prop · G7038 · 1983-12-31 00:00:00 — Teknikutveckling och kompetensuppbyggnad inom nya teknologier.Konstruktion och framställning av GaAs-, Si-, SOI-kompo-nenter, optoelektronik.bildkomponenter, sensorer, optik m. m. Långsiktigt program och framförhållanderelativt industrins omedelbara behov Industriell utveckling av konstniktions-och produktionsteknik,samt utrust-ningsanskaff-ning i enlighet med de svenska behoven under andrahälften av . Genomförandet sker i form av flertal kvalificerade tek-nikupphand-lingsprojekl 1983/84:8 22 Kunskaps- Kunskaps- Möjlighets-spridning utveckling utveckling Uppskuttad kostnad för 5-årigl program 20 milj. kr. 55 milj. kr. 309 milj. kr. 330 milj. kr. stat -t- industri Sammanlagd programkostnad ca 714 milj. kr. Behov av nytillskott (statlig del) ca 59 milj. kr. Kompletterande insatser för utbildning ochkunskapsspridning Delprogrammet syftar till att snabbast möjligt åstadkommaen bred spridning av tekniken att konstruera elektronikkretsar och systemdirekt i form av integrerade komponenter. Detta är väsentligt för att utvecklaelektronikindustrins - men även annan industris - möjligheter till effektivareproduktionsframtagning och innovationsförmåga samt produktion. Det föreslagna delprogrammet avses att utgöra ett"startbidrag" i avvaktan på resultatet av ordinarie planering hosresp. Programmet avser innefatta stöd för vidareutbildning avredan verksamma elektronikkonstruktörer inom industrin samt stöd till mindreföretag att prova tekniken i begränsad skala. Programmet avses också riktasmot grundutbildningen inom högskolan och tekniska gymnasier. Däriblandinförande eller utvidgning av utbildningsmoment, som inbegriper datorstöddkonstruktion och simulering av konstruktioner. Fortbildning av elektroniklärarepå tekniska gymnasier och stöd till genomförande av högskolekurser bedöms varacentralt. Programmet avser vidare innefatta den kostnadstäckning förframställning av s. k. multiprojektchips, som krävs inom utbildningen.Slutligen krävs investeringar i främst utökad datorkapacitet samt grafiskaterminaler och plottrar av varierande kapacitet för att genomföra utbildningen.Programmet samordnas med UHÄ:s nu pågående utredning rörande riktade insatsermot elektronikens och elektrooptikens basteknologier vid högskolorna. Preliminärt uppskattad tilläggskostnad för delprogrammetunder en 5- årsperiod: ca 20 milj. kr. Industridepartementet Berörda myndigheter och organisa tioner: SÖ, UHÄ, STU, SIFU Grundforskningsprogram (Nationell halvledarforskning, NHF) har grundforskningen inom halvledarområdeti varit relativt sett försummad. Delprogrammet syftar till uppbyggnadav den forskningsmiljö som krävs för att ge kunskap om de mekanismer som 1983/84:8 23 styregenskaper hos komponenter eller deras framställningsprocesser. Då de flestasådana mekanismer ännu är ofullständigt kända kan bättre kunskaper leda tillkomponenter med bättre prestanda eller bättre och mer tillförlitligaframställningsmetoder. Vidareär sådana kunskaper av vital betydelse för kunskapsutbytet med omvärlden(bidrar med ca I % av världens forskning och utveckling), dvs. en högvetenskaplig nivå gör svenska forskare välkomna i de främstaforskningslaboratorierna ute i världen. Omvänt, svenska laboratorier blir merattraktiva för framstående utländska forskare. Detta gör att vi får störremöjligheter att tillgodogöra oss de övriga av väridens FoU. Avanceradekunskaper är en handelsvara. Programmetavser att koncentreras på ett begränsat antal forskningsområden av typframställning av halvledarmaterial och andra för elektronikindustrin relevantamaterial, karaktärisering av material samt studier av ytor och tunna skikt,områden som är vitala inom komponentteknologin. Forskningsprojekt ochforskargrupper skall här utväljas på rent inomvetenskapliga kriterier. Förslagtill program har utarbetats av arbetsgrupp (under ordförandeskap av tekn. drDick ) på uppdrag av NFR. Anbud på vetenskapligt motiverade projektoch därmed sammanhängande krav på utrustning har