prop · G70362 · 1983-12-31 00:00:00 — Betydande resurser satsas pä forskning och utvecklingrörande kol, naturgas och sådan teknik som kan bidra till att skapaförutsättningar för avveckling av kärnkraften i enlighet med beslut. Den särskilda avgiften omfattar inte kol, elektrisk kraftfrån kärnkraftverk saml naturgas. Mot bakgrund av vad jag har anfört ärdet rimligt att det för dessa energikällor bör införas en avgift för att ökabidraget till forskning och utveckling inom energiområdet. Jag förordar atl ensärskild avgift på kolbränslen införs fr.o.m. den . Den särskildaavgiften på elektrisk kraft frän kärnkraftverk bör också införas fr.o.m. den 1januari 1984. bör en avgift införas även pä naturgas. De nu föreslagna avgifterna pä bensin och kolbränslen börinföras genom ändringar i lagen (1973: 1216) om särskild avgift föroljeprodukter. Dä därigenom ytterligare energiprodukter än oljeprodukter påförssärskilda avgifter bör lagens rubrik ändras till Lag om särskild avgift föroljeprodukter och kol. Jag föreslär också genom ändring i lagens ingress altlagen skall fortsätta att gälla efter utgången av . har tidigare (bl.a. SkU 1982/83:3 y)understrukit behovet av att avdragsreglerna för energiskatt resp. oljeavgtftsamordnas. I samband med att lagen nu föreslås utvidgad till att omfatta ocksåbensin och kolbränslen bör, för att inte minst underlätta arbetet för såvälmyndigheter som skatt- och avgiftsskyldiga och då inga vägande skäl talaremot, lagen ändras sä att de avdragsregler som gäller för skatt också skallgälla för avgift på såväl bensin, olja som kolbränslen. Ändringen innebär attinrikes sjöfart också får avdragsrätt på oljeavgifter. Såvitt avser den föreslagna avgiften på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk bör denna tas ut i produkfionsledel. Avgiften skall såledeserläggas av den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor(reaktorinnehavaren). På grund härav är de förfarandebestämmelser som gällerenligt lagen om särskild avgift på oljeprodukter inte tillämpliga i fräga om ensärskild avgift på elektrisk kraft frän kärnkraftverk. Därför föreslår jag attden nya avgiften regleras i en särskild lag. Utformningen av den nya lagenöverensstämmer i huvudsak med vad som gäller i fråga om den skatt som skall tasul pä den elektriska kraft som framstäUs i vattenkraftverk. Skyldighet atterlägga avgiften inträder i fräga om elektrisk kraft som levereras 1983/84:62 43 frän ett kärnkraftverk. Avgiftsskyldigheten avser därförden elektriska kraft som produceras i varje reaktorblock inom resp.kärnkraftverk och som levereras ifrån verket. Den elektriska kraft som åtgårtill den egna produktionen inom kärnkraftverket kommer därför inte att bli avgiflsbelagd.Redovisningsperioderna föreslås omfatta en månad. Redovisning och betalningföreslås ske dagar efter redovisningsperiodens utgång. Skaltebroltslagen (1971:69) och lagen (1971; 1072) om förmånsbeskat-tadeskattefordringar m. m. bör göras tillämplig för den nya avgiften. Jag föreslär sammanfattningsvis följande när del gällernämnda avgifter. Avgiften på olja bör höjas med . Deinkomster som svarar mol höjningen bör avskiljas och fördelas så att inkomstermotsvarande . per kubikmeter tillförs oljeersättningsfonden ochmotsvarande . per kubikmeter tillförs energiforskningsfonden samtmotsvarande . per kubikmeter tillförs åtgärder mot försurning. Pä bensinbör avgiften uppgå till per liter. De inkomster som svarar mot avgiftenbör avskiljas och fördelas så att motsvarande per liter bör tillförasoljeersättningsfonden, motsvarande per liter tillförs energiforskningsfondenoch motsvarande per liter tillförs oljeprospekteringsfonden. För kol böravgiften uppgå till . De inkomster som motsvarar avgiften böravskiljas och föras till energiforskningsfonden. På el producerad ikärnkraftverk bör avgiften uppgå till . De inkomstersom svarar mot avgiften bör föras till energiforskningsfonden. Som jag har nämnt bör del fortsatta stödet för oljeersättandeåtgärder och för investeringar inom energiområdet för perioden efter år 1983tas upp pä anslag över statsbudgeten. Jag föreslår därför att medel för de bådastödsystemen anvisas över två särskilda anslag benämnda Stöd för oljeersättandeåtgärder, m. m. och Investeringar inom energiområdet. För innevarande budgetårföresläs somjag tidigare nämnt. 