prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Alternativetmed en enkät för denna del avvisar Jag också. Hänsyn måste självfallet även tastill att allmänheten inte skall besväras med alt lämna fler uppgifter än somoundgängligen behövs. SCBbör i stället fortsätta med att förfina den teknik som används föratt med hjälp av bl. a. lönesumman på kontrolluppgiften skatta arbetetsomfattning. SCB bör dessutom pröva möjligheterna att via s. k. syntetiskaskattningar fördela resultatet från riksnivån på regionala data i dettaavseende. För den allmänna debatten om arbetets omfattning bör uppgifterna påriksnivå från arbetskraflsundersökningarna ge ett tillfredsställande material. Genomatl arbetsställenummer förs in på kontrolluppgiften skapas möjligheter att fäen angelägen belysning av arbetspendlingen mellan en kommuns olika delar ellermellan kommunerna. kommer dessutom atl kunna fungerasom urvalsram för speciella uppdragsfi-nansierade pendlingsstudier. Behovet avsådana studier varierar kraftigt mellan kommunerna. Enligtmin mening finns inte tillräckliga skäl för att i ett pendlingsregister ta meduppgifter om färdsätt. Däremot kan det vara intressant för kommuner och olikamyndigheter att med utgångspunkt i sysselsältningsregistret genomföra olikaresvaneundersökningar. De som har särskilt intresse av denna typ av studier fårdärför själva finansiera dem. Sammanfattningav skälen för mitt förslag: Det starka behovet av en årlig sysselsätiningsstatistikför regional och lokal planering samt möjligheterna till besparingar mofiveraratt uppgifter om särskilda s. k. arbetsställenummer förs in påkontrolluppgifterna. 1983/84:85 15 4 Uppgifter om hushåll och lägenheter Mitt förslag: samlas uppgifterna om hushålloch lägenheter in genom en enkät till allmänheten och husägarna inom ramen förFoB 85. Jag är inle beredd alt nu förorda en framlidaregisterlösning på grund av den bristande kvaliteten i de register som föreslagitsi ulredningen. När folkbokföringskommitlén (Fi 1983:04) har avslutat sittarbele, kan det däremot finnas andra förutsättningar för en framtidaregislerlös-ning. FOBALT-förslaget: I FOBALT föreslås en registerlösningfr.o.m. på så sätt atl en begränsad enkät sänds till hushållen år 1985och att de därvid skapade statistiska hushålls- och bostadsbyggnadsregistrenuppdateras bl.a. genom en ändrad fiytlningsanmälan. Enligt FOBALT bör mandessulom utreda förutsättningarna för folkbokföring på lägenheter i stället försom på fastigheter (s. 63-72). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser vill ha enutredning om folkbokföring på lägenhet och lägenhetsregister och är mycketoroade över kvaliteten i de i FOBALT föreslagna statistiska registerlösningarna.Många menar att det är bättre att för hämta in uppgifterna via en enkätoch avvakta en utredning om folkbokföring på lägenhet och lägenhetsregister.Några instanser menar för sin del att de föreslagna registren skulle kunnaanvändas i avvaktan på en lösning med folkbokföring på lägenhet men betonar attdetta förutsätter omfattande kontroller (s. 113-118). Skäl för mitt förslag: Uppgifterna om hushåll och bostäderi tidigare folk- och bostadsräkningar har varit ett vikfigt underlag förbostadsplanering, barnomsorgs- och äldreomsorgsplanering, befolkningsprognoserm.m. Det finns inget alternativt underlag som kan ge liknande informationför denna viktiga del av samhällsplaneringen. Den bedömning av behovet av dennatyp av underlag som kan göras - bl.a. mot bakgrund av den kartläggning avbehoven som görs i FOBALT och remissinstansernas syn - är att det även ifortsättningen kommer atl vara utomordentligt viktigt för samhällsplaneringenatt ha sådan information. I FOBALT konstateras atl det inte finns någraexisterande administrativa register som skulle kunna användas i försöken attersätta de traditionella folk- och bostadsräkningarna. Utredningen föreslärdärför att statistiska hushålls- och bosladsbyggnadsregister skapas. EnligtFOBALT skulle det bästa alternativa underlaget kunna skapas om ettlägenhetsregister infördes grundat på en ändrad folkbokföring. SCB ansåg dockinte att det ingick i uppdraget atl utreda denna fråga som mer år enskatteadministrativ- och folkbokföringsfråga än en statistisk uppgift. 