infordrats från högskolor ochuniversitet. Ettförslag till samordnat program skall föreligga . En tidigareplaneringsram, 10 milj. kr. (penningvärde) fördelat inomramen för FRN:s s. k. Big Science-program har bedömts som helt otillräcklig.Den nu aktuella planeringen har utgått från reella behov och möjligheter. Preliminärtberäknad kostnad för 5-årigl program. Utrustning: sammanlagt ca 30 milj. kr. Tjänster, drift, avskrivningar: ca 25 milj. kr. Berördamyndigheter: FRN, NFR, UHÄ Ettmålinriktat forskningsprogram skiljer sig från ett grundforsknings-program iatt forskningen bedrivs med en viss teknik eller en viss tillämpning i sikte,och kan mot bakgrund av teknikutvecklingen i om väriden, ofta ha karaktären avkompetensuppbyggnad på för svensk forskning och för svensk industri nyateknikområden. Ett sådant program skall sikta till att uppfylla industrinslångsiktiga behov av teknisk kompetens. STU:sramprogram för elektronisk och elektrooptisk komponentteknologi är i huvudsakatt karaktärisera som ett målinriktat forskningsprogram och avser att även ifortsättningen innefatta de huvudområden som är beslutade. 1 och medtillkomsten av ett grundforskningsprogram (NHF) bör dock vissa resurser avsattaför grundforskningsliknande verksamhet Prop.1983/84:8 24 kunna överföras till nya satsningar. På samma sätt kanvissa resurser avsatta lill utveckling av VLSI-processer och VLSI-CAD överförastill det industriella utvecklingsprogrammet (se nedan), varvid medel kanfrigöras för mera långsiktiga satsningar och satsningar på nya angelägna eller hittillsinte bearbetade områden. Exempel på forskningsområden som bedöms angelägna, men somi dag bedrivs i ringa eller ingen omfattning eller som behöver utökas kraftigt(delar kan ligga inom NHF-programmet): Optoelektronik (lasrar, integrerade optoelektroniskakretsar material framställning med MBE, supergitter etc). Integreradeanaloga/digitala integrerade kretsar (processer, konstruktion, GaAs, Si). Integreradekretsar i kisel på isolator (), processer. Supersmåstrukturer och utökad bevakningsforskning rörande Josephson-teknik. Elektrooptik(integrerade optiska kretsar, icke linjära optiska fenomen). Bildkomponenter (bildsensorer, -modulatorer, displayer, bildlagringsmedia). Organiskamaterial (ledande, halvledande, elektrooptiska, material för datalagring,sensorer etc). Utöver ramprogrammet Elektronisk och elektrooptiskkomponentteknologi finns inom STU ett antal programområden av liknandekaraktär som bör integreras i ett större målinriktat forskningsprogram, bl. - Sensorer ochgivare (även icke halvledarbaserade) - Speciellakomponenter för bl. a. kommunikationssystem (t. ex. digitala filter) - Mikrovågs-, millimetervågs- och submillimetervågsteknik. Sammanlagd omfattning av nämnda STU-insatser, (inkl. ramprogram met) /83 är ca 40 milj. kr. Ett mer offensivt målinriktat forskningsprogram inomområdet kompo nentteknologi torde kräva en insats av storieksordningen 309 milj. kr. för en , dvs. reell förstärkning av STU:s nuvarande insatser, vilka med oförändrad ambitionsnivå kräver ca 244 milj. kr. (i löpande penningvärde). Berörda departement: Industridepartementet Försvarsdepartementet Berörda myndigheter: STU, , FOA Delprogrammet syftar till att genom teknikupphandling inomsvensk elektronikindustri bygga upp den konstruktions- och produktionsförmåga Prop.1983/84:8 25 som anses nödvändig för den svenska elektronikindustrinunder andra . En satsning på att vidareutveckla kompelens ochproduktionskapacitet inom den svenska halvledarindustrin syftar till att skapaen livskraftig inhemsk underleverantörsindustri för den svenska, och kanskenordiska, systemtillverkande industrin. Teknikupphandling med ett relativt stort inslag avstatliga insatser är nödvändig bl. a. på grund av 1. att motsvarandestödåtgärder kommer den svenska industrins konkurrenter i andra länder tilldel, 2. att denforcerade utvecklingen i omvärlden gör att nödvändiga investeringar ikunskapsutveckling och produktionsförmåga på kort eller medellång