenas användning genomförs i kommuner där intresset för vattenbruk ärstort. Genom att ta fram områden som är lämpade för vattenbruk och göra enavvägning gentemot andra intressens anspråk kan en stor del av de problem ochkonflikter som vattenbruket orsakat sannolikt elimineras. Styrgruppen föreslär en förenkling av dentillståndsprövning som sker . i enlighet med följande skiss. SAMRAD (12a § ML) | Meddelande till SNV och hälsovårdsnämnd om att ansökaninkommit i Kungörelse-I- kallelse tili remissinst. m.fl. som lämnat synpunkter i Beslul18 § ML, 35 S FF, 5 S sjötrafikförordn. I Eventuellt överklagande i lill regeringen ' Sökandens svar på remissytlr. Prop.1983/84:10 47 Vattenbrukslån m. m. Styrgruppen föreslår inrättande av ett vatienbrukslän medsamma villkor som gäller för fiskerilän dvs. amorleringsfrihet ochlägre räntefot än normalt för lån. Lånet är tänkt att kunna stimulera en nynäring med likviditelsproblem i inledningsskedet. Statliga lånegarantier börockså kunna utgå. Styrgruppen pekar också på behovet av handelspolitiskaåtgärder för all ge svensk fiskproduktion ell bättre utgångsläge. Styrgruppen konstaterar alt del föreligger brist pådiagnostisk och rådgivande service avseende fisksjukdomar och föreslår attservicen förstärks och byggs ut vid SVA och vid regionala veterinärmedicinskalaboratorier. Den framlida fisksjukdomsbekämpningen föreslås bliorganiserad enligt modell med ett centralt sjukdomslaboratorium, centraltillsynsmyndighet, rådgivande nämnd och regionala laboratorier. 1 första handkonsulterar odlarna de regionala laboratorierna. Tvärvetenskaplig institution m. m. Styrgruppen föreslår att en tvärvetenskaplig institutionför vattenbruk inrättas. Institutionen bör vara centralt belägen i ochknuten till . En forskningsinstitution för vattenbruk bör ha avdelningarför allmän vattenbruksteknik, näringsfysiologi, sjukdomsbekämpning,avelsmetodik, fysiologi, ekologi, vallenkemi och ekonomi. Institutionen börframför allt ägna sig åt tillämpad forskning som ger bakgrundsfakta tillundervisningen. Styrgruppen bedömer att fältarbete och experimentellt arbeteförutom vid den centralt belägna institutionen bör bedrivas vid olika regionalastationer. Dessa kan utföras i anslutning till redan etablerade institutionereller laboratorier. De flesta av dessa behöver emellertid förstärkas ellerbyggas ul för alt klara de behov som verksamheten har av experimentelltutrymme. Enligl styrgruppen bör särskilt stöd utgå tillinternationell och nationell forskarutbildning inom områdei för vattenbruk.Utbildningen av fiskeri-konsulenter vid bör kompletteras medvatienbrukskunskap. Styrgruppen redovisar behovet av att lämpligaförsäkringssystem för vallenbrukare tas fram, att avelsstationer och en statligkarantänanläggning inrällas saml att utbildning, rådgivning och informationförbättras. Prop.1983/84: 10 Sammanfattning av statskontorets rapport (1982:34)Havsforskningens resurser och organisation förslag till effektivisering inomdelar av området Statskontoret har inriktat utredningen mot i forsla handden myndighets-anknutna havsforskningen. Statens naturvärdsverks (SNV) berördalaboratorier har dock inte behandlats eftersom del vid rapportens överlämnandepågick en intern organisationsöversyn inom verket. Även delegationens församordning av havsresursverksamheten (DSH) arbete med att ta fram ettövergripande program för svensk havsresursverksamhel pågick vid denna rapportsöverlämnande varför statskontoret inte ansett sig ha tillräckligt underlag föratt nu ta fram ell fullständigt organisalionsförslag. Vid utarbetandet av sinrappori har statskontoret dock haft lillgång till