prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett genomförande i oförändrat skick avde av kommittén föreslagna övergångsbestämmelserna skulle medföra betydandekostnadsökningar under etl anlal år efter ikraftträdandet. Detta beror pä att detnya och det äldre regelsysi:emet kommer att löpa jämsides. Det nya systemetinnebär en utvidgning av familjepensionsrälten till att omfatta bl. kan änkepension utgå enligt äldre regler. Som framgår av vad jag anfört i avsnitt 2,2.2 finns inteutrymme för några kostnadsökningar i nuvarande samhällsekonomiska läge. Del årdärför nödvändigt att anpassa övergångsreglerna till de samhällsekonomiskavillkoren. De förändringar av kommitténs förslag som påkallas härav liggerdock inom ramen för de av pensionskommittén uppställda allmänna utgångspunkternaför övergängsregleringen. 3.4.2 Övergångsregler inom barnpensioneringen Mot bakgrund av de angivna allmänna synpunkterna vill jagföreslå att förändringarna på barnpensioneringens område förses medövergångsregler av följande innebörd. Den i avsnitt 3.1.2 föreslagna rätten till barnpension förutländska barn som förts i adoptionssyfle bör gälla dä dödsfalletinträffar eller . Någon retroaktivitet bör alltså inteförekomma. ligger i linje med den allmänna principen att tidpunkten fördödsfallet bör vara avgörande för om rätt skall föreligga till en förmän ellerinle. Även administrativa hänsyn talar för en sådan lösning. Det skullenämligen i vissa fall kunna bli närmast ogörligt att i praktiken tillämpa enregel som gav rätt till barnpension också i fall dä en tilltänktadoptivförälder avlidit innan det nya regelsystemet trätt i kraft. Den föreslagna sänkningen av kvalifikationstiden förudändska barns rätt tdl folkpension iform av barnpension vid bosättning 1Sverige (avsnitt 3.3.2); 1983/84:73 133 bör självfallet tillämpas endast i fråga om pension sombelöper på tid efter ikraftträdandet. Därefter bör den nya regeln dock gällafullt ul, och det bör alltså vara utan betydelse föräldernavlidit. Bestämmelsen bör alltså kunna åberopas även om dödsfallet inträffatföre ikraftträdandet. Detta innebär att elt här bosatt ufiändskt barn som den1 uppfyller de nya kvalifikationsvillkoren - innebärande ihuvudsak att barnet är bosatt i eller att denavlidne föräldern före sin död hade bott här under minst sexmånaders tid - skall kunna få barnpension frän folkpensioneringen fr. o. m. dentidpunkten. De nyaenhetliga åldersgränserna för barnpension frän folk- och tilläggspensioneringen(avsnitt 3.1.3) blir av betydelse när det gäller att avgöra dels om ettefterlevande barn skall kunna beviljas barnpension, dels vid vilken fidpunkt enutgående sådan pension skall dras in. I princip bör de nya reglerna direkt fr.o. ikraftträdandet tillämpas i båda avseendena. Bestämmelserna bör gällasåväl når dödsfallet har inträffat före sorn när det sker efter reglernasikraftträdande. Detta betyder att en tillämpning av de nya bestämmelserna omrätt till barnpension efler för barn som bedriver grundläggandestudier skall kunna påkallas även av barn som redan uppbär sådan pension närbestämmelserna tråder i kraft. Också barn, som fått rått till barnpension föreikraftträdandet men som förlorat denna rätt sedan de uppnått 18 resp. , skall kunna nybeviljas barnpension från folk- och tilläggspensioneringenför tid efter ikraftträdandet med tillämpning av de nya beslämmelserna. Eftersomde nya åldersgränserna avses gälla även för barn som uppbär barnpension fräntilläggspensioneringen vid ikraftträdandet av de nya reglerna skall pensionenupphöra när barnet uppnår , orn barnet därefter inte bedriver fortsattastudier på grundläggande nivå. Har barnet fyllt 18 men inte 19 är den 1 januari1985 och skulle det med tillämpning av de nya bestämmelserna inte ha rätt tillfortsatt pension, bör emellertid barnet kunna få pension enligt hittillsvaranderegler. För barn i denna kategori bör tilläggspensionen alltså inte dras in vidikraftträdandet, utan barnet bör med stöd av äldre regler kunna få behållapensionen