prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — På Iräområdel finns ett stort behov av FoU-satsningar.Staten har redan genom STU och statens induslriverk gjort en kraftfull salsninginom områdel träleknik och på den träbearbetande industrin. STU konstaterar isitt program för träleknik atl utvecklingsområden kan identifieras som skäröver de traditionella gränserna och pekar på åtgärder av intresse för helaträindustrisystemel. Utvecklingsområdena omfallar insalser för atl uppnå bl.a.förbällrade egenskaper hos Iräprodukler, Iräbyggnadsleknisk ulveckling m. m.Inom andra delar av del samlade forskningsprogrammet föreslås nu en ökad forskninginom områden som rör skogsproduktionens förutsättningar. Enligt min mening börtill delta forskningsprogram fogas insatser som rör användning i del färdigabyggnadssystemet och byggnadsindustrin. På BFR ankommer atl ägna särskilduppmärksamhet åt sambanden mellan Iräkvalitel och funklion i olika delar avbyggnaden. Jag kommer i del följande att förorda att medel för detta ändamålslälls lill BFR:s förfogande. En samverkan mellan BFR, STU, ,och branschen, bör enligt min uppfattning på ett verksamtsäll kunna medverka till en slagkraftig FoU-insais som avkastar goda resullal. En förutsättning för en snabb teknisk utveckling är attbranschen markanl ökar sina FoU-insatser på byggnadsområdet. Statens insalserskall enligl min mening snarasl riktas in på en målinriktad utbyggnad av denmer grundläggande forskningen i syfte all främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnadeninom sektorn. Jag återkommer till denna fråga längre fram.' Bostadsförbättringsprogrammet innehåller som jag lidigarenämnde en rad sociala mål, t.ex. all boendemiljön skall vara tillgänglig förpersoner med alla former av funktionsnedsättning. För atl dessa mål skall kunnauppfyllas behöver vi kunskap om olika gruppers behov, om hinder i den fysiskamiljön och möjligheter att undanröja dessa. Hittillsvarande FoU-arbele har letttill atl kunskapen om behoven i och kraven på miljön är 2 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 10 Uppgiften är nu atl hitta lösningar som ärtekniskt möjliga och ekonomiskt genomförbara. Som jag lidigare har redovisalhar vissa medel för detta ändamål avsatts redan ibostadsförbältringsprogrammet. Även sociala mål om kvarboende har givetvis konsekvenserför byggandet. Möjlighelen för den enskilde att bo kvar i sin bostad efterombyggnad beror ofta av kostnaderna. Valet av standardnivå men även byggprocessenseffektivitet får därvid en avgörande inverkan. Dessa faktorer behöver därföräven i fortsättningen behandlas i forsknings- och utvecklingsarbetet. Kravet på varsamhet mot den äldre bebyggelsen har fått enökad tyngd. Det påverkar besluten om vilken lyp av ålgärder som bör genomförasi olika byggnader och miljöer och valet av standardnivåer i de hus som byggsom. Nya byggnadsmaterial och arbetsmetoder behöver somjag nämnde tas fram.En ökad kunskap om gångna tiders byggnadsskick och byggnadsteknik kan sannolikttillföra dagens byggande viktiga erfarenheter. BFR har ett stort ansvar för del forsknings- ochulvecklingsarbete som ligger inom den s.k. ROT-seklorn. Del är väsentligt allrådet fäster slor vikt vid drifts-, underhålls- och förnyelseproblemen inombyggnads- och anläggningsbeståndet. Det gäller inte minst infrastrukturen.Kommunerna har ett avgörande inflytande över investeringar, drift och underhållav den byggda miljön. saknas emellertid en samlad kunskap om den kommunalainfrastrukturens kostnader och om kostnaderna för planering, byggande, driftoch underhåll. En viklig uppgift för BFR blir därför att ta fram och ställasamman sådan kunskap. Decentralisering av beslut, kommunens ökande ansvar förbostadsförsörjningsplaneringen samt behovet av sammanhållna bedömningar av ettområdes brister och utvecklingsmöjligheter är exempel på förändringar somkommunerna slår inför. Medinflytande- och demokralifrågorna får ökad betydelseäven i planering, byggande och förvaltning av den fysiska miljön. Denna