prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — bedriveri samarbete med ell anlal kommuner försöksverksamhet för all pröva vilkaallmänna råd som den kommande nya plan-och bygglagens plansyslem kan komma atlkräva. arbetar påregeringens uppdrag även med ett förslag till nya föreskrifter och allmänna rådför ombyggnad och annan ändring i anslutning lill de regler för ombyggnad somhar infogals i förslagel lill den nya . De ändradebyggnadsbeslämmelserna avses i sina huvudsakliga delar komma atl införas redani anslulning lill del beslulade bosladsförbältringsprogrammel. En propositionmed ändringar i byggnadsstadgan kommer atl föreläggas . harkonslalerals belydande brisler i bebyggelsens lek-niska egenskaper. fuktskador i grunder och brisler i infästning av balkonger samt förekomstav mögel och radon. Dit hör även brister i fråga om bebyggelsemiljönstillgänglighet, torftiga ulemiljöer och problem med sophanteringen. En viktiguppgift för planverket är att bedöma omfattningen av olika brister i denbefintliga bebyggelsen samt hur dessa kan undanröjas och förebyggas. Inför de storaförändringarna i samband med bostadsförbällringspro-grammet, den kommande plan-och bygglagen saml fullföljande av målet för energihushållningen krävsomfattande informations- och utbildningsinsatser. Del ankommer på planverkelall aklivi medverka i della arbele. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 87 1982/83 Utgift 35 293000 1983/84 Anslag 33 670000 1984/85 Förslag 34948000 Organisation, uppgifter m.m. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-och byggnadsväsendet. Detåligger verket särskilt att insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheterinom dess verksamhetsområde, alt i anslutning till den allmänna uppsikten överplan- och byggnadsväsendet ge råd och vägledning för planväsendet samt meddelaföreskrifter och allmänna råd för byggnadsväsendet. Planverkel skall vidareverka för samordning mellan sina och andra myndigheters regler som rör plan-eller byggnadsväsendet. Dessutom skall planverkel verka för samordning mellanverkel och andra myndigheter när det gäller dels insamling och bearbetning avkunskaper och erfarenheter som rör hushållning med mark och vatten, dels rådoch vägledning belräffande fullföljandet av de riktlinjer som har beslutats förhushållningen med mark och vatten. utfärdar typgodkännande avkonstruktion eller utförande i övrigt av byggnader eller andra anordningar, omvilka bestämmelser ges i byggnadsstadgan samt biträder även i övrigt utomståendemed utlåtande, undersökning eller annal arbete, om det är av allmänt intresseför byggnadsväsendet. leds av en styrelse. Chef förplanverket är en generaldirektör. Verket är organiserat på två avdelningar,planavdelningen och byggnadsavdelningen. Avdelningarna är indelade i enheter.Inom verket finns vidare en administrativ byrå samt ett verkssekretarial. har knutits tre rådgivande organ, rådet för samhällsplanering,och rådet för stål- och betongnormer. Till statens planverk höri administrativt hänseende statens va-nämnd. Nämnden handlägger med hela landetsom verksamhetsområde mål enligl lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. Anslagsförändringarna iförhållande till statsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följandesammanställning. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostn.) därav lönekostn.) (23 561000) 9160002 177000 (1546000) (-1- 503 000) -t- 564 000 -F 267 000 (-1- 209000) (-1- 736000) (-1- 125000) Avgifter för statensplanverks trycksaker, som redovisas under statsbudgetens inkomsttitel 2533Avgifter vid statens planverk, beräknas lill . för /85. De grundläggandeutgångspunkterna för planverkets verksamhel finns i byggnadslagstiftningen samti vissa riksdags- och regeringsbeslut. får på säU som närmare angesi 76 § byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1981: 873) meddela föreskrifter ochge exempel på godtagna tekniska lösningar och de allmänna råd som i övrigt behövsför tillämpningen av