prop · G703127 · 1983-12-31 00:00:00 — 7. bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp,studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349),studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösaeller bidrag enligt förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag fördoktorander, eller 2. är inskriven vid arbetsmark-nadsinsfitut eller eflerförmedling av en arbetsmarknadsmyndighet genomgår yrkesutbildning. Om den försäkrade i fall som avses i tredje stycket 1)bedriver studier som beräknas pågå , skall ,vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på ensjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart deninkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Denna lag träder i kraft . 1983/84:127 13 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , Propositionom förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor Studiehjälpenhar alltsedan den infördes spelat en viktig roll för att motverka en socialtojämn rekrytering till studier efter . Statsfinanserna tillåter f n.inte en kraftig generell förbättring av det stöd som kommer alla elever igymnasieskolan m. m. till del - studiebidraget. I den situationen är detangeläget att förstärka stödet till studerande från hushåll med låga inkomster. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (SfU 1983/84:11, rskr 86) aviserade jag en förstärkning av det selektiva stödet i studiehjälpen.Av den utgiftsminskning som åstadkommits genom förändrade regler för alerbetalningspliktigastudiemedel fill elever i gymnasieskolan bör 50 milj. kr. användas för ensådan förstärkning. Underflera decenniers reformarbete har vi i byggt upp ett omfattandesocialförsäkringssystem med syfte att garantera medborgarnas sociala trygghet.De flesta socialförsäkringar är konstruerade med tanke på de förvärvsarbetandeoch skyddet innebär att den försäkrade får ersättning för elt inkomstbortfall.Detta gäller l.ex. sjukpenningförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen.Studiestöden räknas inte som inkomst i dessa sammanhang. För de studerande harman därför behövt skapa särbestämmelser inom antingen studiestödens ellersocialförsäkringens ramar. Men det finns fortfarande brister i de studerandesförsäkringsskydd, något som bl. a. har uppmärksammats i en rad motioner tillriksdagen. 1983/84:127 14 Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet en kommitté (U 1975:16) med tioledamöter för att utreda det studiesociala stödet. Kommittén antog namnetstudiestödsutredningen. Ytterligare två ledamöter tillkallades den 27 november1975. förordnades två sakkunniga i utredningen. Vidare harelt antal experter för längre eller varit knutna fill utredningen. Den31 fick utredningen genom tilläggsdirektiv (Dir. 1978:82) iuppdrag att också se över de studerandes försäkringsskydd samt alt undersökahur handikappade studerande hitfills hade finansierat sina studier och utifrånen sådan översyn föreslå eventuella förbättringar. I senare tilläggsdirektiv(Dir. 1981:44) uppdrog regeringen åt utredningen alt redovisa sina förslagavseende de studerandes försäkringsskydd och de handikappade elevernasstudiesociala situation samt därmed avsluta sitt arbete. Utredningenavlämnade betänkandet (DsU 1981:11) Studiestöd. -Handikappade studerande, försäkringsskydd, studiesociala undersökningar.Betänkandet har remissbehandlats. 1det följande behandlar jag försäkringsfrågorna. Till de handikappfrågor somockså tagits upp av utredningen avser jag att återkomma i annat sammanhang. Iförsäkringsfrågorna har jag samrått med chefen för . Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av betänkan-del sombilaga 1, en sammanställning av utredningens förfaltningsförslag som bilaga 2 samlen förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 3. 