prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Sedan mitten avsjutfiotalet, då oljeproduktionen kom igång, har tillverkningsindustrinskonkurrenskraft försvagats med stora förluster av marknadsandelar som följd. Enhög inhemsk kostnadsutveckling och sjunkande produkfivitet ligger bakom den försvagadekonkurrenskraften. Prop.1983/84:100 42 som legat på en jämförelsevislåg nivå, ca 1 1/, stegunder till . böljadeekonomin återhämta sig frän nedgången . Huvudorsaken starkare utvecklingen är impulserna från livligare aktivitetpå oljefälten i , där produktionen ökat och intäkterna höjts fill följd av uppgångenför dollarn. Investeringarna i den s. k.offshore industrin har ökat krafugt medan investeringarna i den traditionella industrin fortsatt att sjunka. Av denberäknade tillväxten 1983 på härtör bara 3/från"Fastlandsnorge" främst beroende pä ett kraftigt negativt bidrag från lagercykeln. Förutom olje- och gasexportenhar den övriga industrins export - främst råvaror - utvecklats positivt ochhandelsbalansen har förbättrats väsentligt. Växelkursjusteringarna som företogs , en återhållsamlöneutveckling samt högre produktivitet beräknas ge en förbättradkonkurrenskraft - mätt som lönekostnad perproducerad enhet - pä 1983 att jämföra med en försämring åretföre pä . Finanspolitiken harhaft en expansiv effekt pä ekonomin beroende pä att de nominellastatsutgifterna vid sjunkande infiationstakt hållits på oförändrad nivå samt tillföljd av extraordinära utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det statligabudgetunderskottets andel av Fastlandsnorges BNP(dvs. exklusive oljeintäkter) steg frän 6,1982 till 1983 och beräknas bli 1984. De offentliga utgifternasandel av BNP ökar något och ligger påknappt . Kreditpolitiken är försiktigt stram, vilket inte hindrade räntenivån att falla med en procentenhettill . Utsikterna ser ljusare ut förFastlandsnorge (dvs. exklusive olje- ochsjöfartsnäringarna) än 1983 och beräknas ge en tillväxt i BNP på 1 1/2%.Bidragande orsaker är högre privat konsumtion och en starkare utveckling för den totala investeringsvolymen.Investeringarna inom olika sektorer visar dock en splittrad utveckling mengynnas generellt av förbättrade exportutsikter och förmånligarekreditmöjligheter. Den totala inhemskaefterfrågan dras dock ned p.g.a. fortsatt lagerneddragning. Den traditionellaexporten bör mot bakgrund av högre utländsk efterfrågan och denförbättrade konkurrenskraften kunna öka. En viss förändring iexportsammansättningen frän råvaror färdigvaror jämfört med kanförutses. Exportefterfrågan för färdigvaror är emellertid osäker.Handelsnettot beräknas dock sjunka något p.g.a. att importen stigertill följd av högre privat konsumtion och högre efterfrågan pä insatsvaror förinvesteringar. Produktion och export av olja och gas bedöms efter denstarka utvecklingen falla något . Överskottet ibytesbalansen reduceras kraftigt och beräknas generera ettöverskott pä jämfört med ett beräknatöverskott 1983 pä . Beräkningarna för den totala norska ekonomin är tillföljd av oljemark- nådens osäkra pris- och produktionsutsikter svår altbedöma. I den norska regeringens prognos görs därför en nedjustering avoljeintäkterna. Enligt den officiella prognosen skulle totala BNP falla 1984med , medan BNP för Fastlandsnorge stiger med 1 3/. Om manemellertid bortser frän den kalkylmässiga nedjusteringen av olje- ochgasintäkterna bör BNP bli i det närmaste oförändard jämfört med . Föreslagna höjningar avarbetsmarknadspolitiska åtgärder bör medföra att den öppnaarbetslösheten kan stabiliseras på . Den officiella målsättningen förprisstegringarna 1984 är satt till . Genom att denekonomiska politiken - av politiska och arbetsmark-nadsmässiga skäl - blivit mer expansivsamt att inget tyder på minskad nivå ilöneglidningen riskerar löne- och prisutvecklingen att urgröpa den konkurrenskraftsförbättring som skett under 1983.Härigenom finns risk att den eftersträvade omstruktureringen till förmån förden traditionella utlandskonkurrerande sektorn försväras. Förändring i