prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Skolstyrelsen bör kunnabesluta om ytterligare samverkansorgan, om sädana behövs. Om annan utbildning,i.ex. gymnasieskola, bedrivs vid samma skolenhet bör det få ankomma påskolstyrelsen all bestämma om något slags gemensam konferens skall finnas förskolformerna. Samarbetsnämnderbör inte längre vara obligatoriska i komvux och SSV. Reglerna omförsöksverksamhet bör inte gälla vuxenutbildningen. Besluti fråga om att skilja en elev från utbildningen i komvux eller SSV ankommer på samarbetsnämnden. Sådana beslut bör enligt min mening fattas avskolstyrelsen, eftersom det är en fråga som är av stor vikt för den enskildaeleven. F.n. gäller all reseersättning får utgå till elev vid SSV, som är ledamot iskolans samarbetsnämnd, för deltagande i nämndens sammanträde även under enperiod då eleven inte deltar i den lärarledda undervisningen vid skolan. Dettabör överföras att gälla för deltagande i sammanträde med . Omskolstyrelsen beslutar att samarbetsnämnd skall finnas vid skolan, börreseersättning inte utgå av statliga medel. Envidgad samverkan mellan skola och arbetsliv har länge varit ett angeläget mål.I och med den nya läroplanen för , Lgr 80, infördes praktiskarbetslivsorientering (prao) omfattande sammanlagt undergrundskoletiden. Praktik i olika former finns också i 4 1983/84. Prop.1983/84:169 50 I den framlagda propositionen omgymnasieskola i utveckling (prop. 1983/84:116 s. 41 ff) har jag utvecklat minallmänna uppfattning om behovet av praktik för ungdomar och föreslagit en omfattandeförsöksverksamhet med praktik på alla linjer och linjelika utbildningar igymnasieskolan. Komvux anordnar utbildning för vuxna som svarar mot denutbildning som ungdomar får i och gymnasieskolan. Verksamheten ikomvux är vuxenanpassad, vilket gör att den i många avseenden skiljer sigpåtagligt från motsvarande verksamhet som vänder sig till ungdomar. I regel harungdomar ett större behov av praktikinslag i utbildningen än vadvuxenstuderande har. Dessa har ju ofta återvänt till studier efter en längretids yrkesarbete eller bedriver studierna med yrkesarbete. Komvux skall emellertid i första hand rekrytera korttidsutbildade,resurssvaga och socialt utsatta personer. En annan vikfig målgrupp är vuxnasom vill ut i arbetslivet. Detta innebär bl. a. att åtskilliga kvinnor somenbart har erfarenhet av hemarbete återfinns bland de vuxenstuderande. Påsenare år har komvux ocksä i allt högre grad nätt ut till socialt utsattapersoner. Behovet av att genom praktik kunna ge inblickar i arbetslivet äventill vissa vuxenstuderande har därmed blivit större. I gymnasieskolan förekommer arbetsplatsförlagd utbildningi olika former. Även inom komvux är det möjligt att förlägga utbildning tillett arbetsställe utanför skolans lokaler. En speciell form av arbetsplatsförlagd utbildning, somdock inte har fått utnyttjas av komvux, är s. k. inbyggd utbildning.Därmed avses alt företaget eller institutionen tillhandahåller inte baralokaler utan också handledare och utrustning. Vissa slag av yrkesutbildning kananordnas enbart i form av inbyggd utbildning. I Lvux 82 betonas att många deltagare i komvux har långoch varierad erfarenhet av arbetslivet. Läroplanen anger alt det är viktigt atti undervisningen ta till vara de möjligheter till inblickar i arbetslivet somdeltagarnas samlade erfarenheter innebär. Detta arbetssätt, tillsammans medstudiebesök, kan enligt min uppfattning i många fall vara tillräckligt inomkomvux. Som jag framhöll finns det emellertid vuxenstuderande som skulleha stor nytta av praktikinslag i sina studier. Det kan gälla både praktik somger en allmän arbetslivsorientering eller har syo-funktion och praktik som harstörre inslag av färdighetsträning och som är mer direkt knuten till ett visstyrke. Eftersom de flesta vuxna har arbetslivserfarenhet bör intepraktik i någon form bli obligatorisk i komvux. Jag föreslår däremot altföljande möjligheter till praktikinslag skall finnas. Prop.1983/84:169 51 7.1 Praktisk