prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Över långlidsbudgetpei;ioden minskar dessa transfereringar förinvesteringar i övriga sektorer räknat i fasta priser med 11,åriigen. Invesleringar inom affärsverken och dess dotterbolag har iökad utsträckning börjat finansieras utanför statsbudgeten. 1budgetpropositionen för /85 föreslås bl.a. att skallfinansiera sina investeringar på kreditmarknaden i slället för viastatsbudgeten. S.k. externfinansiering i affärsverken för investeringsändamåluppgår totalt till ca . Investeringarnas utveckling under långlidsbudgelperiodenär i hög grad beroende av den i långtidsbudgeten använda metoden. Nedgången ifasla priser beror på alt beräkningarna lar hänsyn enbart till beslutadeinvesteringar, niedan några ännu inle beslutade investeringar inte läggs in ikalkylen. Som exempel på delta kan nämnas utvecklingen av byggnadsinvesteringarför de civila statliga myndigheterna exkl. affärsverken. Byggprojekt aren itiden långt utdragen process, som enligt gällande handläggningsordning normallkräver två olika beslul av regeringen. Dels beslutar regeringen omprojektering, dels efter framställning i budgetpropositionen och riksdagensgodkännande om utförande. Nuvarande långlidsbudgelleknik innebär all endaslprojekt som omfattas av beslul om utförande beaktas samt att nu gällandediverse objektsrarnar behålls oförändrade. Detta får till följd attanslagsbehoven enligt långtidsbudgeten kommer att visa en i del närmaste 50-procentigminskning . För del i långtidsbudgetperioden innebärdetla alt byggnadsinvesteringarna för de civila statliga myndigheterna exkl.affärsverken uppgår till 203 milj. kr. i fasta priser. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Av berörda myndigheters långlidsbudgetbedömningar framgårdock alt investeringsbehovet under senare delar av långtidsbudgetperioden är avlångt större omfattning. I syfte atl få en mer rättvisande redovisning har enalternativ bedömning av de framlida anslagsbehoven gjorts. 1 denna bedömninghar de byggnadsprojekt beaktats för vilka projekteringsuppdrag föreligger ochsom ryms inom de planeringsramar som redovisats i 1984 ärs budgetproposition.Som framgår av diagram I ligger de presumtiva byggnadsinvesteringarna förmyndigheter exkl. affärsverk ca högre slutårel än vad somberäknats i längtidsbudgelkalkylen. Anslagsutvecklingen för byggnadsinvesteringarnaför de civila statliga myndigheterna exkl. affärsverken Anslagsutveckling med antagandet; inga nya objektoförändrad diverse Anslagsutveckling baserad på myndigheternaslångtidsbedömning och Beräkningsresultaten visar atl statens totala utgifter förkonsumtion och investeringar minskar något , räknat i fastprisläge. 1 löpande priser beräknas dessa utgifter sammanlagt åriigen öka med2,i lågallernativet och med 6,i högalternativet. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Transfereringarna beräknas för /85 svaraför av de totala stalsutgiflerna. Utvecklingen av transfereringarnaredovisas i tabell 16. Om man ser till utvecklingen , finnerman att transfereringarnas andel av statsutgifterna exkl. slalsskuldräntor istort sett har varit oförändrad. minskartransfereringarna med 1,, uttryckta i fasla priser. Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå 1984/85-1988/89 -0,3 -0,3 företag m. m. -7,6 ' Häri ingår räntebidrag för bostäder ochlivsmedelssubventioner. Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Detlagör alt de reala fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. Transfereringar till hushåll beräknas minska med igenomsnitt i oförändrad pris- och lönenivå. Folkpensionernadominerar i denna grupp och svarar för över hälften av gruppens utgifter. Somframgår av tabell 17 minskar folkpensionerna någol i fasla priser. Denna effekterhålls på grund av alt allt fler pensionärer erhåller ATP. vilket överlånglidsbudgelperioden sänker kostnaderna på statsbudgeten förpensionstillskott. Statens totala utgifter för pensioner, dvs. inkl. ATP, ökarkraftigt över tiden i fasla priser. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 1984/85 Genomsnittligårlig förändring 1984/85-1988/89 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högaltema tivet livet -0,3 -0,4 -0,9 -0,9 Utgifterna för barnbidrag minskar räknat i oförändradprisnivå. Detta beror på atl antalel barn beräknas minska och all bidragsnivånhar fömtsälls vara oförändrad. De statliga transfereringarna till kommunsektorn förkonsumtion och invesleringar omfattar dels bidrag avsedda för särskildaändamål, exempelvis löner för lärare i och gymnasieskolan, delsskatteutjämningsbidrag till kommunerna. drygt tiotal specialdestineradebidrag svarar för av de statsbidrag till den kommunala sektorn somulgår för särskilda ändamål. Transfereringarna till kommunsektorn beräknasunder långlidsbudgelperioden minska med 0,i oförändrad pris- ochlönenivå och öka i lågallernativet resp. 4,i högallernativet. 1984/85 Genomsnittligåriig förändring 1984/85-1988/89 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högalterna tivet livet -0,3 väsendet m. m. -2,5 Bidrag till sjukvård. social hemhjälp m. m. -0,1 skolor, daghem, m. m. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 44 Bidrag till skolväsendet m. m. avser Iill lönertill grundskole-och gymnasieskolelärarna. Nedgången i oförändrad pris- ochlönenivå sammanhänger framför allt med minskal antal elever. Transfereringar till förelag m.m. inkluderar överföringartill såväl privata som statliga förelag. I fasla priser registreras engenomsnittlig minskning med 7,. I löpande prisererhålles lika slor minskning eftersom dessa transfereringar inle är pris- ochlönekänsliga. I del högre alternativet ökar utgifterna med 1,pga. detillkommande utgifter för industripoliliska insater som antas uppstå pga. denlåga ekonomiska aktiviteten i detla alternativ. Som framgår av redovisningenunder ändamålsgruppen Näringspolitik har de statliga insatserna tillkrisdrabbade förelag och branscher varit myckel stora under den historiskaperioden. För långlidsbudgelperioden har några sådana nya insatser inle lagtsin i beräkningarna. De internationella transfereringarna beslår nästan hell avanslag till utvecklingsbistånd (U-hjälp). För /85 har hänsyntagils till alt regeringen beslutat om ytterligare 300 milj. kr. därefter ulgår beräkningarna i långtidsbudgeten frånatt biståndets tillväxt följer bmttonationalinkomstens utveckling. Totalt ökartransfereringarna med 2,i fasta priser. Denna beräkning baseras på lågalternativetsantagande om viss årlig tillväxt i BNP. 1 löpande priser innebär detla en åriiggenomsnittlig ökning på i lågallernativet samt i högallernativet. Utgifterna för statsskuldräntor, m. m. beslår dels avränteutgifter för av staten upptagna lån inom och utom landet, dels avvalutakursförluster till följd av ändrade växelkurser. Totalt beräknas dessautgifter uppgå till /85. I lågallernativetökar utgiftema för slalsskuldräntor m.m. till ca 88,0 miljarder /89. 1 högallernativet uppgår motsvarande utgifter till ca 120,0miljarder kronor. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Utgifter för statsskuidräntor, m. m. i löpandepriser 1984/85-1988/89 - räntor på inhemska lån - räntor på utländska län 3,3' + 0,2 + 2,6 - 0,2 + 2,1 - räntor på inhemska lån - räntor på utländska lån + 0,3 + 2,6 + 0,3 - 2,9 + 1,3 + 0,7 + 2,1 + 2,1 + 6,9 + 20,2 ' Inkl. I miljard kronor som beaktats under posten tillkommandeutgiftsbehov, nelto. F. n. beräknas den statliga nyupplåningen på den svenskakredilmarknaden ske till en genomsnittlig räntesals om . Under förstakvartalet har skillnaden mellan den prioriterade räntan pä 11,och emissionsräntornapå den oprioriterade marknaden successivt krympt. I lågaltemativet antas denominella räntorna successivt falla för atlslutårel uppgå till . I kalkylen antas ränieanpass-ningen till en fallandeinflationsnivå vara långsam. Realräntan är således slutårel i perioden. 