prop · G70323 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag anser emellertid aU det i lagtexten iöverensstämmelse med praxis bör anges att en offentlig försvarare inte skallförordnas vid sidan av en försvarare som den misstänkte har utsett. 3.1.6 ÅlerkaUdse av förordnande av offentlig försvarare Mitt förslag: I RB anges uttryckligen att elt förordnandeav offentlig försvarare får återkallas, om det inte längre finns behov av någonförsvarare. Kommittén har inle behandlat frågan. Remissinstanserna: Några remissinstanser anser att det böröppnas möjlighet all återkalla ett förordnande av offentlig försvarare, närbehovet av försvarare upphör under förfarandets gång. Detta kan enligt dessaremissinstanser vara fallet exempelvis om den som är misstänkt för flera brotthar fått offentlig försvarare på gmnd av misstanke om ett av dessa brott ochförundersökningen sedan läggs ned beträffande det brottet men fullföljs tillåtal beträffande övriga brott, som inte är av den karaktären alt de medförbehov av offentlig försvarare. Ett annat exempel är att offentlig försvarareförordnas för nägon som anhållits på grund av misstanke om ett grovt brott mendär åtalet på grund av bevislägel senare bara kommer atl omfatta ett mindregrovt brott, som inte medför behov av försvarare. Skäl för mitt förslag: Enligt 21 kap 6 § första stycketförsta meningen RB får rätten återkalla ett förordnande av offentligförsvarare, om det förekommer giltigt skäl för del. Det är något ovisst om denbestämmelsen kan åberopas som stöd för att återkalla ett förordnande, om behovav försvarare kan anses föreligga. För egen del anser jag att ett förordnande av offentligförsvarare skall kunna återkallas om den misstänkte inle längre kan anses habehov av en försvarare. Med hänsyn till att det inte är helt klart huruvida denmöjligheten finns enligt gällande rätt. bör en uttrycklig bestämmelse om detinföras. Som exempel på fall då ett försvararförordnande bör kunnaåterkallas på den grunden kan nämnas att förordnandet meddelats innan åtal väcklsoch det senare visar sig att åtalet inle omfattar det brott som motiveradeförordnandet. Ett annat exempel är att efter överklagande prövningen i högreinstans omfattar endasl frågor som inte kräver biträde av försvarare. Om denmisstänkte utser en privat försvarare sedan en offentlig försvarare förordnats,bör i allmänhet förordnandet återkallas. Som regel finns det i det läget inteheller tillräckliga skäl att förordna den private försvararen till offentligsådan. Slor försiktighet bör emellertid iakttas när det gälleratt återkalla elt förordnande som meddelats efler det alt åtal har väckts. 1983/84:23 23 under pågående förfarande mister den försvarare somförberett och kanske till en del genomfört hans försvar riskerar atl komma iett sämre läge än om han själv hade skött sitt försvar från början. Dettagäller i viss utsträckning oberoende av brottets svärhetsgrad. Innanfrågan om alt återkalla ett försvararförordnande avgörs, bör domstolen givetvisbereda den tilltalade och försvararen tillfälle att yttra sig. 3.2.1 Rätten till rådgivning i brottmål Mitt förslag: Den avsedda minskningen av antalel försvararförordnan-denbör till en del kunna kompenseras genom att den som behöver vägledning för sittförsvar i stället använder sig av möjligheten till rådgivning enligt RHL. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag(betänkandet s. 48-51). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna anser att rådgivningsinsti-tuletbör kunna användas på del sätt som kommittén har föreslagit. Några är docktveksamma till om rådgivning verkligen kommer att användas i den utsträckningsom kommittén har räknat med. RPS föreslår alt rådgivnings-tiden utökas frånhögst till högst för att möjliggöra bl.a. en ytterligareminskning av antalet förordnanden av offentliga försvarare. Även Stockholmstingsrätt har varit inne på att tiden bör förlängas, främst för alt gemöjlighet för rådgivning i anledning av ett eventuellt överklagande avunderrättens dom. Hovrätten för har påpekat att rättegängen ivarje högre instans bör kunna ses som en ny rättslig angelägenhet i fråga omrätten till rådgivning. Skäl för mitt förslag: Redan enligt gällande rält kaninstitutet rådgivning användas för all en misstänkt i brottmål skall kunna få rädoch upplysningar av en advokat eller en biträdande jurist på en advokatbyrårörande sitt försvar. Denna möjlighet bör kunna utnyttjas i de fall då någotbehov av offentlig försvarare inle kan anses föreligga men den misstänkte ändåbehöver råd och upplysningar före huvudförhandlingen i målet. När det gäller rådgivningstidens längd torde, somkommittén har framhållit (s. 49), de spörsmål som en misstänkt är intresseradav att diskutera ofta kunna vara avhandlade . Den nuvarande rådgiv-ningslidenom högst får i varje fall anses tillräcklig. Med anledning av vad kommittén har anfört (s. 72) om att entilltalad redan inför målels handläggning kan ha uttömt sina möjligheter tillrådgivning vill jag framhålla att jag i likhet med hovrätten för 1983/84:23 24 anser att rättegången i varje högre instans bör ses som enny rättslig angelägenhet i fråga om rätten till rådgivning. Att så är falletförutsätts i 8 § lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden ochnågon skillnad torde inte föreligga när del gäller rådgivning i brottmål (jfr prop.1973:87 s. 225).' Självfallet är del viktigt alt den som är misstänkt förbrott informeras om rådgivningsmöjligheten. Formerna för den informationen kanlämpligen övervägas av DV. Mitt förslag: Från den ersättning som skall tillerkännasen offentlig försvarare skall avdrag göras för den rådgivningsavgift somförsvararen har mottagit av den misstänkte vid rådgivningen. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag(betänkandet s. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som harberört frågan lämnar kommitténs förslag utan erinran. Två tingsrätter är docknegativa till förslaget. Den ena anser del tveksamt om rådgivningen alltidomfattar samma uppgifter som åligger en offentlig försvarare medan den andraanser att den föreslagna regeln blir s\år atl tillämpa. Skäl för mitt förslag: Den ersättning som tillerkänns enoffentlig försvarare är avsedd atl läcka även dennes förberedande arbete imålet. Om försvararen har meddelat rådgivning innan han har förordnats tilloffentlig försvarare bör han således få vidkännas elt avdrag på försvararersättningensom motsvarar vad han uppburit i rådgivningsavgifi. Om rådgivning någon enstakagång har meddelats av någon annan än den som förordnas som offentlig försvarareskall någon avräkning givelvis inle göras. Någonsvårighet atl tillämpa den föreslagna regeln bör inte uppstå. Det får ankommapå den offentlige försvararen att upplysa domstolen om att rådgivningsavgifi haruppburits och att ange avgiftens storlek i samband med att han yrkar ersättningför försvaret. Någon särskild kontroll från domstolarnas sida torde inte behövas.Det uppgivna avgiftsbeloppet dras av från den ersättning som skall tillkommaförsvararen enligt den taxa för ersättning till offentlig försvarare somfastställs av DV. När det gäller de icke taxebundna målen bör försvararen självgöra avdrag i kostnadsräkningen. Sammanfattning av skälen: Eftersom ersättningen till enoffentlig försvarare omfattar även dennes förberedande arbete i målet, bör vadförsvararen erhållit i rådgivningsavgifi avräknas rnol försvararersättningen. Prop.1983/84:23 25 Mittförslag: Om en tilltalad som har offentlig försvarare döms för brottet ochskall förpliktas atl återbetala vissa rättegångskostnader till slaten, skallhan från den övre gränsen för sin återbetalningsskyldighet få avräkna vad hanhar betalat i rådgivningsavgift till försvararen. Kommitténsförslag: Den dömdes återbetalningsskyldighet för rättegångskostnader skallminskas med vad han har betalat i rådgivningsavgift (betänkandet s. 52-54). Remissinstanserna:Kommitténs förslag har mött