sikt i mångafall är företagsekonomiskt orealistiska, men nationalekonomiskt nödvändiga, 3. ett kärvarehandelspolitiskt läge i världen kan motivera snabbare anskaffning av kritiskutrustning. Inom () och STU harkonstaterats att även om svensk halvledarindustri f.n. är lönsam och expansiv,så svarar dess produktionsinriktning och konslruktionskapacitet ej itillräcklig utsträckning mot systemtillverkarnas krav inte minst inomförsvarssektorn. Icke heller systemtillverkare har tillräckliga kunskaper ochhjälpmedel för att kunna specificera och konstruera komponenter i integrerad halvledarlek-nik. STU och FMV har gemensamt, direkl och via konsult,(civ.ing. , ledamot av styrgruppen för STU:s ramprogram) låtit inventeraförsvarets, svensk systemindustris och halvledarindustrins bedömda behov införandra . Ur denna inventering och andra bedömningar har preliminärt8 st. delprojekt identifierats som lämpliga för upphandling. Projekten kan indelas i fyra grupper (preliminärabeskrivningar): A. Tillverkningsresurser som ger beställande industriersnabb access till lardiga kretsar (eller prototyper). Tillverkningsresurs optimerad för små serier,kort genomlopps tid Mål: Utveckling och uppbyggnad av en produktionsenhet medkort genomloppstid ( Metallisering av grindmatriser samt utvecklingssystem Mål: Uppbyggnad av enklare produktionsenhet för beläggningav "Förbättring av ti Snabb access till färdiga Automatiserade system för snabb och säker kon- system för VLSI, "Utökning av prestanda" kretsar (GaAs) Upphandlare:Staten genom STU, FMV, förbindelsemönster(metallisering) på kommersiellt tillgängliga grindmatrisbrickor. anpassning av utvecklingssystem (layout, test m. Sådanenklare produktionsenhet kan exempelvis lokaliseras utanförStockholmsregionen. Total projektkostnad: 12 milj. kr. Utvecklingav höggradigt automatiserade system för snabb och säker konstruktionoch verifiering av kretsar och system. Mål:Utveckling av symbolorienterat formellt språk för beskrivning av uppbyggnad(arkitektur) och funktion av digitala VLSI- Prop.1983/84:8 27 system (från systemnivå till funktionselementnivå).Utveckling eller anskaffning av kompilator med tillhörande hjälpprogram sommöjliggör snabbt och säkert konstruktionsarbete (hög grad av automatisering,simulering, optimering och verifiering). Utveckling och anpassning avsystemets cellbibliotek och layoutrutiner så att det kan användas på en ellerflera tillverkningsprocesser inom landet. Optimering av arbetsmetodik för konstruktion (grupp-maskinsamverkan).Total projektkostnad: 36 milj. kr. Metoder för kvalitetssäkring av VLSI-kretsar Mål: Kartläggning och studier av de fysikaliska förlopp iproduktionsprocessen och av effekter av olika miljöbetingelser, som begränsar VLSl-kretsarnasfunktionssäkerhet och livslängd. Kvalitetskaraktärisering, mot bakgrund av atthög komplexitet och små serier gör omfattande testning orealistisk. Totalprojektkostnad: 14 milj. kr. Utveckling av produktionsteknik för högprestandakreisarför rade systemtillämpningar. Mål: Konstruktion av en eller flera grindmatriser med merän 2000 grindar och hög snabbhet. Konstruktion av generellt utvecklingssystem förgrindmatriser. Total projektkostnad: 15 milj. kr. VLSI-teknologi för kretsar med Mål: Utveckling av en (ev. två) CMOS-process(er) somklarar Byggteknik för system med klockfrekvenser >100 MHz Mål: Utveckling av substratteknik, förbindningsteknik och kaps-lingsteknikför snabba VLSI-system. Total projektkostnad: 13 milj. kr. Uppbyggnad av produktionskunnande för nästagenerations elektro- nikloptoelektronik baserad på galliumarsenid (GaAs) och liknande material. Digitala och analoga höghastighetskretsar i galliumarsenid (GaAs) Mål: Utveckling av konstruktions- och produktionsteknikför tillverkning av integrerade digitiala och/eller analoga höghastighetskretsarför hastigheter i Gbit/s- resp. GHz-området (integre- Prop.1983/84:8 28 rade mikrovågskretsar). Uppbyggnad av pilotproduklions-anläggning. Total projektkostnad: 40 milj. kr. Total kostnad för helautvecklingsprogrammet är 330 milj. kr. Dessa kostnadsuppskattningar är f. n.inom vissa delar behäftade med mycket stora osäkerhetsmarginaler. 