prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — En försvagning avden amerikanska dollarn kan bedömas ha särskilt stora gynnsamma effekter fördessa båda länder genom att möjliggöra penningpolitiska lättnader utan riskför inflationsimpulser från importen. Om sådana lättnader vidtas, begränsasockså apprecieringen av den egna valutan så att den externa konkurtenskraflenkan upprätthållas. Fortsatta förbättringar av företagens lönsamhet kanförväntas, vilket i så fall breddar gmnden för den ökning av investeringarnasom redan inletts; dessa har också påverkats av speciella statligainvesteringsstöd. I de två övriga störteindustriländerna, och , utvecklades BNP mycket svagt 1983 ochföll t. o. m. något i . Åtgärder för att begränsa de offentligautgifterna eller alt på annal sätt reducera budgetunderskottet verkar ikontrakfiv riktning. Inflationsimpulsema är också starka i dessa länder. För industriländernasammantagna beräknas BNP-fillväxten 1984 fiU drygt 3 3/, dvs. omkring 1 1/2procentenhet mer än 1983. En jämförelse av ökningstalen för utvecklingen underloppet av ger emellertid vid handen att fiUväxten dämpas.Förklaringen står främst att finna i en förändrad lagemlveckling efteromsvängningen i konjunklumppgångens inledningsskede, medan den slutligaefterfrågan i induslriländema beräknas öka ungefar lika snabbt 1984 som 1983.Den restrikfiva ekonomiska politiken i flertalet europeiska länder bidrar fiUatl tUlväxttakten håller sig kvar på en relativt låg nivå. Den totalasysselsättningen i OECD-området kan beräknas stiga, men denna förbättring avserfrämst de icke-europeiska länderna; i måste en ytterligare ökning avarbetslösheten bedömas som en realistisk prognos. Inflationstakten beräknasbli något högre i Förenta statema jämfört med föregående år, men i de flestaeuropeiska ländema fömtses inflafionen avta något eller förbli låg. Den största förbättringeni tillväxthänseende 1984 kan utvecklingsländema komma att svara för. Återigenär det fråga om stora skUlnader meUan olika utvecklingsländer. En viss tiUväxtkan åter äga mm i de afrikanska och latinamerikanska ländema, i många fall dockfortfarande lägre än tUlväxten i folkmängd. Som angivits ovan har betydanderesultat nåtts när det gäUer förbättringen av extembalansen i dessa länder. Enfortsatt och ytterligare något förstärkt tUlväxt i induslriländema är en av defömtsättningar som är nödvändiga för att ge underlag för förnyad tillväxt iutvecklingsländema. Dessa är dock generellt sett mer beroende av ränteutvecklingeni Förenta statema och dollarkursen än vad induslriländema är. Det beror dels påfortsatt höga skuldtjänstkvoter med doUara som dominerande lånevaluta i mångaav ländema, dels på att priserna på deras exportvaror i stor utsträckningnoteras i dollar och att länderna sålunda inte far 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 22 någonförbättring i realinkomslen om dollarn skuUe falla. Inflationen är alltjämtöver i de icke oljeproducerande länderna i genomsnitt, men det är främst ide latinamerikanska länderna som prisstegringarna galopperar. Oljeprisetfömtses kunna bli relativt stabilt . OPEC-länderna har under desenaste åren, trots den svaga efterfrågan i industriländerna, lyckats begränsanedgången i oljepriset genom att håUa tillbaka utvinningen. Många producenlländerhar emellertid varit otåliga att höja utvinningen för att ökaexportintäkterna, och rykten om ytterligare sänkningar av de officiellakontraktspriserna har inte saknats, ehuru de motverkats av den beståendepolitiska oron i . Med reservation för ofömtsedda händelsertalar myckel för att ev. förändringar i oljepriset blir små . Pressennedåt torde i vart fall successivt uppvägas av en ökad efterfrågan iförbrukarländema som hitfills under konjunktumppgången dragit på sina lager. Världshandelnpåverkades av den globala recessionen och, inte minst, importbegränsningarna ide icke oljeproducerande utvecklingsländema så, att volymen föll med 2,1982.Under första delen av 1983 skedde emellertid en omsvängning och för