1983/84:85 16 Jag anser att det är angeläget att skapa elt underiag avgod kvalitet för denna för medborgarnas vardag så viktiga planering. En del avde nödvändiga uppgifterna, l.ex. samboendeförhållanden, kan uppfattas av mångamänniskor som känsliga. Det gör alt man bör vara extra uppmärksam påintegritetssynpunkterna, när man skall lösa frågorna om uppgiftsinsamlingen. Den traditionella insamlingen av uppgifter om hushåll ochbostäder främst genom blanketter har naturligtvis inneburit ett visst besvärför allmänheten och husägarna. Kostnaderna för staten och kommunerna har ocksåvarit betydande. Det är därför angeläget att hitta alternativa insamlingsvägarför dessa uppgifter. Men strävan att modernisera, effektivera och förbilliga eninsamling av denna typ av uppgifter fär inte drivas sä långt att kraven päkvalitet i uppgifterna och på inlegritelsskydd eftersatts. Det är sålunda enligt min mening inle försvarbart atlgodta FOBALT-förslaget alt skapa dessa nya statistiska register, eftersomkvaliteten i uppgifterna blir klart sämre än i en folk- och bostadsräkning avtraditionellt slag. Man kan l.ex. inte belysa de väsentliga frågorna om olikahushålls bostadsstandard. I FOBALT framhålls dessutom alt det finns anledningatt befara alt kvaliteten i de insamlade uppgifterna kan sjunka ochatt därför speciella konlrollundersökningar bör genomföras. Jag gör därför bedömningen att det av kvalitetsskäl ärnödvändigt att ytterligare en gäng besvära allmänheten med en enkät med frågorom bl.a. hushållens sammansättning och bostädernas standard. Enkätens omfattning bör regleras i lag. Men även om ytterligare en enkät genomförs, är detangeläget att aktivt söka modernisera och rationalisera folk- och bostadsräkningsundeilaget,inte minst med tanke på de samhällsekonomiska konsekvenserna. Jag vill därförfästa uppmärksamheten pä den utvecklingsmöjlighet som finns när det gäller alti framtiden undvika att besvära medborgarna med enkäter i denna del. Den nyssnämnda folkbokföringskommittén, som tillsattes strax efter det alt FOBALT hadeavlämnats, skall enligt sina direktiv (Dir 1983:28) närmare följa utvecklingenav SCB:s förslag i denna del och överväga de lösningar som kan behövas isammanhanget. Det torde alltså ankomma på folkbokföringskommittén att undersökamöjligheterna att förändra folkbokföringen så att den sker på lägenhet istället för på fastighet som f.n. Enligt vadSCB föreslår i FOBALT bör metoder utarbetas för hur man kan bygga upp ett systemför numrering av lägenheter i flerfamiljsfastighe-ter. Det skulle innebärabl.a. alt en person i fortsättningen kan folkbok-föras på en lägenhet i ställetför på en fastighet. Ett sådant syslem kan enligt FOBALT och enligt direktivenför folkbokföringskommittén antas få betydelse för en riktigare folkbokföringoch därmed även ge ett förbättrat underlag för befolkningsslatistiken. Liknandesyslem finns för övrigt i och är under uppbyggnad i . Prop.1983/84:85 17 Om del visar sig att det av folkbokföringstekniska ochskalieadministra-fiva skäl är ändamålsenligt att lägga om folkbokföringen såatt den knyts an lill lägenheter, kan en reell grund skapas för alt istatistiska sammanhang kunna koppla ihop uppgifter om hushåll och lägenheter. Deltaskulle i hög grad underlätta framtagandet av en fungerande hushålls- ochbostadsslati-slik för samhällsplaneringen utan insamling genom enkät. När kommittén har redovisat sina undersökningar ommöjlighelerna att förändra folkbokföringen, kan det bli anledning att återkommatill frågan om en registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik församhällsplaneringsändamål. Sammanfattning av skälen för mitt förslag: Det årangeläget att uppgifterna om hushåll och lägenheter är av mycket god kvalitet.Därför bör uppgifterna än en gång hämtas in med enkät lill allmänheten inom FoB85. 