prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — För atl avgöra della kan det vara nödvändigt atl använda någon form avdiagnostiska instrument. 2.5.5Information och uppsökande verksamhet Kommunernabör, som jag redan har anfört, svara för alt informera nya invandrare om derasmöjligheter att della i grundläggande svenskundervisning. Informationen, sombör nå alla nya invandrare, bör innehålla uppgifter om hur undervisningen ärorganiserad, vilka studiesociala villkor som gäller m.m. För grundvuxhar kommunerna etl förfaltningsreglerat informationsansvar som är relativt omfallande.Kommunerna är också skyldiga att ombesörja information när det gäller förskolaoch ungdomsskola. Jag vill i detta sammanhang vidare erinra om att chefen förutbildningsdepartementet (prop. 1983/84: 169, s. 17) har föreslagit atlkommunerna skall ansvara för atl vuxna informeras om de ulbildningsmöjlighelerav olika slag som samhället erbjuder de vuxna. Informationen om sfi och uppsökandeverksamhet i samband därmed bör därför kunna samordnas med annan sådan informationoch uppsökande verksamhet som kommunerna riktar lill invandrare. Föralt fä underlag för information lill invandrare och lill uppsökande verksamhelbör det organ som ansvarar för grund-sfi samverka med andra myndigheter,organisationer etc. Pastorsämbete m.fl. bör t.ex. kunna informera det för grund-sfiansvariga organet när invandring sker lill kommunen. En nära samverkan med denkommunala myndighet som får ansvaret för all handlägga frågor om flyktingarsmottagande bör ocksä vara naturiig. Arbetsförmedlingarnaspelar en central roll när det gäller information lill arbetssökandeinvandrare. Ett samarbete mellan kommunen och arbetsförmedlingen möjliggör förkommunen att nä ut till en stor del av målgruppen med information om sfi-undervisningen.Andra kanaler som bör kunna användas för information och uppsökande verksamheti samband med grund-sfi är studieförbunden och invandrarorganisalionerna.Information bör också kunna ges på arbetsplatser under medverkan avarbetsgivarna och de fackliga organisationerna. 1983/84:199 28 2.6 Studiesocialt stöd vid svenskundervisning för vuxnainvandrare samt barnomsorg Ett av de viktigaste syftena med elt nytt sfi-system börvara atl göra undervisningen tillgänglig för flera grupper. De sludiesocialahindren i samband med svenskundervisning har under senare är förvärrats, vilkettill stor del hör samman med de förändringar i invandringen och pä arbetsmarknadensom jag har omnämnt. Mänga av de nya invandrarna har under den förstaliden i ingen anknytning till arbetslivet och kan därför inte utnyttja rälientill ledighel med lön för att lära sig svenska. Kvinnor som har små barn har svårlatt delta i sfi utan ekonomiskt stöd och hjälp med barntillsyn. Förutom dessapraktiska sludiehinder finns hinder som har psykologiska och kulturellaorsaker. Flera av dessa hinder kan emellertid undanröjas om studiesocialaförmåner införs som ger nykomna invandrare en bättre möjlighet att delta i sfi. I del i princip tvä former av studiestöd för invandrare som deltar i sfi.Invandrare med anställning har räll lill ledighet med bibehållen lön fördeltagande i sfi . Vidare kan invandrare som är berättigadetill arbetsmarknadsutbildning få utbildningsbidrag under högst 18 veckors sfi-undervisning.Utöver dessa tvä studieslödsformer bör nämnas att flyktingar som omhändertasav AMS vid förläggning eller genom enskild inkvartering har sin försörjningtryggad under svenskundervisningen. Denna försörjning är emellertid inte altbetrakta som elt studiestöd i vanlig mening, eftersom den ges oavsett omflyktingen deltar i sfi eller ej. Jag vill här erinra om det system föv statligersättning för de asylsökandes och flyktingarnas försörjning som riksdagenbeslutat om på grundval av förslag i prop. 1983/84: 124. De somdeltar i grundvux har rätt lill timersättning under högst . Tidenkan förlängas till högst 2 220 limmar om särskilda skäl föreligger. Timersältningutgår fr.o.m. med 38kr. för den som harinkomstbortfall