fram t. o. m. den månad varunder del fyller . Beiräffande de förstärkningar av nivåerna för barnpensioninorn folk- och tilläggspensioneringen som jag redovisat förslag till i avsnitt3.1.4 anser jag att följande övergångsregler bör gälla. I enlighet med pensionskommitténs förslag börförändringarna på folkpensioneringens område tråda i kraft fullt ut i sambandmed införandet av de nya familjepensionsbeslämmelserna. Barnpension sombeviljas fr. o. m. bör alltså utges på den nivå som gäller inomdet nya systemet. Det bör bli fallet såväl i situationer där det inte utgesefterlevandepension till vuxen efterlevande, t. ex. beroende på att barnelsbåda föråldrar har avlidit, som i fall där sådan pension utgår i form avomställningsbidrag eller sårskilt efterlevandebidrag. Prop.1983/84:73 134 Pä molsvarande sätt bör den nya barnpensionsnivän börjagälla redan frän ingången av är 1985 också om dödsfallet har ägt rum föreikraftträdandet. 1 vissa fall blir det därför aktuellt att fr. o. m. januari1985 räkna upp en utgående barnpension till den nivå som skall gälla enligt denya reglerna. Detta kan behöva göras i fräga om barnpension på garantinivå tillett barn som får folkpension efter båda föräldrarna eller som uppbär sådanpension efter en förålder och är berättigat till bidragsförskott iförhällande till den andra föräldern. Den höjning av bidragsförskoltsnivän i vissa fall som jagföreslagit bör på samma sätt gälla även för barn som beviljats sådant förskottföre . En uppräkning av bidragsförskottet får därför görasfr. o. m. den tidpunkten. 1ytterligare ett avseende anser jag det påkallat att införa särskildaövergångsregler på folkpensionsområdet. Del gäller fall dä ett efterlevandebarn är berättigat till barnpension från folkpensioneringen somfolkpension i form av änkepension utges efter den avlidne föräldern. Detta kaninträffa om dödsfallet har ägt rum före ikraftträdandet men - övergångsvis-äveni situationer dä dödsfallet inträffar därefter. 1 sådana fall bör göras ensamordning mellan barn- och änkepensionen. Det bör nämligen inte komma i frågaatt efter en avliden till en och samma familj utge både änkepensionenligt dagens regler och en förstärkt barnpension enligl de reformeradefamiljepensionsreglerna. Den samordning som sålunda fordras bör göras enligt deprinciper som gäller . Det innebär atl nuvarande bestämmelser om avräkningpä barnpensionens garantinivå ned till grundnivån med hänsyn lill samtidigtutgående änkepension från folkpensioneringen bör behållas för övergångsfallen. Beträffande förstärkningarna av barnpensionerna inomtilläggspensioneringen föreslår pensionskommittén att det i övergängshänseendeskall införas regler av i princip motsvarande innebörd som förfolkpensioneringens vidkommande. Enligt förslaget skall den höjdakompensationsgraden m. rn. sålunda i huvudsak gälla fall både därpensionsrätten uppkommer efter ikraftträdandet och där den inträttdessförinnan. Om änkepension utges efter den avlidne föräldern, skall dockgälla särskilda bestämmelser för samordning mellan denna pension och samtidigtutgående barnpension. Jag anserför egen del att det naturligtvis skulle vara en fördel om höjningarna avnivåerna för barnpension inom ATP kunde genomföras fullt ut direkt i sambandmed de nya reglernas ikraftträdande. I förekommande fall skulle alla utgående barnpensionerdä kunna räknas upp till de nya nivåerna. Emellertid finner jag mig inte kunnalägga fram förslag med så långtgående innebörd. Jag har tidigare framhållit attde övergångsbestämmelser som kommittén förordar ger upphov tillkostnadsökningar för den allmänna försäkringen med beiydande belopp. När detgäller barnpensioneringen hänför sig dessa till stor del till förslagen päATP-området. Jag finner det därför nödvändigt att utforma övergångsreglerna pådenna punkt så att 1983/84:73 135 det blir en viss senareläggning i förhällande tillkommiltéförslaget av uppräkningen av tilläggspensionerna. Den höjda kompensationsgraden inom tilläggspensioneringentar primärt