120 milj. kr. för slöd för oljeersättandeåtgärder. För stöd till investeringen inom energiområdet föresläs ett engångsanslagför är 1984 om 350 milj. kr. Stöd till energiinriktad utbildning och tillenergirådgivning till mindre och medelstora företag finansieras fr. o. /82 från oljeersättningsfonden. Jag återkommer tilldenna fräga. När det gäller finansiering av energirådgivningen tilljordbruket och trädgårdsnäringen, vill jag dessutom anföra följande. I enlighel med vad som föreslogs i 1981 årsenergiproposition har /82-1983/84 särskilda medelavsatts för energirådgivning till jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Medlenhar anvisats under huvudtitel, anslagen B 1Lantbruksstyrelsen samt B 2 Lantbruksnämnderna och har finansierats frän oljeersällningsfonden. Jag avser alt i budgetpropositionen återkomma till dennafråga. Prop.1983/84:62 44 1 enlighet med vad jag nu har anfört har i samråd medchefen för upprättats förslag till de lagändringar som börgöras. Med hänsyn till lagstiftningsärendets enkla beskaffenhetanser jag att nägol yttrande frän lagrådet inte behöver inhämtas. Med hänsyn till vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen dels föreslår att anta upprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1973: 1216) om särskild avgift för oljeprodukter, 2. lag om särskildavgift för elektrisk kraft från kärnkraftverk, 3. lag om ändringi skatlebrottslagen (1971:69), 4. lag om ändringi lagen (1971: 1072) om förmänsberätfigade skaltefordringar m. m., 5. godkänna deriktlinjer för fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. somjaghar förordat, 6. godkänna de avmig förordade riktlinjerna för åtgärder för att öka investeringarna ienergiutrustning, 7. medge att underbudgetåren 1984/85-1986/. får användas för fortsatt stöd föråtgärder för att ersätta olja, 8. medge att medelfrån det på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 underfjortonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Stöd lill åtgärder isamband med upphandling inom energiområdet får användas i enlighet med vad jaghar förordat, 9. till Slöd för oljeersättandeåtgärder, m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 10. till Investeringar inomenergiområdet på lilläggsbudgel I till statsbudgeten för /84under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 11. medge atl t.o.m. den 30 juni 1987statliga garantier får lämnas för stöd för oljeersättande åtgärder m. m. intillett sammanlagt belopp av , 12. till Täckande av förluster 1anledning av statliga garantier för oljeersättande åtgärder, m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudget för /84 under tolftehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 1983/84:62 45 13. besluta alt behållningen påoljeersättningsfonden, oljeprospekteringsfonden och energiforskningsfonden perden redovisas under inkomsttiteln 1431 Särskild avgift för oljeprodukter,m. m. i enlighet med vad jag har förordat, 14. besluta att ränteinkomster ochåterbetalningar pä lån från oljeersättningsfonden fr.o.m. den 1 januari 1984redovisas under inkomsttiteln 2394 Övriga ränteinkomster resp. 4526 Övrigaåterbetalningar, 15. besluta att de inkomster somsvarar mot den föreslagna höjningen av den särskilda avgiften pä olja somskall tillföras åtgärder mot försurning fr. o. m. redovisasunder inkomsttiteln 1435 Särskild avgift för åtgärder mot försurning, 16. beslula att de inkomster somsvarar mol den nuvarande särskilda avgiften på olja (exkl. åtgärder motförsurning) fr. o. m. redovisas under inkomsttiteln 1431Särskild avgift för oljeprodukter, m. m. samt disponeras i enlighet med vadjag har förordat, 17. besluta atl de inkomster somsvarar mot den föreslagna