helåret1983 beräknas ökningen ha varit . Mätt mellan fjärde kvartalet 1982 ochmolsvarande kvartal 1983 kan volymfiUväxten beräknas till . Denna högatUlväxtlakt kan knappast bibehållas under loppet av 1984, men också drygt 5%ökning innebär ett klart expansivt inslag. Förskjutningarna i bytesförhållandemeUan industriländerna och utveckUngsländerna bedöms bli små men vara till desenares fördel. Utvecklingsländerna som gmpp betraktat beräknas därmed kunnabefästa den uppnådda förbättringen av bytesbalanssaldot och även kunnafinansiera de återstående underskotten så, att de kan förslärka sinavalutareserver. Fortfarandeär skuldproblemet ojämnt fördelat mellan olika länder. Det är för de värstutsatta ländema en mycket långsiktig process att nedbringa skuldpositionernaliU en hanterbar nivå. De stmkturella problemen i flertalet av induslriländemaär likaså av långsiktig natur och kan komma all bidra till att dämpa ochförkorta den pågående återhämtningen. Uppgångeni den amerikanska ekonomin var mycket kraftig. Efter en förefterkrigstiden osedvanligt utdragen och djup lågkonjunktur kom aktivitetenåter igång . Bakom uppgången låg bl. a. den expansivafinanspolitik som förts i kombinafion med den mer flexiblatillämpning av de penningpolitiska målen som iakttagits . Enoväntat snabb nedgång i inflationstakten har också bidragit till den ökadeefterfrågan. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 23 Accelerationeni den ekonomiska aktiviteten under loppet av 1983 var myckel kraftig. BNPberäknas för året i genomsnitt ha ökat med 3,, men räknat under loppet avåret var tUlväxttakten nästan dubbelt så hög. i per kvartal, årstakt kv 2 kv 3 kv 4 9 3/7 1/ Denprivata konsumfionen har utvecklats starkt. Detaljhandelsförsäljningen ökadepå tiU febmari 1984 med och försäljningen av kapitalvaror mednästan dubbelt så mycket. Hushållens disponibla inkomster ökade 1983 med över3 %, både till följd av den lägre inflationstakten och detskattesänkningsprogram vars sista steg genomfördes ijuli 1983. Även delförbättrade sysselsättningsläget har bidragit tiU den höjda köpkraften.Löneökningarna har däremot varit låga både i nominella och reala termer.Konsumtionsuppgången har tUI viss del finansierats av en nedgång i sparandet.Sparandet som andel av den disponibla inkomsten beräknas 1983 ha sjunkit medöver tiU . Denoffentliga konsumtionen har hållits tillbaka genom nedskamingar i mångautgiftsprogram bl.a. för sociala ändamål. Skattesänkningar och ökadeförsvarsutgifter har dock medfört ett växande underskott i den federalabudgeten. För det budgetår som slutade blev underskottet195 miljarder dollar, nära dubbelt så stort som . Räknas heladen offentliga sektom blev underskottet 1983 lägre, eller ca 130 Mrd, vilketmotsvarar av BNP. Företagensinvesteringar har trots det fortsatt höga ränteläget ökat kraftigt underloppet av 1983. Denna investeringsuppgång gäUer dock enbart maskiner och annanutmstning. Bostadsbyggandet började öka ochigångsättningstakten var nära dubbelt så hög som två årtidigare. Lagren har minskat kraftigt, men denna nedgångbromsades upp och ökade lagren i takt medproduktionen. Omslaget i lagemtvecklingen har bidragit tiU den ökadeproduktionen. Lagerkvoten är dock nere på en historiskt mycket låg nivå. Industriproduktionenökade mycket kraftigt och låg i febmari 1984 överbottenläget fidigare. TiUväxten skedde främst genom en förbättradproduktivitet men också genom en ökad insats av arbetskraft. Bilindustrin ökadesin produktion särskilt snabbt. Kapacitetsutnyttjandet i hela industrin stegfrån vid bottenläget senhösten 1982 till . Vid ettkapacitetsutnytljande på bmkar investeringama ta ordenthg fart iFörenta staterna. 