delvisnya situation kommer all slälla slora krav på kommunerna alt finna nyaorganisationsformer, planeringsmetoder och genomförandemetoder. De förslag som civilministern kommer att presentera senaredenna dag innebär att del övergripande planeringsansvaret för forskningen omden offentliga sektorn försöksvis kommer att anförtros en särskild delegation.Inom ramen för denna verksamhet har rådet att. lik.som lidigare, stödja sådanforskning som har samband med kommunernas fysiska och ekonomiska planering.Jag vill också framhålla att det givetvis även i fortsättningen är viktigl attbyggnadsforskningen medverkar till att öka kunskapen om de beslutsprocesser somstyr samhällsbyggandet. Jag nämnde tidigare att forskningen och utvecklingsarbetetmåsle ha som mål bl. a. att minska kostnaderna förde boende och andra brukare.De senaste årens ulveckling av driftkostnaderna innebär att intresset i ökande 1983/84:107 Bilaga 8 II ulslräckning rikias mot förvallningsskedct. Det ställsökade krav på beständighet och utbytbarhet hos maierial och komponenler. Ökaduppmärksamhet måste iignas åt fastighelsskötsel och underhållsfrågor. Menförvallningsskedct är iiven ett bruksskede. Det är väsentligt alt nyaförvaltningsformer utvecklas och utvärderas med avseende på brukarnasmedinfiytan-de och ansvar. De bostadspolitiska frågorna äger akiualilei främsldärigenom alt ett anlal problem söker sin lösning i cn lid då samhällsekonominiir anslriingd och då efterfrågan på bostäder förändras. Del generellasubventionssystemet har i tider av hög inflation och högl ränteläge utgjort belastning på statsbudgeten. Koslnadslägcl inom byggsektorn har nått ensådan nivå alt boendekostnaderna, trots stora subventioner, upplevs som myckethöga. gäller framför alll nyproduktionen. Samhällels bosltulspolitis-ka slyrmedeloch deras effeklivilel är ett viktigt område för byggnadsforskningen. Energifrågorna har fått storuppmärksamhet. Inom ramen för del samlade energiforskningsprogram som riksdagenvid flera tillfällen har beslutat om. har BFR haft belydande uppgifter. Rådethar sålunda svarat dels för forskning om energitmvändning för bebyggelsen inomprogrammet, dels för forskning om energihushållning. En fortsatt energihushållning är även ettangeläget mål. M()j-ligheterna alt förverkliga detta mål ökar genom denbeslutade salsningen på ombyggnad och förbiillring av bosladshus. Mellanåtgärder för energihushållning och annan bosladsförbällring finns ell närasamband. Den forskning som framöver skall bedrivas inomenergihushållningsområdet, bör därför bedrivas samordnat med annanhyggnadstekniskt inriktad verksamhet. Slor vikl hör således läggas vidsambanden mellan energihushållnings- och ombyggnadsfrågor. Forskningen måsle också medverka lill all vi får bredarekunskaper om skador i och effekter på byggnader och brukare som följd av bl. a.sådana material och nya driftförulsällningar som ofta tillförs genomunderhålls-och energisparålgärder. Slutligen villjag peka på behovel avforskning och utvecklingsarbete som kan medverka till atl vi får fram teknikoch syslem som är bättre anpassade till brukarnas förutsättningar. Jag går över till att redovisa rådels verksamhetsplanför perioden /85-1986/87. I verksamhetsplanen prioriterar rådel forsknings- och utvecklingsarbetesom knyler an lill de slora uppgifterna i byggsektorn under 1980-talel. Detgäller det ökade behovet av underhåll, reparation och ombyggnad av byggnaderoch anläggningar samt energihushållning. Rådet stryker under behovel av attrusta upp landets infrastruktur. Det gäller särskilt valten-ochavloppssystemen. Om ingenting görs kommer dessa syslem enligt Prop.1983/84:107 Bilaga 8 12 rådet att försämras i allt snabbare takt under de närmaste10-15 åren. Behovet av atl hejda de snabbt stigande drifl- ochunderhållskostnaderna för kommunernas försörjningssystem, avfallshantering,galu- och vägnät etc. lägger stora uppgifter på forskningen. Arbetet med att utveckla ny energileknik och nyasystemlösningar för ny och äldre bebyggelse går vidare. Rådel ägnar