kraftig kritik vid remissbehandlingen. Bl.a. harframhållits atl förslaget kan medföra att en tilltalad får avräkna avgiften tvågånger, att systemet blir svårhanterligt, atl det bygger på att domstolen förehuvudförhandlingens slut får upplysning av den tilltalade om att han betalatrådgivningsavgift med visst belopp, att sådana uppgifter blir svåra atlkontrollera före huvudförhandlingens slut, att förslaget kan medföra attrådgivningen blir gratis samt atl det kan medföra ökade kostnader för staten.Det har också framhållits att avräkning i vart fall inte bör ske mot vad dentilltalade annars skulle ha atl betala ulan mot den tilltalades maximibeloppför rältshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt RHL. En remissinstans harockså påpekat att avräkning endast bör ske om offentlig försvarare har varitförordnad i målet. 1 annat fall borde även andra egna rättegångskostnader änrådgivningsavgift - t.ex. kostnader för privat försvarare, vittneslöner och inslällelsekosl-nader- få avräknas. En annan remissinstans har menat atl det inle behövs någonavräkning därför alt rådgivningsavgiften är så låg att den bör kunna bäras avalla tilltalade. Skälför mitt förslag: Om en tilltalad fälls för brottet, skall han enligt 31 kap. I§ RB normalt till staten betala tillbaka vad som enligt domstolens beslut harbetalats ut av allmänna medel. De kostnader som avses är främst koslnaderna förbevisning och försvarare. Den tilltalade behöver dock inte betala tillbaka merän som motsvarar del för honom gällande maximibeloppet för rältshjälpsavgiftenvid allmän rättshjälp enligt RHL. Beloppet får jämkas eller efterges hell, omdet finns skäl till del med hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hanspersonliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skullevara skyldig att ersätta understiger , behöver den lilllaiade aldrigbetala beloppet. Kommitténsförslag innebär atl del belopp som den tilltalade skulle betala enligt de nuredovisade reglerna skall minskas med vad han har betalat i rådgivningsavgift.Denna avgift kan uppgå till högst . Den får sällas ned så att den inleöverstiger den tilltalades maximibelopp för rältshjälpsavgift vid allmänrättshjälp. 1983/84:23 26 Av vad jag nu har anfört framgår all rådgivningsavgiftenligger på en sådan nivå alt den normalt bör kunna bäras av alla. Den skall eriäggasdirekt till den jurist som meddelar riidgivningen. 1 de fall då rådgivningenleder till att offentlig försvarare förordnas skall rådgivningsavgiften enligtvad jag redan anfört avräknas moe den ersättning som försvararen är beräuigadtill. I dessa fall erhåller domstolen uppgift om rådgivningsavgiften frånförsvararen. Rådgivningsavgiften har betalats av den tilltalade. Om dentilltalade i stället hade fått offentlig försvarare från böijan, skulle delarbete som ersatts genom rådgivningsavgiften i stället ha ersaUs av allmännamedel. Jag anser därför att det är rimligt att den rådgivnings-avgift som dentilltalade har erlagt till försvararen får avräknas när återbetalningsskyldighetenfastställs. Som några remissinstanser har påpekat bör rädgivningsavgifienavräknas mol den tilltalades maximibelopp för räUshjälpsavgift vid allmänrättshjälp och inle mol del rättegångskostnadsbelopp som den tilltalade annarsskulle vara skyldig atl ersätta. 1 likhetmed en av remissinstanserna anser jag vidare atl det saknas skäl att låtarådgivningsavgiften avräknas när den tilltalade inte har haft någon offentligförsvarare. 1 konsekvens härmed bör den tilltalade inte heller få avräknarådgivningsavgiften om han undantagsvis erhållit rådgivningen hos någon annanän den som senare har förordnats till offentlig försvarare för honom. Ulöver vad kommiuén har föreslagU bör en följdändringgöras i 31 kap. 11 § andra stycket RB. De följdändringar som behövs irättshjälpsförordningen (1979:938) kan beslutas av regeringen. Sammanfattning av skälen: Eftersom det arbete som omfattasav en rådgivning skulle ha ersatts som försvararaibete om den rådgivandejuristen varit förordnad som offentlig försvarare bör, om den som meddelatrådgivningen blir förordnad som offentlig försvarare, rådgivningsavgiften fåavräknas som försvararkoslnad när del gäller atl fastställa en dömd tilltalads aterbetalningsskyldighetför rättegångskostnader. 