sikte pä barnpension som kommer att utges inom ramen för delreformerade systemet för familjepensionering, där syftet är att lägga störretonvikt vid stödet till efterlevande barn och reducera betydelsen av förmånernatill änkor. De nya reglerna för beräkning av tilläggspension i form av barnpensionbör därför gälla enbart i siluationer dä rätten till barnpension inträder efterikraftträdandet och dä det dessutom inle utges änkepension från ATPefter den avlidne mannen. Hardödsfallet däremot inträffat före och rätt lill barnpensionalltså föreligger då del nya regelsystemet träder ikraft, bör enligt min mening hittillsvarande bestämmelser fortsätta atttillämpas och någon uppräkning alltså inte ske. Detta bör gälla ävenbeträffande möjligheten för föräldralösa barn att fä tilläggspension efter bådaföräldrarna. Denna rått bör således tillkomma endast barn som blir föräldralösaefter ingång. Nuvaranderegler för beräkningen av ATP bör gälla också för barn som beviljas barnpensionefler ikraftträdandet, såvida det dä utges åven änkepension fräntilläggspensioneringen efter den avlidne föräldern med tillämpning av desärskilda övergångsreglerna. Som jag angett beträffande motsvarande förslag påfolkpensioneringens område är det nödvändigt att beakta det samlade stödet frånefterlevandepensioneringen till familjen. Det skulle nämligen strida motreformens syfte om det efter en avliden man kunde utges såvälänkepension enligt äldre regler som barnpension enligt det nya regelsystemet. Sammanfattningsvisinnebår de för barnpensioneringen föreslagna övergångsbestämmelserna följande.De nya reglerna för barnpension gäller om föräldern avlider efterikraftträdandet. Har dödsfallet inträffat skall i principhittillsvarande regler ha fortsatt tillämpning. De nya åldersgränserna gällerdock även för barn som har beviljats barnpension före ikraftträdandet och sominte har fyllt vid ingången av . Också den sänktakvalifikationstiden för utländska barns rätt till barnpension vid bosättning iSverige tillämpas även om dödsfallet inträffat före ikraftträdandet. Likasåavses de nya nivåerna för barnpension inom folkpensioneringen gälla ocksä förbarn som har rätt till sådan pension vid ikraftträdandet. Avlider föräldernefter ikraftträdandet och utgår ocksä änkepension efler denne, skall nuvaranderegler tillämpas vid beräkning av storleken av barnpension från folk- ochtilläggspensioneringen. 3.4.3 Övergångsregler i fråga om stödet tdl vuxnaefterlevande Som tidigare nämnts bör en principiell utgångspunkt förövergängsregleringen vara atl de nya familjepensionsreglerna skall gällaenbart när 1983/84:73 136 dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. Denna principbör i enlighet med pensionskommitténs förslag slå igenom fullt ut når detgäller efterlevande män, som först i och med ikraftträdandet av den reformeradefamiljepensioneringen får ett efterlevandeskydd. Detta nya skydd bör ta siktepä enbart de män som blir änklingar sedan de nya reglerna har trått i kraft. Ärdetta villkor uppfyllt bör det nya systemet dock kunna tillämpas direkt utansärskilda övergångsbestämmelser med avseende på ålder eller liknande. I fråga om efterlevande kvinnor anser pensionskommitténatt de änkor som vid ikraftträdandet redan har rätt till änkepension bör ha fortsalträtt till sådan pension. Enligt kommittén bör vidare de hittillsvarandebestämmelserna om änkepension fortsätta att gälla även för andra kvinnor, somhar fyllt när de nya reglerna träder i kraft. Någon möjlighet att istället välja att erhälla stöd enligt de nya reglerna avses inte finnas fördessa kvinnor. För kvinnor som inle fyllt vid ikraftträdandet och som dåinte heller har rätt lill änkepension föreslås det reformerade systemet förefterlevandepensionering gälla fullt ut. De föreslagna övergångsreglerna har lett till en blandadreaktion frän remissinstansernas sida. 1 mänga yttranden bemöts förslagenpositivt. Ett relativt stort antal av remissorganen har dock invändningar iskilda hänseenden. 