prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — () finnerkommitténs ställningstagande atl de nya reglerna för familjepension inte skallomfatta hornosexuella sarnboende vara mycket märkligt. Förbundet framhåller attkommittén helt tycks ha bortsett från atl det även hos homosexuella samboende förekommerbarn. Dessa barn kommer i vissa situationer att hell sakna det efterlevandeskyddsom föresläs av kommittén. Förbundet kan inte under några som helst omsländigheleracceptera "en sådan upprörande diskriminering". Mot bakgrund avkommitténs ställningstagande ifrågasätter förbundet vidare om kommitténöverhuvudtaget har funderat över spörsmålet om vad som menas medfamiljefunktioner. Kominitléns ställningstagande kan enligt förbundet inteuppfattas pä annat sätt än som "etl utslag av förlegade fördomar ochbristande kunskaper om homosexuell samlevnad"'. Kommitténsförslag om bortfall av pensionsrätt i vissa fall då den efterlevande börjarsammanleva med annan med vilken vederbörande tidigare varit gift eller hareller har haft eller väntar barn kommenteras i yttrandena av några allmännaförsäkringskassor. Dessa har synpunkter på förslaget att pensionen skall drasin redan när den efterlevande väntar barn med annan. Denna regel tillstyrks avBohusläns allmänna försäkringskassa, som dock framhåller att vissa problem kanuppstå vid tillämpningen. För atl regeln skall kunna tillämpas fordras all pensionstagarenanmäler havandeskapet till kassan, som normalt inle fär någon uppgifi förränbarnet är fött. Svårigheter kan enligt kassan uppkomma orn faderskapet inle ärfastställt. Återkravssiluationer torde bli vanliga i dessa fall. länsallmänna försäkringskassa menar att barns födelse bör vara anledningen lillindragning eftersom kassan inte får avisering orn havandeskap. Liknande synpunkleranför allmänna försäkringskassa, som konstaterar alt det inte synesfinnas någon skyldighet för en kvinna atl före förlossningen uppge namnet päbarnets fader och som finner den föreslagna bestämmelsen kunna medföra såvälbetydande administrativa problem sorn orättvisor mellan ersältningsberättigade.Kassan fortsätter: Normalt fastställes en graviditet eflerkonception rnen i ytterlighetsfall konstateras atl en graviditet förelegatförst vid förlossning. Upphörandetidpunkten för förmånen kan härigenom kommaalt variera frän fall till fall. Det har inle föreslagits någon ålerbetalningsskyldighetför de fall ersättning mottagits trots atl sådan graviditet förelegal. När ersättningen upphört på grund av anmäld graviditet kanden inle återigen börja utgå även om graviditeten avbryts pä grund av missfall.1 dessa 1983/84:73 285 fall synes ej heller något faderskap kunna fastställas iefterhand varför ändrade uppgifter frän mannen eller kvinnan om sannolik faderkräver en omprövning av indragningsbeslutet jämlikt 20 kap 10 a § AFL. I dellaskede synes de nya uppgifterna icke kunna rnotbevisas. Enligt kommitténs förslag skall ornställningsbidrag kunnautgå i två olika former: dels under en lid av ell år efter dödsfallet, dels förlängre tid till efterlevande som lar värd om barn som år under älta år. Omstållningsbidragetskall utbetalas från såväl folk- som tilläggspensioneringen. Förslagentillstyrks av flertalet remissinstanser. Hit hör försäkringsöverdomstolen,statskontoret, statens invandrarverk, i län.länsstyrelsen i . Kommunernas pensionsansialt, . Kooperationens pensionsanstalloch Ensamslåendes intresseorganisation. Förslaget tillstyrks eller lämnas ihuvudsak utan erinran även av i princip samtliga allmänna försäkringskassor. Statskontoret delar kommitténs bedömning atl det iflertalet fall finns behov av särskill ekonomiskt slöd under den närmaste lidenefter det att maken avlidit. Statskontoret känner en viss tveksamhet införtanken all omställningsbidrag skall utgå utan att det faktiska behovet avekonomiskt stöd prövas i del enskilda fallet. Fall torde även förekomma då detkan te sig uppenbart omoliveral all utge omslällningsbidrag under så lång lidsom . Administrationen av bidraget