1 dettaprogram förutsätts projekten utföras av och inom industrin, i tillämpligadelar i medverkan med högskolor och institut. Projektledningsansvaret börligga hos industrin. De 8 st. delprojekten är att anse som upphandling avproduktionsteknik. Vidare avses att till vissa av dessa delprojekt kopplaupphandling av konkreta system eller delsystem, vilka bedöms angelägna, men somej kan realiseras (i lämplig form) utan den vidareutvecklade konstruktions- ochproduktionstekniken. Dessa system, som också utgör pilotprojekt, kan itillämpliga delar ingå i teknikupphandlingen, eller upphandlas på normalaaffärsmässiga grunder. Andra effekter av teknikupphandlingen bör vara att finnaförbättrade mekanismer för samerkan mellan industrier och mellan industrier ochmyndigheter för att utveckla/införa ny teknik av gemensamt intresse i landet. Detaljspecificering av de olika projekten avses genomförasunder våren och . Statens medverkan i detta delprogram avses varatidsbegränsat till . Uppskattad kostnad för delprogrammet är 330 milj. kr. Finansieringen bör delas mellan stat och industri. Berörda departement: Försvarsdepartementet Industridepartementet Berörda myndigheter och organ: () överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) STUIndustrifonden Under förutsättning att det industriellautvecklingsprogrammet till hälften finansieras med statliga medel, kommer detstatliga engagemanget för hela det presenterade NMP att omfatta ca 549 milj.kr. Programmets följdinvesteringar inom industrin bedömsbli betydande. Av de statliga medlen, utgörs emellertid ca 244 milj. kr. avfortsättningen av STU:s program på approximativt oförändrad nivå och ca 10milj. NFR:s ursprungligen planerade nivå (i löpande penningvärde). Prop.1983/84:8 29 Nödvändigt statligt resurstillskott för hela NMP blir dåav storleksordningen 59 milj. kr. i genomsnitt (i princip fördelade påfyra departement). Inom UHÄpågår en utredning (tekn. lic. ) om ökat stöd till basresurserinom högskolan för forskning och utbildning inom det område som täcks av NMP.De här föreslagna omfattningarna av delprogrammen utbildning ochkunskapsspridning, grundforskning samt målinriktad forskning baseras på att deplanerade ökningarna av basresurser kommer till stånd. Enpreliminär uppskattning av tillgänglig personal, forskare, projektledare, etc.indikerar att en satsning av denna storiek nu är möjlig att genomföra, dock attsatsningen sannolikt ligger vid gränsen för hur stora resurser som pä ettmeningsfullt sätt kan absorberas av högskolesystemet och industrin inomperioden. Med ett tillskott om i genomsnitt 59 milj. kr. merän fördubblas statens satsning på utveckling av komponentteknologi. Detta innebäratt satsning inom området får, sett i relation till resp. ländersekonomiska storlekar, en relativ omfattning av samma storieksordning som i destörsta industriländerna (, , , ). Manmåste dock beakta den absoluta storleken av FoU-satsningarna i de andraländerna och industriernas redan stora egna forskningsresurser. Det skisserade programmet är trots sin för svenskaförhållanden relativa storlek knappast att anse som ett offensivt program,snarare som ett program för att bibehålla konkurrenskraften mot om väriden. I större industriländer är de centrala telemyndigheternaoch försvaret oftast ledande i utvecklingen av ny teknologi och i utprovning avdärmed sammanhängande systemidéer. Ett svenskt mikroelektronikprogram bör samordnas medvidareutveckling av kompetensen i berörda myndigheter och verk, för att kunnatillgodogöra sig forskningsresultat och för att säkerställa nödvändig upphandlingskompetensi framtiden. Tillräckliga resurser för att själv följa och utvärderautvecklingen av nya komponentteknologier är en förutsättning för att i rätt tidbedöma värdet av olika utvecklingstrender och upprätthålla ett effektivtutvecklingssamspel mellan industri