prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — Det utvecklingsarbete - omkring "Mångsidigtanvändbara Förskolor och Fritidshem, MAFF" som kom till ståndkaraktäriserades av: nystartade medelstora institutioner, flexibel inreorganisation och byggnadsutformning och en verksamhetsinriktning för barn upptill tonåren från det närmaste bostadsområdet - dock med tonvikt påheldagsomsorg - liksom för boende i allmänhet i barnstugans grannskap. Sammanlagtåtta kommuner kom all driva sådan försöksverksamhet inom MAFF. Inom projektet har funnits en nära kopplig mellanutvecklingsarbete och forskning. Erfarenheter som vunnits inom forskargruppernahar återförts lill försöksverksamheterna och kunnat påverka den fortsattautvecklingen. Forskarna har på så sätt fungerat både som observatörer ochförsöksledare. roll under genomförandeskedel har varilalt hålla löpande konlakter med de medverkande kommunerna i syfle attupprätthålla jämförbara yttre administrativa villkor för de åtta lokalaförsöken. Vid sidan av della har sekretariatet på administreratfinansieringen av forskningen och den särskilda bidragsgivningen förförsöksverksamheterna. Även samordning av forskargrupperna har skett viasocialstyrelsen - främsl i administrafivl hänseende men även i viss månforskningens innehåll. Resultatet av utvecklingsarbetet och studierna av detta ärnaturligtvis mångfaselterat. En del resultat kan iakttas som en akliv del i deallmänna förändringarna inom barnomsorgen under andra - delstora utbyggnadsskedet. Här ingår MAFF:s utvecklingslinjer som en bland mångaandra pådrivande krafter - åldersblandade barngrupper, gemensaml arbetslag förhela institutionen och föräldrarnas medverkan i daghemmet. Till detta kan läggas de tämligen MAFF-specifikautvecklingsidéerna om brukarnas aktiva del i miljöutformningen med hjälp avförändringsbara lokaler och en vidgad roll för barnstugan i del omgivande bostadsområdet.Båda dessa utvecklingslinjer har i huvudsak stannat inom projektet där de i ochför sig visal sig fruktbara, men ännu inte lett lill efterföljd eller funnitföljeslagare varken i de medverkande kommunerna eller i landet i övrigi. Studierna av lokalernas användning och den pedagogiskaverksamheten har avsatt en mängd delrapporter. De vetenskapliga slutanalysernapågår f. n. I delta maierial kommer en del mer grundläggande kunskaper ombarnstugor att kunna redovisas. Det rör sig bl.a. om samspel mellan barn iolika åldrar i åldersblandad verksamhei, om pedagogisk planering och ledning,om flexibla byggnaders användbarhet och lönsamhet, om vilka 1983/84:11 23 rumsliga kvaliteter, däribland ljudklimat, som fordras fören bra daghems-verksamhet, om barnstugans möjlighet att bli ett mer mångsidigtinstrument i den bosladssociala frågan. avser att publicera en sammanfattandeslutredovisning för . 2.3 Enkäten om barnomsorgsforskning inom högskolans ram -projektkatalog Enkäten om barnomsorgsforskning inom högskolans ram harutgjorts av en blankett med ett 20-tal frågor om barnomsorgsforskning somavslutals eller satts igång , dvs från det årbarnomsorgslagen trädde i kraft. 1 blanketten har den evskilde forskaren bl.a.fått ange projektets tillämpningsområde utifrån givna alternativ. Alternativenhar varit: daghem, familjedaghem, deltidsförskola, fritidshem, öppen förskola, föräldraverksamhel,invandrarbarn, barn med behov av särskilt stöd, barn på sjukhus, socialplanering, arbetsliv och jämställdhet, övrigt. Arbetet med enkäten pågick . Socialstyrelsenför sin del redovisar fem projekt av forskningskaraktär inom ramen för enkäten.De är alla viktiga barnomsorgsprojekt men har inte bedrivits inom eller i närasamarbete med forskningsinstitution. Enkäten redovisas, som tidigare nämnls, i en projeklkatalogsomåterfinns sist i bilagan. Strävan har varit all presentera redovisningen av enkätenkortfattat men så att den ger de konkreta upplysningar om detenskilda projektet som behövs för att politiker och huvudmän skall kunna bedömaprojektels betydelse i förhållande lill aktuella problem inom barnomsorgen. Enannan strävan har varil alt göra presentationen översiktlig på så sätl alt denvisar forskningens huvudinriktningar. Utgångspunkt för redovisningen har varilalt den skall vara så fullständig som möjligt. Erfarenhetsmässigt är denna typav enkäter förenade med slora borlfallsproblem. Därför kan det inte uteslutas,trots de ansträngningar som gjorts av universiteten och departementet, att detförekommer projekt som inte fångats upp i enkäten. 