torde dock enligt statskontoretunderlättas genom relativt generella regler. Dä omställningsbidraget dessulomskall vara tidsbegränsat vill statskontoret inte motsätta sig förslaget iifrågavarande avseende. Också accepterar förslagenmen anför en viss tveksamhet. Organisationen framhåller alt omställningsbidragelshuvudregel förutsätter atl de arbeismarknadspolitiska ålgärder som föreliggervid tidpunkten för dödsfallet också ger den efterlevande sådana möjlighetertill egen försörjning alt bidraget kan dras in utan omfattande ekonomiskakonsekvenser. Innan förslagen genomförs måste det enligt riksorganisationenfinnas förutsättningar för alt de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har ensådan inriktning. LRF menar att del i villkoren för del föreslagna omställningsbidragetmåste tas hånsyn lill den bortgångnes roll i det gemensamma företaget så att eninkomstnivå sorn är likvärdig den före dödsfallet gällande kan bibehållas, omden efterlevande väljer att fortsätta driften av förelaget. Detta kan ofta varadet från ekonomisk synpunkt mest realistiska och det känslomässigt givna. LRFförordar att omslällningsbidraget för lanlbrukarmakar skall utgå Prop.1983/84:73 286 tills likvärdig företagarinkornst kan erhållas och tillsyngsta barnet fyllt åtta är. Innebörden av denna inkomst och dess skäligastorlek måste enligt LRF särskill definieras. Den bör vara relaterad tillmotsvarande inkomst före dödsfallet. Flera remissinstanser har inte något att erinra mot ett omslällningsbidragför av efter dödsfallet men ställer sig tveksamma eller negativatill förslaget att omställningsbidrag skall kunna utges till densomtarvårdoniminderäriglbarn.En sådan inställning redovisas av LO,, och ensamförälderkommittén. LO framhåller atl ett dödsfall inorn en familj alllidförorsakar stora omställningsproblem, inte minsl ekonomiska. LO anser att enekonomisk garanti av del slag som pensionskommittén föreslagil i form avomställningsbidrag vara helt befogad. Orn förslaget till omställningsbidragför förlängd tid anför LO sedan: LO delar utredningens uppfattning alt en förälders frånfällekan orsaka svåra problem för barnen, problem som fordrar mycken tid och omsorgav den kvarvarande föräldern. Pä motsvarande sått kan annan separation mellanbarn och föräldrar, t. ex. en skilsmässa, kräva att endera föräldern avkortarsin arbetstid. LO ifrågasätter om behovet av arbetstidsförkortning föränkor/änklingar rned minderåriga barn ska lösas genom en form avefterlevandepension inom den allmänna försäkringen eller om detta inte är en frägaom ekonomiskt stöd som bör tillgodoses genom en utbyggnad avföräldraförsäkringen. Kritik mot förslagel om omställningsbidrag vid vård avminderårigt barn framförs ocksä av Verket anför att detförlängda omställningsbidraget med den konstruktion kommittén gett det iprincip kan sägas utgöra en form av vårdnadsbidrag, dvs, ett bidrag som inle ärrelaterat till den inkomstförlust som vården medför för vårdaren. Det avserdärmed ett stödbehov som till sin art inte är annorlunda för efterlevandeförälder än för andra (ensamstående) föräldrar. Ett sådant bör därför enligtverket inte inordnas i efterlevandestödet utan bör bedömas i samband med övrigastödformer till barnfamiljer. Verket erinrar om att tvä utredningar, nämligen ensamförälderkommiiténoch familjeekonomiska kommittén, behandlar dessa frågor. Liknande synpunkter framförs av riksrevisionsverkel.Verket tillstyrker ett generellt omslällningsbidrag av ett ärefter dödsfallet med hänsyn till att det i allmänhet föreligger förändradeförhållanden av bl. a. ekonomisk art för den efterlevande efterdödsfallet. Däremot ställer sig verket negativt till förslaget om förlängtomställningsbidrag vid vård av barn. Härom sägs i yttrandet: RRV vill i detta sammanhang erinra om atl de efterlevandemed minderåriga barn härvid kommer att behandlas enligt andra principer än 1983/84:73 287 andra ensamstående i samma situation. Det är också ellundanlag från principen att sanihällsslödel skall inriktas på barnetsförsörjning