byggnadsstadgan. verksamhetpåverkas i stor ulsträckning av utformningen av den nya ochav den nalurresurslag som f.n. bereds inom bosladsdepartemenlel. Delta gällersåväl planverkels roll i samband med information, rådgivning och ulbiidning ianslulning till all lagarna skall träda i kraft som verkets formella uppgiftersedan lagarna har trän i kraft. Planverkel har ularbelat ell program förarbelel i samband med inlroduk-lionen av . Arbelel kommerlill slörsla delen all rymmas inom planverkets myndighetsanslag. Vissauppgifter ställer emellertid krav på särskilda resurser ulövermyndighetsanslaget. Planverkel bedömer all ennedskärning av verkets resurser för /85 får slörrekonsekvenser för verksamheten än tidigare års nedskärningar, beroende på atlutrymmet för konsultinsatser ytteriigare begränsas. En mycket reslriklivprövning inför ålerbesällning av vakanser blir nödvändig. Verkel bedömer dockau nedskärningen skall kunna genomföras ulan all mera omfallande ingrepp iverksamhelen behöver göras. 1983/84:100 Bilaga 13 89 Problem som uppstår vidständigt minskade resurser kan emellertid inte döljas i längden. Verksamhetenskaraktär av specialsludier avseende många olika fackområden innebär altsårbarheten är förhållandevis stor. Slalens planverk föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Pris-och löneomräkning m.m. I . De besparingarsom planverkel har redovisat enligthuvudförslaget innebär all anslagsposten Förvaltningskostnader minskas med542000 kr., varav . avser lönemedel, allanslagsposten särskild samhällsinformation minskas med . och attanslagsposten statens va-nämnd minskas med . Huvuddelen avbesparingarna kommer att genomföras genom atl tjänster eller delar av tjänsterhålls vakanta. Planerade ekonomiadminislraliva och personaladministralivaåtgärder väntas också få en åtstramande effekt på koslnaderna. För verket somhelhet kommer en omsorgsfull planering atl ske för utnyttjandet av medel förresor och expenser. kan konstateraatl trols omprioriteringar kommer verket inle all kunna ansvara förintroduktionen av en ny plan- och bygglag om inle vissa exlra resurser kanslällas lill verkels förfogande som tillfällig förstärkning. För budgelårel1984/85 har verkel beräknal för försöksverksamhel i kommuner jämle resemedelför planverkets personal , för experlmedel vid arbelel med SBN/PBL600000 kr. saml för juridisk expertis (under ) vid arbelel med allmännaråd för planeringen och tillämpningen av de nya planinstilulen . En väsentlig uppruslningav ulruslningen för aulomalisk ordbehandling behövs. Verkel hemsläller om ellengångsanslag om lOOOOO kr. som lillskolt till ordinarie expensmedel. För lypgodkännandebyrånbehövs en ökning av resurserna och en ökad kostnadstäckning. För all finansierade allmännyttiga arbetsuppgifter som från praktisk och rationell synpunkt måsleligga på lypgodkännandebyrån äskar planverkel därför . ulöverhuvudförslagel, molsva-rande koslnaderna för Ijänslen som chef förlypgodkännandebyrån. Planverkel har beräknalmedelsbehovel med ulgångspunkl i kända koslnader /83. Flyllningenlill kvarlerel Lysbomben innebär emellertid alt vissa koslnader blir väsenlliglhögre. gäller i första hand telefon, externa transporter och reprografi.För dessa ändamål har verket beräknat . som begärs ulöver huvudförslagel. Förlypgodkännandeverksamhelen disponeras fr.o.m. /82 en röriig kredil hos riksgäldskontorel på högst . Den är avsedd att tas i anspråk i den mån löpande utgifter inte kan bestridas med löpande inkomster. Planverkel hemsläller att en rörlig kredit till samma belopp ställs till förfogande även under budgelårel 1984/85. Planverkel hemslällerall anslagsposten Förvaltningskostnader även för /85 får överskridas för utgifter inom slål- och betong- 1983/84:100 Bilaga 13 90 verksamhelen med högsl det belopp som motsvararnettoinkomsterna från försäljning av normer utgivna av slalens stål- ochbetongkommittéer efter avdragför övriga berörda myndigheters kostnader. Slalens va-nämndhemsläller om . utöver huvudförslaget för atl kunna hälla en