höjningen av den särskilda avgiften på olja(exklusive åtgärder mot försurning), de föreslagna avgifterna pä bensin ochkolbränslen samt elektrisk kraft frän kärnkraftverk fr. o. m. den 1 januari 1984redovisas under inkomsttiteln 1431 Särskild avgift för oljeprodukter, m. m.samt disponeras i enlighet med vad jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:62 46 Sammanfattning av oljeersättningsdelegationens betän kande (Dsl 1983:4) Statligt stöd till oljeersättning - ut värdering av OEF:s insatser och förslag till fortsatt verk samhet samt sammanställning av remissyttrandena över nämnda betänkande 1 Sammanfattning av delegationens belänkande ......... .. 45 1.2 Nuvaranderegler för verksamheten 46 1.2.1 Regler för bidrag ............................................ 47 1.2.2 Regler för län ................................................. 48 1.3.1 Utgångspunkter .............................................. .. 49 1.3.2 Siörre pannor (Qärrvärme) ............................ .. 50 1.3.3 Mindre pannor (gruppcentraler o. dyl.) ..... ........ 50 1.3.4 Statliga insatser med avseende påolika led i bränslekedjan 50 1.3.5 Relationer lill andra statligainsatser på energiområdet ............................................... .. 51 1.3.6 Stödformer ..................................................... 51 1.3.7 Medelsbehov ........... ................................... 53 2 Remissyttranden .......................................................... 53 2.1 Remissförfarandet .................................................. 53 2.2 Allmänt ................................................................... 54 2.3.................................................................................. inriktningenav stödet 55 2.3.1 Ersättning av olja med elenergisamt fasta bränslen i större (fjärrvärme) och mindre (gruppcentraler) pannor ............................................................ .. 55 2.3.2 Samordnade projekt ...................................... 56 2.3.3 Samordnade statliga insatser .......................... 57 2.4 Stödutformning......................................................... 59 2.4.1 Bidrag, villkorliga bidrag ochlänegarantier .. .... 59 2.4.2 Åtgärder som kan stödjas ............................. 61 2.5 Delegering till de regionala utvecklingsfonderna ... 62 1 Sammanfattning av delegationens betänkande antog regeringens förslag omstöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. 1980/81:49, NU 19, rskr100). tillkallades en delegation, delegationen (I 1980:08) föruppbyggnad av en oljeersättningsfond (OEF). med uppdrag att organisera ochhandha stödverksamhet enligt de riktlinjer som anges i prop. 1980/81:49.Delegationens verksamhet upphörde . Prop.1983/84:62 47 ras fr. o. m. av statens energiverk.Stödverksamheten finansieras genom en avgift på oljeprodukter. Inkomsternatillförs en särskild fond, benämnd oljeersällningsfonden. Med stödav regeringens bemyndigande den II januari1979 tillkallade dåvarande statsrådet en delegation (I 1979:01) försolvärme och bränslen som kan ersätta olja, oljeer.sättningsdelegationen (OED).Delegationen fick enligt sina direktiv (Dir 1979:02) fill uppgift alt närmarestudera de tekniska, miljömässiga, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarnaför att öka utnyttjandet av solvärme och bränslen som kan utgöra alternativtill olja i landets energiförsörjning samt att lämna förslag till undanröjandeav hinder för oljeersältning. Delegationen har i tilläggsdirektiv (Dir 1982:43) erhållitbl. a. uppdrag att genomföra en utvärdering av stödet till åtgärder för attersätta olja, m. m. I direktiven framhölls all OED skulle redovisa vilka effeklersom stödet OEF har fått för arbetet med att ersätta olja och spara energi,särskilt . Vad gäller stödets långsiktiga effekter skulle OEDstudera dessa mer översiktligt. Uppgiften kan här ses som en kartläggning avhur mycket olja som ersatts dels i nya energiomvandlingsanläggningar, dels hurmyckel olja som kan ersättas genom att