volym, procent 1 1/4 -8,4 -21/2 -3,5 1 1/2 -0,6' ' Förändring i % av föregående års BNP. ' BNP exkl. olje- och sjöfartsnäringarna 1982:0%, 1983:3/, 1984:1 1/. Prop.1983/84:100 44 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Under inverkan avett starkt konjunkturuppsving i skedde en återhämtning ivärldshandeln , trots en fortsatt nedgång ihandeln med länderna utanför ObCD. Uppgången i den internationella handelnförstärktes vad gäller då handeln medindustriprodukter fortsatte att öka i mycket snabb takt som handeln medolja och övriga råvaror åter tog fart. Dessutom synes en blygsam ökning haskett i handeln för länderomrädena utanförOECD. Marknadstillväxtenför export av bearbetade varor till OECD-området var avsevärd medan ökningstakten enligtmycket preliminära kalkyler avtog något . Dämpningen avmarknadstillväxten sammanhänger med en för Sverigesdel ogynnsam ländersammansättning av importefterfrågan. Fortsatt mycket starka importökningar synes nämligen främst ha skett i länder av väsentligt mindrebetydelse för export än för världshandeln som t. ex. Förentastaterna, och . Däremot synesimportökningarna i för svensk exports del så tungt vägande länder som ,, och ha avtagit främst som följd av en underloppet av året sannolik nedgång i den privata konsumtionstillväxten idessa länder. beräknas marknadstillväxtenför svenska bearbetade varor inom OECD-området ha uppgått till omkring 51/. Devalveringen på10% gav upphov till en sänkning av relativpriset för export avbearbetade varor till på 8%under återstoden av 1981. Under de tre första kvartalen 1982 steg relafivpriset successivt - sammanlagt med 3 1/2%.Devalveringen medförde sedan en sänkning av relafivpriserna med11% under fjärde kvartalet 1982.Under loppet av 1983 har relativpriserna äter successivt stigit -ökningen kan beräknas till från fjärde kvartalet 1982 till Qärde kvartalet 1983. Mellan helåren1982 och 1983 sjönk dock relativprisetmed 4 1/. Uppgången under loppet av 1983 kan förklaras av dels att de svenska producenterna genomväxelkursförändringarna fick vidkännas betydligt större prisökningar påinsatsvaror än sina ufiändska konkurrenter,dels att devalveringen gav de svenska företagen en möjlighet att öka sinavinstmarginaler snabbare än i omvärlden. Lönekostnaden per producerad enhet steg däremot endastobetydligt mer i än i konkurrentländerna . Sammantaget har detvå devalveringarna resulterat i att de svenska relativpriserna sänktsmed uppskattningsvis från augusfi 1981till utgången av 1983. De svenska exportpriserna steg enligt preliminära beräkningar 1982-1983. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:1Marknadsandelar och relativa priser för export av bearbetade varor till OECD-länderna1972-1984 120 115 110 105 100 Marknadsandel, löpande priser J I \ L I I I I I 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 19811982 1983 1984 Ä:ä//a.-Se tabell 3:1. 1983/84:100 46 gjorde desvenska producenterna av bearbetade varor enligt mycket preliminära kalkylermarknadsandelsvinster inom pä ca 7,. Detta är väsenfiigt mer än vadrelativprisförändringarna -1983 kunde förväntas ge upphov till.' Flerafaktorer kan tänkas ha bidragit till detta förmånliga utfall. Andelsvinsternakan i detta sammanhang registreras utan sänkningar av relativpriserna. Denkraftiga devalveringen 1982 har via höjda vinstmarginaler givit företagen ökade resurserför attdels slå sig in på nya marknader, dels vidga sitt varusortiment med nyaprodukter och produkter som fidigare varit olönsamma att marknadsföra. Sådana faktorer harfill stora delar ej fångats upp av de tillämpade priselas-ficiteterna. En positiveffekt på de svenska marknadsandelarna har vidare sannolikt uppståttgenom att den inhemska efterfrågan i utvecklats väsentligt svagare änutomlands, vilket erfarenhetsmässigt stimulerar företagen att öka sinaförsäljningsansträngningar på exportmarknaden. De svenska leveranstiderna kandessutom tänkas ha varit internationellt sett förmånliga. De svenska producenternas färdigvarulager synesnämligen vid utgången av 1982 alltjämt