och . Reguljärt vuxenstudiestöd - timstudiestöd, dagstudiestödeller särskill vuxensiudiestöd - utgår normalt inte för sfi-sludier. Det nuvarande sfi-systemel innebär således all endastanställda saml de som har antagits i AMU eller grundvux fär studiesocialt slödi samband med studier i svenska. betyder atl en stor del av de nykomnainvandrarna saknar studiesociala förmåner vid sfi-sludier. Nuvarande sludieslödsmodellför sfi är enligl min mening inte ändamålsenlig. Den utgår som en huvudprincipfrån atl invandraren redan i inledningsskedet av bosättningen i harfått anställning, trots bristande svenskkunskaper. Den nuvarandesvenskundervisningslagen leder emellertid i flertalet fall lill attarbetsgivare avstår frän att anställa invandrare som inte kan visa atl degenomgått någon av de sfi- former som gör invandrare undantagna från lagen,dvs. undervisning inom ramen för det särskilda flyktingomhändertagandet eller isamband med AMU. 1983/84:199 29 Det har förts fram flera förslag i syftealt eliminera dessa effekter av den nuvarande lagstiftningen. AMS har i framstäUningartiU regeringen begärt att få rätt att som AMU-kurs anordna kurs i svenska ulankrav på efterföljande yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Förslag om attändra finansieringen från enskild arbetsgivarfinansiering tiU kollektivfinansiering genom en allmän arbetsgivaravgift har ocksä förts fram från flerahåll. Det är även linje. Kommitténs förslag innebär allarbetsgivarnas nuvarande kostnader i samband med svenskundervisningen, dvs. enviss andel av arbetsgivaravgiften lill arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag och hela kostnaden för löner vid lagsladgad ledighet för svenskundervisning,skall bibehållas. Den senare kostnaden skulle dock tas ut genom en höjning avarbetsgivaravgiften. Jag återkommer längre fram lill mina förslag rörandesvenskundervisningslagens framtida utformning och till finansieringsfrågorna. har föreslagit elt nytt enhetligt studiestödavsett för sfi-utbildning, kallat sfi-penning. Sfi-penning till anställda skallenligt kommittéförslaget motsvara den aktuella lönen, medan övriga mellan 18och 65 är föresläs fä ersättning med samma belopp som timstudiestöd, dvs. m. den . Återstående grupper, dvs. främstpensionärer, skulle enligl kommittén få ett stimulansbidrag på . Flyktingar och s. k. vänlare som har sin försörjning tryggad på annatsätt föreslås av kommittén vara undantagna från rälien lill sfi-penning. En stordel av remissinslanserna har tillstyrkt kommitténs förslag om sfi-penning. Deansåg det vara riktigt att ta bort kopplingen mellan anställning och rätt tillstudiestöd. De ansåg också alt elt särskilt studiestöd av generell karaktär ärnödvändigt för atl nå ul lill så många invandrare som möjligt och skapamotivation för studier. SAF framhöll att den föreslagna ersättningen var högoch ibland skulle komma att överstiga den lön som utgår på öppna marknaden men lillsiyrkieändå förslaget, eftersom det kunde leda till alt fler invandrare deltog i sfiföre anställning. SAF avstyrkte emellertid finansiering via enarbetsgivaravgift. () menade atl sfi-penningenför icke anställda inle medger försörjning och alt ersättningen borde beräknasså alt den ligger i nivå med de lägsta lönerna pä arbetsmarknaden.Riksförsäkringsverket (), som tillstyrkte förslaget om sfi-penning, pekade isitt yttrande på alt del finns möjligheter att samordna sfi-penningen med andraledighetsersältningar, t.ex. föräldrapenningen. (),/SR och CSN avstyrkte kommitténs förslag med motiveringen alt man inte börinföra nya studieslödsformer. /SR framhöll alt det redan nu ärotillfredsställande att det finns så många olika slags stöd till olika grupperoch att gränsdragningarna ofta är oklara och måste uppfattas som orättvisa ochgodtyckliga av den enskilde. /SR ansåg att vuxna invandrare som läsersvenska bör ha samma studiestöd som studerande i grundvux. 