ny bränsleproduktion startas. Vidareingick en bedömning av vilka demonstrationseffekter som det särskilda stödet tillprototyp- och demonslrationsanläggningar (PoD-anläggningar) kan ha fått. Enligl direktiven skulle vidare regelsystemet för stödetbehandlas. Erfarenheterna av dessa regler skulle sammanställas och analyseras samlförslag till förändringar redovisas. Nya regler skulle baseras på oförändrademål för fondens stödverksamhet, men om vid den övergripande analysen nya målframstår som motiverade skulle reglerna utformas att passa dessa. Förslag till medel för tiden skulle enligtdirektiven också redovisas. 1.2 Nuvarande regler för verksamheten OEF började sin verksamhet . OEF:s verksamhet regleras i den ursprungliga förordningen(1980; 1085) . Förordningen ändrades (1981:595).Ändringen innebar alt stöd i form av bidrag till små vattenki"aftverkersattes med lån. Ytterligare förändringar (1982:1230) genomfördes 1 januari1983 genom det tidsbegränsade stödet lill förbränningsanläggningar för främsttorv som utgår med bidrag om högst . Enligt förordningarna får stöd lämnas av OEF för åtgärderför att ersätta olja eller spara energi. De stödberätligade åtgärderna skallavse anläggningar för omvandling eller distribution av energi, anläggningareller utrustning för utvinning, bearbetning eller hantering av olikaenergislag, för användning av vissa energislag samt åtgärder som avser småvattenkraft- Prop.1983/84:62 48 Stöd enligt ovan får också avse miljöskyddsåtgärder.Vikfiga kriterier för beviljande av stöd är att stöd endast lämnas om enåtgärd kan antas bli lönsam. Stöd får inte lämnas till åtgärder med betydandeinslag av forskning eller tekniskt utvecklingsarbete. Vidare vänder sig stödettill den som avser att vidta de stödberätligade åtgärderna, men slöd kan ävenlämnas till tillverkare om särskilda skäl föreligger. Stödets storlek är olika beroende pä vilken åtgärd somavses. Stödunderiagel beräknas emellertid utgående frän hela kostnaden föråtgärden. Dock får inte stödbeloppet överstiga merkostnaden jämfört med en motsvarandeanläggning avseende oljebaserad teknik, om den kan beräknas. Vidare skallhänsyn tas till annat statligt stöd vid beräkning av stödbelopp. Minstastödbelopp i form av län eller direkta bidrag är . med undantag för småvattenkraftverk, som beviljades bidrag om maximalt av lägsta stödunderlagpä . fram till den 30juni 1981. Om stöd begärs med mer än 25 milj. kr. skall ärendet överiämnasmed yttrande lill regeringen för avgörande. Beslut om eftergift av villkorligalån skall på liknande sätt överlämnas till regeringen om beloppet överstiger 25milj. eller om ärendet är av principiell betydelse. Stödbeslut kan förenas med villkor som bedöms nödvändigaför att syftet med stödet skall tillgodoses. Vidare skall erfarenheterna avåtgärderna som beviljats stöd redovisas. 1.2.1 Regler för bidrag Bidrag till oljeersättande åtgärder eller åtgärder ämnadeatt spara energi har under verksamhetens två första år, kunnat lämnas tillinvesteringar i PoD-anläggningar, små vattenkraftverk samt i form avräntebefrielse under högst på vissa beviljade lån. kanbidrag beviljas för uppförande av förbränningsanläggningar avsedda för atteldas med främst torv, varvid inför beslul samråd med energiupphandlingsdelegalionen(EUD) skall äga rum. Bidrag till PoD-anläggningar kan lämnas om det medför attolja ersätts eller att energi kan sparas. Bidragsberätiigade åtgärder är ävende som syftar till att i praktiken pröva eller demonstrera metoder eller systemmed annan energikälla än oljeprodukter. Det mest väsentliga kriteriet för atten åtgärd kan få bidrag är att den syftar till atl föra ut ny teknik eller attutnyttja känd teknik i nytt sammanhang. Om demonstrationsvärdel är slorl kanockså stöd utgå i andra fall. Stöd kan också lämnas till förprojektering av PoD-anläggningarom särskilda skäl kan anges. Bidragets storlek är begränsat till maximalt av stödunderlagetom den tekniska risken är stor. Län med villkorlig ålerbetalningsskyldighet kanockså medges när de kommersiella riskerna bedöms vara stora. Stöd till små vattenkraftverk lämnades tidigare genomstatens industriverk (SIND) genom bidrag. Denna verksamhet fördes över till OEFför Prop.1983/84:62 49 perioden fram till . Därefter lämnasendast lån till denna projekttyp. Ränlebefrielsekan beviljas under högst tre är pä lån vilka har givits som stöd till PoD-projekt.fullskaleanläggningar med stora ekonomiska risker och från ävenför lån vid investeringar i små vattenkraftverk. 