arbetslivsorientering (prao) Mitt förslag: Det skall ankomma på skolstyrelserna attavgöra i vilken utsträckning praktisk arbetslivsorientering (prao) skallanordnas för deltagare i komvux som saknar eller har kort erfarenhet avarbetslivet. Prao skall vara frivillig för deltagarna. förslag: Möjligheterna att organiserapraktisk arbetslivsorientering för vissa prioriterade målgrupper inom komvuxbör övervägas (se betänkandet s. 158). Remissinstanserna: Tillstyrker i allmänhet förslaget. Några remissinstanser framhåller att prao är särskiltviktig för vissa prioriterade målgrupper i komvux. Jämslälldhetskommitténförordar styrd prao för att få framför allt kvinnor att välja otraditionellt(se bil. 2 avsnitt 7.1). Skäl för mitt förslag: Flertalet kursdeltagare i komvux äryrkesverksamma jämsides med studierna eller har tidigare erfarenheter frånarbetslivet. Det finns dock deltagare i komvux som helt saknar arbetslivserfarenhet.Det kan gälla t. ex. hemarbetande kvinnor och vissa invandrare. Åven handikappadepersoner saknar ofta praktisk erfarenhet av arbetslivet. Av syo-avsnittet av mål och riktlinjer i Lvux 82 framgårbl. a. att inslag om arbetslivet bör ingå i undervisningen. Vidare framhållsatt kursdeltagare, som saknar eller har inaktuell erfarenhet av arbetslivet,kan få mer kunskaper om yrken och förhållanden i detta genom bl. a. studiebesökoch praktiska arbetslivskontakler i olika former. Mot bakgrund av att en stor del av deltagarna i komvux harmer eller mindre ingående erfarenheter av yrkesarbete finns det enligt minmening inte anledning att införa en praktisk arbetslivsorientering liknande deni som ett obligatoriskt inslag i undervisningen inom komvux. Förvissa deltagare bör dock prao vara en lämplig form av arbetslivskontakt. Praobör därför kunna anordnas inom komvux. En annan möjlighet är att för dessadeltagare genomföra studiebesök, som är mer omfattande, ingående och långvarigaän vanliga studiebesök och anordnas som en del av undervisningen för samtligadeltagare. Jag delar remissinstansernas åsikt att det lokalt och vidvissa tidpunkter kan vara svart att fä utrymme pä arbetsmarknaden för alla deprao- och praktikplatser som är önskvärda. Det står emellertid utom allt tvivelalt vissa vuxenstuderande kan ha väl så stora behov som ungdomar av praktiskainblickar i förhållandena på arbetsmarknaden. Jag vill erinra om att jag hartagit upp problemet att anskaffa praktikplatser i propositionen omgymnasieskola i utveckling (s. 49 f). Det bör enligt min mening vara möjligt 1983/84:169 52 attfä fram betydligt fler praktikplatser än bl. a. inom den offentligadelen av arbetsmarknaden. Såväl behoven av prao, annan praktik och studiebesöksom möjligheterna att fylla dessa behov skiftar. Del bör därför ankomma päresp. skolstyrelse att bedöma hur de möjligheter av dessa slag, som kan skapaspå den lokala arbetsmarknaden, bäst skall användas. Samverkan med närliggandekommuner bör ocksä vara möjlig när det gäller att ordna prao för enskildavuxenstuderande. Mittförslag: Inbyggd utbildning får efter beslut av skolstyrelsen resp. av SÖanordnas i komvux och SSV inom de områden där den formen av utbildning kan förekommai gymnasieskolan. Inbyggdutbildning får förekomma även i särskild yrkesinriktad utbildning. Komvux-utredningensförslag: Inbyggd utbildning införs i komvux inom områdena industri ochhantverk, handel och kontor samt vård. Den inbyggda utbildningen införssuccessivt och omfattningen begränsas inledningsvis till högst av dentotala timresursen för yrkesinriktad utbildning i komvux. SÖ skall fördelatimmarna för inbyggd utbildning och i inledningsskedet - ge företräde åtvårdområdet. SÖ bör få i uppdrag alt följa och utvärdera verksamheten ochbedöma om volymökning fordras. SÖbör också få i uppdrag att efter samråd med arbetsmarknadens parter fastställatimplaner för inbyggd utbildning i komvux för utbildning motsvarandegymnasieskolan och eventuellt även delar av särskilda yrkesinriktade kurser.Kostnaderna för inbyggd utbildning skall