1983/84:199 30 sammauppfattning men avstyrkte uttryckligen förslaget atl ungdomar och äldre skullefå ett stimulansbidrag. CSNframhöll i sill yttrande atl nämnden strävar efter att skapa ett merasammanhållet sludiestödssystem och atl kommilténs förslag, om det genomfördes,skulle komma all verka i rakt motsatt riktning. CSN har som bilaga till sittyttrande överlämnat en inom CSN utarbetad promemoria. 1 promemorianpresenteras ell alternativ lill kommitténs förslag som utgår från alt ensamordning görs mellan studiestödet för sfi och timersättningen vid grundvux.Förslaget syftar fill att ge samma studiestöd till deltagare i sfi och grundvux,samlidigt som vissa förbättringar föreslås i regelsystemet för timersättningen.Enligt promemorian bör också all stu-diestödsadministraUon samlas hos CSN. Föregen del instämmer jag i bedömning att elt särskill studiestödför sfi skulle ha en stimulerande effekt och höja motivationen för studier. Ettstudiestöd skulle kunna leda till alt flera påbörjar sin utbildning . Jagansluter mig därför till kommitténs åsikt alt alla som deltar i grund-sfi börha möjlighel alt fä visst studiesocialt slöd under studierna. Jag anser ocksåatt svenskundervisningslagens regler om lön vid deltagande i svenskundervisningbör ersättas med elt studiestöd. Därigenom kan lagens numera huvudsakligennegativa effekter upphävas. Arbetsgivarna bör dock även fortsättningsvis ha eltvisst finansieringsansvar. Jag ålerkommer till detta. Jagkan emellertid inle tillstyrka förslag om ett helt nytt studiestöd.Den nuvarande studiestödsordningen för vuxenstuderande kännetecknas redan av ensplittring på flera olika stödformer. Kommittén föreslår att det nyastudiestödet skall baseras pä en ersättning . Det finns redan tväolika studiestöd som utgår per limme, nämligen limslu-diestöd enligl studieslödslagen(1973: 349) och timersättning enligl förordningen (1976:327) om timersättningvid grundvux. Båda dessa studiestöd kan utgä till arbetstagare som är ledigafrän arbetet för att delta i studier men i övrigt gäller delvis skilda regler. Atlinföra etl tredje timbaserat studieslöd för arbetstagare skulle innebära attarbetstagare som tar ledigt för studier skulle komma alt ersättas enligt treolika system. Detta är enligl min mening inle rimligt. Redan nuvarande ordningmed två slags timbase-rade studiestöd för arbetstagare kan i vissa fall medföraproblem. Också vissa andra skäl talar mol kommitténs förslag. Kommitténföreslär alt studiestödet skall motsvara den lön som den studerandeskulle ha haft av sill arbete för vilken ledighel beviljats, dockhögst . Det är en myckel högre ersättningsnivå änden som gäller för timstudiestöd och fimersättning, vilka fr.o.m. den 1 juli1984 utgår med . Kommittén motiverar förslagel med atl deförmåner invandrare har enligt svenskundervisningslagen inle börförsämras. Kommitténhar emellertid enligl min mening underskattat svårigheterna 1983/84:199 31 medall bibehålla kopplingen till lönen när svenskundervisningslagen omvandlas ledighetslag och ett studiestödssystem ersäller lönebesläm-melserna i lagen.Ett av syftena med del föreslagna sfi- systemet är all i olika avseendenanpassa sfi de system som i övrigt finns inom utbildningsområdet.Ersättning motsvarande lön tillämpas inle som studiestöd för annan utbildningbortsett från vissa slag av personalutbildning. Som jag tidigare anfört tillkomsvenskundervisningslagen före de stora reformerna inom vuxenutbildningsomrädet,således innan sludieledighelslagen och de nuvarande vuxenstudiestöden kom till.När det nu finns ett stödsystem på arbetsmarknaden som medgerledighet och studieslöd för utbildning anser jag det rimligt atl della också omfaltarinvandrare som studerar svenska. Enligt min mening börstudiestöd lill invandrare som dellar i grund- sfi utgä med ett schabloniseratbelopp som är lika.för alla och dessutom ansluter till övriga limbaseradestudiestöd för anställda. Jag föreslår - i enlighet med det förut nämndaförslaget från CSN - all nuvarande timersältning vid grundutbildning för vuxnabör gälla även grund-sfi. Timersättningens belopp uppgår fr.o.m. den 1 