ha varit relativt välfyllda ochföretagen kunde troligen i högre grad änsina utländska konkurrenter tillgodose efterfrägeuppsvinget genom leverans frånlagren. Slutligen tillkommer en försvensk export gynnsam varusammansättningseffekt i och med att den i utlandetstigande privata konsumtionen i ovanligt hög grad varit inriktad på personbilar. Denna effekt haremellertid i viss män motverkats avatt efterfrågan på de i svensk export så betydelsefulla investeringsvarornavarit svag . Den ovan skisseradeutvecklingen av marknadstillväxt och marknadsandelar ledde till att exporten avbearbetade varor till enligt preliminära beräkningar växte meddrygt 1983, med en något avtagandeökningslakt under loppet av året. Exporten till länderomrädena utanför OECDminskade däremot avsevärt 1983 dels som följd av en fortsatt vikande efterfrågan frän dessa länder, dels beroende påförlorade marknadsandelar. Nedgången i exporten .länderomrädenautanför beräknas i huvudsak ha varit hänförlig medan en viss uppgång synes ha skett . Därmed kom den totala exportvolymen av bearbetade varor attstiga såväl under första som säsongrensat sett och med mellan helåren 1982 och1983. ' En förändring av det relativa exportpriset haruppskattningsvis beräknats förändra de svenska marknadsandelarna med 0,7procentenheter relativprisförändringen sker, året därefteroch efter relativprisförändringen. Vissa ytterligareeffekter synes troliga även efter de förstatvå åren. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 47 Tabell 3:1 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg)' till OECD-området 1976-1984 1983 1984 prel. prognos -4,5 -1,5 -3,5 -3,5 -1,5 -4,5 -0,5 -3,5 -5,5 -4,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. " Utom ,, , , , , och . Exportvärdet i löpandepriser deflaterat med hybridindex typ Paasche. '' Enligt hybridindex typ Paasche. Begreppet"marknad" avser importförändringen för de olika länderna sam-manvägdamed deras andelar i export. Härigenom elimineras eventuella förmånligaeller oförmånliga effekter av exportens strukturella ländersammansättning.Procenttalen är avrundade till närmaste hel- eller halvtal. Källor: FN,utrikeshandelsstatistik från , nationella statistikproducenter, statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . Konjunkturförstärkningenutomlands medförde att den svenska råvaruexportensökningstakt höjdes avsevärt jämfört med . Rävaruexportenökade sålunda i säsongrensade termer med jämfört med andra halvåret1982. Påtagligt expansivt inverkade exporten av petroleumprodukter som stegmed . Till viss del kan denna starka exportökning återföras pä detförhällandet att petroleumindustrins konkurrenskraft förstärkts avsevärtgentemot konkurrerande raffinaderier i sedan devalveringarna avkronan 1981 och 1982. Exporttillväxten torde dessutom till betydande del hastimulerats av att förbrukarna i byggde upp lagren av petroleumprodukterunder . Under andra halvåretmattades åter rävaruexporten och ökade endast med 41/. Mest påtagligtinverkade minskningen i trävaruexporten som beräknas ha fallit med ,medan massaexporten bedöms ha fortsatt att öka med mellan halvåren1983. Totalt sett beräknas rävaruexporten ha ökat 1982-1983. Betydandemarknadsandelsvinster noterades i synnerhet förträvaruexportörerna. Prop.1983/84:100 48 Till betydande del prissätts den svenskarävaruexporten i dollar. På grund av denstarka apprecieringen av dollarns kurs gentemot den svenska kronan under 1982och 1983 har de svenska råvarupriserna kunnat höjas avsevärt trots attdollarprisema på råvaror i allmänhet har utvecklats utomordenfiigt svagt isynnerhet . harpriserna uttryckt i dollar återhämtats om än frän en låg nivå. 1 genomsnitt beräknas råvaruprisernaha ökat med mellan helåren 1982och 1983. Dollarns kurs beräknas ha stigit gentemot densvenska kronan med . Den ovan skisserade utvecklingen av exporten avbearbetade varor och råvaror resulterade i att den totala svenskavaruexporten exkl. fartyg kom att stiga med frän tillförsta , med 41/mellan halvåren 1983 och med 101/mellanhelåren 