1högallernativet med en infiationsnivå på antas en realräntenivå pä5% vilket medför all de nominella räntorna ökar till för alt sedan liggakvar på denna nivå . Av beräkningslekniska skäl antas denstatliga netloupplåningen i utlandet motsvara bytesbalansunderskoltet. Staten har en kassamässig redovisning av inkomster ochutgifter. Del kassamässiga budgetunderskottet bygger upp en statsskuld, somredovisas som summan av de nominella budgetunderskotten . Dettainnebär alt värdeförändringar på statens skulder inte påverkar den redovisadestatsskuldens storiek så länge de upptagna lånen inle omsätts. För utlandsskulden innebär den svenska kronans minskade värdede (till följd av devalveringar och dollarkursens förändring) altvärdet på slalens utlandsskuld uttryckt i svenska kronor har stigit kraftigt. Istaiens redovisning är emellertid lånen bokförda till det värde de hade dålånen logs upp. Om kronvärdet av lånen ökar mellan upplåningstillfällel ochålerbelalningstillfället uppslår en valulaföriust. Denna förlust bokförs förstvid återbetalningstillfället trots att förlusten uppstått tidigare under lånetslöptid. Vid utgången av var slalens utlandsskuld till denkurs som gällde vid upplåningstillfällel medan denvärderad till aktuella valutakurser uppgick till 125,8 miljarder kronor.Avvikelsen mellan Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 46 bokförtvärde och värdet vid nuvarande växelkurser på kommer, vidoförändrade valutakurser kommande år, att i enlighet med statensbokföringsprinciper belasta statsbudgeten när de utländska lånen amorteraseller omsätts. Redovisningslekniskt sker detta genom att en post avseendevalutakursförluster förs upp på . m. Vid enamortering av ell lån motsvaras inle denna koslnad f. n. av någon kassamässigutbetalning från statsbudgeten eftersom staten som det gamla lånetamorteras erhåller ett nytt lån till samma valutakurs. Trots att nyupplåningeninte innebär någon kassamässig utbetalning så redovisas denna som enbokföringsmässig utgift i den slutliga riksbokföringen. Denna utgift motsvarardel högre belopp räknat i svenska kronor, som behövs för atl återbetala ett låni utländsk valuta då den svenska kronan sjunkit i värde. Om å andra sidankronan stigit i värde relativt lånevalutan drar detla ned de bokfördautgifterna för slalsskuldräntor. Underlånglidsbudgelperioden kommer de realiserade valutakursförlusterna vidnuvarande växelkurser att uppgå till . Iposlen finansiella transaktioner ingår dels stallig utlåning till olika ändamålsåsom bostadsbyggande, studielån samt lån till förelag, dels aktieköp, köp ochförsäljning av mark saml förändringar i dispositionen av rörliga krediter. Somframgår av tabell 20 beräknas de finansiella transaktionerna minska med 17,2%per år i oförändrad pris- och lönenivå. Genomsnittlig åriig förändring 1984/85-1988/89 Oförändrad pris- och lönenivå därav Statliga lån varav -17,2 -16,4 -53,2 -13,4 -12,5 -53,2 -15,7 -14.9 -53,2 Staiensfinansiella transaktioner är av väsentlig betydelse vid en studie av sparandetsutveckling. Statens finansiella sparande definieras som budgetsaldot reduceratmed nettobeloppet av finansiella transaktioner på budgetens utgiftssida ochamorteringar på statliga lån på budgetens inkomstsida. Del statligafinansiella sparandel är en del av del totala finansiella sparandel i ekonomin.Summan av sparandel i ekonomin utgör bytesbalansens saldo. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Sammanfattningav statsbudgetens utgifter uppdelade på realekonomiska kategorier Tillgrund för beräkningen av stalsutgiflerna i löpande priser ligger denrealekonomiska indelningen, där konsumtions- och investeringsutgifier skrivsfram med priser och löner och där transfereringsutgiflerna, som i flertaletfall styrs av automatiskt verkande regler (indexkopplingar) skrivs fram medanlaganden om indexulvecklingen. Totaltsett minskar statsutgifterna exkl. slalsskuldräntor under långlidsbudgelperiodenmed 1,i fasta priser. Omräknat till löpande priser blir ökningen 1,ilågallernativet och 5,i högallernativet. 