rymmas inom den timresurs somkommunerna tilldelas för gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser(se betänkandet s. 250-251). Remissinstanserna:Utredningens förslag tillstyrks i princip av samtliga som yttrat sig. Endasttvå länsskolnämnder är tveksamma (se bil. 2 avsnitt 13.2). SSV-promemoriansförslag: Åven SSV bör ha rätt att anordna inbyggd utbildning enligt kurs- ochtimplaner som fastställs av SÖ efter samråd med arbetsmarknadens parter.Styrelsen för resp. skola bör besluta om vilka kurser som skall anordnas sominbyggd utbildning inom ramen för det antal undervisningstimmar som skolandisponerar (se promemorian s. 57). Ingen annan instans har yttrat sig (se bil. 4avsnitt 15). 1983/84:169 53 Skälför mitt förslag: vuxenutbildningsrefprm lades fast alt utbildningför vuxna skulle erbjudas i princip enligt ungdomsskolans läroplaner.Gymnasieskolan reformerades fr.o.m. är 1971. Under mitten av 1970-taletreformerades även den yrkesinriktade utbildningen inom komvux. harutbildning motsvarande gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurserkunnat erbjudas vuxna inom komvux. Påsenare är har SSV anordnat yrkesutbildning pä försök. Jag har lagt framförslag som innebär att yrkesinriktad utbildning blir ett reguljärt inslag äveni verksamheten vid SSV. Föralt underlätta vuxnas studier delas de stora yrkesämnena upp i mindre kurser ivuxenutbildningen, s. k. delmomentskurser. Kurserna kan omfatta både fackteorioch arbelsleknik eller enbart fackteori. Undervisning i arbelsleknik inomvissa linjer i gymnasieskolan kan emellertid anordnas enbart i form av inbyggdutbildning. Del gäller utbildning som kräver utrustning eller miljöer somskolan inte kan tillhandahälla. Inom komvux har utbildning motsvarande dessadelar av gymnasieskolan kunnat erbjudas enbart vad gäller denfackleoretiska delen av utbildningen. Därmed har komvux endast kunnat riktasig till studerande som redan har en omfattande praktik frän yrkesområdet ifråga. Med hänsyn till behoven inom den högst prioriterade målgruppen förvuxenutbildningen och med hänsyn till lägel på arbetsmarknaden är dettaotillfredsställande. Äveninom särskild yrkesinriktad utbildning, som alltså inte har direkt motsvarigheti gymnasieskolan, kan det finnas behov av att kunna anordna inbyggd utbildning. Jagförordar alltså att inbyggd utbildning får användas även inom komvux. Äveninom den yrkesutbildning som kommer att finnas vid SSV bör det vara möjligt attanordna inbyggd utbildning. Detankommer på SÖ att.fastställa limplaner och kursplaner för inbyggd utbildninglikaväl som för annan utbildning i komvux och SSV. När det gälleryrkesutbildning skall detta ske efter samråd med arbetsmarknadens parter. Nugällande riktlinjer från regeringen för SÖ:s limplanearbete bör kunna tillämpasäven beträffande inbyggd utbildning. Somjag redovisar i anslutning till mina förslag rörande statsbidrag (avsnitt 9.4)bör inbyggd utbildning inte få medföra ökade kostnader för staten. 8 Arbetsfördelning och samarbete Jagvill erinra om att frågor om samarbete mellan gymnasieskolan, komvux och AMUbehandlades i proposifionen (1983/84:116) om gymnasieskola i utveckling.Samarbete mellan gymnasieskolan och komvux är av betydelse i flera sammanhang,bl. a. när en eller båda skolformerna inte kan anordna en viss utbildning påegen hand. 1983/84:169 54 Jagvill därtill här ta upp några frågor som gäller dels arbetsfördelning inom denkompetensinriktade delen av vuxenutbildningen, dels ett samråd för utökadsamplanering därav. 