1 fråga omde allmänna principerna för övergångsregleringen ansluter sig en majoritet tillkommitténs ståndpunkt. Några förordar emellertid flexiblare lösningar.Riksförsäkringsverket menar att man måste söka en lösning som mildrar den nyalagstiftningens tillbakaverkande kraft. Även dekonkreta övergångsbestämmelser som kommittén föreslär vinner gillande avhuvuddelen av remissinstanserna. I elt par yttranden föresläs emellertid enlängre avvecklingsperiod. Flera av remissinstanserna företräder ä andra sidanuppfattningen alt avvecklingen av änkepensioneringen bör kunna ske snabbare.För detta uttalar sig bl. a. LO, som framhåller alt kommittéförslaget måsteanses vara alltför generöst. Även statskontoret, , ,. /SR m. fl. förordar en höjning av den föreslagnaåldersgränsen eller andra inskränkningar och hänvisar bl. a. lillkostnadsaspekten. och föreslår bl. a. atl änkepensionfrän ATP som beviljas efler ikraftträdandet inle skall utges efler . Flera remissinstanser påtalar vidare de problem i bl. a. administrativthånseende som kan bli följden av atl del kommer att finnastvä parallella systern för efterlevandepensionering. Jag har i avsnitt 3.4.1 framfört vissa allmänna synpunkteri frågan om principerna för utformningen av övergångsreglerna. Jag ansersåledes att tidpunkten för mannens bortgång bör tas som utgångspunkt förregleringen. Har mannen avlidit innan den reformerade familjepensioneringenträder i kraft bör i princip hittillsvarande bestämmelser gälla för änkans rättlill familjepension. Om dödsfallet däremot inträffar efter genomförandet av 1983/84:73 137 familjepensionsreformen, bör som huvudprincip gälla att denya reglerna skall tillämpas. Av olika skäl finner jag det dock nödvändigl alt göravissa avsteg frän denna princip. Sorn jag tidigare understrukit börfamiljepensionsrefonnen förses med relativt långtgående och generösaövergångsbestämmelser till förmån inte enbart för kvinnor som redan uppbäränkepension utan även för andra kvinnor som kommit upp och som bliränkor efter reformens genomförande. Det är därför nödvändigt att övergångsvislåta den nuvarande änkepensioneringen gälla också för denna senare gruppkvinnor. I fråganom hur övergångsreglerna bör närmare utformas kan jag ansluta mig tillpensionskommitténs förslag att de änkor som vid det nya systemetsikrafllrädande redan har rätt till änkepension skall få ha kvar denna pensionäven fortsättningsvis. Inom folkpensioneringen bör den fortsatta pensionsrättenprövas enligt de regler som finns . Folkpension i form av änkepension böralltså kunna utbetalas fram till dess änkan fyller eller fårålderspension. När del gäller änkepension från ATP finner jag emellertid, ilikhet med flera av remissinstanserna, del motiverat att göra ett avsteg fränkommiltéförslaget. Jag förordar således att det införs särskilda regler omsamordning i vissa fall efter mellan änkepension och egenpensionfrån tilläggspensioneringen. I nästa avsnitt återkommer jag närmare till dennafråga. När det sedan gäller den fortsalla rätten till änkepensionför kvinnor som vid införandet av det nya regelsystemet inte har börjat uppbärasådan pension vill jag framhålla följande. förslag, attavgränsningen av vilka grupper kvinnor som skall fortsätta att omfattas avskyddet från änkepensioneringen skall ske rned utgångspunkt från kvinnans åldervid de nya reglernas ikraftträdande, har mött kritik från ell anlalremissinstanser. Från flera håll har framförts önskemål om flexiblarelösningar. Härvid har bl. a. anförts atl det uppkommer adminislralivasvårigheter om man under en lång följd av år måste tillämpa två olika systernför efterlevandepensionering vid sidan av varandra. Vidare har LO och /SRframhållit all förslagel, att kvinnor som vid ikraftträdandet år elleräldre skall fortsätta att omfattas av rätten lill änkepension enligthittillsvarande bestämmelser, lätt kan uppfattas som om dessa kvinnor inte harnågon plats pä arbetsmarknaden. Jag har förståelse för dessa synpunkler. Inte heller jaganser kommittéförslagel på denna punkt vara