juli1984 till . för den som har inkomstbortfall och till . för övriga.Den lägre timersättningen är ell stimulansbidrag som skall bidra till att täckakostnader för resor, barntillsyn m. m. i samband med dellagande i grund-sfi. SFI-kommiltén harföreslagit att den som varit kyrkobokförd i skall undantasfrän rätlen till studiesocialt stöd i samband med sfi men ha rätt att delta i sfi-utbildningenoch också möjlighet alt uppbära andra studieslöd för sädan utbildning.Kommittén har motiverat sitt förslag med all en lioårsregel skulle kunnastimulera till en tidig sludieslart. Jag kan från principiella utgångspunkterinte tillstyrka kommilténs förslag. Jag vill emellertid erinra om attgrund-sfi bör vara en utbildning för nykomna invandrare, som bör erbjudas såtidigt som möjligt efter bosättningen i . Det finns i del nya sfi-syslemetmånga andra sätt att stimulera till en tidig studiestart. Information, uppsökandeverksamhet samt en väl upplagd undervisning är enligl min mening bättre vägaratt få dellagarna att börja della i sfi-undervisning tidigt än en bortrelidsgräns för rätt lill studiesocialt stöd. Vad gäller dem som väntarpä beslut i fråga om uppehållstillstånd i så bör de, som jag anfört tidigare,i princip inte vara berättigade liU grund-sfi förrän deras tillstånd beviljatsoch de kyrkobokförls. Endasi undantagsvis bör de kunna delta om det inteinnebär merkostnader för staten. Del kan därför inte bli aktuellt med timersältningför dessa. Grund-sfi bör som jagtidigare redovisat slå öppen för utländska medborgare som är elleräldre. .Anledningen till atl jag förordar denna åldersgräns är att skolpliktenupphör vid och atl kommunens vuxenutbildning inom grundvux och komvux(etapp 1) slår öppen från denna ålder. Enligl nu gällande regler för timersältningvid grundvux kan denna 1983/84:199 32 utgä till studerande under 20 är endast underförutsättning att den studerande åsamkas inkomstbortfall (motsvarande).Studiehjälp kan emellertid utgå till deltagare i grundvux som är under 20 år.Studiehjälp utgår endasi för heltidsstudier. Eftersom grund-sfii fortsättningen i huvudsak förutsälts ha formen av deltidsstudier kanstudiehjälp i de flesta fall inte längre bli aktuellt. I propositionen omkommunal och statlig utbildning för vuxna (prop. 1983/84: 169 s.45) harföreslagits att deltagare i grundvux som fyllt 16 men inte och inteförlorar arbetsinkomsl, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd skall fä limersättning i en omfattning som motsvarar vad somgenerellt utgår till elever i samma ålder som studerar i gymnasieskolan, dvs.högst studiebidragets belopp . Enligl min mening bör samma ordninggälla deltagare i grund-sfi som är och som inte åsamkasinkomstbortfall i samband med sina sfi-sludier. Jag vill erinra om attregeringen i den lämnade komplet-teringsproposilionen (prop. 1983/84:150) föreslagit en höjning av studiebidraget från . Vissa samordningsregler kan behövas för fall då en sådan studerande ärunder 20 är och under samma lidsperiod deltar i t. ex. uppföljningsinsalsereller ungdomslag. SFI-kommilténhar föreslagit att sfi-penning skall utgå för undervisningslimmar samt förandra timmar för vilka den studerande förlorar arbetsinkomst på grund avledighet för resor i samband med utbildningen eller pä gmnd av ledighet someljest är en oundviklig följd av utbildningens förläggning. SFI-kommiltén har ocksäföreslagit att arbetstagare skall kunna få sfi-penning för sådan tid som haneller hon på grund av utbildningens förläggning i tiden inte av arbetsgivarenkan sysselsätlas i arbete. Någon sådan regel finns inte i någon studieslödsformi dag. 1 del nuvarande ersällningssystemet för sfi för arbetstagare, somregleras i svenskundervisningslagen, har samma problem uppstått i de fallarbetslagaren har ledigt på för heltidsstudier, eftersom sådana normallmotsvarar endast 5-6 limmars undervisning per dag. Problemet kommer atl minskai del nya sfi-systemet eftersom, bl. a. av pedagogiska skäl, studier på halvtidbör vara huvudalternativet. Som jag närmare kommer atl utveckla, förutsättsundervisningen för arbetstagare som är lediga frän arbetet för alt delta i grund-sfiläggas upp så att ledig lid i praktiken sammanfaller med undervisningslid på ellsådant sätt alt restid och annan spilltid inte skall behöva uppkomma. Avgörandeär här att det i avsnitt 2.5.2 berörda samrådet mellan kommunen, studieanordnarensamt arbetsgivare och fackliga organisationer fungerar effektivt. 