2.3.1 Översikt av redovisningen i projektkatalogen 1 projektkatalogen redovisas närmare hundra projekt somfördelar sig över nio ämnesområden nämligen: pedagogik och arbetsmetoder 22 Projekt barn med behov av särskilt stöd inom barnomsorgen 14 " barn på sjukhus 1 " Skr.1983/84:11 24 förskoleverksamhet - allmänt 17 " förskolebarn - levnadsförhållanden 9 " Vissa av projekten kan hänföras till flera områden, vilketframgår av den bifogade katalogen och de register som finns där. Huvuddelen avprojekten rör förskolebarn och förskoleverksamhet. En sammanräkning av uppgifterna om anslag till projektenger en summa av omkring 30 milj. kr. varav drygt en tredjedel finansierats viadelegationen för social forskning. Del nämnda beloppet är en grov uppskattningav del totala belopp som satsats på barnomsorgsforskning. enkät upptar frågor ominformationsinsatser beträffande resp. projekt och dess resultat. Av svarenframgår att del övervägande antalet forskare har vidtagit eller avser att vidtainformationsinsatser. Bland insatserna kan nämnas: Deltagande i konferenser där information lämnas omprojektet. Publicering i tidningar, tidskrifter och radio/TV. Populariserad version av forskningsresultaten. Dellagande i fortbildning av personalkategorier som ärberörda av projektets frågeställning. Det är att märka att det övervägande antalet forskareförsöker att löpande under projektet nå ut med information genom någon av deangivna metoderna eller en kombination av flera. En mindre del av forskarna ämnar nöja sig med enbart enslutrapport. 2.4 Möten med de kommunala huvudmännen I uppdraget från ingår att ange hur resultatetav forsknings- och försöksverksamheten kommil huvudmännen till godo och - om såerfordras -vilka åtgärder som planeras för all förbättra informationen omresultaten. Arbetsgruppen har därför anordnat en serie möten medhuvudmännen vid vilka möten också andra för uppdraget väsentliga frågor lagilsupp. Mötena har ägt rum i , , och . Sammanlagt har20 kommuner deltagit med tillsammans ca 100 deltagare. Urvalet av kommuner hargjorts efter samråd med Svenska kommunförbundei. Hälften av deltagarna har kommilfrån kommunernas centrala förvaltningar och hälften från personal som arbetar idaghem och andra former av barnomsorg. Till mötena inbjöds även socialstyrelsensamt informationschefen vid resp. regions universitet. Två huvudfrågor harstått på dagordningen nämligen: "Kunskapsbehov - forskningsbehov -forskningsplaner" och "Information och informationsbehov". Uppläggningen i slort av mötena innebar all de båda ämnenaintroducerades av någon av deltagarna. Därefter behandlades ämnena i tvågrupper, en Skr.1983/84:11 25 beslående av tjänstemän från de centrala förvaltningarnaoch en bestående av personal i barnomsorgen. Introduktionerna och diskussionerna spände över ett brettfält. Vissa frågor har ständigt återkommit och det är uppenbart att det finnsför samtliga dellagande kommuner gemensamma kunskapsbehov. Det finns ett gemensaml kunskapsbehov inom denövergripande frågeställningen integration - segregation varav vissa delområdenfordrar särskild uppmärksamhet. Dit hör barnomsorgen och de underprivilegieradebarnen, såsom invandrarbarn, handikappade barn, barn med allergier och barn somav andra skäl har behov av särskilt stöd. När det gäller invandrarbarn behöver följande frågorsärskilt undersökas ur såväl invandrarbarnens, de svenska barnens, föräldrarnassom personalens perspektiv: - Hur bidrar förskolevistelsengenerellt till barnens ulveckling; - Utvärdering av enspråkigaoch tvåspråkiga daghemsavdelningar; - Metodutvecklingför