1 tabellerna 21 och 22 redovisasutvecklingen i löpande priser i låg- resp. högallernativet för de totalasiaisuigifierna uppdelade på realekonomiska kategorier. Miljarderkronor, löpande priser - lågalternativet 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Miljarderkronor, löpande priser '54,0 -13,4 Detidigare presenterade beräkningarna av statens inkomsler och utgifter underlångtidsbudgetperioden har sammanställts i tabell 23. Ulöver den framräknadeutvecklingen redovisas utfallet för budgetåren1978/79-1982/83 och beräknat utfall för /84. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 49 Budgetsaldo budgetåren 1978/79-1988/, löpande priser i procent av BNP -113,6 -136,5 Inkomsternaföljer i stort den långsiktiga löneuivecklingen i respektive alternativ.Inkomsternas andel av BNP minskar bl.a. på grund av att punktskatterna ienlighet med längtidsbudgettekniken inte har justerats med hänsyn tillprisutvecklingen. Vid långtidsbudgetperiodens slut är inkomsterna ihögalternativet högre än i lågalternativet. Attskillnaden inte är större förklaras bl.a. av att den kraftiga lönesummetillväxtenår 1985 i högalternativet innebär att stora kommunalskatteutbetalningarverkställs under slutet av långtidsbudgetperioden. Påbudgetens utgiftssida berörs främst de pris- och lönekänsliga anslagen avantagandena om inflationstakten. På budgetens utgiftssida får förändringar ilöne- och inflationstakt genomslag på gmnd av den stora automatik som finnsinbyggd i statsbudgeten. Detta förhållande framgår tydligt av den skillnad på46,för utgifter exkl. räntor på statsskulden som finnsmellan låg- och högalternativen /89. Tillföljd av budgetunderskottens utveckling har statsskulden ökat. Vid slutet av år1983 uppgick den till ca . Statsskuldens storlek medföratt även små förändringar i räntenivån far stora återverkningar på utgifternaför statsskuldräntor. Mellan låg- och högaltemativet uppgår räntedifferensenslutåret till . Denna skillnad i nominell ränta och de högrebudgetunderskotten tidigare budgetår i högaltemativet får till konsekvens attränteutgifterna i detta altemativ överstiger ränteutgifterna i det lägrealternativet med slutåret i jserioden. 1983/84: 150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Budgelunderskolleli lågalternativen försämras frän ett underskoll om 67.2 miljarder kronorbudgetårei 1984/85 till ett underskott på budgelårel1988/89. 1 högalternativet försämras budgetsaldot markant för att i slutåreluppgå till . Som andel av BNP sjunker underskottet ilågallernativet från budgetåiel 1984/85 till /89. Ihögallernativet ökar budgetunderskottets andel av BNP konlinueriigt för atluppgå till . Itabell 24 redovisas för långlidsbudgetperiodens första och sista år hur slorandel av BNP som ulgörs av inkomsler, utgifter exkl. räntor, statsskuldräntorresp. Inkomsler uch utgifter i furhållunde Iill BNP i %. slalsskuldräntor förändras i det lägre aliernativel från elt underskottpå /85 till ell överskott om 13,2 miljarderkronor budgetårei 1988/89.1 del högre alternativet är underskottet 16,5miljarder kronor budgetårei 1988/89. Budgetsaldot exkl. statsskuldräntor är avintresse, eftersom det belyser utvecklingen av de inkomster och utgifter sommer direkt kan påverkas genom direkta beslul av statsmakterna.Statsskuldränloma däremoi bestäms däremot av den historiska saldoutvecklingenoch räntenivån. Underde har ell arbete pågått med att rationalisera och effektiviseraden statliga kassahållningen. sådant arbete bedrivs löpande inomregeringskansliet i samband med bl.a. den årliga budgetprocessen. Till vissdel bedrivs arbetet även utanför på regeringens uppdrag. Isamband med genomförandet av ålgärdema uppstår vanligtvis betydandeengångsförstärkningar på statsbudgeten. Åtgärderna är dock inte enbart avtillfällig karaktär utan kommer för åren framöver att påverka statsbudgetengenom minskat upplåningsbehov. Därigenom minskar de åriiga utgifterna förslalsskuldräntor. Del kan emellertid vara betydelsefullt att särskilja dessas.k. extra ordinära budgetförstärkningar så att statsbudgetens underiiggandeutveckling framkommer. /85 uppgår de extraordinära budgetförstärkningarna till ca 14,4miljarder kronor. De mest betydelsefulla åtgärderna är samordnad skatte- ochsocialavgiftsuppbörd, utförsäljning av statligt lagrad olja, inbetalning avutnyttjad röriig kredil hos saml genomförande av konkurrensneutralredovisning av mervärdeskatt. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Enannan betydelsefull faktor vid jämförelse mellan budgetunderskotten olikabudgetår är att de statliga bostadslånen fr.o.m. /86 lyfts ut frånstatsbudgeten. Under budgelårel 1985/86 kommer av denna orsak budgeten altförslärkas med inemot . Underbudgetårei 1985/86 beräknas del underiiggande saldot överstiga del kassamässigasaldot som redovisas i tabell 23, med . efter1985/86 beräknas det underliggande saldot överstiga det kassamässiga saldot medca per budgetår. Skillnaden mellan kassamässigt ochunderliggande saldo är detsamma i hög- och lågaliernativel. långtidsbudgeten erhållna utvecklingen av statens budgetsaldo är inte enprognos, utan en framskrivning av utvecklingen enligt vissa regler. Politiskabeslut anteciperas inle vid framskrivningen av inkomster och utgifter. Dettainnebär t. ex. all punktskatter och vissa utgifter - exempelvis barnbidrag ochbostadsbidrag - inte har skrivits fram med hänsyn till den allmännaprisutvecklingen, då detta kräver särskilda politiska beslut. Resultatetav långtidsbudgclkalkylen bör således tolkas med stor försiktighet. Som framgårav tabell 25 föreligger betydande skillnader mellan beräkningsresultaten iolika långtidsbudgetar och det faktiska budgetulfallet. Resultatenav långsiktsbudgelberäkningarna är med de metoder som används osäkra omantaganden utgår från en ekonomi som inte är i balans. Med de antaganden somförutsatts i högalternativet kommer obalanserna i den svenska ekonomin att öka.I vilken utsträckning den höga inflationstakten i detla alternativ kommer allinverka menligt på företagens internalionella konkurrenskraft är dock beroendepå den internationella prisutvecklingen. Det är emellertid klart atl om densvenska konkurrenskraften försvagas kommer även statsbudgeten all utsättas förpåfrestningar som endast till viss del har beaktats i långtidsbudgeten med de metodersom här används. Budgelsaldols utveckling i de senaste långtidsbudgetarna Miljarderkronor, löpande priser -41,8 -38,0 -40,2 -42,2 -42,8 -48,2 -49,8 -51,6 -52,0 -54,5 -57,9 -64,8 -73,7 -74,0 -74,9 -80,4 -81,8 -75,7 -86,6 -109,7 -113,7 -120,3 -113,6 -38,7 -49,9 -60,0 -68,0 -86,6 Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 52 6 Budgeten i verksamhetstermer Statsutgifterna har i del föregående delals upp dels efterändamål, dels efler realekonomisk kategori. 1 ändamålsuppdelningen har utgifterför likarlat syfte sammanförts och i den realekonomiska klassificeringen harutgifterna klassificerats i kategorier som normall används i samhällsekonomiskaanalyser. I finansplanen redovisas dessutom statsbudgetens utgifter uppdeladedeparlemenlsvis saml slalsinkomslerna fördelade på inkomsttitlar. Delbudgetsaldo som redovisas anger skillnaden mellan totala inkomster ochutgifter på budgeten. Statsbudgetens tidigare uppdelning - på en drift- och enkapilalbudget - motiverades av alt alla förändringar i statens förmögenhetskulle redovisas öppet över kapiialbudgeten. medan redovisningen på driftbudgetenskulle avse de löpande utgifterna. När den dåvarande uppdelningen infördesvåren huvudprincip alt driftbudgeten skulle vara skattefinansierad ochkapitalbudgeten lånefinansierad. Efler hand förändrades synen på budgeten,varvid distinktionen mellan drift- och kapitalbudgeten i praktiken inle längreupprätthölls. När budgeten numera inte är uppdelad i en drift- ochkapilalbudget kan det vara av intresse alt i ställel redovisa de statligaåtagandena avseende såväl inkomsler som utgifter i separata verksamhetsdelar.En sådan uppdelning av statsbudgeten skulle således belysa staiens engagemangför de "rörelsegrenar" som i andra uppställningar redovisas på ellflertal olika poster på statsbudgeten. Härmed öppnas vissa möjligheter alt delsytterligare identifiera och kvantifiera finansiella problem i den