1.2.2 Regler för lån Lån från OEF kan beviljas för alla typer av projekt somfaller inom stödramen, dvs. PoD-anläggningar, fullskaleanläggningar med storaekonomiska risker, stora spillvärmeprojekt samt efter den även försmå vattenkraftverk. Länen får lämnas utan särskild säkerhet och till en räntamotsvarande diskontot plus . Länen kan utformas pä två olikasätt, vilka framför alll skiljer sig ät genom amorteringsvillkoren varvidåtgärdens karaktär är avgörande. Lån till prototyp- och demonslrationsanläggningar kan beviljasi vissa fall. Lånen är maximerade till av stödunderlaget. Om stöd i form avbåde lån och bidrag utgår är del totala stödet begränsat till avstödunderlaget. En viktig regel för verksamheten är att stöd endast utgår tillförsta prototypen eller anläggningen i sitt slag. Länen till PoD-anläggningar får utformas med villkorlig ålerbetalningsskyldighetvilket innebär att där den slutliga amorteringen bestäms utgående från detekonomiska utfallet av den åtgärd som föranlett stödet, det innebär att länetfår efterges helt eller delvis om projektets ekonomiska utbyte är eller kommeratt bli av ringa omfattning. Amorteringsansländ kan beviljas under de förstaåren (högst fem är). Anstånd med att erlägga ränta kan också medges under högstfem är, varvid den upplupna räntan läggs till kapitalet. Som angivits underrubriken bidrag kan ränlebefrielse medges under högst . Lån kanlämnas till investeringar 1 fullskaleanläggningar som är inriktade påenergibesparing eller oljeersältning, om den ekonomiska risken är stor, påsamma lånevillkor som län beviljas till PoD-projekt, dvs. lånen får efterges omen åtgärd har gått dåligt eller inget ekonomiskt utbyte finns. Vidare finnsmöjlighet till anstånd med betalning av räntor och amortering under högst femår samt räntebefrielse under högst . Skillnaden är att lånet får lämnas lillett belopp motsvarande högst av stödunderlaget. Speciella investeringar i fullskaleanläggningar kan fä länäven om den ekonomiska risken för projektet inte är stor, förutsatt attavsikten med projektet är att spara energi eller ersätta olja. Länet ärbegränsat till högst av stödunderlaget. Anstånd med att erlägga räntor ochamorteringar kan beviljas för av högst . Åtgärdersom syftar till att utnyttja spillvärme från ett företag kan stödjas med länsom är begränsade till högsl av stödunderlaget. Inga anstånd medräntebetalning eller amorteringar kan beviljas. Stöd lill åtgär-4 1983/84. der som syftar till att spara energi eller ersätta olja iett företags verksamhet kan lämnas om synnerliga skäl föreligger. Följandetabell sammanfattar reglerna för det nuvarande stödet. Bidrag -l- lån kan medges högst 3 är anstånd kan medges högst 5 år ningar med stora eko- ar utan stora eko- projekt m. m. anstånd kan medges högsl 5 år Stöd lämnas med lägst . (undantag: för bidrag tillsmå vattenkraftverk krävdes ett stödunderlag om ). Lån lämnas utan särskild säkerhet till en rörlig ränta molsvarandediskonto -l- . Lånetiden bestäms av projektets ekonomiskalivslängd. Det grundläggande syftet med det statliga stödet frånoljeersättningsfonden bör enligl OED vara att påskynda den förändring avenergiförsörjningen som föranleds av de ökade oljepriserna och en förutseddframtida knapphet pä olja, OED konstaterar atl nuvarande och planerade elproduklionskapacitetgör det möjligt med en omfattande oljeersältning med el motsvarande ca 15 TWhunder 1980-lalet. Den ekonomiskt fördelaktigaste användningen är i form avelvärme i småhus, avkopplingsbara större pannor i värmeförsörjningen och iindustrin samt i framför allt större värmepumpar i Qärrvärme-system. OEDkonstaterar vidare att utvecklingen är gynnsam på alla 1983/84:62 51 nämnda områden och alt inget tyder pä att den inte blirgynnsam även under det närmaste decenniet. OED menar all det därför nu intefinns motiv för statligt stöd för ersättning av olja och el. Med hänsyn till destora ekonomiska fördelarna med all utnyttja el från kärnkraftanläggningar förersättning av olja inom uppvärmningsomrädet bör enligt OED statsmakternaheller inte lägga hinder i vägen för en sådan utveckling. 