arbetet med barnens kultur, språk och språkutveckling. Bland frågor som behöver undersökas när det gällerhandikappade barn framhölls: - Vad händer igruppen när handikappade barn integreras; - Utbildas ochförbereds personalen tillräckligt för att leda en sådan verksamhet; - Jämförelsermellan ett integrerat arbetssätt och segregerade verksamheter i form avhörselskolor och förskolor för rörelsehindrade barn. Ett annat gemensamt kunskapsbehov finns beträffandefritidshemmen. Frifidshemmens roll ökar i takt med att den samlade skoldageninförs. Till frågor som bör belysas hör: - Hur påverkasbarnet av l.ex. de ständiga förflyttningarna skolan -fritidshemmet -skolbespisningen; - Det pedagogiskainnehållet i fritidshemsverksamheten. Ett gemensamt kunskaps- och forskningsbehov finns ocksåbeträffande barnomsorgsverksamheten i stort såsom: - Älderssammansättningari och storleken av barngrupper; - Verksamhetenspedagogiska innehåll, mål och metoder; - Personalfrågorsåsom förskolepersonalens yrkesroll, arbetslagens funktion, stabiliteten ipersonalgruppen, effekterna av personalens olika utbildningar, fortbildning; - Utvecklingsarbetebeträffande olika former av föräldrasamverkan; Skr.1983/84:11 26 - Samhällsförändringar och barnomsorg; - Kartläggning och analys av hur lokala och socioekonomiskaförhållan den betingar verksamheten - särskilt utvecklingsarbete för att få fram en kvalitetsmässigt godtagbar verksamhet i tider av nedskärningar och besparingar. Andra viktiga kunskapsbehov redovisades också även om deinte så tydligt framträdde som för alla gemensamma. Bland dessa kan nämnas: - Innehållet iförskolans verksamhei för fem-sexåringar i förhållande till skolan; - Organisation avverksamhet där barn deltar oregelbundet; - Metoder för attstimulera barnens språkutveckling. Det påpekades att det finns områden där barnomsorgen harkunskaper alt erbjuda. Hit hörde fysiska investeringarna. Det unika inombarnomsorgen i detta avseende är att lokalerna från början byggts för att passabarnens behov. Ansvariga har också fått lära sig planeringsteknik för atttillgodose behovet av tomtmark för förskolor. Barnomsorgen har såledeserfarenheter och kunskaper att erbjuda när det gäller kopplingen mellan fysiskmiljö och verksamhetens innehåll, komplettering av befintlig bebyggelse med nyafunktioner och tillgodoseende av fysiskt utrymme för nya funktioner i planeradeområden. Mötena tog också upp frågor om forskningssamverkan och omsocialtjänstlagens långsiktiga inverkan på kommunernas barnomsorg samt allmäntom förutsättningarna för kommunernas medverkan i den långsiktiga kunskapsutvecklingeninom socialsektorn. En programskiss för samarbete kommun - högskola lades frammed följande inslag: Högskolan genomför uppdragsutbildning åt kommunerna medkurser som hämtar sitt stoff frän praktiken för att ge medarbetare kunskaperalt bedriva lokalt ulvecklingsarbele. Fastställande av "ämnesområden" - Kommun och högskola inventerar problemområden vilka kanutgöra bas för olika projektarbeten som skall ingå i grundutbildningen och i barnpeda-gogiskvidareutbildning. Syftet är att få de mindre projekten att bygga på erhållenkunskap för att därmed söka nå breddad och fördjupad kunskap att tjäna somunderlag för kommunens insatser och arbetssätt. Seminarier för utveckling av forsknings- ochutvecklingsarbetet - Högskolan anordnar ett antal seminarier (4-6 ) förpersonal inom kommun och högskola som har att arbeta med utvecklingsprojekt. Stöd från högskolan lill utvecklingsarbete genom bl.a.följande insalser: - handledning och/eller förmedling av kontakter medforskande instilulioner för tvärvetenskapligt arbete; Skr.1983/84:11 27 - möjlighet förstuderande i grundutbildning och fortbildning all koppla sina specialarbeten lillaktuella utvecklingsprojekt för ömsesidigt utbyte; - högskolans egnaforskningsanknytnings- och utvecklingsarbeten kopplas till kommunens; - medverkan tillatt kommunens och högskolans handledarkärer utbildas till resurs- ochkontaktpersoner för utveckling. Förhållandet