prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — - göra problemidenlifierandeutredningar och avge ytlranden i induslripolitiska frågor saml följa deninlernalionella utvecklingen på det industriella områdel, - handlägga ärenden omfinansiellt slöd för atl främja industri och hantverk om del inte ankommer påannan myndighel eller på regional utvecklingsfond, - insamla, bearbeta och spridakunskaper och erfarenheter i lekniska, adminislrativa, kommersiella ochekonomiska frågor av betydelse för ulvecklingen inom näringslivet, - lämna stöd lill kursverksamheteller på annal sätt främja ulbiidning som syftar till förelagsutveckling, - initiera och verka församordning av statliga induslripolitiska slöd- och 1983/84:135 118 utvecklingsinsatseroch på särskilda uppdrag samordna sådana insatser inom specifika områden, - medverka vid genomförandet avolika industripolitiska åtgärder, t.ex. överläggningar kring behov avstrukturella förändringar, ralionaliseringsinsatser, utbildningsprogram ochexporlfrämjande insatser, - fortlöpande följa upp ochbedöma effekterna av verkels insalser för industriell omvandling och tillväxt. Beträffandeuppgifterna i fråga om regional utveckling skall SIND - handlägga ärenden omregionalpoliliskt stöd till näringslivel, - svara för information ochrådgivning lill förelag om regionalpolitiskt slöd, svara förlokaliseringssamråd med företag inom den privata Qänste- och servicesektornsamt i övrigt lämna råd och upplysningarom näringslivets lokalisering, - främja sysselsättningen i deregionalpolitiska stödområdena genom särskilda insatser och projekl rikladelill näringslivel, - följa och analysera denregionala ulvecklingen och svara för utredningar i regionalpoliliska frågor. SINDhandlägger dessulom vissa ärenden om investeringsfonder och arbetsmiljöfonder. skall svaraför medelsförvallning och personaladministration samt lämna det bilräde iövrigl som behövs för verksamheten för ochsprängämnesinspektionen. Inom energiområdet svararSIND som sektoransvarig myndighet för industrins energianvändning, bl. a. förutredningar rörande industrins energianvändning samt rådgivning till små ochmedelstora företag i frågor rörande energihushållning. SINDfår ulföra uppdrag för annan. För uppdrag åt annan än regeringen skallersättning las ut. Vid avgörandet av ärendensom gäller slalligt stöd till enskilda företag skall industriverket beaktaSveriges internationella förpliktelser. verksamhetär indelal i huvudprogrammen Utredningsverksamhet, Induslriell omvandling ochlillväxl. Regional utveckling och Småföretagsutveckling. Vidutformningen av den nya organisationen har programstrukturen i huvudsak följtsoch gett följande enhetsindelning för industriverket: enhet2 enheten för industriell omvandling och tillväxt enhel3 enheten för regional ulveckling och finansiellt slöd enhel4 enhelen för småföretagsutveckling Detfinns dessulom vid SIND en adminislraliv byrå (enhel 5) och ell planerings-,samordnings- och informaiionssekrelarial. Prop.1983/84:135 119 11.1.2Treårsprogram för statens industriverk Mittförslag: För alt ge SIND bättre planeringsmöjligheter för treårsperioden börriksdagen utöver att anvisa anslag för /85 också fastställa enram för vissa anslag för verksamheten under budgetåren 1985/86 och 1986/87.Jag förordar atl ramen för sistnämnda två budgetår faslställs lill 448 milj.kr. Ramen bör omfatta verkets förvaltningskostnader saml den övriga verksamhetsom bedrivs inom programmen utredningsverksamhet, induslriell tillväxt ochomvandling samt småföretagsutveckling med undantag för den verksamhet somföreslås bekostas från följande anslag för budgelårel 1984/85: - B 10. - B 11. Koslnader förräntebefrielse vid särskilda slruklurgaranlier - B 14. Stimulans till spridningav flexibla tillverkningssystem - B 15. - B 17. Åtgärdei" för atlfrämja industridesign - B 18. Täckande av föriusler vidviss garantigivning, m.m. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Frågan om programindelning vid SIND behandlades ipropositionen 1982/83:113 om verksamhelen vid slalens industriverk, m. m.Riksdagen godkände därvid den programindelning som jag redogjorde för(prop. 1982/83:113, NU 39, rskr 376). I det sammanhanget behandlades ocksåfrågan om programbudgetering skulle införas för SIND, Jag anförde i nämndaproposition alt jag av främsMvå skäl ansåg alt frågan om någon form avprogrambudgetering borde övervägas närmare. För del första försvårar dennuvarande mångfalden av anslag inom SIND;s verksamhetsområde en önskvärdöverblick och prioritering. För det andra skulle programbudgetering göra delmöjligl för SIND alt använda sina resurser mera flexibelt. Med lanke bl. a. påvissa anslagstekniska problem krävdes dock ytterligare beredning innan förslagkunde läggas fram. Mitl förslag innebär attSIND:s verksamhet /85 - 1986/87 beskrivs ochpreciseras med en indelning i de fastställda huvudprogrammen - induslriell omvandling ochlillväxl Mofiven för den fastlagdaindelningen i huvudprogram redovisades i prop. 1982/83: 113. Jag kommenterardärtor inte programindelningen närmare. Detbör noteras alt programindelningen inte helt stämmer överens med SIND:sorganisatoriska indelning. Anslagsteknisktgenomförs inte någon programbudgetering annat än i begränsad omfattning.Sambandet mellan program och anslag framgår av följande tablå. Huvudprogram Anslag 1983/84 Program 2 industriell omvandling och tillväxt Program 3 regional utveckling Del av B 1. Del av B I. : Förvaltningskostnader Statsbidrag till nedläggningshotade företag Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilän m. m. Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher Täckande av förluster pä grund av strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna Lån till investeringar inom glasindustri Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri Täckande av förluster i anledning av statligagarantier för län till Tillväxtinvestbolag m. m. Lån till rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin Del av B 1. Förvaltningskostnader C 1. Bidragsverksamhet C 2. Del av B 1. Bidrag till regionala utvecklingsfonder Täckande av förluster i anledning av garantigivninghos regionala utvecklingsfonder Bidrag till företagsinriktad fortbildning Del av B1. Förvaltningskostnader B 12. Del av B 1. Industripolitiska ätgärder för tekoindustrin Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantierför textil- pch konfektionsindustrierna Stimulans till spridning av flexiblatillverkningssystem Åtgärder för havsinduslriell kom-petetjsutveckling Täckande av förluster vid viss garantigivning m. m. Del av B 1. FörvaltningskostnaderC I. Regionalpolitiskt stöd: Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Del av B 1. Förvaltningskostnader B 16. Småföretagsutveckling B 17.Åtgärder för att främja industridesign Jag anger i det följande under resp. program de beräknadekoslnaderna för programmet under /85. Därvid anges förriksdagens informalion en uppskattning av hur förvaltningskostnaderna kan kommaatt fördelas mellan programmen. 1983/84:135 121 Genomen ram för vissa anslag under budgetåren 1985/86 och 1986/87 kan SIND göra enbedömning i stort om den berörda verksamhetens omfattning under hela treårsperioden.Delta bör underlätta verksamhetsplaneringen. Jag avser dock att ålerkomma tillfrågan om den närmare fördelningen av beloppel på de olika anslagen vid minanmälan till budgetpropositionerna . Somjag närmareutvecklar strax (avsnitt 11.4) är jag inle beredd all nu förorda alt enflerårsram faslställs för programmet Regional utveckling. Vidare anserjag dellämpligl att för vissa verksamheler av projektkaraktär redan nu anvisa medelför hela treårsperioden, och på sä sätt ge underiag för planering avverksamhelen . Del gäller verksamheterna med stimulans lillspridning av flexibla tillverkningssystem (avsnitt 11.3.4), havsinduslriellkompetensutveckling (avsnitt 11.3.5) och industridesign (avsnill 11.5.8). Ävenverksamhelen med industripolitiska åtgärder för tekoindustrin bör liggautanför flerårsramen. Jag har senasl behandlal dessa ålgärder i 1984 årsbudgetproposifion (prop. 1983/84:100 bil. Slutligen bör anslagför föriusltäckning av vissa lånegarantier m. m. ligga utanför flerårsramen,eftersom omfattningen av garantigivningen i stället styrs av särskilda ramar. Ensammanfattning av vad som föreslås i fråga om anslag till industriverketsverksamhet görs i följande tablå: Sammanfattning av förslag avseende anslag till SIND:sverksamhet Anslag 1984/85 på 448 milj. kr. (11,0) B 1, : (12,9) Kostnader för räntbefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- och konfek- 1983/84: 100 Stimulans till spridning av Åtgärder för havsinduslriell kompetensutveckling Täckande av föriuster vid viss garantigivning m. m. (omfattningen av garantigivningen styrs av särskilda ramar) Program 3 Del av Bl, : utveckling C I. Regionalpolitiskt stöd: Bidrags verksamhet C 2. Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Program 4 Del avBl. utveckling B 16. Åtgärder för att främja industridesign (4,5) (13.9) 350 j 1983/84: 100 Vadjag i det följande föreslår är - i den mån medel begärs för ändamålet- formellt alt se som anslagsvillkor. Endasl i ett fall (avsnitt 11.5.3) begärssärskilt godkännande av lill rikllinjerna för verksamhelen, vilketsammanhänger med tidigare ställningstaganden av . 1982/83:113 om verksamheten vid slatens induslriverk m.m. redovisade jagför informalion min syn pä hur utredningsverksamheten i stort börbedrivas. Därvid angav jag följande: 1983/84:135 123 Målelför programmet Utredningsverksamhet är dels att i enlighet med en av regeringenårligen fastställd utredningsplan tillgodose statsmakternas behov avutredningar av allmänt problemidenlifierande karaktär som ger underlag förutformningen av industri- och regionalpolitiken, dels att verkställautredningar inom avgränsade områden, vilka preciseras genom särskilda uppdrag. Medlenför verksamhelen är egna utredningsinsatser och projektinsalser med hjälp avkonsulter och andra utredare eller ulredningsorgan. Utredningsverksamhetunder innevarande budgelår bedrivs enligt de riktlinjer som angavs i regeringsbeslutden 30juni 1983. De 35 hdårsarbets-krafler som SIND disponerar förutredningsverksamheten fördelas på fyra olika arbetsområden: regeringsuppdrag,inom verkel och av andra initierade uppdrag, löpande verksamhet samt ledning,planering och utbildning. Medelför att täcka koslnader för externa uppdrag för utredningsverksamhetenföreslås i fortsätlningen anvisas över ett särskilt reservationsanslag. Jagåterkommer strax lill anslagsfrågan (kap. 15). Mittförslag: Utredningsverksamheten bör i fortsätlningen bedrivas så attregeringens, och verkets egna behov av underiag för utformningen avindustri- och regionalpolitiken tillgodoses. Utredningsverksamhetenbör enligt min mening delas in i tre huvudområden. , grupper av företag, regioner, produktområden m.m. Analyserav olika funktionella förhållanden inom industrin. Inomhuvudområdet basinformation bör en större tonvikt läggas på informalion omförelag. Företagsinformalionen bör enligt min mening kunna kompletteras medsåväl sekundärstalistik som av verket genomförda sludier av företagsgrupper,branscher, regioner m. m. Inriktningoch innehåll inom huvudområdena bör preciseras ytterligare av regeringen i enårlig utredningsplan. Utredningsplanen, som utformas efter förslag frånindustriverket, bör inte binda samtliga verkels utredningsresurser utanmöjliggöra alt vissa uppkommande utredningsbehov kan tillgodoses. Industriverketsförslag: Verkel ser och regeringen som en av flera avnämare tillutredningar och analyser. Man framhåller att även företagen, de anslällda ochderas resp. organisationer bör kunna erhålla ett mer allsidigt ochkompletterande kunskapsunderlag från verket. Inomområdel basinformation betonas behovet av informationssystem om branscher,förelagsgrupper och förelag. 1983/84:135 124 Dessutomhar verkel preciserat ett antal konkreta projekt som regeringen tar ställningtill i samband med atl utredningsplanen för budgelårel 1984/85 fastställs. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Jag vill inledningsvis konstatera att verkelsförslag i slor ulsträckning överensstämmer med mitl förslag. Del finnsemellertid enligl min uppfattning anledning atl underslryka all industriverketsutredningsverksamhet skall vara klarl inriktad på alt tillgodose den prakliskaindustri- och regionalpolitiska verksamheten med beslutsunderlag.Utredningsverksamheten vid SIND har under del senaste årel utvecklats i enriklning som överensstämmer med intentionerna i milt förslag. Industri- ochregionalpolitiska beslut förutsätter ett akluelll och detaljeratbeslutsunderlag. inrättades för att bl.a. förstärka statensutredningsresurser inom del induslripolitiska området. Enligt riksdagensbeslut med anledning av prop. 1982/83:113 om verksamhelen vid slatensinduslriverk har verkels roll i induslri- och regionalpolitiken ytterligarebetonats. Huvuddelen av statens utredningsresurser inom det industri- ochregionalpolifiska områdel har förlagts fill industriverket. Miltförslag till ireärsprogram och de årliga, på förslag från verket, fastställdaulredningsplanerna är avsedda atl underlälta samarbetet mellan i första handregeringen och verket så att behovet