1.3.2 Större pannor (fjärrvärme) OED anser att det finns stor risk att möjligheterna attutnyttja torv och skogsbränslen inte tas tillvara när man bygger nyaproduktionsanläggningar i fjärrvärmesystem (torveldning menar OED är f.n. mertekniskt riskfyllt än kol och leveranssäkerhelerna störte). Del finns därförmotiv för staten att stödja användning av inhemska bränslen i Qärrvärme. OED föreslår också att ett stöd till utvinning avskogsbränsle bör utarbetas. När detgäller investeringar i koleldade behövs f. n. inget stöd enligl OEDförutom det som gäller installation av rökgasrening. Skulle konvertering tillkol minska l.ex. p.g.a. oljeprissänkningar bör enligt OED även stöd tillinvesteringar i kolpannor aktualiseras. 1.3.3 Mindre pannor (gruppcentraler o. dyl.) De alternativ för oljeersätlning som finns är i förstahand anslutning lill fjärrvärmenät, installation av värmepump och installationav fastbränslepanna. Faktorer som enligt OED motiverar slöd till installationav fastbränslepannor är dels att ägarna lill gruppcentraler har bristandekompetens att överväga alternativet och engagera sig i ett fastbränslebygge,dels kan institutionella förhållanden lägga hinder i vägen för lösningar där enintegration av flera gruppcentraler med en gemensam fastbränslepanna är detbästa alternativet. Dessutom kan olika miljöfaktorer fördröja utvecklingen. OED menar atlför all det skaU komma igång en utveckling på detta område krävs ett statligtstöd. Stödet bör tills vidare inte begränsas till bara inhemska energikällor. OEDföreslär att stödet även skall avse kol. 1.3.4 Statliga Insatser med avseende på olika led 1bränslekedjan OED föreslår att stödinsatserna i högre grad börförskjutas mot projekt som leder till direkt oljeersättning. Delta kan skegenom stöd till projekt som avser samordnad utveckling av de olika leden i t.ex. bränslekedjan -utvinning, förädling och förbränning. Tyngdpunkten i stödverksamheten bör enligt OED förskjutassä att denna i större utsträckning avser förbränningsanläggningar eller andraanläggningar som ersätter oljeeldade anläggningar. Dessutom bör rnenar OED tyngdpunkten i stödet förskjutasmot de Prop.1983/84:62 52 senare leden i den tekniska utvecklingskedjan l.ex. börbidrag kunna ges inte bara till PoD-anläggningar utan även till nästageneration anläggningar i syfte att fä mera omfattande erfarenhet av tekniskaoch ekonomiska egenskaper. 1.3.5 Relationer till andra statliga Insalser påenergiområdet De statliga insatserna inom ramen föroljeersättningsfondens, nämndens för energiproduktionsforskning och energiupphandlingsdelegationensverksamhet är nära kopplade till varandra. Samordningen mellan dessa program ärenligt OED f. n. inte helt tillfredsställande. Enligt OED;s mening bör mandärför överväga att fr. o. m. /85 sammanföra dessa treverksamheter till etl samlat program. OED efterlyser också en harmonisering av stödvillkorenmellan industri-och bostadsdepartementens ansvarsområden (bl. a. det statligastödet till energibesparande åtgärder i byggnader och experimentsbyggnadspro-gram). Stödels omfattning till vatje enskilt projekl bör avgörasmed hänsyn till de för tillfället rådande oljepriserna inkl. skatter ochavgifter. Vidare bör givetvis bedömningar göras av projektets lönsamhet både ursamhällsekonomisk och företagsekonomisk synvinkel. Projekt som inte uppvisarförelagsekonomisk lönsamhet bör stödjas endast om det är samhällsekonomisktlönsamt.