mellan verksamheten och forskningen Som en utlöpare av diskussionerna om forskningssamverkankan man se synpunkterna på förhållandel generellt mellan verksamheten ochforskningen. Det finns i kommunerna en positiv inslällning till forskning, enövertygelse alt verksamheten behöver forskarens strukturering/systematiseringoch all forskare behöver verksamhetens erfarenhetsregister. Exempel finns påerfarenheter av ett fruktbart samarbete med forskare som med utgångspunkt frånfältets formulering av kunskapsbehov utvecklat nya forskningsfrågor. Man spåraremellertid också en skillnad mellan å ena sidan kommunernas forskningsbehov ochå andra sidan forskningsorganisationens beredskap att medverka i denkunskapsutveckling som kommunerna efterfrågar. Hinder och problem finns bådehos kommunerna själva och i . Problemen formulerades vidnågra tillfällen i ungefär följande ordalag: Det är mycket stor risk vidforskningsprojekt all förskolan endast blir ett objekt förstudier/kartläggningar. Forskaren tar all kunskap med sig när projektet är slutoch vi får en teoretisk forskningsbank. Som en följd härav uppslår risk attverksamhetens erfarenheter/kunskaper ej tas tillvara eller att den inte får någolut av projektet. Vid ett annat tillfälle löd formuleringen sålunda: En av svårigheternaatt på fältet tillgodogöra sig forskningsresultat och kunskapsproduktionligger i att de frågor som väckts kommer från människor som inte arbetar i denpraktiska verksamheten. Detla kan betyda att de frågor som aktualiseras från forskarhållinte upplevs som meningsfulla och viktiga för vare sig planerare inomverksamheten eller de direkt verksamhelsansvariga. Därför är del viktigt i enframtida inriktning av forskning på området att problem och frågeställningarhärleds direkl från verksamheten och den utveckling denna genomgått. Om kommunerna skall kunna medverka i kunskapsutvecklingeni social-ijänsfiagens anda kräver detta en långsiktighet och medveten planeringsom saknas på många håll. Kommunerna måste själva aktivt arbeta med attfinna former för all formulera problem och kunskapsbehov utifrån den egnaverksamheten. 1 stora kommuner lorde socialförvaltningen få kunskap omforskning dels genom kommunens egna insatser och enskilda personers initiativoch intresse Skr.1983/84:11 28 dels genom alt olika forskare utför sin forskning ikommunens institutioner varigenom kommunen vet att den pågår och så småningomockså får del av rapporter över forskningen. Detta innebär emellertid inte totala barnomsorgsverksamheten blir delaktig av informationen. Förkommunerna i gemen är bilden splittrad. Informationen kan komma på del sätt sombeskrivits eller genom kommunförbundels idébank, verksamhetsberättelserna fråndelegationen för social forskning eller via andra informationskällor såsomkonferenser, tidningar, tidskrifter och annan litteratur. Ett vanligt mönsterär all man i kommunen söker uppgifter om tillämplig forskning i samband med atten ny verksamhei skall starta eller man söker specialkunskap om hur arbetetskall bedrivas med barn med särskilda behov, fritidshemmens pedagogiskaverksamhet elc. Sökandel är emellertid tidskrävande och det är svårt att få ensamlad bild av avsedd forskning eller bedöma om man fått det. Delegationensverksamhetsberättelse är föga känd och kommunförbundels idébank blir snabbtinaktuell. Formen för idébanken är dessutom f.n. under omprövning. Någon strukturerad insats för att samla informationen omforskning och sprida den finns sålunda knappast i kommunerna. Därför inträffardet att informationsflödet - även om det är otillräckligt - kan vara för storti förhållande lill kommunernas möjligheter att ta hand om, sovra ochdistribuera materialet. Detta gäller med små variationer för samtliga kommunersom deltagit i mötena. Del behövs olika information för olika situationer. För långsiktigplanering behövs samlad kunskap om befintliga forskningsresultat. När detgäller den pågående verksamheten behövs ett snabbi inflöde av kunskaper införbeslut etc. Ätskilliga förslag till