prop · G703109 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligtnuvarande regelsystem omfattas två av föräldraförsäkringens förmåner av arbetsgivarinträde,nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse och adoption saml särskildföräldrapenning. För dessa ledigheter gäller - till skillnad från reglerna vidsjukledighet - alt den anställdes löneavdrag bestäms med utgångspunkt frånreglerna i lagen om allmän försäkring. Därav följer att myndighetens beslut omlöneavdragets storlek för dag som ledigheten avser är beroende avförsäkringskassans beslut om föräldrapenning för . Bådaersättningsformerna är begränsade fill ett visst antal dagar sammanlagt förföräldrarna, vilket innebär aU och myndighetens handläggningär beroende av snabbhet i informationsutbytet dem emellan så att antalet ersältningsbaradagar kan kontrolleras. Utredarenfann att en maskinell rapportering av uppgifter från myndigheterna tillförsäkringskassan i föräldrapenningsärenden inte kan ersätta den manuellahandläggningen och ansåg del därmed inte möjligt att denna väg 1983/84:109 13 Ett slopande av arbelsgivarinträdet förföräldraförsäkringen skulle dock medföra vissa smärre besparingar. Utredarenansåg att en sådan förändring -som faller inom det avtalsreglerade området -bör bedömas i samband med ev. andra förändringar i regler och administration avföräldrastödet. Utredaren lämnade därför sina synpunkter till den då pågåendeFöräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08). Av remissyttrandena framgår att RFV, statskontoret, RRV,och föräldraförsäkringsutredningen anser attnuvarande regler och handläggningsordning bör bibehållas i avvaktan på atlföräldraförsäkringsutredningens arbete slutförs. SAV och /SR poängterar atlell slopande av arbelsgivarinträdet är en fråga för de avtalsslutande parterna.Försvarets civilförvaltning anser att utredningen borde ha utvecklat ett förslagtill automatisk överföring av uppgifter även i föräldrapenningärenden. Justitiekanslern anser atl utredarens överväganden ochförslag inte ger anledning till några erinringar. Datainspektionen, SPV,, , , SF och TCO-S har inte lämnatyttrande över denna del i utredningen. Övriga remissinstanser anser att frågan om ett slopande avarbelsgivarinträdet vid föräldraledighet bör utredas vidare. 3 Den sjukpenninggrundande inkomsten Sjukpenningens storlek gmndar sig på den försäkradessjukpenninggrundande inkomst (SGI). Alla försäkrade är skyldiga alt inom 14dagar anmäla ändringar i sina inkomstförhållanden till somutreder och fastställer SGI. De statsanställda som omfaltas av arbetsgivarinträdefår i flertalet fall lönebaserad ersättning vid sjuk- och föräldraledighet ochdel har gjorts gällande att deras SGI-uppgift inte aktualiseras lika ofta somövriga försäkrades. Utredaren föreslog en rutin för maskinell rapportering avlöneförändringar från myndigheternas lönesystem till försäkringskassornasdatasystem. Av remissinstanserna avstyrker FF utredningens förslag medhänvisning till att förslaget bl. a. innebär ett avsteg från gällandelagregler. , datainspektionen, SAV, lantmäleriverket,landstingsförbundet, föräldraförsäkringsutredningen, SF samt TCO-S har inlelämnat yttrande över denna del i utredningen. Övriga remissinstanser har ingaerinringar eller tillstyrker utredningens förslag. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs aU 3 kap. 16 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall hanedan angivna lydelse. Beträffande arbetstagare, som enligt statligaföreskrifter eller på grund av bestämmelser som beslutats av kommun ellerlandstingskommun, är berättigad att uppbära lön vid sjukdom, äger regeringenföreskriva undantag helt eller delvis från vad som är stadgat om rätt tillsjukpenning. Har undantag som i första stycket sägs icke föreskrivitseller gäller det endast delvis, äger arbetsgivaren i den ordning regeringenbestämmer från allmän försäkringskassa erhålla arbetstagaren tillkommande sjukpenning,i den mån denna icke överstiger den utbetalda lönen. Överenskommelse att arbetsgivare, som vid arbetstagaressjukdom utgivit lön till arbetstagaren, skall hos allmän försäkringskassa ägauppbära arbetstagaren