särskiltstort intresse ål värmepumptekniken som anses möjlig atl införa i störreomfattning.. Samhällsutvecklingen ställer också nya krav på denkommunala planeringen, bostadsförsörjningen och förvaltningen av bebyggelsen.Liksom tidigare prioriterar rådel bostadsförsörjningen. Här ingär frågor om bostadssegregation,bostadssubventioner, bostadsmarknad, fastighetsförvaltning etc. I verksamhetsplanen betonas mer än tidigare forsknings-och utvecklingsarbete som syftar lill atl främja byggsektornsexportsatsningar. Byggsektorns roll i samhällsekonomin uppmärksammas. Bl.a.anser rådet atl det är nödvändigt all utarbeta modeller för ekonomiskalängtidsbedömningar med särskild inriktning på investerings- och byggnadsverksamhet. Verksamheten vid rådet kommer under Ireårsperioden1984/85-1986/87 alt omfatta följande fyra forskningsprogram. Inom program I, och statlig resurshushållning,lägger rådet huvudvikten vid FoU om hur slal och kommun med planer och andrastyrmedel påverkar samhälls- och bebyggelseutvecklingen. Syftet är alt belysasamband mellan och konsekvenser av planer och beslut samt de former under vilkasamhällels i första hand kommunernas - planering sker. Tyngdpunkten i den FoUom planering som rådel stöder gäller bebyggelseplaneringen. Rådel prioriterarFoU-insalser som kan medverka till bättre kostnadsslyrning och effektivaresamordning av fysisk och ekonomisk planering. Ulvecklingen av meloder församhällsekonomiska bedömningar och behovsanalyser på nalionell nivå harsärskild belydelse och bör inriklas på kartläggning och analys avbostadsmarknaden, de bostadspolitiska styrmedlens effekier saml frågor ombyggsektorns samhällsekonomiska betydelse. En cenlral del av detta områdegäller regelsystemets -planerings-, och marklagstiftning - roll förförändring av markanvändning och bebyggelsestruktur. Rådet ger också högprioritel ål arbetsplatsbebyggelse och arbetsområden som är ett eftersattforskningsområde liksom åt energifrågornas behandling i samhällsplaneringen. Program 2, Bebyggelsens utformning, användning ochförvaltning, behandlar människors krav på den byggda miljön, byggnadersombyggbar-hel, funktion och förvaltning samt standardnivåer i bebyggelsen.Sludierna - vari ingår experiment- och demonstrationsprojekt - riktas in på atlfinna metoder och lösningar som med en rimlig resursåtgång tillgodoser användbarhet,tillgänglighet, hälsa och en god social organisation. Inom programmets ramstuderas både bostads- och arbetsplatsbebyggelse och de brukar-ochfunktionskrav som ställs på bebyggelsen. Under den gångna treårs- Prop.1983/84:107 Bilaga 8 13 periodenhar insalserna successivl riklats in på bostadsfrågor i vid mening. Dennainriktning fullföljs i den nya verksamhetsplanen där rådel prioriterar FoU somrör bostadens kvalilel, kostnad och sociala miljö. Studier av den befintligabebyggelsens skick och förändringsbarhet saml hur sådana omsländighelerpåverkar lästighelsförvallningen är enligt rådet vikliga FoU-omräden inomprogrammel. Program3, Byggnads- och anläggningsteknik, produktion och energi-hushåUning, omfattarFoU om material och konstruktioner, byggsystem och energihushållning, mark- ochanläggningsteknik samt byggprocessfrågor. På materialområdet bedrivsgrundläggande forskning med inriklning på användning av maierial samtbeständighet, hälsoskydd och ekonomi. FoU om konstruktionsteknik rikias in påfrågor om systemval och optimering. FoU-verksamhelen under den kommande treårsperiodenkommer atl inlensifieras inom teknikområdet dels för att la fram förslag omlämpliga åtgärder vid underhåll och ombyggnad i befintlig bebyggelse, dels föratt förklara varför olika lyper av skador uppslår och föreslå hur dessa skallkunna undvikas i nyproduktionen. Enomställning av landets energisystem är enligt rådel en långvarig process.Verksamhelen kommer att koncenlreras på sludier av samband mellan olikalekniska lösningar och på atl nå ökad kunskap om såväl ny energisnålbyggnadsteknik som hur befintliga byggnader kan tas om hand. Vidare börverksamheten leda fram till