statligaverksamheten, dels alt dela upp budgetsaldot på olika verksamhetsgrenar. Konsekvensernapå samhällsekonomin och på kreditmarknaden av politiska beslut som innebäraktiva ingrepp i statsbudgeten kan härigenom lättare bedömas. En uppdelning av ovan skisserat slag kan således utgöraelt komplement såväl till den realekonomiska som ändamålsklassificeringen avstatsbudgeten. Tillgången på bruttoredovisade inkomst- och utgifisdata utgördock en teknisk restriktion på möjligheten alt redovisa relevantaverksamhelsgrup-peringar. Den uppdelning som nedan beskrivs har som förebild den typav redovisning som används inom olika förelags koncernredovisningar. Därvidhar vissa verksamhetsgrenar såsom låneverksamhet och affärsverksamhet ansettsvara mer betydelsefulla all säriedovisa. Resterande delar av statsbudgetenfaller under rubriken traditionell statlig verksamhet. Utgifter och inkomster för den sedvanliga statligaverksamheten redovisas under mbriken tradUionell statlig verksamhet. Underdenna rubrik redovisas en mängd olika verksamheter. Gemensaml är emellertid attde i flera fall saknar motsvarighet utanför den offentliga sektorn. Del kan t.ex. vara rätts- och polisväsende, försvaret o.d. Även slalens inkomster från 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 53 direktaoch indirekta skatter m.fl. inkomstposter redovisas under denna rubrik. Vissoffentlig verksamhet inom vad som hiir har beiecknats som traditionell statligverksamhet bedrivs dock även utanför den offentliga sektorn. Som verksamheterinom den traditionella statliga verksamheten särredovisas stalligomsorgsverksamhet som finansieras med socialavgifter. Inomvad som betecknats som pensioner och social omsorg ingår inkomster frånsocialavgifter och utgifter för följande verksamheter: folkpension ochdelpension, sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring, barnomsorg ochvuxenutbildning. Inkomsterna från socialavgifterna molsvanirca avutgifterna för dessa verksamheter budgetårei 1984/85. Den största diskrepansenmellan ulgifler och inkomsler svarar folkpensionerna för. Av de totalautgifterna på ca /85 beräknas inemot 30.5miljarder kronor flyta in till statskassan från socialavgiften folkpensionsavgift.Hur slor andel av folkpensionsutgifterna som skall finansieras med avgifter hardock inte fastställts av statsmakterna. För sjukförsäkringen däremoi harbeslutats alt av utgifterna skall finansieras med avgifter. Utgifterna fördelpension skall i princip i sin helhet finansieras med socialavgifter. Desenaste åren har emellertid avgiftsuttaget inte varit lillräckligl högt. föralt undvika att utgifterna överstigit inkomsterna. Några direkta bindningarmellan vad som betalas ut för att bekosta barnomsorg och vad som flyter in frånbarnomsorgsavgiflen finns inle. Inkomsterna från vuxenulbildningsavgiften styrdäremoi utvecklingen av utgifterna för vuxenstudieslödel. Den andra"rörelsegren" som redovisas i tabell I ulgörs av affärsverkensverk.samhet, dvs. statens inkomster och utgifter från de statliga affärsverken.Affärsverken är sju till antalet: postverket, , ,luftfartsverket, förenade fabriksverken, ochdomänverket. I uppställningen redovisas samlat affärsverkens inkomsler ochulgifler som dessa redovisas på statsbudgeten. Statens inkomsler utgörs avaffärsverkens överskoll och avskrivningar, medan utgifterna för staten främstutgörs av främst affärsverkens invesleringar. Affärsverkens inkomsler ochutgifter i rörelsen ingär m. a. o. inte i statsbudgeten. Den totalabrulloomslutningen av affärsverkens verksamhet är därför av betydligt störreomfattning än vad denna redovisning anger. Denövervägande delen av affärsverkens investeringar finansieras överstatsbudgeten. Inom ramen för anvisade anslag har sedan affärsverken storfrihet att besluta om vilka investeringar som skall genomföras. Staten har dockett räntabilitetskrav (förränlningskrav) på verkens invesleringar. Räntabilitetskravetredovisas i statsbudgeten under rubriken . Detta förränlningskrav beräknas pä genomsnittligtdisponerat statskapital.