ett programutkast av DSH. Vid arbetets bedrivande liksom vid presentationen harstatskontoret delat in rapporten i fyra delar, nämligen: - befintliga resursers användning, 1 Benntliga resursers användning Statskontorets karlläggning av befintliga resursersanvändning genomfördes med hjälp av en enkät eftersom antalet organisationersom bedriver havsresursanknulen verksamhet är stort. Som vid alla enkäter ärprecisionen i svar elc. inte den bästa. Statskontoret anser dock attprecisionen är tillräcklig för det övergripande angreppssätt som uppdragetmedför. Vissa intressanta sammanställningar visas nedan i tabeller som kommenteras. Havsresursområdet.Resursanvändning /81 avrundat till Prop.1983/84:10 49 Havsresursverksamheten omfattade /81 lotali126 milj. kr. Av dessa utgör minst 5 milj. kr. utgifter för forskningsfartygoch 44 milj. kr. Inom teknikområdet är del enbart myndighetersom utför mätningsverksamhet, nämligen (25 milj. ochSveriges geologiska undersökning (SGU) (8 milj. ), medan inomnaturvetenskapliga områdei mätningsverksamhet utförs av flertaletforskningsutförande organ. Det gäller såväl myndigheter som universitet/högskolor. Del är dock (SMHl)(7 milj. och SNV (4 milj. som finansierar av denna mätverksamhet. Mariniekniska insliluiet SSPAs verksamhet är i miljonerräknat av samma slorlek som den övriga totala forskningsverksamheten nämligen38 milj. kr. resp. 39 milj. kr. Den övriga forskningsverksamheten omfattar inomdel naturvetenskapliga området 22 milj. kr. och inom det havstekniska områdei17 milj. kr. Kostnadsredovisningen för forskningsfartygen är inteenhetlig och finns för de flesta organisationer inte redovisad separat ulanligger antingen helt eller delvis inom ovan angivna siffror. Fiskeristyrelsensfarlygskoslnad var för /82 ca 5 milj. kr. Fördelning av de 39 milj. kr. övrig forskning somredovisats i tabell 1 for budgetåret Organisalion Totalt Varav Varav Antal Den övriga forskningens 39 milj. kr. utförs dels inom 11myndigheter till en kostnad av 17 milj. kr. (), varav 2 milj. kr. ärgrundforskning och 15 miij. är tillämpad forskning, dels inomuniversitet/högskolor vid 54 institutioner till en kostnad av 22 milj. (), varav 12 milj. kr. är grundforskning och 10 milj. kr. Som framgår är forskningen myckel spridd framför allt inomuniversitet/ högskolor. Delta torde sammanhänga med universitetssirukturen.Vidare framgår alt av den totala summan för grundforskning bedrivs inomuniversitet/högskolor och inom myndigheter. Medan av den totala summan förtillämpad forskning bedrivs inom myndigheter och inomuniversitet/högskolor. 4 1983/84. Prop.1983/84:10 50 Fördelningav de 39 miij. övrig forskning som redovisats i tabell 1 för budgetåret Område Totalt Varav Varav Anlal myn- Insli- grund- tillämpad digheler tutioner Havsieknik 17 6 II 4 24 Naturvetenskap 22 8 14 7 30 Summa 39 14 25 11 54 Forskningeninom del naturvetenskapliga området som omfattar 22 milj. kr. är till 36%grundforskning och till tillämpad forskning. Ungefär samma fördelningprocentuellt gäller för havsteknikområdets 17 milj. kr. Inom naturvetenskap ärverksamheten något mer spridd än inom havsteknik. 