1 vissa fallkommer del emellertid inte all kunna undvikas, alt den lediga liden blir längreän undervisningstiden. Jag är medveten om all den schabloniserade timersättningeni vissa fall kan vara lägre än inkomstbortfallet . 1 de fall dellamedför problem av någon betydelse, är det enligt min mening rimligl, att arbelsgi- Prop.1983/84; 199 33 våren lar ett visst ansvar, bl.a. med tanke på attundervisningen även kommer arbetsplatsen till godo. SAF har förklarat sigvillig atl för sådana fall rekommendera medlemsföretagen alt ge en vissutfyllnad. SFI-kommiltén har föreslagit att studiestödet skall varapensionsgrundande och ligga till grund för semesterförmåner. Även jag anseratt det studiesociala stödet i samband med grund-sfi skall vara pensionsgrundande.Eftersom nuvarande timersältning är pensionsgrundande krävs ingen ändring ireglerna dä det gäller timersättningen. Däremot är ledig tid i samband medtimersättning inte semeslerlönegrundande. Till skillnad från vad som gäller grundvux-studier har emellertid grund-sfi för arbetstagare en sådan begränsad omfattningoch en sådan anknytning till arbetslivet atl del är motiverat alt betraktaledig tid för grund-sfi som arbetad tid. Detta fär bl.a. till följd att ledighetenvid grund-sfi blir semesterlönegrundande, medan motsvarande inte kommer attgälla för grundvux. Den administrativa hanteringen av timersättningen för grund-sfibör vara densamma som den som tillämpas för fimersätlningen vid grundvux. Eftersom påbyggnads-sfi förutsätts bli anordnad främst somreguljär AMU och som studiecirklar i studieförbund får de sludiesocialafrågorna lösas på för dessa studieformer vanligt sätt. Det innebär attdeltagare i påbyggnads-sfi i AMU får utbildningsbidrag under studierna. SFI-kommiltén har föreslagit att särskild barnomsorg skallordnas av kommunerna för barn till de föräldrar som deltar i sfi och alt ettsärskilt statsbidrag skall utgå för denna verksamhet. Flera remissinstanser harframhållit vikten av atl barnomsorg anordnas i anslutning till sfi sä atlframför allt de hemarbetande invandrarkvinnornas möjligheter att della underlällas. Jag vill för egen del instämma i all del är önskvärt alldel anordnas barnomsorg i anslutning till grund-sfi. Brislen på barnomsorg är eltallvarligt studiehinder för mänga invandrare. Framför allt gäller dettakvinnor. Det nya sfi-systemet syftar bl.a. till alt nå fler invandrare medsvenskundervisning än det nuvarande systemet gör. Om kvinnorna skall ha enrealistisk möjlighet att delta i grund-sfi, behövs någon form av barnomsorg ianslutning till denna. Jagvill emellertid inte förorda en särlösning av det slag som SFI-kommilténföreslagit. Jag ansluter mig här lill vad bl.a. 7"C0 har anfört i sittremissyttrande. Det system för statsbidrag till kommunernas barnomsorg somriksdagen fattade beslut om och som gäller fr. o. m. den 1 januari1984 skapar enligt min mening förulsättningar för flexibla lösningar avbarnomsorgen för föräldrar som deltar i grund-sfi. Kommunerna skall enligtsocialtjänstlagen sörja för atl barn som på grund av föräldrars arbete ochstudier eUer av andra skäl behöver omvårdnad får det, när behovet inte kantillgodoses på annat sätt. Kommunen skall alltid anvisa plats i förskola fr.o.m.höstterminen del år barnet fyller sex är. Barn som av fysiska, psykiska ellerandra skäl behöver särskill slöd i sin 3 . 