5 Uppgifter om yrke och utbildning Mitt förslag: Uppgifter om yrke bör inom FoB 85 hämtas ingenom en enkät för . Frågan om uppbyggnaden av etl samlat utbildningsregisterbör lösas i anknytning till den ordinarie ulbildningsstatistikens ram. FOBALT-förslaget: Vad avser yrke föreslås i FOBALT enregisteriös-ning på så sätt att bl,a. yrkesuppgiften på försäkringskassornasinkomstanmälningar registreras . Uppbyggnaden avutbildningsregistret överensstämmer med mitt förslag, men enligt vad somföreslås i FOBALT bör del ingå i folk- och bostadsräkningsmaterialet (s,72-79). Remissinstanserna: De instanser som har behandlatförslaget i denna del är positiva till registren. En del menar att man måstekontrollera om kvaliteten är godtagbar. Flera vill att man lar medyrkesuppgifterna i en FoB 85 för att få en grund att stå på. Det har ävenframförts alt uppgifter om utbildning borde ingå i FoB 85 för att få god grundför en kommande registeriösning (s. 118-122). Skäl för mitt förslag: FOBALT-förslaget bör i denna delinte genomföras. Skälet är främst att kvaliteten inte torde bli godtagbar,framför allt på något . Behovet av information om yrken synes emellertid numeraväldokumenterat. Flera remissinslanser framhåller också att de snabbaförändringarna på arbetsmarknaden motiverar en tätare insamling ochpresentation av yrkesuppgifterna. Enligl min uppfattning är det svårt atttillgodose behov av detta slag med tanke pä bristerna i de register som äraktuella. Om yrkesuppgifter samlas in genom en enkät , blir ambitionenoförändrad i förhållande till FoB 80. Uppgifter om utbildning har inle ingått i varje folk- ochbostadsräkning. 2 1983/84. Prop.1983/84:85 18 Utbildningsuppgifterfanns 1960 och 1970. har ett antal individregister byggtsupp inom utbildningsområdet. De återger främst strömmarna lill och fränutbildningsväsendet och också hur många elever som finns på olika nivåer.Förslaget i FOBALT innebär att registren kompletteras så att hela befolkningensutbildning kan belysas. En del remissinstanser har ocksä ansett det värdefulltatt samla in uppgifter om befolkningens utbildning 1985. Jaganser för min del mot bakgrund av erfarenhelerna års räkning att detär förknippat med stora svårigheter att få uppgifter av god kvalitet i enenkät. Med hänvisning lill attutbildningsregistren är förhållandevis väl utbyggda finner Jag det sålundainte motiverat atl genomföra, kartläggningar av utbildningen isamband med folk- och bostadsräkningar. Detta får ske i anknytning lill denordinarie ulbildningsstatistiken. Uppbyggnaden av ett samlatutbildningsregister med utgångspunkt folkräkning är i eltinledningsskede en svår uppgift. Arbeiet på uppbyggnad av etl sådant registerbör inledas så att det är möjligt atl senare eventuellt samkörautbildningsuppgifterna med yrkesuppgifierna års folk- ochbostadsräkning. 6 Huvudsaklig insamlingsteknik i FoB 85 Jagförordar, som har framgått av det tidigare, en insamling av uppgifter till FoB85 med hjälp av både en enkät till allmänheten och ett utnyttjande avbefintliga administrativa register. Delta ansluter i stort sett till tidigareutformning av folk- och bostadsräkningar. Jagförordar vidare att syssdsåttningsuppgifter samlas in genom register. Förövriga uppgifter kan kvaliteten i de föreslagna regislerlösningarna inte nuanses vara tillfredsställande. Det är dock angeläget att ta tillvara de eventuellt förändrade förutsättningar som kan bli följden avfolkbokföringskommitléns arbete. Avföljande sammanställning framgår hur den av mig föreslagna insam-lingsmeloden(FoB 85) skiljer sig från tidigare folk- och bostadsräkningar (närmast FoB 80)och från FOBALT-förslaget. SCB:s hushållsregisler (nyll) SCB;s bosladsregister (nylt) SCB;s regisler över totalbefolkningen Utbildningsregisler (nyii) ' Endast för kontroll av bostadsbyggnadsregistret. Omman på grundval av folkbokföringskommitténs kommande förslag skulle komma framlill att det av folkbokföringslekniska, skatteadministrativa eller andra skälär lämpligl att ändra folkbokföringen atl knyta an