förbättringar avforskningsinformationen lades fram. Flera av dessa tar särskill sikte på attinformationen skall nå även dem som arbetar på fältet. Bland förslagen kannämnas: - En kommunalstruktur för mottagande och spridning av information; - Periodisktåterkommande översikt; - Bank meduppgifter om forskning -l.ex. - Lätfillgängligareforskningsresultat med hjälp av diabilder eller film; - Populärasammandrag av forskningsrapporterna; - Vardagsnärasvenska i forskningsrapporterna; - Konlakter medforskare så att personalens överdrivna respekt för dem försvinner; - Aktivareinformation från delegationen för social forskning, bl.a. i form av regionalaseminarier och konferenser. Viktigt är alt informationen är konkret. SocialstyrelsensAktuellt inom Barnomsorgen och tidskriften informerar kan tjäna somförebilder för en bra och förståelig information. Skr.1983/84:11 29 2.5 förslag till plan för forsknings- ochförsöksverksamhet inom barnomsorgsområdet I enlighet med sitt uppdrag har lagt framförslag till en plan för fortsatt forsknings- och försöksverksamhet. Förslagetåterges i det följande. Med en "Plan för Forsknings- och Försöksverksamhetinom Barnomsorgen" vill få till stånd ett generellt ökatintresse för FoU-verksamhet inom barnomsorgsområdet och en bred och långsiktigsatsning på forskning, försök och utvecklingsverksamhet. Med förslag om ett programför "forskning om barnomsorg" och ett program för "lokalt utvecklingsarbeteinom barnomsorgen" vill förbättra möjligheterna förkommuner, prakfiskt verksam personal samt forskare och lärare vid högskolansforsknings- och utbildningsinstitutioner att initiera och bedriva FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet. Planen bygger på samlade erfarenhet av arbelemed forsknings- och försöksverksamhet inom området barnomsorg. 2.5.1 Forsknings- och utvecklingsvillkor för barnomsorgen En hastig överblick över den senaste tioårsperiodens FoU-verksamhetinom den sociala sektorn kan ge intrycket att barnomsorgen borde varaförhållandevis väl tillgodosedd. En rad olika försöksverksamheter och projekthar förekommit - både av karaktären lokalt utvecklingsarbete och mera forskningsinriktadehögskoleprojekt. Rätt omfatlande resurser kan tyckas ha satsals på FoU förbarnomsorgen. Så är emellertid inte fallet. Enligt socialstyrelsensmening är barnomsorgen inte att betrakta som väl tillgodosedd när del gäller FoU.Detta gäller såväl FoU-verksamhelens rent volymmässiga omfattning och hur denär organiserad som vilken huvudsaklig inriktning den har. När det gäller FoU-verksamhetens omfattning har det anslagsmässigtskett en minskning . De resurser som 1981/1982 avsattes för barnomsorgs-FoUuppgick lill endast ca tvä tredjedelar av de belopp som anslogs inom området imitten av . Mot bakgrund av den kraftiga ulbyggnad barnomsorgengenomgått är detta naturligtvis klart otillfredsställande. Under 1980-laletstår barnomsorgen inför frågor och problem av annan karaktär och framför alltav helt andra dimensioner än som var aktuella . Del räcker intelängre att starta några spridda försök och några mer eller mindre kortsiktigaforskningsprojekt med snäv tillämpningsinriktning. Vad som behövs är en bredsatsning på forsknings- och utvecklingsarbete som står någorlunda i paritet medden omfattning och betydelse som barnomsorgen har och kommer att ha under 1980-lalel. Men enbart en volymmässigl ökad satsning på FoU räckerinte. Det behövs också organisatoriska former som möjliggör överblick och enmera Skr.1983/84:11 30 tillkommer FoU-akliviteter inombarnomsorgsområdet mera av tillfälligheters spel. Någon samlad framställningöver samhällets behov av FoU inom området som skulle kunna underlätta såvälmyndigheternas bedömningar och prioriteringar som kommunernas och forskningsinstitutionernasplanering finns inte f. n. De anslag som kan komma ifråga för barnomsorgs-FoU är idaginte särskilt väl anpassade till vare sig kommunernas behov eller högskolansforskningsinstitutioner och lärarutbildningar. Ett lokalt utvecklingsarbeteutifrån ett kommunalt