2.7.7Bakgrund och allmän motivering Enhuvuduppgift för de studiesociala stöden är att undanröja ekonomiska hinder förstudier efter . De skall göra det möjligt även för studerande frånekonomiskt svaga hem att studera utan att kostnaderna blir alltför betungandeför föräldraekonomin. En otillräcklig loräldra-ekonomi torde vara en av defaktorer som starkt påverkar ungdomars val mellan studier och förvärvsarbetemen också valen mellan olika utbildningsalternativ. Mycket talar för att detavgörande valet avseende framtida yrkesverksamhet oftast sker vid övergångenmellan grundskola och gymnasieskola. Här ägde under en lång följd av år enutjämning rum, då det gällde valet av studieväg, mellan elever med olikaekonomisk bakgrund. Till en del bör studiehjälpssystemet, med dess riktadetillägg fill studiebidraget avsedda för elever från ekonomiskt svagare hushåll,ha 1983/84:127 15 bidragittill denna positiva utveckling. har emellerfid enförändring skett. Ungdomar från hem med låga inkomster, t. ex. barn tillensamföräldrar, väljer i ökande utsträckning kortare utbildningar, l.ex.tvååriga gymnasielinjer, eller avslår från vidare utbildning mening beror detla bl. a. på att studiehjälpssysle-met inte tillalla delar fyller silt syfte. Studiestödsutredningenföreslog i belänkandet (SOU 1980:25) Studiestöd för 1619-åringar i gymnasialutbildning, en kraftig förstärkning av det generella studiebidraget. Trotsdetta förordade utredningen att selek-fiva stöd även i fortsättningen skulleingå i studiehjälpen. Då en kraftig förstärkning av den generella stödnivån avekonomiska skäl inte är genomförbar f. n., framstår behovet av ett förbättratselektivt stöd än klarare. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m.m. anmälde jag att jag avsåg att lägga fram förslag i detta avseende. Deselektiva slöd i form av bidrag som i dagens studiehjälpssystem utgår på basisav en prövning av elevens familjeekonomiska situation är de inkomst- ochbehovsprövade tilläggen. Det inkomstprövadetillägget är samordnat med det statliga bostadsbidraget då del gäller nivå ochinkomstprövning och avlöser detta då eleven fyller . Denhögsta summa som kan utgå i behovsprövat tillägg är f n. Detbehovsprövade fillägget utgår om det ekonomiska underlaget inle överstiger enviss summa, f.n. . Denna summa gäller som ovillkorlig gräns. Detekonomiska underlaget som är detsamma som för inkomstprövat tillägg - utgörför en ogift elev summan av delselevens och hans föräldrars taxerade inkomst enligt senaste taxering tillstatlig inkomstskatt, delsdet sammanlagda belopp i underskott i förvärvskälla som elev och föräldrar haftenligt samma taxering, delsen femtedel av den del av den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet som översfiger , delshälften av eventuella studiemedel som föräldrarna uppburit under somlaxeringen gäller. Dådet gäller gifta elever beaktas den egna och makens ekonomiska situation. Utöverdenna inkomstprövning gäller för atl eleven skall kunna få behovsprövattillägg att "synnerligen stort behov" av studiehjälp utöverstudiebidrag och andra tillägg skall föreligga. Som ell mått på hur stort behovetkan bedömas vara används i praxis familjens aktuella ekonomiska situation ochförsörjningsbördans omfattning. Hänsyn tas därvid till förekomsten av syskonunder . Även syskonets eventuella inkomster tas med i bedömningen av desamlade ekonomiska resurserna, liksom familjens eventuella förmögenhet ochfastighetsinnehav. 1983/84:127 16 Enförändring av reglerna för det inkomstprövade tillägget bedömer jag vara mindrelämplig f. n. Skälet är att tillägget är samordnat med det statligabostadsbidragssystemet. DeUa är f n. föremål för översyn inom bosladskommittén(Bo 1982:02) vilken enligt vad jag har erfarit överväger att föreslå vissaändringar i bostadsstödets konstruktion. En eventuell förändring av det inkomstprövadefillägget bör enligt min mening anstå tills resultat av kommitténs arbeteföreligger. Detbehovsprövade tillägget är, som antytts i min redogörelse, omgärdat avett omfattande regelsystem. Detta medför aU tillägget kan upplevas somsvåröverskådligt av föräldrar och elever och aU administrationen blir krångligoch tidsödande. Betecknande är att det vid en undersökning