till lägenheter i stället förtill fastigheter, skulle - som jag framhöll (avsnitt 4) - en möjlighetskapas att använda lägenhetsnumren också för hushållsstalistiken. Ettställningstagande till en eventuell framtida register-lösning för hushåll ochlägenheter bör därför anstå till dess folkbokföringskommittén har avslutatsitt arbete. Men ambitionen för framtida folk- och bostadsräkningar bör varaatt i effektiveringssyfte i allt störte utsträckning utnyttja redan insamlatmaterial under hänsynstagande till kraven på en tillfredsställande kvalitet,sekretess och integritet och på en rimlig kostnadsnivå. Miltförslag med en registeriösning för sysselsättningsuppgifter utesluteremellertid inte att det kan bli nödvändigt att genomföra begränsadekontrollundersökningar för att säkerställa att kvaliteten ligger på en rimlignivå. Jag räknar vidare med att SCB genomför sedvanligaevalue-ringsundersökningar i anslutning till FoB 85. Eftersamråd med chefen för har Jag kommit fram till att manytteriigare bör överväga hur man skall skydda den enskildes personligaintegritet i samband med statistiska undersökningar. Enliglslutsatserna i FOBALT saknas väsentliga invändningar av integritets- ellersäkerhetsskäl mot ett användande av registerinformation på det Prop.1983/84:85 20 sått som föreslås. SCB hyser betänkligheter mot engenerell utsändning av registerutdrag, men anser att det är av väsentligbetydelse atl allmänheten blir informerad om det nya sätt som SCB föreslås genomförafolk- och bostadsräkningar på. Allmänheten bör enligt FOBALT upplysas om rättentill registerutdrag enligt 10 § datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446). Få remissinslanser har berört sekretess- ochinlegritetsfrågorna. (E 1980:02) betonar all sekretess-och integritetsfrågorna måste få en tillfredsställande lösning innan registerbyggs upp på det sätt som föreslås i FOBALT. Bl.a. betonas att det måste varaett oavvisligt krav alt inga uppgifter om enskilda individer lämnas ut från destatistikpro-ducerande myndigheterna. Datadelegationen (B 1980:03) framförlikartade synpunkter. Många medborgare har känt sin integritet hotad av den nyadatatekniken med dess möjligheter tUl bearbetningar av skilda dataregister.Riksdagen och regeringen har mot denna bakgrund satt in en rad åtgärder för attstärka den enskildes skydd. Det finns emellertid enligt min mening skäl för alt pånytt överväga hur man skall skydda den enskildes personliga integritet isamband med statistiska undersökningar. Sådana överväganden kan lämpligengöras när sta-tislikutredningens betänkande behandlas. Enligt vad Jag harerfarit avser utredningen att lägga fram förslag i syfte attytteriigare stärka integritetsskyddet. Jag vill betona att mitt förslagom FoB 85 i integritets- och sekretessavseende inte skiljer sig från de senastefolk- och bostadsräkningarna, FoB 75 och FoB 80. Med den uppläggning av FoB 85 somjag förordar kantotalkostnaden för staten och kommunerna preliminärt beräknas fill ca 105 milj.kr., varav för kommunerna ca 30 milj. kr. Som Jämförelse kan nämnas att FOBALT-förslaget harkostnadsberäknats till 130 milj. kr. och alt kostnaderna för FoB 80 uppgicklill ca 150 milj. kr. Milt förslag är billigare av framför allt följande skäl.Jämfört med FoB 80 minskar främst de kommunala kostnaderna bl.a. genom attsysselsättningsuppgifterna inle kommer alt kontrolleras där. IFOBALT-förslaget ligger relativt höga uppbyggnadskostnader för registerlösningarna.De vinster som kan göras enligt FOBALT hämtas i princip inte in förrän på1990-talet. Kommunerna bör liksom vid tidigare folk- ochbostadsräkningar själva svara för de kostnader som uppkommer inom den sektorn.Kommunernas möjligheter att utan koslnad ta del av resultaten av folk- ochbostadsräkningen bör följa tidigare principer. Detta innebär att statistik somrör den Prop.1983/84:85 21 egnakommunen och dess församlingar tillställs kommunerna. Övriga bearbetningar fårske med uppdragsfinansiering. De kommunala kostnaderna är naturligtvis särskiltsvåra att beräkna. Det är många faktorer som spelar in, bl.a. ambitionen hos delokala granskningsorganen. 