en melodmässig integration mellanenergifrågor och andra byggnadslekniska frågor. Forskning om byggprocessenomfallar studier av sambanden mellan olika aktiviteter från detaljplan tillfärdig byggnad. Inom områdel behandlas bl.a. frågor om produktionsteknik,ekonomi och arbetsmiljö samt frågor om byggmarknaden. Inomprogram 4, Lokala energikällor, solvärmesystem, energilagring, värmepumpar ochdistributionsteknik, bedrivs FoU enligl delprogrammel Energianvändning förbebyggelsen inom huvudprogrammet Energiforskning, under industridepartementetshuvudtitel. Rådetkonstaterar att de senaste årens forskning har avkastat många lovande resultat.Sverige ligger långt framme vad gäller komponenler och systemkunnande inomvissa områden av ny energileknik. Dessa kunskaper behöver nu integreras ibefintliga energisystem, provas och vidareutvecklas. Målel för programmet äratl klarlägga de olika energisystemens förutsättning beträffande leknik,ekonomi, lekniska och institutionella hinder m.m. Det innebär, särskill vadgäller experimenlbyggandel, även ett indirekt slöd lill marknadsintroduktionoch ger ett underlag för , bosladsstyrelsens m.fl. verksamhet. Efler måstefortsatt uppmärksamhet ägnas åt införandet av lokala energikällor och när och ivilken omfattning som alternativa energi-syslem kan införas. För della fordrasen kontinueriig forskning och utveckling rörande bl.a. värmepumpar, solvärmesystem,energilagring, dis-3 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 14 tributionssysiem saml syslem- och genomförandeliägor. Föratt fä mer exakta ekonomiska bedömningar och underlätta induslrinsproduktutveckling måste även experimentbyggnadsverksamheten fortsätta. Dettabör enligl rådet ske genom ramprogram i samarbele mellan industri, konsulter,förvaltare m.fi. Rådets systeminriktade ulvecklingsarbeie genomförs i samarbeleoch genom samfinansiering med byggindustrin, materialindustrin,komponentindustrin o.s.v. samt med kommuner och förvaltare. De slatligaforskningsmedlen avses utgöra en mindre del av den totala insalsen. Utöver de fyra forskningsprogrammen omfallar verksamhetenlie stödprogram. Program 5, Injörmalion, syftar till all föra utFoU-resultaten i praktisk tillämpning. Över program 6, Dokumentation m.m.,finansieras slöd lill Byggdok, Byggslandardiseringen saml sådan verksamhel somavser klassificerings- och nomenklaturfrågor. Program 7, Kansli, är ettadminisira-livt hjälppiogram som svarar mot riideis förvaltningskostnader. Jag tar senare (avsnitt 2.5) upp frågan om resurser förforskning och ulvecklingsarbete samt experiment- och demonstrationsverksamhetunder näsikommande budgelår. Av vad jag nu har redovisal framgår atlbyggnadsfoiskningen har stor spännvidd. Byggnadsforskningen var ursprungligenlekniskl-naiurveten-skapligt inriklad med tyngdpunkten i tillämpad forskningoch utvecklingsarbete. Ett samhällsbyggande som har ell välfärdsperspektiv ochen fördelningspolitisk ansats släller givetvis krav även på uppbyggnad avannan kunskap. I många fall krävs en mångvelenskaplig infallsvinkel. FoU-verksamheten spänner över ett vidare fäll ochinnefattar även inslag av grundforskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad.Byggnadsforskningen omfatlar numera förutom mer traditionell FoU-verksamheiäven ralionalisering, information och utredningar samt experiment- ochdemonstralionsverksamhel. Det är mot den bakgrunden naturligt atl frågor om formernaför samverkan med byggnadsforskningens intressenter, med andra forskningsrådoch med institutioner inom olika diciplit\er och med seklormyndigheter tilldrarsig stor uppmärksamhet. fattade beslut ombyggnadsforskningens framtida verksamhetsformer (prop. 1982/83. 151, CU 30,rskr 351). Beslutet innebär alt BFR skall slödja den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov genom alt medverka till alt byggaupp och slödja befintliga institufioner, främsl vid universitet och högskolorsamt andra långsiktigt arbetande forskningsinslilul. Rådet arbelar nu ienlighel med dessa rikllinjer. 