av detbehovsprövade tillägget, som studiestödsutredningen genomförde, visade sig atten mycket hög andel av ansökningarna avslogs. /79 var t. ex.andelen avslag så hög som 63,. Tilläggetsbetydelse för alt motverka social snedrekrytering vid val av gymnasialutbildning har också minskal. Endast drygt hälften så stor andel av de studiehjälpsberätligadesom t. ex. 1968/69 har behovsprövat tillägg. Även den summa som kan utgåi maximalt tillägg har minskal något realt sedan tillägget infördes. Dåtillägget infördes var den huvudsakliga målgruppen elever med ensamstående vårdnadshavare.Andra elever kunde få tillägget om synnerliga skäl förelåg. I praktiken hartillägget - trots atl den uttryckliga begränsningen till ensamstående tagitsbort - genom de låga inkomslgränser som gällt förblivit ett stöd huvudsakligenför denna kategori. Mittförslag: Det behovsprövade tillägget i studiehjälpen slopas och ersätts med etthögre och mer schabloniserat tillägg sorri bör benämnas extra tillägg. och elev till hushåll med ett ekonomiskt underlagsom understiger . Till hushåll med ett ekonomiskt underiag påmellan 40000 och . och till hushåll med ellekonomiskt underlag på . per månad.Reglerna för vad som utgör det ekonomiska underlaget överensstämmer med vad somgäller i fråga om det inkomstprövade tillägget. Vidare föreslår jag altinackorderingstilläggets grundbelopp höjs till . Skälför mitt förslag och vissa kommentarer till detta: Del nuvarande selektivastödet inom studiehjälpen har kraftigt minskal i betydelse. Vid valet mellanatt påbörja gymnasiala studier eller att helt avstå från sådana liksom vidvalet mellan olika utbildningsvägar i gymnasieskolan, har familjens ekonomiskasituation fått en allt större betydelse. Jag anser därför att ett kraftigtförstärkt selektivt stöd till de inkomstsvagaste hushållen bör införas. Flerahushåll än bör också nås av stödet. 1983/84:127 17 familjermed bräcklig ekonomi kan del vara av avgörande betydelse i detta sammanhang omsamhället ger bidrag i en omfattning som motsvarar i stort sett hela denkostnad som en elev i gymnasieskolan kan ge upphov till för familjeekonomin.För de allra inkomstsvagaste hushållen skulle införandet av det nya tilläggetinnebära att studiebidraget tillsammans med tillägg kan uppgå fill 10260 kr.per läsår för ett barn. Ettstöd på denna nivå bör kunna innebära all även längre gymnasiestudier ler sigsom ett realistiskt alternativ för ungdomar från hem med svag ekonomi.Frestelsen att i stället välja ett osäkert förvärvsarbete ellernågot alternativ som samhället erbjuder arbetslösa ungdomar bör minska.Samhällsekonomiskt bör stödet inte innebära någon belastning. Ungdomarnauppmuntras att välja en utbildning som ger dem bättre grund för framtiden. Jagvill understryka alt det extra tillägget självfallet inte bör beaktas dåfamiljers behov av bistånd från bedöms, öm sådant bistånd minskaspå grund av tillägget är det studiesociala syftet förfelat. Somalla inkomstprövade förmåner kommer del extra tillägget alt ge upphov tilltröskel- och marginaleffekter. Det hade varit möjligt att minska dessa genomatt göra tillägget mera fingraderat. Jag har emellertid valt att föreslå en såenkel och överblickbar modell som möjligt. Därigenom bör administrativa och informationsmässigafördelar kunna uppnås. Jag vill i detta sammanhang erinra om atl marginalskaltesänkningende närmaste åren innebär att problemen med tröskel- och marginaleffektersuccessivt minskar. Ilikhet med det behovsprövade tillägget kommer det extra tillägget att i storutsträckning i praktiken tillkomma hushåll med ensamstående vårdnadshavare.Jag har övervägt atl föreslå lägre inkomslgränser för sådana hushåll än för tvåföräldrahushållmen har avstått från delta. Milt ställningstagande grundar sig bl.a. påresultaten av en undersökning om ensamföräldrar som genomförts vid universiteteti på uppdrag av ensamförälderkommitlén (S 1977: 16). Av dessa framgår bl.a. atl barn fill ensamstående föräldrar i mindre omfattning än barn i