1 FoB 80 slutade kommunernas kostnader på ca 60milj. mot beräknade 40 milj. kr. Även om kommunernas kostnader skulle någotöversliga de nu beräknade 30 milj. kr. kan ändå samhällsekonomiska vinstergöras genom att kostsamma urvalsundersökningar i regi kan undvaras. Tilldetta kommer den ökade arbetsbördan för arbetsgivare, allmänhet och husägare.Med mitt förslag kommer allmänheten att besväras i något större utsträckning änenligl FOBALT-förslaget. I FOBALT görs en del uppskattningar avuppgiftslämnartimmarna för resp. kategori. beräknasenligt FOBALT allmänhetens uppgifislåmnartid uppgå till 0,6 milj. timmar ocharbetsgivarnas till 0,7 milj. timmar. Därutöver saknas kostnadsberäkningar pådenna punkl. Jagär inte heller beredd att beräkna arbetsgivarnas kostnader för FoB 85.Kostnaderna är så olika för arbetsgivare med många eller få anslällda, medeller utan ADB-stöd, att det är omöjligt all dra några generella slutsatser.Man har i många sammanhang försökt få klarhet i hur storuppgiftslämnarkostnaden för arbetsgivarna är, men svårigheten att sårskil-jamerkostnaden för uppgiftslämnandet har varil alltför stor. Uppgiftslämnarkostnadenrymmer också många element - inte minst av psykologisk natur - vilkelytterligare försvårar möjligheten att exakt bestämma arbetsgivarnas kostnader. Imitt förslag minskas dock bördan för arbetsgivarna avsevärt Jämfört medFOBALT-förslaget. En stor kostnad är själva omlåggningskostnaden för att förain arbetsställenumren i vissa system. Den ärliga kostnaden för atl uppdateranumren är inte av någon större omfattning. När arbetsgivarna dessutom kommeratt tillställas sina aktuella arbetsställenummer från SCB, bör den föreslagnakompletteringen av kontrolluppgiften inle i någon större utsträckning störaeller betunga arbetsgivarnas uppgiftslämnande. Jagavser atl i min anmälan till budgetpropositionen (prop. 1983/84: 100 bil. 15)avseende verksamhetsområde behandla anslagsfrågorna föranslaget Folk- och bostadsräkningar för / 85. Jag beräknarmedelsbehovet till 14 milj. kr. 9 Genomförandet av FoB 85 Ilikhet med vad som har gjorts vid de senaste folk- och bostadsräkningarna börreglerna för FoB 85 föras samman i en lag. och förfarandet i allt väsentligl följer den ordning som gälldeför FoB 80 kan den nya lagen i många delar bygga på lagen (1979:217) om allmänfolk- och bostadsräkning . För att tillgodose önskemål (prop.1975:5 s. 33, CU I, rskr 13) bör den nya lagen 1983/84:85 22 reglera också en del detaljfrågor av sådan art som i andrasammanhang brukar kunna lösas utan medverkan. Vidare bör skyldigheten att ange arbetsställenummerregleras i en lag. Den ändring som rör kontrolluppgifterna kräver ett tilläggtill 37 § 2 mom. taxeringslagen (1956:623, omtryckt 1971:399. 2 mom. ändrat senast1983:444). Arbeiet med FoB 85 skall ledas av SCB, som får avgöra närunder är 1985 enkätundersökningen skall genomföras. En granskningsorganisationbör inrättas precis som vid räkning. I enlighel med vad Jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. lag om 1985 årsfolk- och bostadsräkning, 2. lag omskyldighel att ange arbetsställenummer, m. m. 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). De vid 2 och 3 angivna förslagen har upprättats i samrådmed chefen för . Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombUaga 3. 11.1 Förslaget till lag om 1985 års folk- ochbostadsräkning Reglerna allmänna folk- och bostadsräkning (FoB85) har samlats i en särskild lag. I sak stämmer reglerna i stort sett överensmed dem som gällde års allmänna folk- och bostadsräkningar(FoB 75 och FoB 80). I lagen finns underrubriker för allmänna bestämmelser (1-3§§), personuppgifter (4 och 5 §§), bostadsuppgifter (6 och 7 §§),fastighetsuppgifter (8 och 9 §§), insamlingsförfarandet (10-16§§), anmaningar(17 §), viten m.m. (18-20 §§), registeruppgifter (21 S) och avslutandebestämmelser (22-24 §S). I § företas en allmän folk- och bostadsräkning(FoB 85) i syfte att dels framställa statistik för samhällsplanering, forskningoch allmän information, dels kontrollera folkbokföringen. Paragrafen anger syftena med FoB 85. I avsnitt 2 i den allmänna motiveringen har närmareredogjorts för skälen till att en folk- och bostadsräkning bör genomföras pånytt. 