3.2.4 Ersättning för rådgivningskostnaden vid frikännandedom Mitt förslag: Om en tilltalad frikänins i ell mål variåklagare för talan, kan rätten av allmänna medel tillerkänna honom ersättningför hans kostnader för rådgivning enligt RHL. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag(betänkandet s. 54). Remissinstanserna: Förslaget lämnas utan erinran av allaremissinstanser utom , som anser alt hela systemet medavdrag och Prop.1983/84:23 27 ersättningför rådgivningsavgiften är för svärhanleriigt. DV anser atl rätl tillersättning för kostnaden för rådgivning för tilltalad som frikänns föreliggerredan enligt gällande rätt. Skälför mitt förslag: Om en tilltalad frikänns i ett mål vari åklagare för lalan,kan den tilltalade få ersättning av allmänna medel för sina rättegångskostnader,bl.a. för kostnaden för privat försvarare. Den tilltalades kostnad förrådgivning i brottmål är av samma slag som kostnaden för privat försvarare.Rådgivningskostnaden bör anses som en sådan rälle-gångskoslnad som dentilltalade kan få ersättning för vid frikännande dom. Detta är av belydelse ävenför att rådgivningsinstitutet i avsedd omfattning skall kunna ersätta försvararförordnande.En uttrycklig bestämmelse i saken bör tas in i 31 kap. 2 § första stycket RB. Entilltalad som begär ersättning för rådgivningskostnad bör tillerkännas ersättningendast om han kan styrka att han har haft kostnaden. Slalenskostnader för offentliga försvar var ca 80 milj. kr. Kommitténhar (betänkandet s. 75-76) med ledning av vissa statistiska uppgifteruppskattat att statens kostnader för offentliga försvarare kommer att minskamed mer än 5 milj. kr. om kommitténs förslag genomförs. Kommittén hardock betonat alt dessa uppskattningar är osäkra. Ävenjag finner det svårt att närmare uppskatta hur stora kostnadsbesparingar somkan göras. De förslag somjag har förordat i del föregående avviker också inågon mån från kommittéförslaget. Jag vill emellertid på nytt betona all detinte bara är fråga om all åstadkomma en omedelbar kostnadsbesparing. Minst likaviktigt är att man bromsar den utveckling mot allt fler försvararförordnandensom har kunnat märkas . Härigenom kan ytteriigarekostnadsökningar undvikas. Lagändringarnabör träda i kraft den . Som kommittén har föreslagit bör äldre beslämmelsergälla beträffande offentliga försvarare som har förordnats föreikraftträdandet. Prop.1983/84:23 28 1enlighel med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 3. lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472). Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Jaghemställer att lagrådets yllrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet mied föredragandens hemställan. 1983/84:23 29 Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådet , tillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet och chefen för beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring i lagen(1964:167) med särskilda beslämmelser om unga lagöverträdare, 3. lag om ändring i militärarättegångslagen (1948:472). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av byråchefen . Lagrådet lämnarförslagen utan erinran. Prop.1983/84:23 30 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden1. , , , , , , ,, , , , , , R. Carisson, ,, Thunborg Föredragande: statsrådet om rätten tilloffentlig försvarare Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om ändring i räUegångsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare, 3. lag om ändring i militära rättegångslagen(1948:472). Föredraganden upplyser att lagrådet har lämnat lagförslagen utan erin ran. Föredraganden hemställer all regeringen föreslär riksdagenatt anta de remitterade förslagen med en redaktionell jämkning i 21 kap. 3 a §rättegångsbalken. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Beslut om lagrädsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Bilaga I Kommitténs förslag Lag om ändring i Enligtriksdagens beslut' föreskrivs alt 21 kap. 3 och 10 §§ samt 31 kap. I och 2 §§ rättegångsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. 21 kap. 3 §2 Vid sin talans förberedande och utförande må denmisstänkte biträdas av försvarare. Försvarare utses av den misstänkte. Är den misstänkteunder eller sinnessjuk eller sinnesslö, utses försvarare av den somhar vårdnaden om honom. Har den misstänkte för sig ställt rättegångsombud,anses ombudet som försvarare. Enperson får inte vara försvarare, om han har eller har haft uppdrag åt denmisstänkte eller ekonomiska förbindelser med denne och omständigheterna ärägnade att minska förtroendet för hans förmåga atl iaktta vad som åligger enförsvarare enligt 7 § första slyckel. Om försvarare gäller i övrigt 12 kap. 2-5§§ samt 6 § andra stycket. Har denmisstänkte ej utsett försvarare eller avvisas av honom utsedd försvarare ochfinnes på grund av sakens beskaffenhet eller eljest hans rätl icke kunna utanbiträde tillvaratagas, skall offentlig försvarare förordnas för honom. Ar denmisstänkte anhållen eller häktad, skall även eljest, om han begär det,offentlig försvarare förordnas. År denmisstänkte anhållen eller häktad skall en offentlig försvarare förordnas förhonom om han begär det. Detsamma gäller om han är misstänkt för elt broll, förvilket inle är stadgat lindrigare straff än fängelse . En offentlig försvarare skall också förordnas I. omden misstänkte är i behov av en försvarare med hänsyn till utredningen iansvarsfrågan, . 2. om en försvarare behövs med hänsyn till att frågan om valav påföljd är tveksam och anledning förekommer att döma till annan påföljdän böter eller villkorlig dom, eller 3. om det i övrigt föreligger särskUda skäl med hänsyntill den misstänktes personliga förhållanden eller till målels art elleromfattning. ' Senaste lydelse 1982:201. Offentlig försvarare har rätt till skälig ersättning av allmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Vid bedömningen av vad som är skäligt arvode skall uppdragets art och omfattning beaktas. Hänsyn skall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsom den skicklighet och den omsorg som uppdraget har ulförts med saml den tid som har lagts ned på uppdraget. Offentlig försvarare har rätt till skälig ersättning avallmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdragel har krävt. Vidbedömningen av vad som är skäligt arvode skall uppdragets art och omfattningbeaktas. Hänsyn skall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsomden skicklighet och den omsorg som uppdragel har utförts med samt den lid somhar lagts ned pä uppdragel. Avdrag skaU ske för den rådgivningsavgififörsvararen har uppburit enligt rällshjälpslagen (1972:429). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfastställer taxa som skall tillämpas vid bestämmande av ersättningen. Offentligförsvarare får inte förbehålla sig ytterligare ersättning av den misstänkte. Omså ändå har skett, är förbehållet ulan verkan. 31 kap. 1 «" Dömes i mål, vari åklagare för talan,den tilltalade för brottet, skall han fill statsverket återgälda vad enligträttens beslut av allmänna medel utgått för hans inställelse vid rätten underförundersökningen, till vittne eller sakkunnig eller eljest för bevisning underförundersökningen eller i rättegången samt i ersättning till försvarare så ockstatsverkets kostnad för hans hämtande till rätten. Den tilltalade vare dock ejersättningsskyldig för kostnad, som icke skäligen varil påkallad förutredningen, eller för kostnad, som vållats genom vårdslöshet ellerförsummelse av annan än den tilltalade, hans ombud eller av honom utseddförsvarare. Hän vare ej heller i annat fall än som sägs i 4 § första stycketskyldig all betala