1983/84:150 BUaga1.1 Reviderad nationalbudget 24 Densnabba tiUväxten fick oväntal omedelbara effekter på sysselsättningen. Antaletsysselsatta har ökal med mer än 4 1/2 miljon personer.Arbetslösheten har gått ned från 10,av arbetskraften tUl7,i febmari 1984, vilket motsvarar 9 miljoner personer. Inflationstakten bromsadesockså upp och var nere i 2,mätt som tolvmånadsförändring.Oljeprisulvecklingen, apprecieringen av den amerikanska dollarn och den godaproduktivitelstUlväx-ten har verkat prisdämpande. De senaste månadema harinflationen åter ökat och motsvarade i årstakt . Denhöga dollarkursen har urholkat den amerikanska industrins konkurrenskraft. Närdollam var som starkast låg den effektiva växelkursen överkursen sommeiren 1980. Beräkningar tyder på att doUam skuUe vara övervärderadmed . TUlsammansmed den kraftigt ökande efterfrågan i bidrog den högadoUarkursen tUl att importen ökade 1983 som exporten gickfillbaka . Handelsbalansen har härigenom försämrats så att underskottet1983 blev mot 37 miljarder doUar året innan.Underskottet i bytesbalansen beräknas till 42 miljarder doUar vUket motsvarar1,av den amerikanska bmttonationalprodukten. En mycket stor restpostinlduderande bl. a. oregistrerade Ijäns-tebetalningar motväger delvis dettaunderskott. Räntelägethar legat relativt stabilt men pressades något uppåt underhösten 1983 och . Räntan för förstklassiga låntagare,prime råte, höjdes i två steg fiU efter att ha legat stiUasedan augusti 1983. Även diskontot höjdes . Penningmängden har ocksåutvecklats stabilt . Det snävare penningmängdsmåttet Mlhar i stort sett legat stilla . En central fråga är omFederal Reserve kommer alt tillåta en kraftigare expansion av penningmängdenför att bereda utrymme för den ökade tiUväxten eller om man kommer att håUafast vid en stram penningpolitik och därmed bidra till ett ånyo stiganderänteläge. Så länge det saknas tecken till att Federal Reserve skuUe frångå sinstrama penningpolitik torde kombinationen av stora budgetunderskott, ökandeunderskott i bytesbalansen som kapital inflödet tenderar att avtasamt den allmänna aktivitetshöjningen komma att skapa en fortsatt press uppåtpå räntan. Budgetunderskottetför beräknas bli ca , något lägre änutfallet för . President budgetförslag ochframskrivningar av budgeten för åren härefter visar på fortsatt mycket storafinansieringsbehov för den offentliga sektorn. Även om budgetsaldot inteskulle försämras kvarstår att det stmktu-rellt betingade underskottet intebegränsas när aktiviteten nu ökar. Det finns stor risk att staten som låntagarekommer att tränga undan andra låntagare vilkas investeringsvilja ärstigande. 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad pationalbudget 25 bliatt räntelägel stiger, både i och omvärlden. Del är emellertidknappast sannolikt att mer avgörande finanspolitiska beslut kommer alt fattasredan valåret 1984. Den första etappen i det nödvändiga besparingsarbetet somf. n. är föremål för förhandlingar mellan partierna i kongressen torde främstkomma atl påverka budgetåren 1986 och 1987. Den överraskande snabba tillväxteni ekonomin kan dock komma att förstärka budgeten någol på kort sikt ochreducera det federala lånebehovet. Denfundamentala obalansen i vam- och tjänsteflödet har redan medförtprotektionistiska åtgärder. I längden måsle denna obalans också få konsekvenserpå växelkursläget. Dollam har också förioral ca 5%i styrka. Det förefaller sannolikt att dollam kommer att fortsätta attförsvagas men frågan är när en sådan försvagning inträder, i vilken takt ochmed hur mycket. TUlväxtenväntas fortsätta om än i något långsammare takt. Redanaktivitetsnivån låg 4 1/över årsgenomsnittetför 1983. Med en tiUväxt på i årstakt beräknasBNP-ökningen 1984 bli . HushåUensdisponibla inkomster fortsätter att stiga både tiU följd av den kraftigt ökandesysselsättningen och effeklema av skattesänkningspro-grammel och till följd avstigande ränteinkomster. Sparandet väntas fortsätta vara lågt och den privatakonsumtionen beräknas öka i samma takt som BNP, dvs. Den stigandeefterfrågan torde medföra att inflafionslaklen ökar något, tUl motslutet av året, trots en mycket god produkfivitetsutveckling och låga nominellalöneökningar. Om dollarkursen faller ytterligare skulle detta bidra till enviss inflafionsökning även om importandelen i den amerikanska ekonominfortfarande endast utgör . Ökadeförsvarsanslag