och upphandlande organ. Tillgången till personella resurser kan under enövergångstid utgöra ett problem för såväl myndigheter, verk som företag. Dettaställer krav på ökad samverkan, för ett effektivt utnyttjande av befintligaresurser, exempelvis inom högskolor och institut. Prop.1983/84:8 30 Vid remissbehandling av STU:s förslag lill ett nationelltmikroelektronikprogram har 36 myndigheter, företag, branschorganisationer ochfackföreningar yttrat sig. Alla direkt berörda är mycket positiva till att ensatsning görs inom mikroelektronikområdet. Flera av de som inte berörs direktav de föreslagna åtgärderna har, trots att de är positiva till satsningen,visat en oro för att en satsning inom mikroelektroniken skall tränga undanandra satsningar inom dataområdet. Behovet av ett mera fullständigtinformationsteknologiprogram, i enlighet med det förslag som STU skisserat,framhålls av många instanser. Data- och deklronikkommittén, datadelegationen,statens industriverk och statskontoret understryker vikten av att lika stortavseende bör fästas vid de två sista byggblocken, "relationer" och"system" i detta program, som det första byggblocketkomponentteknologi. Likartade synpunkter framförs av ,som anser det betänkligt om resurser enbart satsas inom komponentteknologiområdet.Å andra sidan framför Fysiska Institutionsgruppen vid Universitetstarka betänkligheter mot en indelning i tre block. Gruppen anser att detframför allt mellan byggblocken systemteknologi och mikroelektronik finns såstarka samband att en uppdelning vore både olycklig och omöjlig. Programmet har utarbetats med beaktande av totalförsvaretsbehov av en tryggad komponentförsöijning och detta berörs av flera remissintanser.Överbefälhavaren tillstyrker förslaget och finner det värdefullt om den svenskaindustrins kompetens och resurser inom mikroelektronikområdet kan utvecklas ochförstärkas. Det medför positiva effekter för försvarsmaktens materialanskaffningsmöjligheleroch har dessutom säkerhetspolitisk betydelse. Överstyrelsen för ekonomiskt JÖrsvaranser att förslaget är av största betydelse inte bara industripolitiskt utanäven försörjningsberedskapsmässigt. Fonden för industriellt utvecklingsarbete.Industrifonden, menar att det är hög tid för att starta ett nationelltmikroelektronikprogram. Möjligheterna för kundanpassade kretsar är storainternationellt sett. Fonden bedömer dock inte att programmet kan bidra tillatt öka självförsörjningsgrad inom elektronikområdet. ASEA framhålleratt även om programmet genomförs så torde det inte vara ett uppnåeligt mål attinom bygga upp en komponentindustri som inom överskådlig tid kan göralandet självförsöijande på elektronikkomponenter. Även industripolitiska motiv har beaktats vidmikroelektronikprogrammets utarbetande. Alla industriföretag, som berörs avförslaget, lämnar sitt fulla stöd till programmets genomförande. Så t.ex anser ASEA-HAFOAB att konkurrensmöjligheten är stor för den som är tidigt ute och situationen Prop.1983/84:8 31 är besvärande för den som hamnar på efterkälken. 1framtiden kommer det stora flertalet konstruktioner att göras i form avskräddarsydda kretsar. Detta kan, enligt , för delsamtidigt innebära en gradvis övergång från importerade standardkomponentertill specialtillverkade komponenter. Man lämnar sitt fulla stöd tillsatsningen av den föreslagna omfattningen. hävdar att enkraftansträngning under alla omständigheter är nödvändig för vår industriellaöverlevnad inom mikroelektronikområdet. anser att detta programligger väl i linje med det starka behovet av upphandling påmikroelektronikområdet. Om en satsning uteblir så leder detta snabbt till ettallvarligt underläge för svensk elektronikindustri i dess försök att i någonmån hävda sig gentemot , Förenta Staters och EG:s industrier.Dessa industrier har, enligt , redan ett starkt utvecklingsstöd påhemmaplan. Eftersom mikroelektronikutvecklingen är av avgörande betydelse förrymdverksamheten finner statens delegation för rymdverksamhet det angelägetatt tillstyrka