högulnylljandegrad av reserven av icke hellidsan-ställda ordförandeersättare. För nästa budgelårbör medel för planverkels verksamhel beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag beräknar därutöver . för telefonkostnader(7). Medel för planverkets egen medverkan vid introduktionen av plan- ochbygglagen förulsälls i huvudsak kunna tillgodoses inom verkels ordinarieanslag genom omprioritering av verkels befinfiiga resurser (4). Med hänsyn lillden omfallning och vikl som införandet av en ny plan-och bygglag får förkommunerna är informalion från planverkels sida viktig. Jag anser liksom planverkel all en försöksverksamhel bör komma lillslånd. Planverkel bör i denna fråga samrådamed slal-kommunbered-ningen (C 1983:02). har i sinanslagsframställning underslrukil viklen av forskningsinsatser inom byggnads- och planväsendetsområde. Verket önskar alt, i enlighet med vad som uttalades ibyggforskningsproposilionen (1982/83: 151, CU 30, rskr 351), medel reserveras för forskninginom områdel. Forskningsfrågornaavses bli behandlade i en särskild proposition till . Jag återkommer lill den av planverkel aklualiserade frågan idel sammanhängd. 1 likhel medföregående budgelår harjag räknal med alt kostnaderna för lypgodkännandeverksamhelenhelt skall finansieras med avgifter. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tillStatens planverk för /85 anvisa ett förslagsanslag av34948000 kr. 1983/84:100 Bilaga 13 91 För lantmäteriet innebärårels budgelförslag all huvuddelen av den anslagsfinansierade verksamhelenbehandlas mer ingående än normalt. När del gäller arbelel med karlor och annanlandskapsinformalion kommer jag all föreslå all en långsiklig plan läggs fasl.Jag kommer vidare alt föreslå all faslighelsregistreringen. som är ett sista led i faslighetsbild-ningsprocessen,skall finansieras med avgifter. Härigenom kommer hela processen all belalas avdem som har mesl nylla av åtgärderna i fråga. För all inle äldre karlor ifaslighelsregistermyndigheternas arkiv skall gå förlorade på grund av all delsaknas medel för all vårda dem kommer jag alt föreslå särskilda insalser förall möjliggöra en mera avancerad kartlagning. Jag kommer också atl redovisa minsyn på lantmälerilaxans utformning. Organisation, uppgifter m.m. Det slalliga lantmäterietomfattar slalens lantmäteriverk, en överlanlmä-larmyndighel i varje län ochlokala fastighetsbildningsmyndigheler. ärcenlral förvallningsmyndighel för frågor om faslig-helsbildning,faslighelsbeslämning, fastighelsvärdering. faslighelssamver-kan ochfaslighetsregislrering saml för frågor om mälningsverksamhel och allmänkarlläggning. I den sist näinnda uppgiften ingår all upprätta förslaglill plan för de allmänna kartarbetena och atl ulföra grundläggandekarlläggning och ge ul karlor i skalor, serier och versioner som svarar molsamhällels grundläggande och konlinuerliga behov. Verkel skall leda och halillsyn över den verksamhel som ankommer på fastighelsbildningsmyndighelernaoch över faslighelsregislerverksamhe-ten. Verkel leds av enstyrelse med en generaldirektör som ordförande och högst sex andra ledamöter,som regeringen utser. Generaldireklören är chef för verkel. Inom verket finnsfyra avdelningar, administrativa avdelningen, faslighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen saml ell planeringssekrelarial. För samråd i merabetydelsefulla frågor om riktlinjer för de allmänna kartarbelena finns ell lillverkel knutet kartråd. I karlrådet ingår företrädare för närmast berördaslalliga myndigheter och . Generaldirektören i verketär ordförande i karlrådel. Överlantmätarmyndighetenharlänel som verksamhelsomräde. Chef för myndigheten är överlantmätaren, somdessutom är tjänsteman vid länsslyrelsen och chef fördess lanlmäterienhet. Överlantmälarmyndighelenskall inom länel främsl leda och ha tillsynöver verksamhelen vid de statliga 1983/84:100 Bilaga 13 92 ha tillsyn över mälningsverksamhelen samlverka för samordning av grundläggande mätning och kartläggning. Fastighelsbildningsmyndighetenhar hand om lanlmäleri- och karlverksamheten på den lokala nivån.Lantmäleridistriklel är verksamhetsområde för en fasiighetsbildningsmyndighet!Landet är indelat i 86 lantmäteridi-slrikt.Förutom alt del finns ell distriklskonlor i varje dislrikl finns lokalkontorför närservice i f.n. 32 kommuner. För särskilda faslighetsbild-ningsuppgifterfinns ytterligare 24 slalliga faslighelsbildningsmyndigheler, sk.specialenheier. 