tillkommande sjukpenning är bindande för kassan endastsåframt överenskommelsen har form av kollekfivavtal och å arbetstagarsidanslutits eller godkänts av organisation, som är att anse såsomhuvudorganisation. Föreligger dylikt kollektivavtal, må det av arbetsgivare,som är bunden av avtalet, efter överenskommelse åberopas jämväl beträffandearbetstagare, vilken icke omfattas av avtalet men sysselsattes i sådant arbeteför vilket avtalet gäller. Har försäkrad, som drabbats av sjukdom utom riket, därviderhållit Om en arbetstagare har rätt till lön under sjukdom enligtstatliga, kommunala eller landstingskommunala bestämmelser, kan regeringenföreskriva undantag helt eller delvis från bestämmelserna om rätt till sjukpenning. mån sådant undantag inte har föreskrivits fårarbetsgivaren i den ordning regeringen bestämmer uppbära arbetstagarenssjukpenning till den del den inte överstiger den utbetalda lönen. En överenskommelse, som innebär att en arbetsgivare somhar utgivit lön till en arbetstagare under sjukdom har rätt att uppbära dennessjukpenning, är bindande för om den har form avkollektivavtal och på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en organisationsom är alt anse som huvudorganisation. Ett sådant kollektivavtalfårenarbetsgivare som är bunden av avtalet efter överenskommelse åberopa även ifråga om arbetstagare som inte omfattas av avtalet men sysselsätts i arbete somavses i det. Regeringen får meddela föreskrifter om sjukpenningberäkning ochhandläggning av sjukfall för arbetstagare hos staten som omfattas av sådantavtal. Har en försäkrad drabbats av sjukdom utom riket ochdärvid erhållit underhållgenom utrikesförvaltningens försorg äger förvaltningen i den ordningregeringen bestämmer från allmän försäkringskassa erhålla den försäkradetillkommande sjukpenning, i den mån sjukpenningen icke överstiger utgivetunderhåll. underhållgenom utrikesförvaltningens försorg får förvaltningen i den ordning regeringenbestämmer trän erhålla den försäkrades sjukpenning i den månden inte överstiger vad som har utgivits i underhåll. Dennalag träder i kraft . 1983/84:109 16 Anmälantill proposition om förenklad administration av försäkringsersättningar vidstatsanställdas sjukfrånvaro Åtgärderinom den statliga förvaltningen Chefenför har redovisat förslag om förenklade administrativa mtinerför försäkringskassorna när det gäller arbetstagare hos staten vilka omfaltasav s. k. arbetsgivarinträde i sjukförsäkringen. Innanjag redogör för vissa åtgärder i anslutning härfill som gäller de statligaanställningsmyndigheterna vill jag kort redovisa de regler som gäller vidstatsanställdas sjukledighet och rehabilitering. Ersättningsnivånvid statsanställdas sjukfrånvaro regleras i kollektivavtal mellan parterna påden statliga arbetsmarknaden, Regler för administrationen vid statsanställdassjukfrånvaro återfinns främst i förordningen (1976:1061) om sjukledighet istatligt reglerad anställning m. m. (ändrad senast 1981:721) samt iförordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad anställning m.m. (ändrad senast 1982:1268). Enligtden förstnämnda förordningen skall arbetsgivaren pröva rätlen till lön undersjukfrånvaro. Prövningen sker efter granskning av de dokument som styrkerbehovet av sjukledigheten. För sjukfall på anses behovet iallmänhet vara styrkt på ett fillfredsställande sätt genom att tjänstemannenomedelbart efter ledighetens slut avger en skriftlig försäkran att han underledigheten varit oförmögen att tjänstgöra på grund av sjukdom. Vid längresjukfrånvaro än skall behovet av ledighet styrkas genom intyg avläkare eller tandläkare. Om det finns särskilda skäl får myndigheten kräva atten arbetstagare lämnar läkarintyg eller tandläkarintyg redan från och med denförsta frånvarodagen eller för korta frånvaroperioder. Destatliga bestämmelserna ansluter sig i allt väsentligt till de som gäller för denallmänna sjukförsäkringen. De uppgifter och dokument som utgör underlag förarbetsgivarens tillämpning av bestämmelserna är anpassade tillförsäkringskassornas behov av uppgifter för prövning av arbetstagarens räll Ullsjukpenning enligt lagen om allmän försäkring. Uppgifterna från