STU:s förslag. De fackliga centralorganisationerna är alla positiva tillprogrammet. Så t.ex. anser att utvecklingen inomelektronikindustrin, liksom elektronikkunnandet är väsentlig såväl urnäringspolitiska som kulturella och demokratiska synvinklar. Arbetarskyddsfonden kan utifrån sina utgångspunkterunderstryka vikten av en konkurrenskraftig och teknologiskt högtstående svenskindustri inom mikroelektronikområdet. Fonden har tillsammans med STU finansieratutvecklingen av en ny typ av bildskärmar och anser att programmet kan ge direktutdelning i form av positiva arbetsmiljöeffekter. Vid bedömningen av de olika delprogrammen anserremissinstanserna genomgående att utbildningsprogrammet är det viktigaste. Enmikroelektroniksatsning står och faller med tillgången på kompetent personal.Skolöverstyrelsen stöder reservationslöst förslagen i utbildningsprogrammet,såväl vad gäller fortbildning av lärare vid de tekniska gymnasierna som vadgäller investeringar i utökad datorkapacitet. Likartade synpunkter framförs avuniversitets- och högskoleämbetet. Flera av de högskolor som har yttrat siganser att delprogrammen för utbildning och grundforskning har givits för litetutrymme. Tekniska högskolan i anser t.ex att de föreslagna resursernaför utbildning är för snålt tilltagna men man anser ändå att inriktningen avdelprogrammen ligger i linje med de förväntade behoven. Stiftelsen Institutetför Företagsutveckling, SIFU, betonar vikten av att delprogrammet förutbildning och kunskapsspridning genomförs. Institutet påpekar att mansedan länge har uppmärksammat behovet av att vidareutbilda konstruktörer.Ingenjörsvetenskapsakademien ser med tillfredställelse att det föreslagnaprogrammet innefattar stöd till högskolorna. Den allvarligaste bristen inomelektronikområdet utgörs, enligt , av bristen på kompetent personal.Tjänstemännens Cen- Prop.1983/84:8 32 tralorganisation ifrågasätter om kostnaderna förutbildningsprogrammet inte är för lågt bedömda. förMikrovågsteknik, Mikro-vågsinstitutel, och elektronikindustrier AB harframfört likartade synpunkter. anser att detta program bör tilldelasmångfaldigt större resurser, eventuellt på bekostnad av delprogram 3. anser att en satsning påutbildning inom komponentkonstruktion ej får påverka resurserna till utbildningeninom mer traditionell elektronik. Genomgående är dock inställningen att avvägningen mellande övriga tre delprogrammen är riktig. anser att förslaget tillmikroelektronikprogram är väl genomtänkt och mer gediget än de flesta andraman sett. , anser att programmet bör påböijasenligt STU:s förslag. Dock påpekar man vikten av att ett informationsteknolo-gisktprogram startar . finner denprincipiella uppläggningen av NMP intressant och lovande. Telefonaktiebolaget konstaterar attinriktningen av målforskningsprogrammet ligger i linje med de förväntadebehoven men påpekar att möjligheterna att utnyttja industrins resurser förmålinriktad forskning ej får förbises. ASEA anser att resultatet av STU:shittillsvarande satsningar på målinriktad forskning varit marginell ijämförelse med industrins investeringar. Frågan hur programmet skall samordnas berörs av många avremissinstanserna. påpekar att man med hänsyn till programmets breddoch det stora antalet intressenter måste samordna delprogrammen noggrant.Mikrovågsinstitutet m.fl. anser att delprogram tre och fyra bör samordnas.Eventuellt kan införandet av en statlig delegation övervägas. , , har aktivt deltagit i utformandet av förslaget till NMP,framför allt i delprogram fyra. 1 yttrande över förslaget betonar man vikten avett gemensamt program på mikroelektronikområdet, bedrivet i samverkan mellanolika intressenter. vill speciellt framhålla att sådan samverkanmåste etableras mellan de industriella intressenterna i programmet. ChalmersTekniska Högskola, anser att en alltför omfattandeorganisatorisk samordning bör undvikas. Tekniska anseratt det inte finns särskilda samordningsbehov. Risken för att programmet föråldras berörs av /i ett gemensamt yttrande.