8.1Arbetsfördelning och samarbete mellan komvux och SSV Mittförslag: Samarbetet mellan SSV och komvux bör utvecklas ytterligare.Försöksverksamhet och utvecklingsarbete som främjar samarbetet mellanskolformerna bör inledas. För ändamålet skall inom ramen för de sammanlagdaresurserna för komvux och SSV regeringen kunna medge avvikelser frän gällanderegler och omfördelningar mellan anslag. SSV-promemoriansförslag: Samarbetet mellan komvux och SSV bör byggas ut. SSV bör bl. a. kunnage utbildning i de avslutande etapperna och i mera "udda" ämnen förkomvux-studerande, anordna yrkesinriktade utbildningar som"pilotutbildningar", vilka komvux sedan kan ta över, samt svara förutbildningar som del regionall finns för litet underlag för. Komvuxbör kunna medverka med lärarhandledning och gruppsammandragningar fördistansstuderande vid SSV. Resurserna för komvux och SSV bör därför betraktassom en totalresurs som SÖ bör få möjlighet all omfördela mellan berörda anslag(se promemorian s. 45-46). Remissinstanserna:Kriminalvårdsstyrelsen och ()tillstyrker att komvux får resurser för studiehandledning av SSV-elever. SHRoch SIL tillstyrker att SSV får ansvar för "pilolulbildning", somdock bör gälla även mer teoretisk utbildning. Länsskolnämndeni tillstyrker planeringssamverkan och samverkan om lärare,lokaler och utrustning. SSVN tillstyrker utbyggt samarbete och möjligheter tillresursomfördelning. I del sista instämmer även . Kommunförbundetser fördelar med samverkan men är tveksamt till resursomfördelning pä grund avatt kommunernas åtaganden har långsiktig karaktär (se bil. 4 avsnitt 8). Skälför mitt förslag: Jag har i mitt förslag om mål, målgrupper och prioriteringarangett att SSV skall utgöra ett komplement till komvux och altdistansundervisningen skall stå öppen för vuxna som inte kan delta imotsvarande utbildning i komvux. Enligt min mening är del inte realistiskt atttro att komvux annat än i ett fåtal stora kommuner kommer att kunna ha ettrelativt fylligt utbud av kurser. Det blir snarare så att "breda"ämnen och tidigare etapper, som lockar ett tillräckligt stort antal sökande,kommer att vara det vanliga i komvux, medan de som vill studera mer 1983/84:169 55 ovanligaämnen och senare etapper i stor utsträckning kommer att få hänvisas tilldistansstudier vid SSV. Därför har jag också föreslagit att kommunerna skall haansvar för alt vuxna informeras om de utbildningsmöjligheter av olika slag somsamhället erbjuder de vuxna. Allt detta leder enligt min mening till allsamarbete mellan komvux och SSV blir en naturlig del i verksamheten. Även detregionala samråd som jag strax kommer att föreslå bör leda utvecklingen i sammariktning. Jag menar alltså attsamarbete kommer att bli en nödvändig beståndsdel i planeringsarbetet inom denkompetensinriktade vuxenutbildningen. Jag vill här erinra om alt jag ianslutning till mina förslag om utveckling av nya kursplaner för särskildyrkesinriktad utbildning, dvs. den del av vuxenutbildningen som saknarmotsvarighet i ungdomsskolan, har angett att SSV enligt min mening bör kunnamedverka i utvecklingsarbete, dvs. anordna det som i SSV-promemorian benämns"pilotutbildningar" (avsnitt 5.7). Samarbetemellan SSV och komvux kommer också att bli nödvändigt när del gällerinformation och rekrytering samt i intagningsnämndernas arbete. Utöver detta menar jag attdet behöver utvecklas ett samarbete som är av mer direkt betydelse för deenskilda SSV-eleverna i deras studiesituation. Distansundervisning är en svärstudieform. Som jag tidigare redovisat (avsnitt 2.7) använder jag begreppetdistansundervisning i stället för de tvä nuvarande termerna: renbrevundervisning och varvad undervisning. Bakom den ändrade terminologinligger min uppfattning alt SSV bör ha ett ansvar för att i kontakt med varjeelev som tagits in komma fram till den för denne lämpligaste kombinationen avstudier på egen hand och studier med lärarhandledning. Detta ansvar innebärockså, som jag ser del, att man från SSV:s sida bör föreslå en övergäng tillkomvux-studier, om den lärarhandledning som SSV kan erbjuda är för begränsadför alt den studerande skall klara av de avsedda studierna. På motsvarandesätt bör man inom komvux aktualisera en övergång fill studier vid SSV förkomvux-ele-ver som har svårt att delta regelbundet i undervisningen eller somvill gå fortare fram i sina studier än vad som är lämpligt för de övrigadeltagarna i kursen. Jag anser det väsentligtatt försöksverksamhet och utvecklingsarbete kan komma till stånd i syfte altfrämja samarbetet så att de båda skolformerna tillsammans bättre kan motsvarade vuxnas utbildningsbehov. Regeringen bör ha rätt alt inom ramen för desammanlagda resurserna för komvux och SSV medge de avvikelser från gällanderegler och den omfördelning mellan anslag som kan behövas för att sädana försökskall kunna genomföras. 