kommer att mer än motverka de nedskamingar som förutses påövriga utgiftsposter i budgeten. Den offenfiiga konsumtionen beräknas därföröka med 1 1/. Investeringarnaväntas öka med 1984. Företagens vinstläge har förbättrats, visserligenfrån en låg nivå, och kapacitetsutnyttjandei har i många branscher nått dennivå där man måste överväga nyinvesteringar. Del finns också slora eftersattainvesteringsbehov som införandet av ny teknologi accelereras. Denhöga realräntans investeringshäm-mande effekter motverkas av behandlingen avföretagens kapitalkostnader i skattesystemet. Även bostadsinvesteringarnafortsätter att öka och på den offentliga sidan har ett program förväginvesteringar beslutats. Denkraftiga efterfrågan har fört med sig att lagren var utomordentligt små /84. En begränsad lagemppbyggnad under loppet av årel, någolsnabbare än produktionstillväxten, är trolig när tiUväxttakten i ekonomindämpas. Externbalansentorde fortsätta alt försämras . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 26 varor och tjänster väntas öka med . Exportenberäknas trots konkurtenskraftsförsämringen ligga kvar nivå, tUlföljd av en starkare efterfrågan från utlandet. Underskottet i handelsbalansenskulle härigenom bli . Bytesbalansunderskoltet väntasfördubblas till . Sysselsättningen väntas fortsätta all öka och bidra tillall arbetslösheten motsvarar av arbetskraften . Förändringi volym, procent 1 1/2 -6,9 -1,2 -0,9 -1,2 -1,9 5 1/4 ' Förändring i % av föregående års BNP. Efter en period med måttligare tillväxt tiUtog denekonomiska aktiviteten i fill följd av enkraftig exportefterfrågan, främst från Förenta statema. Industriproduktionenförstärktes gradvis och BNP beräknas för ha ökat . I syfte att stimulera den inhemska efterfråganpresenterade regeringen ett paket av åtgärder som omfattadebl.a. ökade anslag tiU offentliga arbeten och skattesänkningar. Samtidigtsänktes diskontot med en halv procentenhet tUl . förutses den inhemska efterfrågan lämna ettstörre bidrag fill tiUväxten i den japanska ekonomin. Den privata konsumtionenberäknas öka med drygt 3 1/eller någol mer än . Bostadsbyggandet,som sjönk kraftigt, väntas öka . Den godalönsamhetsutvecklingen inom japansk industri väntas fortsätta ochtillsammans med fortsatt gynnsamma exportutsikter medverka tiU en ökning avindustrins investeringar. De offentliga investeringarna fömtses däremoi faUamen de fasta bmttoinvesteringama sammantagna öka med ca 2%.Lagerinvesteringama förväntas inle öka nämnvärt . beräknas utvecklingen av import ochexport leda tiU ökande överskott i bytesbalansen. Detta skulle innebära atl denyttre efterfrågan ger ett bidrag till BNP-tillväxten på . Den totala produktionen beräknas komma att öka med . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 27 Arbetslöshetenstabiliserades mol slutet av 1983 kring 2,, vilket är en historiskt hög nivåi . Sysselsättningen förväntas öka svagt men till följd av attarbetskraften växer genom ökad kvinnlig yrkesverksamhet, kanarbetslösheten komma att ligga kvar strax . Inflafionslakleni blev lägre än , vilket delvis förklaras av de under åretsjunkande oljepriserna och förstärkningen av den japanska valulan. Med tanke påden förväntade fortsatt stabila utveckhngen för arbetskraftskostnaderna,förefaller en ökning av konsumentpriserna med 1 1/även under 1984sannolik. För prognosernaär utvecklingen på valutamarknaderna av stor vikt. En mera påtagliguppvärdering av yenens värde kan komma alt någol reducera tillväxttakten iekonomin. Å andra sidan kan en försvagad dollar möjliggöra penningpolitiskalättnader utan åtföljande risk för inflafionsimpulser från importsidan. Regeringenavser att fortsätta sin strama finanspolitik med syfte atl begränsabudgetunderskottet och statens upplåningsbehov. Genom i första handbegränsningar på utgiftssidan vill man nedbringa budgetensunderskott till 4 1/av BNP. Regeringen har ställt i utsikt åtgärder för attunderlätta tillträdet fill den japanska marknaden och för att liberaliserakapitalrörelserna. De ekonomiska effekterna på kort sikt av dessa åtgärder tordedock bli begränsade. Förändringi volym, procent 3 1/2 1 1/4 -0,1 -0,6 'Förändring i procent av föregående års BNP. 