23 av dessa ulför faslighelsbildningsuppgifter som hängersamman med främsl jordbrukels och skogsbrukels ralionalisering. Den ålerstäendehar uppgifter som rör utvecklingen av tätbebyggelse. Chef förfastighelsbildningsmyndighel med lanlmäleridislrikl som verksamhels-område ären dislriklslanlmälare och för annan slallig faslighelsbildnings-myndighel enlänslanlmätare. Lantmäteriet bedriver enomfattande uppdragsverksamhet. Denna ulförs såväl centrall som regionall ochlokall i organisafionen. För all man bällre skall kunna ulnyllja de lekniskaresurser som lanlmäleriel förfogar över har bildals alla regionala s. k.samverkansområden. Del slatliga lanlmälerielsysselsalle någol mer än 2800 personer varav ca 850 vidlanlmäleriverket. Utanför den nu beskrivnastatliga organisationen men underordnad denna i lillsynshänseende finns dels42 kommunala fastighetsbildningsmyndigheter för ulveckling av tätbebyggelse,dels 24 statliga och 32 kommunala fastighelsregistermyndigheter. Slalligafastighelsregistermyndigheter är länsstyrelserna, inom vilka ärenden omfaslighetsregislrering handläggs av lanlmäterienhelerna. Lanimälerieis verksamhel delas in i följandefyra program. Medel las upp under följande anslag. D I. Lanlmäleriel Ulruslning m. m. Anslaget D I är ellförslagsanslag som las upp med ell formelll belopp på . Under anslageiredovisas in- och utbelalningar förlanimälerieis hela verksamhel. Anslaget D ellförslagsanslag som i huvudsak skall finansiera ulvecklings- ochrådgivningsverksamhel saml arbele med faslighelsregi-slrering inom program 2.Verksamhelen med fastighelsbildning m. m. inom samma program finansierashuvudsakligen genom avgifter enligl lantmäteritaxan (1971: 1101, ändrad senast1983:885). Prop.1983/84:100 Bilaga 13 93 Anslagen D 3 och D4 är reservationsanslag som skall finansiera verksamhelen inom program 3 och 4. Anslaget D 5 är ellreservafionsanslag som skall finansiera lanimälerieis behov av s.k.strategisk ulruslning. Anslaget fungerar som ell lån som amorteras lill en inkomsltilel på slalsbudgelen ilakl med all utrustningen skrivs av.Frän anslagei finansieras vid behov också lillskoll av statskapital. 1982/83 Utgift 1983/84 Anvisal 1984/85 Förslag Under anslagetredovisas samtliga in- och utbetalningar för lanimälerieis olika verksamheter. Anslaget las upp medett formelll belopp och får normall inle belastas. Verksamheterna inomolika program beskrivs i del följande under de anslag varifrån medel beräknas päslalsbudgelen. Lanimälerieis uppdragsverksamhet (program 1) finansieras emellertid helt genomavgifter. Denna verksamhet behandlas därför under förevarande anslag. Programmet beslår av ivå delprogram: I b. Ullandsuppdrag DelprogrammelInrikes uppdrag omfallar uppdrag inom landet belräffande bl.a.framställning av karlor och annan landskapsinformalion, tekniska och fastighetsrällsliga frågor samtfastighetsvärdering. DelprogrammetUllandsuppdrag omfatlar alla uppdrag i utlandet. Verksamhetenmarknadsförs under namnet Swedsurvey. marknadsför ävenprodukter och tjänster frän förelag och andra myndigheter när det främjar lanimälerieis export. Uppdragsverksamhetenbedrivs pä affärsmässiga grunder. Rörelsen budgetåren 1982/83-1984/85 framgår avföljande tabell (1 000-lal kr.). 1 kostnadernaingår beräknat behov av avsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för all värde-säkra statskapitalet. Som intäkler redovisas fakturerade belopp ochvärdet av utförda men ännu inle fakturerade uppdrag. 