behov kan sällan ges stöd eftersom anslagsgivarnavanligen kräver att mera generella intressen utöver den enskilda kommunensbehov måsle tillgodoses. För forskningsinstitutionernas del är problemet oftastatt de är alltför beroende av externa seklorsanslag. Anslagsgivarnas krav på"samhällsintresse" och "lillämpningsinriktning" genom tre-eller oftare tvååriga anslag (årsvis utporlionerade) underlättar knappast enkompetensuppbyggnad och en forskningsplanering på inominstitutionerna. Det som ovan mycket översiktligt antytts har förmodligenbidragit till att vi f. n. har en FoU-verksamhet inom barnomsorgsområdet varsinriktning kanske inte riktigt tillgodoser någons intresse så som en sådanverksamhet borde kunna göra. Kommunerna finner sällan något för sina behov. Defrågor eller problem som behandlas är antingen för övergripande och teoretiskaeller alltför specifika för en viss kommun. Forskarna inom högskolan får sällansina intressen av en långsiktig kunskapsuppbyggnad tillgodosedda eftersom"uppdragsforskningen" ofta är för kortvarig för att vara attraktiv i meriteringshänseende.De anslagsgivande och planerande myndigheterna blir sällan heller riktigttillfredsställda, då de projekt man beviljat medel nästan aldrig kan besvarafrågorna på det sätt man tänkt sig. Antingen visar det sig vara fel frågor somformulerats eller så är svaren alltför teoretiska eller alltför ytliga. Sammantaget resulterar delta i en FoU-verksamhet somvarken blir "sam-hällsinlressanl" eller av s.k. "inomvelenskapligtintresse". Del finns alltså fog för en viss kritik mol FoU-verksamheteninom barnomsorgsområdet eller snarare mot de bristande förutsättningarna fördenna FoU. Att åstadkomma lösningar som enkelt och snabbt avhjälperdessa brister är naturligtvis inte möjligt. Det har delvis att göra med allbarnomsorgen är ett relativt nytt område och det därför ännu inte kunnatutbildas någon egentlig kunskapstradition. Även om förhållandevis storaresurser satsas lar det alt bygga upp en sådan kunskapstraditionoch forskningskompetens. Men det är också givetvis så att den situation somovan skisserats delvis är en avspegling av den FoU-organisalion som finns.Därmed borde det även vara möjligt att via organisatoriska förändringaråstadkomma vissa förbättrade FoU-villkor. Situationen är heller inte unik förbarnomsorgen utan torde följa ett mönster som gäller all sektoriell FoU-verksamhet.För att få till stånd bättre möjligheter och villkor för FoU-verksamhet inom barnom- 1983/84:11 31 sorgsområdel vill inrätta ett forsknings-och utvecklingsprogram för barnomsorgen. 2.5.2 Forsknings- och utvecklingsprogram (FoU-program) förbarnomsorgen Programmets syfte Avsikten med att inrätta ett FoU-program för barnomsorgenär som sagts att få till stånd en bred och långsiktig satsning påforskning, försöks- och utvecklingsverksamhet inom områdei. Det ärsocialstyrelsens förhoppning all programmet skall ge ökat inlresse för FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet både på central nivå, inom olika forskningsfinan-sierandeorgan, inom högskolans forsknings- och utbildningsinstitutioner och ute ikommunernas socialnämnder, förvaltningar och de enskilda förskolorna ochfritidshemmen. Avsikten är däremot inte att all FoU-verksamhet med inriktningpå eller av relevans för barnomsorgen skall ske inom ramen för detta program.Detta är viktigt att markera. Inrättandet av ett FoU-program för barnomsorgenfår inte innebära att exempelvis forskningsrådens ansvar för att ävenuppmärksamma och stödja forskning med barnomsorgsinriklning upphör eller att sektorsmyndigheiersom Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och () m.fl.inte längre anser sig ha någol ansvar för en FoU-verksamhet med barnomsorgsanknytningutifrån sitt perspektiv. Med ett FoU-program för barnomsorgen vill socialstyrelsenockså ange en inriktning av den forskning samt försöks- ochutvecklingsverksamhet som är mest angelägen för området. Det ligger i sakensnatur att en sådan riktnings-angivelse måste ges en övergripande karaktär.