ulan nackdelar. Det vorenaturligtvis lyckligt om övergångsreglerna kunde utformas på ett sätt som gavutrymme för en flexibel bedömning och som förkortade den tid dä tvä skildasystem för efterlevandepensionering måste tillämpas parallellt. Det möter dockstora svårigheter att finna en praktiskt tillämpbar lösning för detta. Olika andra lösningar av övergångsfrågorna har prövats av pensionskommittén(SOU 1981:61 s. 389). Kommittén har dock avvisat dessa, bl. a. på grund av dekomplikationer som skulle uppkomma i den praktiska tillämp- 1983/84:73 138 ningen och eftersom andra nackdelar skulle följa. Någotkonkret förslag lill en tillämpbar lösning rned annan utformning har inteheller framkommit under remissbehandlingen. Regler med innebörd att rätten tillänkepension prövas med beaktande av t. ex. den faktiska möjligheten att fäarbele skulle innebära att det infördes en tredje forrn av efterlevandepensionför änkor, något sorn skulle ge upphov lill stora problem i administrativthänseende. En väsentlig nackdel med en sådan ordning skulle vidare vara atl dekvinnor som berörs inte skulle ha möjlighet att i förväg rned säkerhet bedömaom de kan få änkepension efter mannens bortgång eller inte. Såvitt gällerinvändningen att tvä olika fainiljepensionssystein måsletillämpas vid sidan av varandra vill jag framhålla att en förkortning avövergångstiden kan åstadkommas endast om man generellt begränsar rällen ocksålill de änkepensioner som ulgår redan vid lidpunkten för reformensgenomförande. Som jag angivit är jag inte beredd alt lägga fram ett sådaniförslag. Även omkommitténs förslag inte är hell invändningsfritl vill jag med hänsyn till detsagda förorda att det läggs till grund för övergångsregleringen. Jag villbestämt understryka att denna min inställning inle får uppfattas så, atl jagmenar atl de kvinnor som medges ett fortsatt skydd frän änkepensioneringeninte skulle ha en plats i förvärvslivet. Självfallet anser jag förvärvsarbetevara av värde även för denna kategori kvinnor, som liksom andra bör beredas allhjälp och allt stöd som kan erbjudas om de önskar ge sig in pä arbetsmarknaden.Emellertid mäsle övergångsreglerna utformas utifrån generella ochlältilläinpade kriterier som svarar mot del skyddsbehov som genomsnittligt kanförväntas finnas. Mot den bakgrunden anser jag all kommitténs förslag om altgränsdragningen skall ske rned hänsyn till kvinnans ålder vid ikraftträdandetår att föredra framför andra lösningar. Jag kan dock inte pä alla punkteransluta mig till kommiltéförslaget. Med beaktande av vad remissinstansernaanfört finner jag vissa förändringar vara motiverade. I likhetmed bl. a. statskontoret, , , /SR, SAF och anser jag att åldersgränsen bör sällas något högre ån kommitténföreslär. Utgångspunkten bör vara att endasl kvinnor som är i sådan ålder attde generellt sett kan förutsättas behöva elt fortsatt skydd genomänkepensioneringen skall ges ett sådant. För yngre kvinnor måste denreformerade efterlevandepensioneringen anses uigöra etl lillräckligt skydd.Som statskontoret påpekar kan man av statistiken över andelen förvärvsarbetandegifta kvinnor dra slutsatsen att förvärvsfrekvensen i huvudsak är lika hög förkvinnor i åldrarna strax som för någol yngre kvinnor. Ävenkostnadsskäl talar för en höjning av åldersgränsen. En lämpligavvägning uppnås enligt min mening om åldersgränsen sätts vid 50 är. Därmedkommer den nya éfterlevandepensioneringen atl ta sikte pä kvinnor som i storutsträckning förvärvsarbetar och för vilka makens död generelltsett inte kan antas medföra samma långtgående ekonomiska konsekvenser som föräldre kvinnor. Prop.1983/84:73 139 utformas sä alt kvinnor, som är födda är 1934 ellertidigare, även efter ingången av är 1985 skall kunna beviljas änkepension fränfolk- och tilläggspensioneringen rned tillämpning av de nu gällande reglerna.Kvinnor födda eller senare omfattas fullt ul av det nya systemet förefterlevandeslöd, om de inte fält rätt till änkepension från en tidpunkt somligger före ikraftträdandet. De