1983/84:100 Bilaga 13 94 1982/83 1983/84 1984/85 Den under budgelårel1982/83 väntade nedgången i efterfrågan på stom-mätning, reproverksamhet ochflygfotografering har inle inlräffal. Efterfrågan på dessa tjänsler har istället ökal liksom på faslighelsräiislig service och värderingsservice. Förullandsuppdragen uppnåddes en 50%-ig ökning av omsällningen jämförl medbudgelårel 1981/82. Den inrikesuppdragsverksamhelen bedöms minska med under budgelårel 1984/85.Ulvecklingen av ullandsverksamheien är svår all bedöma. Konkurrensen påvärldsmarknaden är hård. Verkel bedömer dock all den marknadsföring somgenomförls bör ge utdelning i form av uppdrag. Uppdragsverksamhelen har budgelårel 1982/83lämnai eit liiet överskoll. Verksamhelens volym har inle minskal i denomfallning som del har funniis anledning all ania. Resulialel är bättre än /82. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Lantmäteriet förbudgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 42087574 1983/84 Anslag 37 335000 1984/85 Förslag 41519000 Under anslaget redovisaskoslnader för program 2 Plangenomförande lill de delar verksamheten finansierasöver statsbudgeten. Ny anslagsbenämning(tidigare Lantmäteriet: Plangenomförande). 1983/84:100 Bilaga 13 95 Programmet består av fyra delprogram: 2 a. Fastighetsbildning m. m. 2 b. Fastighetsregisterreformen Delprogram 2 afinansieras i huvudsak genom avgifter. Ersättning las ul enligt lantmäteritaxan(1971: 1101, ändrad senasl 1983:885). Ersättningen skall i princip täckalanimälerieis kostnader för verksamhelen. Till en lilen del lämnas bidrag tillfastighetsbildningen frän anslag. Jag kommer senare att föreslå att dessabidrag skall finansieras genom avgifter på faslighelsregistreringen. Dellakommer dock inle all påverka statsbudgetens ulgifter, utan endast dess.inkomster. Rörelsen budgetåren 1982/83-1984/85 framgår av följande tabell (I000-tal kr.). I koslnaderna ingår beräknade avsättningar för osäkrafordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och föratt värdesäkra slalskapitalel. Som intäkler redovisas fakturerade belopp ochvärdet av utförda men inle fakturerade ärenden. -(-9876 Bidragen tas upp i tredelposter under anslaget D 2, nämligen kostnader för nedsättningsbelopp enligtlantmäteritaxan, för den särskilda skiftesverksamheten i ochför socialt betingade statsbidrag lill sakägare. Enligt lantmäteritaxan skallersättningen för vissa faslighetsbild-ningsförräUningar sättas ned om vissafasligheter m. m. inle längre behöver redovisas i faslighelsregislrel.Taxebeloppen skall också sällas ned för äganderättsutredningar som en länsstyrelseförordnar om. Av följande sammanställning framgår bl.a. den beräknadeulvecklingen av bidragen (IpOO-talkr. 1982/83 Ulfall 1983/84 Anvisal 1984/85 Förslag 1983/84:100 Bilaga 13 96 Övriga delprogramfinansieras helt under anslaget. Till en del kan ulveckling och rådgivningfinansieras genom avgifter, men verksamheten redovisas dä under program I ellerdelprogram 2 a. Fastighetsbildning m. m. Under /83har efterfrågan på faslighelsbildningsålgärder minskal någol. Under del har efterfrågan minskat oroande mycket i några län. Inom någraandra län, främsl i , har efteriVägan dock ökal under budgelårel.Verksamhelen har gett full kostnadstäckning. Balansen av inneliggande ärendenhar inle minskat i planerad omfallning. Inte heller andelen gamla ärenden harminskal på ett tillfredsställande sätt. Handluggningstidernu hur emellertidförkortats i minsi planerad omfallning. Arbelel med deälerslående laga skiftena i har genomförls planenligt.Verksamhelen avslutas under innevarande budgetär. reserverarsig dock för atl merarbele kan uppkomma lill följd av atl domstol kan beslutaom återförvisning eller föreskrifter om ändring av beslut i förrällningarna vid eveniuella överprövningar. Verkel framhåller altreglerna för nedsättning i lanlmälerilaxan är utformade så all de i huvudsakverkar aulomaliskl. För budgelårel 1984/85 bedömer verkel au behovel avnedsäliningsmedel kommer all uppgå lill . För statsbidrag tillsakägare beräknar verkel ell behov av . Arbelel medfastighelsdalareformen har löpl planenligt. Del nya faslighelsregislrelomfailade