och inte pä försörjning av den som vårdar barnet. RRV avstyrkerdärför att omslällningsbidraget utges i denna form. Enligl RRV:s mening börförsörjningen vid vård av minderåriga barn lösas inom ramen förföräldraförsäkringen. Även ensamförälderkommittén anlägger synpunkler av deltaslag på del föreslagna omställningsbidraget vid värd av barn. Kommillén erinrarom att pensionskommittén utformat detta i anslutning till den lagstadgaderätten till förkortning av arbetstiden för vård av barn och till den särskildaföräldrapenningen. Härefter fortsätter kornrnitlén: Frågan är i vilket sammanhang man skall sätta inpensionskommitténs förslag. Utan att pensionskommittén framställt det så skulleman kunna se det som etl första steg på väg mot målet att ge alla föräldrar medbarn under åtta är möjlighet lill förkorlad arbetstid med ekonomisk kompensalion.Härvid kan endast konstateras, atl det måsle anses olämpligt att ekonomiskersättning införs för en avgränsad grupp föräldrar utan diskussion av om ochnär samma kompensation kan ges övriga föräldrar. Det har emellertid utformatssom elt specialstöd till de föräldrar sorn rnäsle la över den andre förälderns insalseri fråga orn vård och umgänge. Såutformat måste ensamförälderkommiitén bestämt hävda, alt efterle-vandegruppen inlei fråga om ell sådant slöd kan skiljas från övriga ensamma vårdnadshavare. Ensamförälderkommiiténhar liksom pensionskommittén konstaterat del större vårdnadsansvaret i hushållmed endast en förälder och övervägt särskilt slöd av della skäl. Ensamförälderkommiiténhar emellertid funnit det orealistiskt all utforma etl slöd som uppfyllertillräckliga krav pä rättvisa i förhållande till tväföräldrahushåll. Del finnsandra faktorer än frånvaron av en förälder som kan ge samma behov av stöd vidförkortad arbetsdag, t. ex. en stor barnaskara och låga inkomster hosföräldrarna. Ur den ovan betonade synpunkten att alla ensamförälderhushållmåste behandlas lika anser kommittén alltså, atl omslällningsbidrag vid värdav minderårigt barn inte bör införas lill efterlevande. alltså främst velat peka på äratt den grundläggande inställningen till bebovssituationer masta vara densamma,öm man därför stöder pensionskommitténs förslag, måste inan i princip varainställd pä att stödja övriga ensamföräldrar på liknande sätt. Kostnaderna förett sådant stöd skulle bli avsevärda. Ensamförälderkommiitén har gjort enöverslagsberäkning av koslnaden för ell slöd som motsvarar omställningsbidragetvid vård av minderårigt barn. Det har utifrån tillgänglig statistik antagils, atldel finns ca 89 000 vårdnadshavare med barn som inte sambor medbarnels andra förälder eller med annan vuxen som vederbörande är eller harvarit gift med eller har eller har haft barn med. Ett slöd av ett basbelopp (.) enbart till denna kategori skulle medföra en årlig koslnad av drygt1,. Orn man valde att, där möjlighet fanns, i första hand ta utunderhällsbidrag frän f. d. make, skulle detta minska kostnaden, men enkostnadsökning skulle återigen inträffa i de fall båda föråldrarna ansågs böraerhålla slöd. Därlill kommer den årliga kostnaden för de ytterligare kategoriersom skulle åtnjuta motsvarigheterna till det ettåriga omslällningsbidraget ochförsörjningsbidraget. Prop.1983/84:73 288 Villkor för rätten tid omslällningsbidrag De föreslagna villkoren för rätt till orn ställningsbidragför av etl år berörs i några yttranden. Förslagen tillstyrksuttryckligen av statens , 1 ochlänsstyrelsen i . Med avseende varunder denna form avomställningsbidrag skall utges tillstyrker i länuttryckligen att denna bestäms fill ett är. Till förmån för uttalar sig 7"CO(se under avsnitt 1.1), LRF (se ovan) och Svenska Personal-Pensionskassan.Sistnämnda remissinstans ifrågasätter om perioden elt år år tillräckligt lång,eftersom detta torde vara ganska för den som inte har någon fot päarbetsmarknaden att skaffa sig en utbildning som kan ge arbete. Pensionskassananser att, eftersom kommitténs förslag inte i första hand tillkonirnit avkostnadsskål, det borde vara möjligt