föreslagna reglerna innebär att det inom ATP, däränkepensionerna är livsvariga, kommer att utgå pension enligt nuvarande reglerunder mycket efter det nya systemets ikraftträdande. Först efter merän kan änkepensionerna förutses vara i huvudsak avvecklade inomtilläggspensioneringen. Pä folkpensionsomrädet kommer änkepension inle altkunna nybeviljas efter 15 är, och del alldeles övervägande antalet utgåendeänkepensioner har då avlösts av ålderspension. Härefter kvarstår endast ettfåtal änkepensioner som före reformens ikraftträdande beviljats änkor i lågålder. Ensärskild fråga som det finns anledning att ta upp i detta sammanhang är omsådana kvinnor som har eller fortsättningsvis kommer att få rätt tillänkepension bör ges möjlighet att avstå från sin rätt härtill och i ställetvälja efterlevandeslöd i form av omställningsbidrag och - i förekommande fall-sårskilt efterlevandebidrag. Tanken pä en sådan valrätt avvisas av pensionskommittén,som framhåller att det torde vara i det närmaste ogörligt att med någonnämnvärd grad av säkerhet göra en beräkning av det framfida utfallet av de bådasystemen. En valrätt skulle kunna leda till olyckliga konsekvenser för denenskilda kvinnan i fall där del senare visar sig att någon av de ursprungligaförutsättningarna för valet ändras. Kommittén betonar också att problem skullekunna uppstå i den praktiska tillämpningen om en sådan valmöjlighet infördes.Denna kommitténs uppfattning kan jag ansluta mig fill. Sammanfattningsvis innebär de av mig nu föreslagnaövergångsbestämmelserna för stödet till vuxna efterlevande följande.Efterlevande mån får rätt till omställningsbidrag och sårskiltefterlevandebidrag i alla situationer där dödsfallet inträffar efter den nyalagstiftningens ikraftträdande. Efterlevande kvinnor, som är födda är 1935eller senare och vars make avlider efler den nya lagstiftningens införande,omfattas av denna lagstiftning och kan alltså erhälla omslällningsbidrag ochsärskilt efterlevandebidrag. Efterlevande kvinnor, vars make avlidit föreikraftträdandet och som då har rätt till änkepension, får behålla denna pensionäven fortsättningsvis. Efterlevande kvinnor, som är födda ellertidigare och vars make avlider efler ikraftträdandet, kan även i fortsättningenbeviljas änkepension frän folk- och tilläggspensioneringen enligt nuvaranderegler. Under remissbehandlingen har ifrågasatts behovet avänkepension frän ATP efter . En så långtgående åtgärd, som att heltavskaffa rätten för änkor att uppbära tilläggspension i forrn av änkepensionefter det att de uppnätt , är jag inte beredd att tillstyrka.Däremot finner jag det motiverat att föreslå särskilda regler om samordningmellan övergångsvis Prop.1983/84:73 140 utgiven änkepension och egenpension i form avålderspension till änkan. Jag övergår nu till att behandla den närmareinnebörden av mina förslag i det avseendet. 3.4.4 Samordning mellan änkepension och egenpension inomATP Enligt de övergångsbeslämmelser som jag nu föreslagitskall de kvinnor som redan uppbär änkepension frän ATPbehälla denna pension. Dessutom skall kvinnor sorn är födda ellertidigare ha möjlighet alt ocksä efter ikraftträdandet av det nya regelsystemetnybeviljas änkepension från tilläggspensioneringen om maken skulle avlida. Dessa kvinnor kan vid sidan av änkepensionen komma attuppbära ålderspension frän ATP pä grundval av de pensionspoäng som intjänatsgenorn eget förvärvsarbete. Detta år i enlighet med de regler som gällerinom tilläggspensioneringen, eftersom änkepension där - i motsats till vad somär fallet inom folkpensioneringen - utges också efter det all änkan har uppnått65 års ålder eller börjat uppbära ålderspension. 1 likhei med flera av remissinstanserna anser jag atlbehovet av änkepension från ATP måste anses vara mindre framträdande om änkanerhåller också egenpension. Del kan ifrågasättas om de kvinnor som med slöd avde föreslagna övergångsreglerna medges fortsatt räll till änkepension skallbehälla denna oreducerad vid sidan av en egen ålderspension.