2 Naturvetenskap inom havsresursområdet Dennaturvetenskapliga havsforskningen som tagils upp till behandling i rapportenbestår av två delar, marin biologi och hydrografi. Inomdet marinbiologiska området verkar myndigheter, universitet/högskolor ochfristående instilui/sliftelser. Dessaär , , i viss mån SNV och statenslivsmedelsverk (SLV), universiteten i , , , , ,och , (), Sverigeslantbruksuniversitet. (),() och Laxforskningsin-stitutel. Samtliga har laboratorieverksamhetoch de flesta har laboratorierna placerade nära kusten. Antaletorganisationer och antalet platser där marinbiologisk verksamhet bedrivs ärstort. De flesta enheterna är små och oftast knutna till särskilda universitet.Verksamheten är dessutom geografiskt myckel spridd med tyngdpunkter i norraBohuslän resp. . Statskontoretframhåller att i och med alt verksamhelerna är av liten omfattning har resp.enhet svårt alt anskaffa och hålla avancerad utrustning och att hållalillräckligl bred kompetens. Enheternaär oftast lokaliserade ulan närhet till annan laboratorieverksamhet som skullekunna ge möjligheter till gemensamt utnyttjande av utrustning. Undanlag ärLysekil och . Verksamhelerna är underordnade olika huvudmänoch departement varför samordning är svär att genomföra. Prop.1983/84:10 51 Av de platser där marinbiologisk verksamhet bedrivs lordefyra kunna sägas vara av större omfattning, nämligen KVAs ,havsfiskelaboraiorium, båda i , Stockholmsuniversitets Askölaboraiorium och IVL i . Den hittillsvarande forskningen inom marinbiologin har ihuvudsak varit inriktad mot delar av det ekosystemet. Den framlidainriktningen kommer vad statskontoret erfarit alltmer att avse hela ekosystemetvilket innebär större krav på tvärvetenskaplig kompetens och avancerad ulruslning. För attkunna bedriva systemstudier är del med hänsyn lill kostnaderna nödvändigt allavgränsa studierna i rummet, dvs. mindre områden studeras. Dessa studierkommer alt omfatta betydligt fler biologiska, kemiska och fysikaliskaförhållanden än . Mätning och provtagning kommer att behöva göraskontinuerligt och med hög frekvens. Studierna kommer också ha betydande inslagav invenleringsarbete. SNV, som är den största enskilda beställaren avmarinbiologisk forskning, har i sin planering av del forisatta programmet förmiljökontroll (PM K) utpekat några geografiska områden som kontinuerligt kommeratt intensivstuderas, dvs. verket har tagit det steg som ovan beskrivits utgöraframiidsperspektivet för marinbiologin. KVA och har var för sig planer påutbyggnader i Lysekilsområdet av respektive havsfiskelaboratorietutan att samordningsmöjligheterna prövats. Kostnaderna för att bygga enligl föreliggande planerberäknas till sammanlagt ca 38 milj. kr. En samordnad laboraiorieulbyggnad vidFiskebäck beräknas kosta ca 32 milj. kr. vartill kommer kostnader för kaj,gäsifors-karbostäder m. m. En samordnad laboratoriebyggnad vid beräknaskosta ca 26 milj. kr. eftersom möjligheler finns att utnyttja befintligabyggnader och anläggningar varav vissa dock måsle rustas upp och kompletteras. Statskontoret/drei/År / rapporten: - althavsfiskelaboraioriel och Krislineberg, både i , skall samordnasina utbyggnader och samlokaliseras lill Krislineberg, - attsakverksamheterna vid ett sådanl samordnat laboratorium hålls åtskilda, - all visspersonal och vissa lokaler samulnyitjas vid det samordnade laboratoriet, - all ochKlubbans begränsade behov av hydrografisk och insiru-menlieknisk kompetenstillgodoses från laboratoriet i , - attmarinbiologisk forskning med visst områdesansvar bör utvecklas vid s.k.baslaboratorier, - att dessabaslaboratorier i första hand bör utvecklas vid Askölaboratoriet, vid delföreslagna samlokaliserade laboratoriet i , vid Norrbyn och i andrahand vid IVL i , Prop.1983/84:10 52 att diskussioner inleds om baslaboratoriemasuppgifter och fimktion. Härvid bör bl.a. ansvaret för införandet av årliga kontaktträffar för gemensamma forskningsangelägenheter tas upp till behandling, - att del inom universiteten, i första handAskölaboratoriet, bör prövas delning av tjänster mellan institutioner för att tillföra speciell kompetens till olika områden. Hydrografiverksamhet bedrivs myndighetsmässigt avfiskeristyrelsen och . Därutöver bedrivs viss sådan verksamhet viduniversitet och högskolor, vid enskilda konsultföretag och myndigheter. finns landets enda oceanografiska institution. 