att förlänga den tid under vilken omslällningsbidragetskall utges. Husmodersförbundei Hem och Samhälle menar all det är av störstabetydelse att omställningstiden blir så lång som möjligt med hånsyn till attmånga kvinnor saknar reell yrkesutbildning. Förbundet framhåller att även yngreefterlevande kan komma i situationer som medför stora svårigheter för dem attförsörja sig själva genom eget arbete. Enligt förslaget skall det ettåriga omställningsbidragetkunna utges även om den efterlevande inte sammanbor rned och har vårdnaden ombarn. Detta förslag kommenteras av SAF, som framhåller: Med hänsyn till de prioriteringar som bör göras inomfamiljepensionen bör enligt vår mening omställningsbidrag ej utges i""icke barnfall". För denna inriktning talar det förhållandet,alt det vuxit fram ijänstegrupplivförsäkringar som omfattar fierlaletpersoner i aktiv ålder. Det som regel väl tilltagna ekonomiska stödet som utfallerfrån tjänslegruppliv-försäkringen har som främsta uppgift att tjäna som hjälptill omställning för den efterlevande maken. Förslaget att det för rätten till omställningsbidrag skallkrävas att makarna stadigvarande sammanbodde med varandra vid lidpunkten fördödsfallet kommenteras av ensamförälderkommiitén. och ettpar allmänna försäkringskassor. anser att det föreslagnavillkoret bör närmare preciseras. Även allmänna försäkringskassaunderstryker, mot bakgrund ;iv kassans erfarenhet av bedömningar avsammanboendebegreppet, vikten av att detta definieras pä ett så klart ochentydigt sätt som möjligt. Ensamförälderkommiitén anser de föreslagna reglernavara klara och enkla. Möjligen kan man emellertid enligt kommittén fråga sig omsamboendekravet leder till konsekventa resultat i alla situationer. Den somutan atl vara samboende vid dödsfallet ändå byggt upp sin tillvaro påförutsättningen av etl personligt ekonomiskt stöd t. ex. från make i beståendeäktenskap eller från den andre föräldern till etl hemmavarande Prop.1983/84:73 289 minderårigt barn kan vara utsatt för liknandeomställningsproblem vid dödsfall som den samboende. Medanledning av förslaget att det i icke barnfallen skall krävas fem årsstadigvarande sammanboende erinrar allmänna försäkringskassa om altden nu gällande, motsvarande regeln avser enbart äktenskapets längd och all någolkrav på sammanboende inle finns. Vid tillämpningen av denna regel räknas dagar,öm även sammanboende före äktenskap skall inräknas vidtillämpningen av femärsregeln kan svårigheter uppstå i vissa gränsfall. Enligtförsäkringskassan bör femårsperioden räknas fr. o. m. den månad varunder deförsäkrade flyttar samman. Om t. ex. sammanflytt-ningen sker den 25 april 1982och dödsfallet inträffar bör rätt till omslällningsbidragföreligga. De föreslagna villkoren förrätt lill ornställningsbidragvid vård av minderårigt barn behandlas i några yttranden. Förslagen tillstyrksutan reservationer av statens invandrarverk och 1 . Vad som främst intresserar remissinslanserna är vilkenåldersgräns för barnet som bör väljas beträffande bidraget. Kommitténs förslagatt bidraget skall utges fram till dess barnet fyller älta är tillstyrks avlänsstyrelsen i , som finner åldersgränsen väl avvägd med tanke påatt inskolningsperioden då är överstånden, och av 1 Skaraborgslän, som anser att för förslaget talar bl, a, barns omvårdnadsbehov. Förslaget i denna del ifrågasätts av ,och . Trollhättanskommun menar att den situation som uppstår vid ene förälderns död pä intetsätt kan jämföras med en planerad situation där den ene eller båda föråldrarnaarbetat sex-timmarsdag, I de familjer där del finns bara ett barn och barnetvid tidpunkten för dödsfallet närmar sig åtta är kan förhållandena pä mängasätt bli svåra och en höjd åldersgräns kan därför enligt kommunen synasmotiverad. vill mycket starkt understrykavikten av stor flexibilitet. Vid värd av handikappade barn kan det av fleraskäl mänga gånger vara befogat att åldersgränsen sätts avsevärt högre än åttaär. anser således att undantag från denna huvudregel måstekunna göras vid sådana