1983/84:107 Bilaga 8 15 Jagframhöll i prop. 1982/83: 151 atl intressenterna inom sektorn, bl.a. företagen,måsle öka sin FoU-verksamhel betydligt. En närmare samverkan mellan företagenoch BFR bör kunna utvecklas och fördjupas om intressenternas engagemang iFoU-arbelel ökar. Forskningen kommer därmed bällre all knyta an lillintressenternas problem. Rådel har därför fått uppgiften all inifierasamordnade FoU-satsningar och att genom finansiell medverkan ge ettkompletterande stöd till branschföreträdarnas, myndigheternas och organisationernasegen FoU-verksamhel. En förutsättning för alt de statliga byggforskningsmedlenskall satsas i sådan kollekliv forskning är emellertid att de olikaintressenterna, t.ex. branschorgan, bostadsföretag, kommuner eller myndigheler,själva gör minst motsvarande salsning. Eflervad jag har erfarit har rådel inlett förhandlingar om ramavtal med företrädareför branscher och andra inlressenler. Del är för tidigt alt bedöma effeklernaav rådets ansträngningar i detta avseende, men del är uppenbart att del kanvara förenat med vissa svårigheter atl uppnå åsyftade resultat. Jag anseremellertid alt situationen är sådan atl del krävs en omedelbar ökning avsektorns FoU-insalser. Jag har för avsikl atl la upp överläggningar medföreträdare för olika intressegrupper inom sekiorn i syfte all komma fram lillgemensamma rekommendationer om hur detta samarbete skall etableras och i vilkaformer del skall bedrivas. En cenlral fråga är därvid omfattningen avintressenternas egna FoU-satsningar framöver och hur en rimlig avvägning skallsäkras mellan dessa och statens bidrag till den kollektiva tillämpadeforskningen. Jag vill i anslutninghärtill betona alt jag inte ser någol motsatsförhållande mellan långsikligkunskapsuppbyggnad och kollektiv tillämpad forskning. Del är givetvis i mångafall rimligt och önskvärt alt branschorganisationer eller andra inlressenlerinom byggseklorn genom ramavtal med BFR även går in i och stöder grundläggandeforskning och långsiklig kunskapsuppbyggnad. De långsikligl arbetande institutionernaeller instituten bör ocksä kunna ta på sig mer resullatinriklade ellerlillfälliga FoU-uppdrag. Den långsikliga kontinuerliga kompeiensuppbyggnadeninom ett område är i många fall en förutsättning för atl den mer tillämpadeforskningsverksamheten skall kunna utföras med velenskaplig stringens. I sin samverkan medforskningsinstitutionerna om den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och medintressenterna om del branschinriklade till-lämpade FoU-arbetet har rådet olikaroller. I det första fallet har institutionerna eller instituten det löpandeansvarel för den velenskapliga kvalileten. Rådel har atl svara för allforskningen sker på relevanta områden. I del andra fallet, i ramavtalen medbyggsektorns intressenter, svarar dessa i Slor utsträckning för forskningensrelevans. Rådets roll blir här snarare all ombesörja att den forskning somramavtalet syftar till kommer till slånd och genomförs med tillfredsställandevelenskaplig kvalitet. I syfle alt stärka rådets velenskapliga kompelensinrällades en velenskaplig nämnd. 1983/84:107 Bilaga 8 16 Enav nämndens viktigaste uppgifter är att utvärdera den BFR-slödda forskningenmed avseende på vetenskaplig kvalilel, kompelens och relevans. Där så ärmöjligt kommer utvärderingar atl göras med tillämpning av de meloder somanvänds av naturvetenskapliga forskningsrådet och styrelsen för lekniskulveckling. F. n. är fem forskningsområden akluella för utvärdering. Efler vadjag har ertarit kan de första resultaten vänlas mot slulel av . I sin verksamhetsplananger rådet alt en oförändrad ambiiionsnivå medger en fortsatt salsning pålångsiktig kunskapsuppbyggnad vid högskolor, universilel ochforskningsinstitut. Ökningsallernalivei har däruiöver sin huvudsakligainriklning på tillämpad forskning saml ramavtal med kommuner, företag ochorganisationer. Min uppfattning är att,oavsett vilken volym byggnadsforskningen i ett givet ögonblick har, en rimligbalans skall upprätthållas mellan den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och denmer tillämpade forskningen Det är givetvis omöjligt all definiera dennabalanspunkt. En slrävan bör vara alt arbeta med hela forskningsprocessen, ävenom tyngdpunkten i förhållande till vad som gäller enligl min mening måsteförskjutas mot mer långsiktig kunskapsuppbyggnad. Stödet till långsiktigkunskapsuppbyggnad bör sålunda ökas . Därmed kommer ocksåett väsenlligl utökat anlal projektanknuina forskartjänsler på mellannivå attkunna inrättas vid forskarutbildningsinstitutionerna. 