'Preliminärt utfall. Denekonomiska återhämtning som inleddes i kring årsskiftet82/83 har fortsatt med tUltagande styrka. utgjordeden inhemska efterfrågan den främsta drivkraften för utvecklingen. Efter enviss avmattning har en stark exportefterfrågan bidragittill att återhämtningen tagit ny fart från och med sista kvartalet 1983. Under1983 ökade BNP med 1,. De av skattelättnader temporärt stimulerade privatainvesteringama, ett reducerat sparande samt, särskilt 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 28 underårets första hälft, en viss lagemppbyggnad utgjorde de viktigaste elementen iuppgången. Blandannal till följd av den momshöjning med en procentenhet som vidtogs utvecklades den privata konsumtionen endast långsamt underårel, vilket återspeglades bl. a. i detaljhandelns omsättning. Den privatakonsumtionen Förväntas endast ge ett svagt bidrag till tiUväxten. Engenomsnittlig ökningstakt på bedöms vara sannolik under antagandelatt hushållens sparkvot ligger kvar på nuvarande förhållandevis låga nivå(). Denoffentliga konsumtionen förutses förbli oförändrad under 1984.Budgetunderskottet som enligt regeringens intentioner skuUe sänkas tiU 2,avBNP , blev i själva verket aningen lägre än så. är måletsatt tiU . Del federala underskottet avses minskas med 6 miljarder fill 35miljarder medan den offentliga sektoms samlade underskott beräknas minska med12 miljarder. Den ekonomiska politiken förblir således koncentrerad på attkonsolidera de offentliga finanserna och all skapa gynnsamma betingelser förprivata invesleringar. Lagerförändringarfömtses spela en obetydlig roU för konjunkturens utveckling under 1984.Bmttoinvesteringama bedöms fortsätta atl ge ett påtagligt bidrag tUl tUlväxten.TUl detla bidrar de förbättrade exportutsik-tema, en god lönsamhetsutveckling,måttUga lönekostnadsökningar samt den stärkta tillförsikten inom näringslivetbeträffande ett fortsatt positivt konjunkturförlopp. Investeringsaktivitetenfilltar och aktuella företagsenkäter tyder på att den accelererande ökningenav industriprodukfionen också inneburit en ökad benägenhet alt investera iutökad kapacitet. Kvardröjande stimulanser, särskUt avseendebyggnadsinvesteringar, spelar också in. Framgångarna med nedskärningama av deoffentliga utgifterna, även på delstatlig och nivå, gör att det kanbfi utrymme för en viss ökning av de offentliga investeringama under 1984.Totalt beräknas de fasta bmttoinvesteringama, offentliga och privata, öka 5-6%i volym. Exportefterfrågankommer att fortsätta att spela en viktig roll för uppgången i denvästtyska ekonomin. Bedömningarna för såväl investeringsutvecklingen somindustriproduktionen baserar sig i väsentlig grad på en fortsatt godexportkonjunktur. Handelsbalansens överskott, som reducerades med 9miljarder till 42 miljarder , torde förbättras något, medanbytesbalansen förväntas ge ett överskott i samma storleksordning som 1983, dvs.ca 10 mUjarder . Återhämtningenunder 1983 har bromsat upp ökningen i arbetslösheten. Tendenser tUl en svagförbättring av sysselsättningslägel börjar skönjas i form av att antaletarbetslösa ungdomar och korttidspermitterade minskat. De lediga platserna ökari antal. Den genomsnittliga arbetslösheten låg på 9,, vilketmotsvarar drygt 2,2 miljoner arbetslösa. Någon mer påtaglig reduktion iarbetslösheten väntas ej kunna ske . Prisökningstaktenhar varit avtagande. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 29 Trots en svag uppåtriktad press i början av åretförväntas inflationen inte påtagligt översliga föregående års.Lönekostnaderna antas öka med 3,, vilket kan jämföras med 3,3%under 1983. Penningpolitikenkarakteriserades av viss stramhet redan under förta året. Eftersompenningmängdsfillväxten legat något över mål-intervaUets () övregräns och tUl följd av det höga ränteläget i , höjdesLombardräntan från 5 till 5,. Tillväxttakten har däreftermattats något och målet har satts fill . Sammantagetkan BNP förväntas öka med inemot i . Den under1983 inledda och accelererande tiUväxten tycks aUtså konsolideras under 1984med bidrag från både privata investeringar och export. Konjunkturbilden underförsta kvartalet 1984 ger stöd för antaganden om en förstärktinvesteringskonjunktur. Utvecklingen av orderingången till industrin harbidragit till ett positivt stämningsläge och tiUtagande opfimism inomnäringsUvet. finns flera osäkerhetsfaktorer. Även om för närvarandeinga stimulansåtgärder planeras, utgör den höga arbetslösheten ett allvarligtproblem. Diskussionerna kring införandet av 35-timmars arbetsvecka kan befarasleda till konflikter på arbetsmarknaden. TUlväxtens exportberoende gör ocksåatt en eventuell avmattning i den internationella konjunktumtvecklingen,tUltagande protektionism eller en förvärrad skuldkris kan störa den västtyskaåterhämtningen. Förändring i volym,procent 1982 1983 1984' -2,2 -1,1 -0,2 -5,4 5 1/2 -0,5 -1,0 2 3/4 ' Förändring i % av föregående ärs BNP. 'Preliminärt utfall. Den omläggning av den ekonomiska politiken i åtstramanderiktning som skedde fortsatte . beslutaderegeringen om genomförandet av ett åtstramningspaket som kombinerades med enjustering av valutakursen. Dessa åtgärder har, tillsammans med de särskiltunder årets böijan sjunkande oljepriserna, inverkat gynnsamt dels på denutrikes balansen, dels på inflationstakten. Den förda polifiken innebar en 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 30 svagBNP-tillväxt på endasl 0,som sysselsättningslägetallvarligt förvärrades. Under1984 bedöms hushåUens disponibla inkomster komma att fortsätta att minska. Denprivata konsumfionen förutses stagnera eller möjligen öka svagt, till följd aven ytterligare minskning av sparandet. Somen följd av markerade neddragningar av de offentliga investeringarna och ibostadsbyggandet, minskade de fasta bruttoinvesteringarna med 2,under 1983.De privata investeringarna väntas öka med 3,medanbostadsinvesleringar och offentliga investeringar fortsätter att gå ned. Totaltsett beräknas därmed bmttoinvesteringarna minska även med åtminstonehalvannan procent. Även lagerförändringarna förväntas inverka återhållande påtillväxten. Totaltväntas den inhemska efterfrågan minska med omkring 0,. Under1983 har del avgjort starkaste bidraget fill BNP kommit från den externaefterfrågan. Denna tendens väntas gäUa även 1984. En ökande export (-1-2,),kombinerad med en minskning av importen (-1,), möjliggjorde en halvering avhandelsbalansens underskott under föregående år från 92 tiU . Turislnetlot ökade sitt posifiva bidrag till bytesbalansen från 12 filldrygt 20 miljarder och väntas ligga kvar på denna nivå 1984. Bytesbalansen idess helhet förbättrades med till ett underskott på 29mUjarder. De kraftiga underskotten i handelsbalansen under inledningen av 1984ger anledning att fömtse ett underskott för helåret på mellan 20 och 30miljarder franc. Med ett oförändrat stort bidrag från turismen men en allttyngre räntebörda skulle bytesbalansens underskott därmed åter öka tUl mellan40 och 50 miljarder. Ett osäkerhetsmoment i detta sammanhang är valutakursensutveckling. Även dollarkursens svårbedömda fortsatta utveckling spelar här in. Regeringensinflationsmål på kunde inte upprätthållas. Utfalletblev 9,. Regeringen har fastställt målet vid årets slut.Flertalet bedömare betraktar denna målsättning som orealisfisk. Engenomsnittlig inflationstakt på omkring 8,bedöms trolig. Blandannal antas den gradvisa liberaliseringen av priskontrollen påindustriprodukter härvid spela in. Utvecklingen innebär visserligen attskillnaden i prisslegringstakt i förhållande tiU kringliggande länder krympermen inflationen ligger aUtjämt högre i den franska ekonomin än i de viktigastekonkurtenfiänderna. UtfaUet under såväl januari som febmari 1984 blev 0,7%.För timlönerna fömtses en ökningstakt på . avses ökningstakten inskränkas tUl . Lägelpå den franska arbetsmarknaden fortsätter atl allvarligt försämras.