1983/84. Prop.1983/84:199 34 utvecklingskall anvisas plats i förskola . Kommunen skall också bedrivauppsökande verksamhet. Mänga invandrarbarn behöver av språkliga skäl särskilt slödoch får därför förtur lill barnomsorg. För invandrare och flyktingarsom dellar i sfi har kommunen således redan nu etl ansvar för att ordnabarnomsorg. andel av de nya invandrarna i kommunerna är flyktingar, för vilkakommunerna påtar sig vissa uppgifter mot ersättning från staten enligl det nyasystemet för mottagande av flyktingar. Systemet innebär, atl kommunerna ersättsgenom ett schablonbidrag som skall motsvara sädana merkostnader förflyktingmottagandet som inte ersätts genom generella statsbidrag. Som jag haranfört i propositionen (prop. 1983/84: 124, s.41) om mottagandet av flyktingaroch asylsökande m. m. har kommuner som tar emol flyktingar mänga gånger högaextra kostnader för barnomsorg. Hänsyn till detta har tagits vid fastställandeav del angivna schablonbidraget, vilket är högre för barn än för vuxnaflyktingar. SFI-kommilténhade i uppdrag alt utreda frågor rörande tillgängen pä och behovet av läraremed lämplig utbildning för undervisningen i sfi. Kommittén har redovisat sittuppdrag genom atl ge en översikt över befintliga former av utbildning ochfortbildning för sfi-lärare, redovisa resultaten av en enkät bland sfi-läraresamt lämna förslag om hur tillgängen på sfi-lärare bör tillgodoses i elt nytt sfi-system. Uppskattningsvisca 1 500 cirkelledare och lärare arbetar f.n. med undervisning i sfi inomstudieförbunden, inom AMU och vid flyktingförläggningar. Den största delen av sfi-lärarnafinns inom studieförbunden. Enligl SFl-kommitléns beräkningar fanns det 1979/80i studieförbunden ca 830 cirkelledare som hade högskoleutbildning i sädanaämnen som är relevanta för undervisning i sfi. Antalet är f. n. någol lägreeftersom sfi-verksamhelen har minskat i omfattning. Inom AMU är antalet sfi-läraremed motsvarande bakgrund f. n. ca 500. Avden enkät som gjordes av SFI-kommiiién framgick alt en majoritet avcirkelledarna och AMU-lärarna är mycket rutinerade. Av cirkelledarna angav merän all de var tillsvidareanställda, vilket innebär att närmare tre av fyraundervisade lägst per är. En majoritet redovisade ocksäundervisningsvana pä . Enligl uppgifter är med endasifå undanlag alla sfi-lärare inom AMU tillsvidareanställda. Av de 500tillsvidareanställda lärarna har ca 300 adjunktsbehörighet och ca 200 uppfyllerde kompetenskrav för tillsvidareanställning som gäller för sfi-lärare i AMUsom inte har lärarutbildning. Majoriteten av sfi-lärarna har således längerfarenhet av undervisning av vuxna invandrare och har deltagit i någon form avutbildning i svenska för invandrarundervisning. Prop.1983/84:199 35 Som jag nämnde inledningsvis finns del också lärare i sfivid flyktingförläggningarna. Vid de tillfälliga förläggningarna samt vid denpermanenta föriäggningen i är lärarna anställda antingen avstudieförbund eller inom AMU, eftersom dessa anordnare svarar för undervisningenvid de nu nämnda förläggningarna. Vid förläggningarna i , och Mohedahar emellertid en annan undervisningsorganisation valls. I är lärarna anställdaav länsarbetsnämnden och i och svarar kommunen förundervisningen och är arbetsgivare för lärarna. I /finns f n. Deutbildningsmöjligheter som i första hand har funnits för sfi- lärare äi-s.k.enstaka kurser inom högskolan i svenska för invandrarundervisning. Dessaomfattar 20 poäng och kan ges på tre nivåer. Därigenom har del varit möjliglatt läsa upp lill 60 poäng i ämnel. 1 Slockholm har vidare anordnats en lokallinje med denna inriktning på upp till 80 poäng. Den avslutades våren 1981.Syftet med linjen var atl ge ämnesteorelisk, melodisk och praklisk-pedagogiskutbildning för lärare i svenska för invandrare vid AMU-center, inom komvux samtvid studieförbund och folkhögskolor. För cirkelledare anordnas dessutomfortbildningskurser av SÖ och internt inom studieförbunden. De har varierandelängd till elt par veckor. Särskild fortbildning för AMU-lärareanordnas ocksä av SÖ. En behörighetsgivande lärarulbildning i svenska somfrämmande språk har inrättats innevarande budgetär inom ramen för ämneslärarulbildningen.Den omfaltar 50 utbildningsplatser och ges f n. pä tre orter.