mera än som motsvarar det för honom gällande maximibeloppetför rältshjälpspavgift vid allmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen(1972:429). Vad den tilltalade enligt första Vad den tilltalade enligt första stycket skall återgälda får jämkas eller eftergivas, om skäl härtill föreligger med hänsyn till den tilltalades broUslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. slyckel skall återgälda skaU minskas med vad han harbetalat i rådgivningsavgift enligt rättshjälpslagen. Beloppet får vitfarejämkas eller efterges, om skäl härtill föreligger med hänsyn till dentilltalades brottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. ' Senaste lydelse 1981: 1289. ".Senaste lydelse 1979:242. I9S2/83:6Iföreslås tredje stycket få en ny Omdet belopp som den tilltalade skulle hava att ersätta ej överstiger maximibeloppetenligt 12 § första stycket första meningen rättshjälpslagen, skall kostnadenstanna å statsverket. Frikännes tilltalad i mål,vari åklagare för talan, eller avvisas eller avskrives av åklagare väckt åtal,äge rätten av allmänna medel filler-känna den tilltalade ersättning för hanskostnad för försvarare, för vittne eller sakkunnig eller eljest för bevisningunder förundersökningen eller i rättegången saml för delgivning och förutskrift av protokoll eller annat dylikt, såvitt kostnaden skäligen varitpåkallad för tillvaratagande av hans rält, så ock för hans inställelse vidrätten. Frikänns tilltalad i mål,vari åklagare för talan, eller avvisas eller av-skrivs av åklagare väckt åtal,kan rätten av allmänna medel tillerkänna den tilltalade ersättning för hans kostnadför försvarare, för rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429), för vittneeller sakkunnig eller eljest för bevisning under fömndersökningen eller irättegången samt för delgivning och för utskrift av protokoll eller annat dylikt,såvitt kostnaden skäligen varit påkallad för tillvaratagande av hans rätt, såock för hans inställelse vid rätten. Ersättningför tilltalads inställelse utgår i enlighel med vad som gäller för tilltaladsom åtnjuter rättshjälp. Dennalag träder i kraft den Ifråga om offentliga försvarare som har förordnats före ikraftträdandet gälleräldre bestämmelser. 'Senaste lydelse 1972:430. 1983/84:23 34 Lag om ändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om Enligt beslut' föreskrivs att 11 § lagen (1964:167) med särskilda beslämmelser om unga lagöverträdare skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 §= Saknar ifall, som sägs i 10 §, den Om en tilltalad inte har fyllt ader- tiUtaladeförsvarare, skall offentlig ton år och det finns anledning att försvarare förordnas för honom, döma till annan påföljd än böler om det icke på grund av sakens be- skall en offentlig försvarare förord- skaffenhet eller eljest finnes uppen- nas för honom om det inte är up- bart, atl försvarare ej erfordras. penbart alt han saknar behov av en Denna lag träder i kraft den - Senaste lydelse 1969; 163. 1983/84:23 35 Lag om ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Enligt beslut' föreskrivs att 87 § militärarättegångslagen (1948:472) skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse / miUtärt mål som handlägges av I fråga om rätl UU offentUg för åklagare eller domstol skall rätt att svårare för den som är misstänkt i på begäran erhålla offentligJörsva- elt miUtärt mål, som handläggs av rare tillkomma, förutom anhållen åklagare eller domstol, gäller rälte- och häktad. Jämväl den som är ta- gångsbalkens beslämmelser. Där- gen iförvarsarrest samt annan som vid skall disciplinstraff anses jam ar misstänkt för brott, för vilket är ställt med böter. Är den misstänkte stadgat fängelse el- tagen i förvarsarrest har han alltid ler avsättning. rätt till offentUg försvarare omhan Den som är tilltalad eller misstänkt i sådanl mål har räu aUerhålla nödig ledighet från tjänstgöring vid försvarsmakten för att samråda medsin försvarare och i övrigt förbereda sin lalan.