1 rapporten behandlas hydrografi som myndighetsverksamhetmedan den oceanografiska forsknings- och undersökningsverksamheten på universitet-och högskolor lämnats utanför eftersom statskontoret funnii all dennaforskningsverksamhet inte är av sådan omfattning all större rationaliserings-eller effekliviseringsvinster kan göras. huvuduppgift är att vara centralförvaltningsmyndighet för ärenden angående fiskerinäringen, fritidsfisket ochfiskevården. Den forskningsverksamhet som bedrivs inom styrelsenshavsfiskelaboratorium och hydrografiska laboratorium syftar till att på olikasätl skaffa kunskap om hur myckel fisk som kan fångas utan att bestånden skadassaml förutsättningar för att utveckla fisket. För flertalet av defiskeribiolo-giska undersökningarna som utförs av havsfiskelaboraioriel behövshydrografiska uppgifter. Nuvarande verksamhet inom hydrografiska laboratoriet ärendast till mycket liten del hydrografiundersökningar. Övrig verksamhei ärforskning och undersökningar i form av ell sekloransvar för svensk hydrografi.Undersökningarna bedrivs till slor del av historiska skäl och statskontoretanser inte att de ligger inom egentliga myndighetsansvar. SMHIs huvuduppgift är all vara centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör meteorologi, hydrologi ochoceanografi. Den havsanknutna mätverksamheten vid SMHl kan indelas iIvå grenar, de reguljära observationerna och de karterande undersökningarna. Desenare sker inom SMHIs uppdragsverksamhet. och har delvis olikakompetensprofiler. har kemisk expertis som är i behovav, medan SMHl förutom mätverksamhet även forskar kring och utvecklarmätinstrument, något som varken har kompetens eller resurserlill. vetenskapliga kompetens är uppbyggdkring slor-skaligl vallenulbyle medan SMHIs finns beträffande kusinäraventilations-förhållanden. Del är emellertid samma metoder som används vid bådalyper ;iv undersökningtir. Prop.1983/84:10 53 Nuvarande dubblering av verksamheten innebär enligtstatskontoret att det finns två mätserier och tvä lagringsslällen. Denmätverksamhet som de båda myndigheterna bedriver är mycket resurskrävande.Undersökningarna bedrivs över stora geografiska områden och är relativtpersonalkrävande. Statskontoret fört's/0/- / rapporten: - atthydrografiansvarei i samordnas inom en myndighet, SMHl, genom att fiskeristyrelsenshydrografiska laboratorium i sin helhet, bortsett från en laborator och enforskningsassistent, sammanförs med SMHIs hydrologiska och oceanografiskaavdelning, - att i sambandmed detta SMHl inventerar behovet av hydrografisk kunskap i ochutarbetar ett program för svensk hydrografiverksamhet. Därvid behöverdefinieras vilken verksamhet som beror av andra myndigheters, kommuners ellerlänstyrelsers speciella behov, - all SMHIsinstruktion ändras att omfatta även en skyldighet att tillhandahållamyndigheter, kommuner och länsstyrelser hydrografiska uppgifter, - allfiskeristyrelsens instruktion ändras så all verkels behov av hydrografiskauppgifter inte längre skall erhållas genom egna hydrografiska observationer ochmätningar utan genom krav gentemot SMHl. behöver i dellasammanhang tilldelas anslagsmedel, - att enlaborator och en forskningsassistent från hydrografiska laboratoriet överförstill havsfiskelaboraioriel både funktionsmässigt och geografiskt. - att fiskeristyrelsenpresenterar sill behov av hydrografiska uppgifter, - allfiskeristyrelsen och