1983/84:85 23 De insamlade uppgifterna får inte användas för några andraändamål än dem som anges i paragrafen. Det är alltså fråga om en uttömmandeuppräkning. Ändamålen stämmer överens med vad som gällt vid närmast föregåendefolk- och bostadsräkningar. Sålunda kommer uppgifterna också attanvändas även för kontroll av folkbokföringen. 2 § Folk- och bostadsräkningen genomförs av statistiskacentralbyrån med hjälp av automatisk databehandling. Till folk- och bostadsräkningen skall lämnas person-,bostads- och fastighetsuppgifter enligt 4-16 §§. Registeruppgifter får inhämtasenligt 21 §. Liksom fallet var med tidigare folk- och bostadsräkningarresulterar uppgifterna från FoB 85 i etl personregister som förs av SCB medhjälp av automatisk databehandling (ADB). Därav följer att datalagen ärtillämplig pä FoB 85. På sätt som framgår av 1 § måste då ändamålet medregistret anges. Därmed utesluts att registret används för något annat ändamål. 3 § Stafistiska centralbyrån fastställer när uppgifternaenligt 2 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller tid som de skall avse. Av paragrafen framgår att det är SCB som beslämmer närfolk- och bostadsräkningen skall ske, exempelvis under en viss kalendermånad. 4 § Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda år1969 eller tidigare och som är folkbokförda i som uppgif terna avser. Den som fyller eller är äldre skallenligt paragrafen lämna personuppgifter under förutsättning att han eller honvid tillfället är folkbokförd i . 5 § Personuppgiften skall innehålla följande: - yrke för densom förvärvsarbetar - församling därfastigheten är belägen Med hjälp av bl. a. personuppgifterna och de i 7 §reglerade bostadsuppgifterna kan statistik framställas om hushåll ochlågenheter. Som närmare framgår av avsnitt 4 i den allmänna motiveringen hardet av kvalitetsskäl ansetts nödvändigt att besvära allmänhetenmed en enkät om dessa frågor. Paragrafen anger uttömmande innehållet ipersonuppgifterna. Som framgår av 10 § är det avsett atl dessa uppgifter skalllämnas på en personblankett. 1983/84:85 24 paragrafen föreskrivna uppgiften om yrke har ansetts nödvändig för att kunnabeskriva bl.a. hur arbetsuppgifterna i näringslivet är fördelade på olikayrkeskategorier, vUka personer som utövar dessa yrken (män, kvinnor, unga,äldre etc.) och var i riket olika arbetsuppgifter finns. Vidare behövs dennauppgift vid epidemiologiska och andra medicinska studier för att kartläggasambandet mellan skador och arbets- och bostadsmiljö. I övrigt hänvisas tiUden allmänna beskrivningen av uppgiften om yrke i avsnitt 5. Föratt begränsa resursinsatsen vid granskning, komplettering och registrering avyrkesuppgifter och för att inte i onödan besvära uppgiftslämnarna samlas yrkesuppgifterin bara för den som är förvärvsarbetande. Frågan om yrke måste därför i enkätenutformas sä, atl det framgår om personen är förvärvsarbetande eller inte. Uppgifternaom fastighetsbeteckning, församling, utdelnings- och ortsadress framgår av dedelar av blanketterna som genom tryck ifylls i förväg av SCB. Dessa"förtryckta" uppgifter på blanketterna kan dock vara orikliga ochbehöva rättas. Uppgifterna skall således lämnas av dem som använder en blankettsom inte är "förtryckt", l.ex. en blankett som hämtats på posteneller på något annat ställe där sådana blanketter tillhandahålls. Vadsom avses med innehavare av en bostad framgår av kommentaren till 6 §.Uppgiften om innehavare av bostaden behövs för att kunna göra en avstämning motde av fastighetsägaren lämnade fastighetsuppgifterna (se 8 §) för granskning avatt alla lågenheter är med i folk- och bostadsräkningen. 6 §Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvaran de bebor en bostadslägenhet i som uppgifterna avser.