1982/83:151förordade jag atl en del av de lotall tillgängliga byggforskningsmedlenframdeles skulle avdelas för bosladsstyrelsen, lantmäteriverket ochplanverket, så att myndigheterna kan beslälla för sin verksamhet nödvändigtFoU-arbete. Myndigheterna skulle därvid ges samma ställning som andraforskningsbeställare men också möjlighel att samfinansiera FoU-projekt med BFR. Myndigheterna och rådethar i en gemensam skrivelse pekat på vikten av att slärka forsknings-och utvecklingsarbetet inom myndigheternas ansvarsområden. har manbedömt att del för /85 inie är lämpligl alt direkl anslå medellill myndigheterna. Akuta FoU-behov kan genom samråd t. v. tillgodoses inomramen för rådels FoU-planering. Rådel och myndigheterna avser all återkommatill frågan om hur verkens framtida FoU-behov skall finansieras i samband medsina anslagsframställningar för /86. Jag har förståelse för attmyndighelerna med den korla lid som stått lill buds, haft svårt atl överblickasina FoU-behov och vilkel resursuirymme som krävs. Del ulökadesamrådsförfarande som kommei lill stånd mellan myndighelerna och BFR, börinnebära att myndigheterna ges möjlighel att både se över de egna behoven avoch all initiera FoU-arbete. Prop.1983/84:107 Bilaga 8 17 Rådetlar i sin verksamhetsplan upp två principiella forskningspolitiska frågor avmer administrativ karaktär. Rådet aktualiserar sålunda vissa frågor som avserdess möjligheter att göra åtaganden även efter det aktuella budgelårel och attinrätta forskartjänster vid högskolor och universitet. Rådet hänvisar i bådafallen till att del har ålagts alt medverka lill all förbäitra förutsättningarnaför och att öka stödet till den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Vadgäller rådets bemyndiganden att göra ålaganden för åren efter del akluellaanslagsårel, vill rådet utsträcka dessa från nuvarande två till . Rådetframhåller också att dessa bemyndiganden bör motsvara resp.60% av anslagsårels ram för första resp. andra året efter anslagsåret. Jagdelar rådets uppfattning att det är viktigt att det ges möjligheter att planeraoch initiera forskning i ell mer långsiktigt perspektiv. behov måstevägas mot behovel av flexibilitet i verksamhelen. En viss röriighel ärnödvändig även för att statsmakterna inom rimlig tid skall kunna påverkainriktningen av forskningsverksamhetenf Jag anser atl en uppbindnings-nivå omca resp. för första resp. andra året efter anslagsåret innebär enlämplig avvägning mellan dessa motstridiga mål. Jagvill emellertid betona viklen av alt rådet planerar sin verksamhet så all delfinns ett faktiskt utrymme för alt med kort varsel även slödja nya ochangelägna forskningsuppgifter. Vadgäller bemyndigandets utsträckning i tiden ser jag inte sådana nackdelar meddagens system att en ändring är motiverad. Jag anser att det är befogat att manpå de forskningsinstitutioner m.fl. som får stöd ställer kravet att de med vissregelbundenhet avrapporterar sin verksamhet. En treårig period förefallerrimlig, för att dessa skall få möjlighet att motivera fortsatt stöd. Efler ensådan treårsperiod måste det vara möjligt för del anslagsgivande organet attförutsättningslöst ompröva sina åtaganden, även om det enskilda projektet i ochför sig har planerats för . Rådetpekar i sin verksamhetsplan på behovet av förslärkning av basre surserna för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid högskolan. Enligt rådet är det angeläget att dessa ökas med ett relativt stort antal forskar tjänster som riktas in på byggnadsforskningens behov.