vid ulgången av förra budgelårel ca 900000 faslig-heler, vilkel ärnärmare av landels samtliga fasligheler. har beslutat(prop. 1981/82: 123, CU 37, rskr 318) om faslig-hetsdaiareformen underbudgetåren 1982/83-1986/87. Beslutet innebär bl.a. att för femårsperiodenberäknas en ekonomisk ram som utgår från oförändrade resurser föröverföringsorganisationen. anser mol denna bakgrund alldelprogrammel Faslighelsregisierreformen skall tilldelas oförändrade resurserför /85. Finansiering av den statligafastighetsregistreringen med avgifter Min företrädare tog i1982 ärs budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16) upp frågan om allfinansiera faslighelsregistreringen med avgifter. Bostadsminisiern ansåg all del behövdes ylleriigare underiag för allla slällning. Mol denna bakgrund uppdrog regeringen ållanlmäleriverkel all ulreda frågan vidare. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 97 Verkel redovisade sin ulredning under sommaren1982. Ulredningsmaie-rialei har sedermera ytterligare konkreiiserals. Faslighelsregistreringenutförs vid 24 slalliga och 32 kommunala fastighelsregistermyndigheter;Länsslyrelsen är slallig registertnyndighel och arbelel ulförs vidlanlmälerienhelen inom planeringsavdelningen. Även lanlmäleriverkel och cenlralnämndenför fastighetsdala har vikliga uppgifter i verksamheten. Registreringsarbelethar samband med verksamheten hos inskrivningsmyndigheterna genom en omfattandefortlöpande avisering av uppgifter mellan fastighetsregisiermyndighelerna ochinskrivningsmyndigheterna. Under ledning av f. n. regislren om lill all föras med ADB i ell inlegrerai system(fastighelsdalareformen). De kommunalaregistermyndigheterna bedriver verksamhelen efter regeringens och lantmäteriverketsbestämmande enligt lagen (1971: 133) om fastighelsbildningsmyndigheloch fastighelsregisiermyndighet. Enligl lagen skall kommunen inrättafastighelsregisiermyndighet och svara för verksamhelen vid myndigheten omregeringen eller av regeringen utsedd myndighet bestämmer della. Avförarbetena (prop. 1971:58) framgår all om kommun inte vill vara huvudman förfaslighelsregislrel är della ett särskill skäl för all en sådan myndighel inteskall finnas i kommunen. Registreringen skall då i stället ankomma pålänsslyrelsen. Beslämmelserna i lagen innebär vidare all kommunen skallanställa och avlöna personal, anskaffa material och i övrigt vidla de ålgärderoch svara för de koslnader som behövs för all myndigheten skall kunna fullgörasina uppgifter. Jag anser alt del nufinns tillräckligt med utredningsmaterial för all det skall vara möjligl alt taslällning lill frågan omavgiftsfinansiering av fastighetsregistreringen och till formerna för en sådanfinansiering. Jag har funnit atl verksamhelen bör finansieras med avgifter ochjag kommer all redogöra för ulredningsförslagen och senare för minaöverväganden. Koslnaderna för denslalliga faslighelsregistreringen hos berörda slalliga myndighetersärredovisas inle. De kan dock uppskallas med hygglig säkerhet. Underiag saknasdäremot för all bedöma koslnaderna vid de kommunala registermyndigheterna. Jag skall nu redovisa enberäkning av de slatliga kostnaderna för registreringen. Därefter redovisarjag förslag som lantmäteriverket har fört fram när del gäller behov all ökaresurserna. Innan jag redogör för mina överväganden kommer jag också allredovisa lanimäleriverkeis förslag lill olika sätt alt utforma avgifien. Kostnaderför den statliga fastighetsregisterverksamheten Med ulgångspunkl i de anslagsframställningarsom berörda myndigheter har lämnai för budgelårel 1984/85 har koslnaderna förden statliga fastig-helsregislerverksamheien under nämnda budgetär beräknatslill ca 74 milj. kr. Beräkningen grundas på myndigheternas huvudförslag. 7 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 13 98 Lantmäteriverketskoslnader finns redovisade under flera delprogram. Nägon särskih avgränsad postför verkets arbele med faslighetsregislrering finns därför inte, utan flerakostnadsposter har beräknats och summerats.