arbetstagarnaanvänds således för prövning av sjukersättning enligt två 1983/84:109 17 Enligt förordningen (1979:518) om arbetshandikappade istatligt reglerad anställning m. m. bör rehabiliteringsutredning göras avmyndigheten 1. när arbetstagare har varit heltsjukledig , 2. närarbetstagarens tjänstgöring ofta har avbrutits av sjukledighetsperioder ellernär han har varit ddfidssjukledig, 3. närarbetstagarens arbetsförmåga har minskat eller blivit ojämneller andra tecken på svårigheter att klara arbetsuppgifterna har visat sig, 4. närarbetsgivaren begär det. Till myndigheternas förfogande i samband med rehabihteringsutredningoch planering och genomförande av rehabiliteringsålgärder står stiftelsenStatshälsan. Statshälsan skall enligt gällande avtal biträda myndigheterna bl.a. genom att göra rehabiliterings-, tjänstbarhets- eller andra utredningar, gesådan sjukvård som innebär uppföljning av arbetstagarens hälsotillstånd ochverka för att myndigheten vidtar lämpliga åtgärder för atl underlätta förarbetstagare att återgå i arbetet och biträda myndigheterna när sådana åtgärderskall genomföras. Dessa frågor finns reglerade i det avtal om statligföretagshälsovård m. m. som har träffats mellan staten och de statsanställdashuvudorganisationer. Redan under innevarande budgetår kommer utbyggnaden av Stalshälsanatl ha kommit så långt att prakfiskt tagel alla myndigheter och av antaletstatsanställda har fillgång till egna hälsocentraler. Utbyggnaden skall enligtplanerna vara slutförd under /87. De fåtal myndigheter somövergångsvis saknar hälsocentraler kan vända sig till Statshälsans regionalaservicecentraler. Myndigheterna - och de statsanställda - har genomStatshälsan till sitt förfogande en fristående serviceorganisafion med expertisinom det medicinska, det tekniska och det psykosociala området. Den servicesom erbjuds är kostnadsfri, sekretesskyddad och anpassad till myndigheternasoch de anställdas behov. Personalen vid hälsocentralerna är specialiserad påföretagshälsovårdsfrågor. Genom att varje lokal hälsocentral är knuten tillbestämda arbetsplatser får centralens personal också god kännedom omförhållandena på varje enskild arbetsplats. Jag vill i sammanhanget peka på alt Statshälsans insatserär baserade på frivillighet vad gäller både myndigheterna och de anställda. Förelagshälsvår-densmedverkan i exempelvis utredningar och rehabiliteringsärenden måste alltid skei samråd med de enskilda arbetstagarna. I förhållande till myndigheterna harStatshälsan rådgivande uppgifter. Myndigheterna kan således aldrig överlåta sittrehabiliteringsansvar på Statshälsan. Enligt min mening har myndigheternas förutsättningar attleva upp till sitt personalpolitiska ansvar i frågor som gäller sjukfallshanlering,inbegripet 1983/84:109 18 m., väsentligt förbättrats genom utbyggnaden av Statshälsan. Omen myndighet inte själv eller med stöd av Stalshälsan kan vidta de arbetsvårdsålgärdersom behövs skall myndigheten begära hos statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) attnämnden medverkar i den fortsatta handläggningen. SAMN kan med stöd avomplaceringsförordningen (1974:1006) (omtryckt 1980:1093, ändrad senast1982:1269) medverka till omplacering till arbetsuppgifter inom andramyndigheter. SAMN förfogar vidare över det under trettonde huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering. /85 har anslaget beräknats . Isamband med att de föreslagna förändringarna i administrationen förbereds börsamordningen mellan de engagerade organen i myndighetens sjukfallshanleringuppmärksammas. Särskilt angeläget är det enligt min mening att finnaändamålsenliga samverkansformer för myndighetens rehabiliteringsarbete. Besvärsprövningenav myndigheternas beslut i fråga om tjänstledighet för sjukdom sker i sistainstans f. n. hos (). Jag finner del naturligt attde statsanställdas organisationer ges ett ökat inflytande vid överprövningen avdessa beslut. Jag kommer därför att föreslå regeringen alt besvärsprövningen istället skall handhas av trygghetsnämnden i sista instans. Nämnden inrättadespå begäran av arbetsmarknadsparterna på den statliga sektorn i samband med attdessa träffade avtal om vissa