tvåföräldrahushållägnar sig åt studier efler och atl de också väljer kortare utbildningar.De högre inkomstgränser som föreslås för del extra tillägget kommer också attinnebära alt fler tvåföräldrahushåll än får del av stödet. Jagvill betona atl förslaget om extra tillägg bör ses mot bakgrund av atl socialdepartementetsfamiljeekonomiska beredningsgrupp överväger förändringar av detfamiljeekonomiska stödet. Kommande förändringar kan påverka förutsättningarnaför studiehjälpens utformning. Enligt min bedömning kommer emellertid behovetav elt selektivt stöd att kvarstå. Hyreskostnadernahar ökat kraftigt . Inackorderingstill-läggets grundbelopp, f. n.400 kr. , täcker sällan de inackorderade elevernas verkligaboendekostnader. Jag anser i likhet med vad CSN föreslagit i sinanslagsframställning för /85 att en höjning av 2 1983/84. 1983/84:127 18 grundbeloppetär befogad och föreslår att det för /85 utgår med . Jagberäknar att närmare 25 000 elever kommer att kunna få extra tillägg /85. Kostnaderna för stödet beräknar jag till ca 65 milj. kr. Dessa kostnader kan täckas inom det utrymme som skapasgenom att det behovsprövade fillägget slopas och genom den utgiftsminskning somde förändrade reglerna för alerbetalningspliktiga studiemedel till 18-20-åringari gymnasiala studier innebär. För innevarande budgetår har 17 milj. kr.anvisats för det behovsprövade tillägget. 2.2Anslagsberäkningar för /85 2.2.7Studiebidrag och förlängt barnbidrag Detförlängda barnbidraget och studiebidraget är då det gäller den summa som kanutgå samordnande med det allmänna barnbidraget. Till skillnad från detlautgår dock förlängt barnbidrag och studiebidrag per år.För innevarande budgetår har anvisats 24,7 milj. kr. för föriängl barnbidragoch 568,7 milj. kr. I sin anslagsframställning för budgetåret1984/85 räknar centrala () med att något färre elever äninnevarande läsår kommer att få bidragen. Jag delar denna bedömning ochberäknar det totala medelsbehovet till 661 milj. kr. Denna summa överstigervad som anvisats för innevarande budgetår trots att den månatliga summan äroförändrad. Detta beror främst på att utnyttjandet av studiebidraget ökatmarkant, vilket jag i likhet med CSN bedömer vara ett resultat av svårighetenför ungdomar att få arbete. Medelsbehovetför inackorderingstillägget under /85 beräknar jag till 101milj. För innevarande budgetår har anvisats 96,4 milj. kr. Hemreseersältningenär avsedd att täcka inackorderade elevers resor till föräldrahemmet underhelgerna och utgår med ett schabloniserat grundbelopp. För /85beräknar jag medelsåtgången till 47,7 milj. kr. vilket är en ökning med 3 milj.kr. beroende på väntade taxehöjningar. Det inkomstprövadetillägget är samordnat med det stafiiga bostadsbidraget när del gäller beloppoch reduceringsregler. höjs del inkomstprövade tillägget (prop.1983/84:40, SfU 11, rskr 86) till . Somjag fidigare nämntöverväger bosladskommittén att föreslå vissa förändringar av bostadsbidragenskonstruktion. En förändring kommer alt återverka på studiehjälpens inkomstprövadetillägg. I avvaktan på eventuella ändringar av bosladsbidragsreglema föreslårjag inle några förändringar av det inkomstprövade tillägget. Prop.1983/84:127 19 fillägget beräknar jag till 19,1 milj. kr. för budgetåret1984/85. För innevarande budgetår anvisades 19,7 milj. kr. Resekostnadsersältningutgår till studerande vid slalens skolor för vuxna i och Norrköping.Jag beräknar medelsåtgången till 1,1 milj. kr. för /85, vilkelär en ökning med 0,1 milj. kr. i förhållande fill vad som anvisats förinnevarande budgetår. 