1982 och 1983. Fartygsexporten uppvisade en mycket ojämn utvecklingunder loppet av året då leveransernamer än fördubblades för att sedan i stort setthalveras . Totala exporten inkl. fartyg kom därmed att stiga frän tillförsta för att sedanstagnera . Den totala svenska varuexporten ökade därmed enligt preliminära kalkylermed 11 1/i volym 1983. Utsikterna för varuexporten 1984 Den totalavärldshandeln med varor förutses öka relativt starkt ellermed 4 1/2 å . En viss avsaktning bedöms dock ske under loppet avåret till följd av en förutsedd dämpning av den fidigare snabbaefterfrågetillväxten inom . bedöms en försiktig uppgång kunna ägarum i handeln inom länderna utanför . Marknadstillväxteninom för bearbetade varor beräknas uppgå till4 1/1984. Härvidlag har importen av bearbetade varor till Nordamerikabedömts öka med hela 12 1/, medan importullväxten till (exkl.Norden) förutses bli väsentligt svagare . De nordiskaländerna beräknas öka sin import av bearbetade varor med endast 2 1/, vilket kan jämföras med beräknade drygt 6%1983. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 49 Tabell 3:2 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg)' till olika Iänderområden 19761984 " 5,0 9,6 8,8 -0,6 -3,3 5,5 13,2 7,5 Övriga länder -1,2 10,6 8,2 1,1 14,3 -1,0 -7,6 3,8 därav: och -9,9 7,6 -5,1 -2,4 -4,7 -3,3 -8,6 1,6 OPEC-ländema' -6,6 24,1 0,4 1,6 38,4 5,6 -7,5 3,8 Andra länder 4,5 10,5 15,0 3,3 10,9 -4,0 -7,0 5,2 Summa 3,7 9,8 8,0 -0,1 1,3 3,6 7,2 6,5 enligt SNI-definitionen" 3,8 10,5 9,1 0,3 1,0 3,0 7,3 6,5 \ SITC 5-8, exkl. 68, 793. " Utom ,, , , , , och . ' , , , , , , , ochNigeria. "Jfr tabell3:4. Källor: Statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . Gjorda antaganden omtimlönekostnad och bedömningar av produktivitetsökningen 1984 implicerar en iförhällande till utländska konkurrentermåttlig ökning av lönekostnaden per producerad enhet. De internationellaråvaruprishöjningarna väntas bli tämligen begränsade - främst genomatt några prishöjningar pä råolja inte framstår som troliga. Såväl de svenskasom de utländska företagens kostnader för insatsvaror har sålunda bedömts ökamåttligt 1984 - för de svenska företagens del med . Ett visst päslagpå exportpriserna till följd av höjda vinstmarginaler har bedömts som troligtäven , men i avsevärt mindre omfattning än under 1982 och 1983.Sammantaget har dessa faktorer bedömts leda till en liten nedgång irelativpriserna . Genom den uppgång som ägde rum mot slutetav beräknas dock relativpriserna stiga med drygt 1/mellan helåren 1983och 1984. Den svenska exportprisökningen har beräknats till medande utländska konkurrenterna sålunda bedömts höja sina exportpriser . harmarknadsandelsvinsterna inom OECD-omrädet bedömts uppgå till vilket i det närmastemotsvarar vad relativprisförändringarna 19821984 kan beräknas ge upphov till. Den positivavaru-sammansättningseffekten frän den utländska bilefterfrågan väntas då bortfallaoch effekten på marknadsandelarna av en jämfört med omvärlden svag inhemskefterfrågeutveckling synes bli avsevärt lägre än under 1983.Samfidigt kvarstår en fortsatt trendmässig marknadsförlust av tidigareobserverad art. Marknadsandelsvinsterna bedöms till största delen inträffaunder . En utveckling avmarknadstillväxt och marknadsandelar enligt ovan skulle resultera i enexportvolymökning av bearbetade varor till OECD-området på 7 1/1984.Samtidigt har emellertid såväl marknadsfillväxt 4 1983/84. som marknadsandelsvinster bedömts bli lägre förländeromrädena utanför . Den globala marknaden för svenska bearbetade varorhar förutsetts växa och marknadsandelarna med 2 1/. Totala exportenav bearbetade varor har sålunda kalkylerats öka med 6 1/1984 med enavtagande ökningstakt under loppet av året. Tabell 3:3Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19731984 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 med hänsyntill ländernas betydelse i världshandeln. Källor: FN samtberäkningar och bedömningar inom . Tabell 3:4Exportutvecklingen för olika varugrupper 19821984 -24,5 -13,6 -25,4 -2,0 -15,7 -51,2 ' Prisutvecklingen angesenligt "hybridindex" av typ Paasche. Denna index används även somdeflator för Volymutvecklingenblir därmed återgiven i enlighet med volymindex typ Laspeyres. " Papper och papp, järn och stål,verkstadsprodukter exkl. fartyg samt övriga industriprodukter utom ' Export exkl. fartygminus de i not 2 nämnda varugrupperna. " I uppgifterna förhandelsbalansen (tabell 3:7) har NR:s exportvärden använts. Anm. exportvärdenenligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är prognoser. Varugrupperna ärdefinierade i ISNI-termer. Detta är skälet tillatt uppgifterna för exporten av bearbetade varor i denna tabellskiljer sig från uppgifterna i tabell 3:2 där denna varugrupp är definierad iSITC-termer. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 51 Rävaruexporten bedöms förflertalet varuslag fortsätta att öka om än med ett betydligt lugnareförlopp än . Lagercykeln utomlands bidrog sannolikt till attförstärka efterfrågan för rävaruexporten i betydande utsträckning under 1983.Under 1984 torde inte råvarulagren komma att öka lika mycket, varförlagercykelns bidrag till efterfrågan utomlands kan väntas bli tämligen neutralteller t. o. m. något negativt. Totalt sett väntas rävaruexportenöka med 1984. Mest påtaglig bedöms ökningen av massaexporten bli somväntas växa med . Råvarupriserna har bedömts öka med 7 ä 1984, vilketinnebär en avsevärd uppbromsning av prisökningstakten jämfört med och1983. En närmare genomgäng av utvecklingen inom olika delbranscher återfinns ikapitel 3. Den totala svenskavaruexporten exkl. fartyg skulle därmed stiga med 1984.Fartygsexporten bedöms fortsätta minska under loppet av 1984 efter den kraftiganeddragningen av fartygsleveranserna . För helåret 1984uppgår minskningen till så mycket som . Inkl. fartygen skulle därmedexportvolymen öka med 3 1/1984. Efter att ha stigit mednärmare 1981-1982, ökade volymen av samlade varuimport med , enligt preliminära beräkningar. Medan huvuddelen avökningen 1981-1982 kan återföras på en ökad import av bearbetade varor - somsteg med - beräknas ökningen 1982-1983 bero främst pä en ökad införselav råvaror. För de bearbetade varornas del blev importtillväxten 1982- 1983synneriigen obetydlig (se diagram 3: 2 och tabell 3:5). ' Importen av bearbetadevaror består av i tabell 3: 5 redovisade varugrupperna verkstadsprodukterexkl. fartyg, övriga industriprodukter, järn och ståt samt papper ochpapp. Tillsammans utgör verkstadsprodukter exkl. fartyg och övriga industriprodukterca av värdet av bearbetade varor. Bearbetade varor utgör av värdetav totala varuimport. Den samlade råvaruimporten, som utgör ca 35 %av värdet av den totala varuimporten, består till mellan av råolja och petroleumprodukter.För en redogörelse av varugrupperna ingående i övriga industriprodukter, se avsnitt4.2. Diagram 3:2 Importpris- ochvolymutvecklingen 19781984 totalt och för vissa varugrupper 180 170 160 150 140 130 120 110 90 80 70 60 60 40 Bearbeiaue varor exKi. 150000 140000 130000 120000 110000 100000 90000 80000 70000 kr-, 1980års priser *.'' I I I I I I I I 1978 1979 1980 1981 1982 1983'1984 1978 1979 1980 1981 1982 19831984 Anm. Importvärden ilöpande priser enligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är prognoser. Den svaga ökningen avimporten av bearbetade varor 1983 har sin förklaring dels i den lågaimportefterfrågan i landet, dels i effekterna av de svenska devalveringarna1981 och 1982. minskade importen av bearbetade varor mednärmare säsongrensat sett, efter att ha ökat med 61/Qärde kvartalet 1982.Andra kvartalet 1983 fortsatte importen att minska. För hela första halvåretberäknas nedgången preliminärt till , säsongrensatsett. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 3:5 Importutvecklingen för olika varugrupper 19821984 1 Jordbruks-, skogsbruks- -1,0 -37,5 -25,5 -3,5 -12,4 -25,4 -0,2 -10,0 -55,0 5 Import exkl. fartyg -27,8 8 Bearbetade varor exkl. 9 Import exkl. bearbetade varor och fartyg (råvaror) 10 Total import enligt natio- ' Importprisema angesenligt en hybridindex av Paaschetyp. Genom att importvärdet deflateras meddenna index erhålls en volymutveckling uttryckt i enlighet med Laspeyres'indexformel. "I tabell 3:7 redovisas importen enligt NR. Anm. importvärdenenligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är preliminära och 1984 avser prognoser.Varugrupperna är definierade i SNI-termer. I diagram 3:3 återges denhalvårsvisa utvecklingen av import volymen för bearbetade varor jämte ett måttpå utvecklingen av den efterfrågan som genererar import av bearbetade varor'.Som framgår av diagrammet sam- ' De komponenter avefterfrågan för konsumtion, fasta investeringar, lagerinvesteringaroch export som till en del tillgodoses av impon av bearbetade varor, har vägts sammanmed beaktande av respektive efterfrågekomponenters genomsnittliga importinnehållav bearbetade varor enligt SCB:s input-output-tabeller . Utvecklingenav den på så vis erhållnäénen skulle sammanfalla med utvecklingen av denfaktiska importen om det genomsnittliga importinnehållet hos delkomponenterna förblev oförändratfrån period till period. 1983/84:100 54 manhänger nedgången av importvolymen med en minskning av efterfrågan. Importvolymen minskadeemellertid mindre än vad som skulle ha varit att vänta med hänsyn till denreducerade efterfrågan, trendmässig tillväxt' och relativprisförändringar. Meden skattad trendmässig ökning av importen på drygt 1/per halvårsamt genom att importbegränsningen med hänsyn till inträffade relativprisförbättringarenligt tidigare erfarenheter" borde ha uppgått till likaledes diygt 1/2procentenhet kan importvolymen sägas ha varit 1/2 procentenhetför hög. Denna överimport kan möjligen tolkas som ett - i vaije falltillfälligt - förhöjt importinnehåll hos importens efterfrägekom-ponenter. Ettökat inslag av importtunga varor - såsom databehandlingsmaskiner och andraelektroniska produkter - i såväl konsumtion och investeringar som insats inomproduktionen för export torde därmed ha lett till en icke obetydlig höjning avimportefterfrägan. Denna efterfrågetillväxt avspeglas däri att importen avverkstadsprodukter minskade mindre än övriga bearbetade varor. ' Konjunkturinstitutetsprognoser för importvolymen av bearbetade varor (M) har gjortsmed ledning av en regressionsberäkning. Utöver den tidigare nämnda import-vägdaefterfrågan (), ingår en tidstrend (T) och säsongdummies (S, och S2) i importfunktionen somförklaringsvariabler. Följande ekvation har estimerats på icke säsongrensadehalvårsdata från : In M = l,281n MEF-l-0,0066T-3,29S,-3,37S2 (8,3) (4,0) (-2,0) (-2,0) R"= 0,97;D-W= 1,8 "Importelasticiteten har för bearbetade varor skattats till 0,25 som relativprisförändringen sker, 0,55 under åretdärefter och 0,25 under tredje året. Detgenomsnittliga importinnehållet för, t. ex. den privata varukonsumtionen exkl. livsmedelsprodukter, bränsle och elström harantagits vara , för offentlig varu-konsumtion27%, för maskininvesteringar och för exporten . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:3 Utvecklingen avimportvolym, importvägd efterfrågan och relativpris för bearbetade varor1972-1984 1972 73 74 75 78 77 78 79 80 81 82 83 84 ' Enligt handelsstatistiken,priser, cif. " Import vägd efterfrågan till mottagarpris. ' Relativpris för importen: producentprisindex försvenska marknaden i förhällande till importprisindex (HMPI/). Anm. Uppgifterna för 1984:1och II är prognoser. Källor: och . 1983/84:100 56 Det autonoma inslag iimportefterfrågan som den skattade trenden utvisar kan ha sin förklaring i merlångsiktiga strukturella förändringar som i sig leder till ökat handelsutbytemellan länderna. Denna process synes fortgå oberoende av utvecklingen avefterfrågan och relativpriset. Importutvecklingen förbearbetade varor har sålunda inneburit en ökning avimportens andel av inhemsk förbrukning av dessa varor. Som framgår av diagram3:4 ökade importandelen såväl som första halvåret 1983.Från första till beräknas importandelen ha dock fallit tillbakatill ungefär samma nivå som under tredje och fjärde,kvartalet 1982.