frågor rörande arbetsmiljön ochanställningstryggheten. Nämndens ledamöter förordnas av regeringen. Hälften avledamöterna förordnas efter förslag av SAV och hälften efter förslag av destatsanställdas huvudorganisationer. SAVbör biträda vid handläggningen av ärendena inför deras avgörande itrygghetsnämnden. Denna och övriga här angivna frågOr kan regleras utan riksdagensmedverkan. Chefenför föreslår en förenklad handläggning vid statsanställdassjukfrånvaro som innebär att handläggning skall påbörjasförst när ett sjukdomsfall har pågått . Detta innebär förmyndighetens vidkommande alt sjukanmälan, läkarintyg och övriga handlingar inteskall översändas till . Myndighetenhandlägger som hilfills hela sjukdomsfallet enligt de statliga sjuklönebestämmelsema. Dennuvarande administrationen vid statsanställdas sjukfrånvaro inrym- meren betydande insats av manuellt uppgiftslämnande från myndigheter till försäkringskassor.Allteftersom myndigheternas personaladministrativa mfiner överförs tillmaskinella system anser jag det angeläget alt la till vara denrationaliseringsmöjlighet som användningen av dessa system erbjuder. Deninformation som enligt chefens för förslag bör överförasfrån myndigheterna till försäkringskassorna har framförallt två syften. Delserfordras uppgifter om utbetald lön vid sjukdom för alt möjliggöra beräkning avförsäkringsersättningen vid statsanställdas sjukfrånvaro, dels behöverförsäkringskassorna statistiska uppgifter om statsanställdas sjukperioder m. m.för att kunna upprätthålla en oförändrad sjukstatistik. Hämlöverbehöver försäkringskassorna uppgifter om vilka arbetstagare hos staten somomfattas av arbetsgivarinträde och för vilka den förenklade administrationenskall tillämpas. Dehär nämnda uppgifterna kan hämtas från myndigheternas befintliga lönesystem.Flertalet myndigheter har dessutom maskinella lönerutiner som gör det möjligtatt lämna uppgifterna till försäkringsadministrationen på ADB-medium. För demyndigheter som helt saknar maskinella lönerutiner bör en rapporteringsrutinanpassas till den enskilda myndighetens förutsättningar. Som jag ser det finnsdet två alternativa lösningar. Antingen kan myndigheten etablera ett samarbetemed en "värdmyndighet" för en samordnad maskinell rapporteringsrutin,eller också får uppgifterna lämnas genom rutiner. Jagkommer senare atl föreslå regeringen att uppdra åt statens löne- och pensionsverkatt i samarbete med utveckla lämpliga mtiner för uppgiftslämnandetmellan statliga anslällningsmyndigheler och den allmänna försäkringen. Liksomchefen för anser jag att det är viktigt att de statsanställdagörs uppmärksamma på att vissa ersättningar inte omfattas av arbelsgivarinträdetutan grundas på den sjukpenninggrundande inkomsten. Så är fallet t. ex. medhavandeskapspenning, viss föräldrautbildning samt värnpliktsersällning underrepetitionsutbildning. Jag anser därför i likhet med chefen försocialdepartementet att myndigheterna bör medverka till att de anställdainformeras om att inkomstförändringar allfid skall anmälas tillförsäkringskassan så all uppgift om den sjukpenninggrundande inkomsten kanhållas aktuell. Antaletarbetstagare hos staten som berörs av förslaget uppgår till ca 420 000. Somchefen för har nämnt kan antalet sjukfall för dessauppskattas till ca 650 000 . av dessa beräknas vara avslutadeinom vilket innebär att ca 550 000 sjukdomsfall kommer 1983/84:109 20 atthandläggas enbart vid anställningsmyndigheten. För myndigheterna bortfaller detmanuella uppgiftslämnandet till försäkringskassorna vilket har beräknatsmotsvara totalt ca 80 årsarbetskrafter. Tillkommandekostnader är främst de som sammanhänger med att anpassa myndigheternasrapporteringsrutiner till de förslag som här har framförts. Därutöver krävsöversyn av bestämmelser som gäller statsanställdas sjukledigheter samt utbildningoch information om förslagens innebörd. Erforderligamedel för myndigheternas anpassning till propositionens förslag bör i mån avbehov täckas genom överskridande av respektive myndighetsanslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i del föregående om förenkladadministration vid statsanställdas sjukfrånvaro. minali/gotab 1984