1983/84:169 56 8.2Arbetsfördelning mellan och landstingskommunal komvux Mittförslag: Landstingskommunerna bör få anordna även särskild yrkesinriktadutbildning inom de utbildningsområden som en landstingskommuns gymnasieskolakan omfatta. Entill en landstingskommun hörande kommun, som avser att anordna yrkesinriktadekomvux-kurser inom ett sådant område, skall genom sin skolstyrelse, innanbeslut fattas, samräda med landstingskommunens utbildningsnämnd. Vid oenighetom vem som skall anordna en kurs, skall länsskolnämnden besluta i frågan. Komvux-utredningensförslag: Överensstämmer i stort sett med mitt förslag (se betänkandet s. 271och 273). a. AMS tillstyrker förslaget med hänvisning till behoven inom vårdområdet. Landstingsförbundetanser att grundregeln måste vara att den huvudman som ansvarar för motsvarandegymnasieutbildning också skall anordna komvux. En landstingskommun kritiseraratt utredningen dragit denna slutsats av att landstingskommunerna har litenkomvux-utbildning. Landstingskommunerna anordnar vuxenutbildning inomgymnasieskolan för sina antällda och behovet att tillgripa komvux-form hardärför varit litet. Två landstingskommuner avstyrker förslaget. anför att landstingsskolorna inte kunnat möta denökade efterfrågan av utbildning som beror på kommunernas ökade behov avutbildad vårdpersonal. Det är nödvändigt att primärkommunal komvux får ökadeutbildningsmöjligheter i den mån landstingen inte kan svara för detta. EnligtLRF är del väsentligt för glesbygdsboende att få tillgång till utbildning påöverkomligt avstånd. En utveckling av forlbildningsbetonad vuxenutbildning inomjord-skog-trädgårdsområdena bör kunna åstadkommas genom utlokalisering avkurser. Samarbete och samverkan mellan landstingskommuner och kommuner ärangelägel. Länsskolnämnderna har också en naturlig uppgift att fylla inom ramenför det regionala samråd som föreslås (se bil. 2 avsnitt 15.3). Skälför mitt förslag: Från de vuxna utbildningssökandes synpunkt är det tämligenointressant vilken huvudman som anordnar en viss utbildning. Huvudsaken för demär att den utbildning som behövs verkligen kommer till stånd, att den anordnaspå tider, när de kan delta, och att resvägarna till utbildningen inte blirlängre än nödvändigt. Jaghar fidigare föreslagit att varje kommun skall vara skyldig alt främja vuxnasdeltagande i utbildning. Jag betonade därvid bl. a. vikten av alt en Prop.1983/84:169 57 noggranninventering av lokala utbildningsbehov ligger till grund för besluten omvilken utbildning som skall erbjudas. Sådana inventeringar bör givetvis görasav både kommuner och landstingskommuner. Då kan det inträffa all bådelandstingskommunen och kommunerna uppmärksammar samma eller snarlikautbildningsbehov. Samråd bör då äga rum antingen under hand eller inom ramenför det regionala samråd jag kommer all föreslå. Närdel gäller rätten alt genomföra utbildning av olika slag ser jag ingenanledning att föreslå någon principiell förändring i den arbetsfördelning somnu gäller. Landstingskommunerna bör även i fortsättningen få anordnakomvux-kurser enbart inom de områden som en landstingskommuns gymnasieskola kanomfatta. Däremot bör landstingskommunernas komvux inte längre begränsas tillenbart utbildning som motsvarar gymnasieskolans utan även få omfatta särskildyrkesinriktad utbildning inom dessa områden. Kommunernabör liksom få anordna alla slag av komvux-kurser. Om en kommun avseratt anordna en komvux-kurs, som ligger inom något område där landstingskommunenockså har rätt alt anordna utbildning, är det emellertid rimligt attskolstyrelsen åläggs att samräda med landstingskommunens utbildningsnämnd,innan beslut om kursen fattas. Om de båda inte kan bli eniga om vem som skallanordna kursen eller om alt båda skall göra det, bör del ankomma pålänsskolnämnden att besluta i frågan. Detfinns kommuner som inte tillhör någon landstingskommun. För dem blir denangivna restriktionen inte aktuell. 