tillfällen. anser atl omslällningsbidragetbör kunna utgå efter det att barnet fyllt . Barnets värdbehov bör varaavgörande. Det finns exempelvis många flerhandikappade barn med stort behov avvård även efler älta års ålder. De föreslagna villkoren för rätt till förlängtomställningsbidrag diskuteras även i andra hänseenden av ett par remissinslanser.Riksförsäkringsverket anför: Det förlängda omställningsbidraget föresläs utgå tillefterlevande make (därmed jämställd sambo) för att kompensera för den avlidnesvårdinsats. En förutsättning för stödet är att den efterlevande har vårdnadenom och stadigvarande sammanbor med barn som vid dödsfallet stadigvarande 19 1983/84. 1983/84:73 290 vistades i makarnas hern. Del innebär alt inte bara vårdav den avlidnes biologiska eller adopterade barn utan också vård av andra barn,t. ex. styvbarn eller "fosterbarn" ger rätt lill stöd. Med den starktrestriktiva utformningen som stödet till efterlevande vuxna föreslås fä ärdetta enligl verkets mening tveksamt - med hänsyn lill att i sädana fall iregel finns ytterligare en förälder utöver den efterlevande respektive till altersättning utgår i annan ordning. Enligl verkets mening är del ocksä en bristatt kompensation bara utgår lill efterlevande make (därmed jämställd sambo)till den förälder som barnet anses bo tillsammans ined vid dödsfallet. a. att ersättning för bortfallet även förälders värdinsats intealltid kan utgå bl. a. i de numera allt vanligare fallen då båda föräldrarna istörre eller mindre utsträckning delar pä den faktiska vården av barnet även omde inte lever ihop. Beträffande barn vars biologiska fader eller moder avlideroch sorn har moderns eller faderns make som styvmoder eller styvfader kan eltproblem uppstå som kommittén ej synes ha beaktat. Överflyttning av denrättsliga vårdnaden lill biologisk moder eller fader eller utseende avstyvmodern eller styvfadern till rättslig vårdnadshavare kan i praktiken tamycket i anspråk. Det år under vilket del generella onislällningsbidragelutgår torde i mänga fall vara för kort för att vårdnadsutredning skall hinnaföretas och domstol hinna meddela beslul. Då värdnadsmälen ofta är kompliceradeoch drar ut pä liden bör det vara tillräckligl med en interimistisk dom pårättslig vårdnad beträffande barn för att en efterlevande skallha rätt lill fortsatt omslällningsbidrag, - En bestämmelse härom bör las in itillämpningsföreskrifterna. Kommitténs förslag till övre åldersgränser för omslällningsbidragetmöter kritik av , , Svenska kommunförbundetoch några allmänna försäkringskassor. Enligt förslaget skall det ettåriga omslällningsbidraget imotsats till del förlängda bidraget inte utgå till den som fyllt . Detbehov som bidraget avser fylla är i princip inte beroende av den efterlevandesålder, annat än möjligen på så sätt att bortfallet av den avlidnes inkomst kanmedföra all en efterlevande i förvärvsaktiv ålder tvingas gå ul i förvärvsliveteller öka sitt förvärvsarbete, I den rnån båda makarna i ungefär sammaomfattning deltar i förvärvsarbetet och omvårdnaden avhemmet är det emellertidtveksamt, om det kommer att föreligga etl sådant behov i någon större omfaltning.Skall en övre åldersgräns gälla bör den emellertid enligt verkets mening gällaockså för det förlängda omslällningsbidraget. Verket vill peka på all syftetmed detta stöd år att möjliggöra för efterlevande med barn attutnyttja sin rätt lill förkorlad arbetstid. För efterlevande i icke förvärvsaktivålder - som har sin försörjning tryggad genom ålderspensioneringen -föreliggerinte detta skäl för stöd. Liknande synpunkter framförs av läns allmännaförsäkringskassa, som yttrar: Prop.1983/84:73 291 Den efterlevande makens ekonomiska försörjning fär ansestryggad genom ålderspension jämte eventuella tillåggsfönnäner. Efterlevande minderårigabarns ekonomiska behov bör kunna täckas genom den utbyggda barnpensioneringen.Om efterlevande make värdar minderårigt barn, som inte är barn till denavlidne, bör detta barns försörjning till stor del kunna tillfredsställas