2.2.4 Ersättning till länsbolagen för gymnasieelevernasresor Resetilläggen inom studiehjälpen ersattes den Ijuli 1983 med ett statsbi drag till länstrafikföretagen (prop. 1982/83:129, SfU 25, rskr 386). Dessa åtar sig, för atl få del av statsbidraget, ansvaret för de studiehjälpsberätli gade elevernas resor till och från skolan. Förändringen genomfördes för att uppnå förbättringar för eleverna och för att förenkla administrationen kring elevemas resor. Sedan reformen trätt i kraft har jag mottagit syn punkter av olika innehåll från enskilda och från olika länstrafikförelag. Enligt min bedömning har alltför förflutit sedan genomförandet för att det skall finnas underlag för att redan nu göra några förändringar. Under /85 väntas antalet studerande med rätltill fria resor minska något, från ca 155000 fill omkring 150000. Jag beräknartrots detla att statsbidraget fill länstrafikföretagen för denna verksamhet börökas med hänsyn fill ökade kostnader. bör därför föras upp med214 milj. kr. för /85, vilket innebär en ökning med 9,5 milj.kr. Detta innebär en ökning på grund av ökade kostnader. Reglerna för prövning av behovet av återbetalningspliktigastudiemedel för studiehjälpsberätligade elever mellan , förändrasden (prop. 40, SfU 11, rskr 86). Jag beräknar att förändringenkommer att medföra en utgiftsminskning på omkring 100 milj. kr. för budgetåret1984/85. Av dessa medel omdisponeras 50 milj. kr. för det extra tilläggetenligt vad jag tidigare föreslagit. De nämnda regeländringarna kommer att medföra en vissökning av del antal elever som får återbetalningspliktiga studiemedel efter prövningmot föräldraekonomin. Jag beräknar del totala medelsbehovet för budgetåret1984/85 till 112 milj. kr. 2.3.1 Bakgrund och allmän motivering För den som av någon anledning inle kan arbeta ochförsörja sig själv skall det finnas ett socialt skyddsnät. Socialförsäkringarnaär de viktigaste inslagen i det sociala trygghetssystemet. Dessa försäkringarär emellertid huvudsakligen konstruerade med tanke på de förvärvsarbetande. Deär således avsedda atl vid t. ex. sjukdom eller arbetslöshet täcka förlusten av 1983/84:127 20 Sjukpenning får i princip bara den som har inkomst från en anställningeller något annat förvärvsarbete. Lagen om arbetsskadeförsäkring omfattar i huvudsak"den som förvärvsarbetar". För att få ersättning från enarbetslöshetskassa skall man vara medlem i en sådan kassa och ha utförtförvärvsarbete i en viss omfattning. Föräldraförsäkringen har för vissa delaren garanlinivå på . Den som har en sjukpenning som överstigergarantinivån får i stället detta högre belopp. Socialförsäkringarnaskonstruktion skapar behov av särlösningar för grupper som inte har inkomst avförvärvsarbete. Det gäller bl. a. de studerande som finansierar sina studiermed olika former av studiestöd. Det har också i samband med reformarbete på detsocialpolitiska området skapats olika särbestämmelser för de studerande inomsåväl studiestödens som socialförsäkringarnas ramar. Som exempel kan nämnas1975 års sjukförsäkring för studerande med studiemedel och den frivilligasjukförsäkringen inom lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Ennärmare redogörelse för nuvarande förhållanden återfinns i sludie-stödsutredningensbetänkande (Ds U 1981:11, s. 125 ff). De finns också kortfattat sammanfattade ibilaga 1, s. 34-36, till protokollet i detta ärende. Trotsdetla finns del fortfarande brister i de studerandes försäkringsskydd. Dessabrister har också uppmärksammats i en rad motioner fill som i sin turlett till bl. a. studiestödsutredningens uppdrag att se över de studerandesförsäkringsskydd. Detkan finnas skäl att erinra om vad regering och riksdag i olika sammanhanguttalat i frågor som rör de studerandes försäkringsskydd. Ett utdrag urutredningens betänkande, som behandlar sådana uttalanden återfinns i bilaga I (s.37 ff.). Närdel gäller socialförsäkringarna finns betydande problem som bl. a gällersamordningen av och gränsdragningen mellan olika typer av stöd och bidrag. Detfinns därför anledning att nämna några utredningar som har betydelse för de nuaktuella frågorna. (S 1978:04) har bl. a. haft i uppdrag att utreda verkningarna av gällandebestämmelser för delårs- och deltidsanställda samt att göra en översyn av denfrivilliga sjukpenningförsäkringen för hemmamakar och studerande. Kommittén haravlämnat betänkandena (SOU 1981:22) Sjukersätiningsfrågor och (SOU 1983:48) Egenföretagaressjukpenning m.m. Kommitténsbetänkanden bereds f n. i . (S 1980:08) har haft i uppdrag att göra en övergripande genomgång av depraktiska erfarenheterna av ledighets-och ersättningsreglerna såväl ur denenskildes synpunkt som ur arbetsmarknads- och administrativa synpunkter. Ensärskild utredare (1984:01) har filisatts för att se över arbetsskadeförsäkringenm.m.l uppdraget ingår också att se över studerandes försäkringsskydd vidarbetsskada. 