8.3Företagsintern utbildning och uppdragsutbildning Medföretag jämställs i detta sammanhang statlig, landstingskommunal eller kommunalmyndighet, förvaltning eller institution. M.eå företagsintern utbildning avsesutbildning för personal inom ett företag och i företagets intresse. Företagetbestämmer också innehållet och deltagarna i utbildningen, eventuellt i samrådmed de fackliga organisationerna på företaget. Samarbeteförekommer mellan komvux i olika kommuner och företag av skilda slag. Kurser kanvara föriagda till arbetsplatser. Kursdeltagare kan delta i utbildningen påbetald arbetstid. Kursplaner kan ha utarbetats i samråd med företag. Även annatsamarbete kan förekomma, t. ex. att företag distribuerar information om komvuxtill sina anställda. Samarbete i syo-frågor i övrigt kan också förekomma.Ibland kan företag hjälpa till att anskaffa lärare. Man kan också gemensamtundersöka utbildningsbehov. Verksamheten kan gälla arbetsmarknadsinriktadutbildning av alla slag, såväl i allmänna som i yrkesinriktade ämnen. 1983/84:169 58 Pä motsvarande sätt kan företag använda sig av SSV:stjänster för utbildning av sina anställda. SSV i har etablerat ett samarbete med nämndenför u-lands-utbildning (NU). Samarbetet gäller utbildning för blivandebiståndsarbetare i språk och verksamheten finansieras av NU. Åven kommuner harenligt vad jag erfarit på ett liknande sätt sålt utbildningsverksamhet tillföretag. Samverkanmed förelag i fråga om komvux och SSV måste följa gällande regler för dessautbildningsformer. Enligt gällande bestämmelser får en kurs som erbjuds inomramen för komvux eller SSV, vilket innebär alt statliga medel Ullskjuts, inteha karaktären av internutbildning. Komvux och SSV får alltså inte anordnautbildning som är myndighets- eller företagsspecifik och får inte heller vändasig enbart till en viss grupp anställda. Det ankommer på SÖ att tillse dettaredan när kursplaner fastställs, men det är framför allt viktigt att detbeaktas när beslut fattas om att anordna en kurs. Besluten om vilken utbildningsom skall anordnas fattas pä nivå. Skolstyrelsen måste därvidsjälvfallet se till att denna gräns inte heller överskrids när det gällerutbildning av kommunens egna anställda. Om en kursskall anordnas inom ramen för komvux eller SSV, måste vissa villkor varauppfyllda. Alla kurser som erbjuds måste i alla avseenden följa gällandeföreskrifter och prioriteringar. Det innebär att samtliga kurser skall beslutasav skolstyrelsen med tillämpning av gällande föreskrifter om prioriteringmellan utbildningar. Samråd med arbetsmarknadens parter skall äga rum förebeslut om yrkesinriktad utbildning. Alla kurser skall följa tim- och kursplanerenligt Lvux 82. Information om alla kurser skall ges till allmänheten och deskall stå öppna för alla som är behöriga enligt gällande föreskrifter. Denenskilde måste själv ansöka till kursen. Intagningen skall göras avinlagningsnämnden enligt gällande föreskrifter om behörighet och urval. Att enperson är anställd eller arbetslös får inte påverka beslutet om intagning.Lärare skall vara anställda av skolstyrelsen och läromedel antagna avskolstyrelsen. Betyg skall sällas enligt gällande regler. Mitt förslag: Företagsintern utbildning bör liksomhittills inte få bekostas med statliga medel. Olika former av samverkan medföretag bör dock utvecklas genom att försöksverksamhet bedrivs med uppdragsutbildninganordnad inom komvux och SSV. förslag: Som allmän princip bör gällaatt stat, kommun, landstingskommun och enskilda företag bör kunna användakomvux för yrkesutbildning, fortbildning och vidareutbildning av anställda pävillkor att utbildningen i alla avseenden följer gällande föreskrifter (sebetänkandet s. 291). Prop.1983/84:169 59 Remissinstanserna:Alla som yttrat sig är positiva.