genomunderhållsbidrag, bidragsförskott, ersättning för värd i enskilt hem m. m. Ocksä läns allmänna försäkringskassa uttalar sigtill förmån för en åldersgräns vid även vad beträffar del förlängda omslällningsbidraget.Kassan hänvisar till att den efterlevande vid ålderspensionering har rätt tillbarntillägg och därigenom är kompenserad, varför ytterligare ersättning intebör utgå. ifrågasätter däremot förslaget om enövre åldersgräns vid 65 är för det ettåriga omslällningsbidraget. Kommunen rnenar;itt de behov som omslällningsbidraget avser att fylla synes föreligga även omden efterlevande uppnått och inte längre än yrkesverksam. Somexempel pekas på bortfallet av den avlidnes ekonomiska bidrag lill en geniensambostad. Liknande synpunkter anförs av läns admänna försäkringskassa.Inte heller kan finna atl pensionskommittén angivittillräckliga skäl för att ej utge oniställningsbidrag till efterlevande somfyllt 65 är. Enligt styrelsens mening torde den ekonomiskaomställningen efter ett dödsfall vara lika svår oavsett om den efterlevandefyllt eller ej. Det inkomstbortfall som uppstår genom dödsfallet drabbarden efterlevande oavsett dennes ålder. Styrelsen anser därför att detytterligare bör övervägas om inte någon form av ekonomisk kompensation bör utgåtill nämnda kategori efterlevande. I del fall den avlidne uppbar ålderspensionkan t, ex, tänkas att låta denna ålderspension utgå under ytterligare någramånader för att på så sått täcka det omedelbarainkomstbortfallet. Nivåer för omslällningsbidrag m. m. I frågan om nivåerna för omställningsbidrag framkommerskilda meningar bland de remissinstanser som särskilt uppmärksammar dettaspörsmål. Kommitténs förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av bl. och Kommunernas pensionsanstalt. Ensamförälderkommttiénframhåller all pensionskoinmittén har utformat stödbeloppen enligt regler somär föredömligt klara och enkla och som därmed underlättar tillämpningen. uppfattning i denna fråga vinner stödockså av i , som finner det logiskt att omslällningsbidragskall utgå från såväl folk- som tilläggspensioneringen. Lånsstyrelsen hänvisartill pensionssystemets uppbyggnad och målsättningen att trygga de efterlevandesekonomi under vissa omstållningsperioder. 1983/84:73 292 Kritik mot kommitténs förslag framförs av försäkringsöverdomstolen,, riksrevisionsverkel, i län.Svenska samt av ell par allmänna försäkringskassor.Kritiken går dock i olika riktningar. Riksrevisionsverketanser alt kommillén inte anfört bärande skäl sorn motiverar en annan nivå föromställningsbidrag frän folkpensioneringen än för andra pensionsförmåner. mening bör enhetlighet eftersträvas ochomställningsbidrag följaktligen utgå rned belopp motsvarande avbasbeloppet för är räknat. Delta innebär, framhåller verket, enkostnadsbesparing vid full funktion rned sammanlagt ca 15,5 milj. kr. per är.En nivå pä av basbeloppet för år räknat förespråkas också av Skaraborgsläns allmänna försäkringskassa och läns admänna försäkringskassa.Sistnämnda kassa anser vidare alt - som utjämning -procentsatserna beträffandetilläggspensioneringen bör höjas lill 35 resp. av den avlidnes egenpension. Försäkringsöverdomstolen däremot anser atl nivån inte börbestämmas lägre än nuvarande änkepension, dvs. Domstolen framhåller att bidraget är tänkt atl uigöra enkompensation för borlfallel av den avlidnes förvärvsinkomsteroch arbetsinsatser i hemmet. Någon anledning alt med detta syfle bestämmabidraget lägre än den änkepension som utgår föreligger inte enligtdomstolen. menar att nivån för delettåriga omslällningsbidraget är alltför låg. Nivån borde kunna höjas eftersomförslaget inle i första hand har sin grund i kostnadshänsyn. framhåller på denna punkt: I fräga om omställningsbidragels storlek är det enligtverkets mening- med de utgångspunkter kommittén valt - tveksamt om det ärmotiverat alt följa pensioneringens uppdelning i folkpension och ATP. Syftetmed förslagel är bl. a. alt genom aknytning lill ATP relatera pensionen tillinkomstbortfallet och den tidigare standarden.