1983/84:127 21 Studiestödsulredningensutgångspunkt är alt de studerande inte skall behöva sänka sin standard undersjukdom. Målet med en försäkring bör enligt utredningen också vara att skapa enekonomisk trygghet av sjukdom utan aU i väsentlig utsträckningutöka skuldbördan. Utredningen har i sina överväganden kring dessa frågorstannat för att de studerandes försäkringsfrågor i göriigaste mån bör lösasinom ramen för de studiesociala systemen. Jag delar utredningens principiellainställning och fillstyrker i det följande flera förslag om ändringar istudiestödslagen (1973:349) som innebär förbättringar rörande de studerandesförsäkringsskydd. Vissafrågor berör också AFL. Jag föreslår därför efter samråd med chefen försocialdepartementet vissa ändringar även i denna lag. Fleraav de frågor studiestödsutredningen tar upp är av mer övergripande karaktäroch berör också andra grupper än de studerande. Det gäller exempelvis frågan omsjukpenningens beräkning vid l.ex. deltidsarbete, vissa frågor som rörarbetsskadeförsäkring, etc. Flera av de aktuella frågorna är redan i annatsammanhang aktualiserade i och ett beredningsarbete pågår. Iavvaktan på mer övergripande lösningar av dessa frågor lägger jag nu framförslag på de områden som i första hand berör de studiesociala systemen och somär speciella för studerandegrupperna. 2.3.2Sjukförsäkring - förslag till ändringar inom studiemedelssystemet m.m. Mittförslag: Studerande som helt eller delvis finansierar sina studier medstudiemedel eller utbildningsbidrag för doktorander tillförsäkras sådana medeläven av styrkt sjukdom. Förutsättningen för att studiemedeleller utbildningsbidrag skall utgå är attsjukdomsperioden infaller under sådan studietid för vilken den studerande harbeviljats något av dessa stöd. Läkarintyg krävs om sjukdomsfiden överstiger 14dagar. För det första kalenderhalvåret en studerande bedriver studiemeddsberätfigadestudier utgår studiemedel bara om den studerande har påbörjatstudierna då han blir sjuk. Motsvarande gäller studerande med utbildningsbidragför doktorander. Återbetalningspliktiga studiemedel som belöper på en sådan delav en sjukperiod som infaller efter en karenstid medräknas normalt inlevid beräkningen av återbetalningsskyldigheten. Utredningensförslag: Överensstämmer med miU förslag utom på två punkter. Utredningenföreslår en kortare karenslid saml föreslår detaljeradebestämmelser om en dagpenning (betänkandet s. 158 ff). 1983/84:127 22 Remissinstanserna:De remissinstanser som har yttrat sig i dessa frågor tillstyrker utredningensförslag (bilaga 3 s. 61 ff). Skälför mitt förslag: Enhgt studiestödslagen (1973:349) får studerande i sambandmed sjukdom behålla beviljade studiemedel med vissainskränkningar. Sjukperioden får således inte annal än undantagsvis omfattahela den studerandes studietid under ett kalenderhalvår. Den studerande harinte heller rätt till studiemedel för större del av två på varandra följandekalenderhalvår än , om inte särskilda skäl föreligger. Genom deförslag jag nu lägger fram kan studiemedel utan dessa begränsningar utgå förall styrkt sjukdom under studietid. Däremot anser jag att den inskränkning irätten till studiemedel , som gäller det förstakalenderhalvåret under vilket en studerande bedriver studier, bör behållas. Fören sådan sjukperiod bör studiemedel således även fortsättningsvis utgå endastom den studerande har påbörjat studierna innan han blev sjuk. Förslageninnebär att en studerande har sin försörjning tryggad han normaltskulle ha finansierat sitt uppehälle med studiemedel, även om han råkar blisjuk av .