SMHl reglerar sina förhållanden i avlal, - att de medelsom finansierar hydrografiska laboratoriets verksamhet överförs tillSMHl bortsett från kostnaden för de tjänster och för dem nödvändiga resursersom överförs lill havsfiskelaboratoriet. Inom området havsieknik har statskontoret behandlatföljande delområden i DSHs programutkast: offshoreteknik, arktisk teknik,undervattensteknik, system för utforskning och tillståndskontroll av havetsamt underhållsteknik. Havsteknikområdet är ett samlande begrepp för ell myckelbrett och komplext område. Som utgångspunkt för analysen har statskontoretbelyst vissa aspekter avseende situationen i . Härvid konstaterar statskontoretatt en gynnsam utveckling av området ställer stora krav på bl. a. kvalificeradforskning och produktutveckling samt att svenska företag i ökad utsträckningmåste uppfylla dessa krav. Exempel ges även på förelag som lyckats med delta.Vidare påpekas att vissa statliga myndigheter Prop.1983/84: 10 54 besitter kvalificerad kompetens som enligl statskontoretsmening inte utnyttjas i lillräckligl hög grad inom området havsieknik.Slutligen understryks vikten av ett gott samarbete mellan stat och näringsliv.Statskontoret bedömer härvid all den nuvarande industripolitiskaorganisationen är mindre väl anpassad till de krav som en önskad utveckling avhavsteknikområdet ställer. Några av dessa är krav på referensprojekt, högtrisklagande, långsiktighet samt internationellt samarbete. Frän dessa utgångspunkter bedömer statskontoret att dekrav på åtgärder från samhällets sida som ställs inom havsteknikområdet böranalyseras med utgångspunkt i de industripolitiska målen och med avseende på iförsta hand de möjligheter som nuvarande induslripolitiska system erbjuder.Till grund för dessa åtgärder skall ett havstekniskt program föreligga. 1anslutning lill detta pekar statskontoret på några principer som bör varavägledande för ett sådant. havstekniskt program bör vara väl avgränsat.Insatsområdena skall i möjligaste mån vara smala och inte för många. Etthandlingsprogram bör formuleras för all läcka upp samtliga nivåer inom resp.område från grundforskning lill produktion och marknadsföring. Vid bedömningenav vilka områden som är intressanta bör ett långsiktigt perspektiv anläggas.Av största vikt är en analys av marknadsbehoven. Inom ramen för del induslripolitiska systemet krävs detenligt statskontorets mening fyra huvudfunktioner. Siralegiskulredningsverksamhet och kunskapsuppbyggnad innefattande internationellbevakning av marknads- och teknikutveckling. Företagsutveckling.Utgående från en kunskaps- och informationsfunktion uppbyggd i samarbete medbl.a. branschorganisationerna skall funktionen vidta föreiagsslödjande åtgärdergenom exempelvis information, konsultinsatser och teknikupphandling. Denna funktion skall stödja företag och projekt genom finansiellt stödutgående från de speciella krav som havsteknikseklorn ibland ställer. En huvudtanke i statskontorets förslag är att deninduslripolitiska organisationens verksamhet, i den mån statsmakternaprioriterar ett visst område, exempelvis havsteknikområdel, skall kunnainriktas mot just della. Alla delar av systemet skall under en viss tidsperiodkunna inriktas mol ell gemensamt mål. Insatserna skall kunna gälla såväl vissbransch eller visst område som l.ex. havsteknikområdel eller ell enskiltföretag eller grupp av företag. Insatserna skall vidare kunna gälla samtliganivåer, från grundforskning lill kommersialisering. Statskontorets förslag vad gäller havsteknik förutsätteratt statsmakterna fastställer ett havstekniskt handlingsprogram på förslag avDSH. Prop.1983/84:10 55