av beslutsunderlag inom industri- ochregionalpoliliken kan tillgodoses. Inom finns begränsaderesurser för mer omfattande datainsamling och analys. Mol denna bakgrund är detlämpligt atl regeringen på förslag från verket ges möjlighet att delvis bindaverkets utredningsresurser i en årlig utredningsplan, men att det också lämnasutrymme dels för att tillgodose inom regeringen under budgetåret uppkomnautredningsbehov, dels för inom verkel eller av andra initierade behov. Verketseget behov av s.k. operativa utredningar inom de olika programmen bör tillgodosesinom ramen för de särskilda programmen. Längre utredningar avsedda som underlagför särskilda insatser inom olika program bör las med i verkels förslag lillutredningsplan och bedömas i relalion lill andra angelägna ulredningar inomverket och inom . Vissa frågor rörande regionalpolitiskuiredningsverksamhei tas upp under programmet regional utveckling. Deslora industriföretagen svarar för en stor andel av svensk industrisproduktion, sysselsättning och export. Dessa förelags utveckling blir därmedav avgörande betydelse för många enskilda orter och inom många delbranscher.Verkel bör därför inom området basinformation följa utvecklingen i de störstaindustrikoncernerna. Trolsde stora förelagens dominerande ställning i ekonomin spelar de små ochmedelstora företagen en viktig roll inle minsl för den långsiktiga industriellautvecklingen. Verket bör därför följa utvecklingen även på småföretagsområdet. Prop.1983/84:135 125 Verket bör också ha till uppgift atl i viss ulsträckninglöpande följa ulvecklingen inom enskilda industribranscher. Det bör i förstahand gälla sådana branscher där produkterna är jämförelsevis homogena, och därbranschbegreppet därför är meningsfullt. bör dessulom kunna la fram den allmännainformalion som behövs för alt göra helhetsbedömningar av induslrin. Verkel bördock i alll väsentligt utnytQa de helhetsbedömningar som görs av andra ulredningsorgan.Verkel bör vidare inom områdel basinformation ha lill uppgift alt bevakautvecklingen av del statliga stödet till näringslivet. Detta är uppdelat påflera olika departement och myndigheter. För att få ett heltäckande underlaginför utformningen av framlida stödinsatser är del angeläget atl hainformation om stödens nettokostnad, inriktning, fördelning på stödmoltagare m.m. Inriklningenoch innehåll inom huvudområdena preciseras ytterligare i utredningsplanen.Redan nu kan dock vissa övergripande priorileringar göras: Analyserav förelag, grupper av förelag, regioner, produktområden m.m. utgör ettväsenlligl inslag i utredningsverksamheten. De data och den informalion sombehövs för specifika analyser hämtas i alll väsentligt från verketstillgängliga basinformation. Följande huvudområden bör prioriteras vid verketsanalysarbete: - Analyser avstorförelag och deras betydelse för den industriella omvandlingsprocessen. - Småföretagensbetydelse för den industriella ulvecklingen. - Analyser avSveriges deltagande i den internationella arbetsfördelningen - Analyser avulvecklingen och förväntade strukturgenombrott inom vikliga produkt- ochteknikområden. - och förelagsgruppers belydelse för utvecklingen i vissa regioner. - Analyser avregionala problem och utvecklingstendenser. Funktionella analyser av induslrinsvUlkor utgör ett nödvändigt underlag lillutformningen av induslri- och regionalpolitiska insatser. Verkel bör analysera: - Industrinsförsörjning med kapilal, arbetskraft, energi m. m. - Tillgången lillindustriell service, övriga Qänster m. m. - Särskildaproblem i samband med industriell förnyelse och omvandling. De beräknadekostnaderna för programmet under budgelårel 1984/85 framgår avföljande tablå: Andel av förvaltningskostnader m.m. 11,0 milj. kr. Ulredningskoslnader 4,5 milj. kr. Summa 15,5milj. 1983/84:135 126 11.3 Industriell omvandling och tillväxt 11.3.1 Programmets innehåll i slorl 1982/83:113 om verksamheten vid statensindustriverk, m.m. redovisades för information min uppfattning omhur SIND:s olika program i stort borde se ul belräffande mål och medel. Därvidangav jag följande. Målel för programmet Induslriell omvandling och tillväxtär att främja industriell tillväxt och uppkomsten av en långsiktigtkonkurrenskraftig industristruktur. Medlen för att uppnå målen är kunskapshöjande ochproblemidenlifierande utredningsverksamhet, åtgärdsprogram för strukturellanpassning och finansiellt slöd. Av SIND:s nuvarande verksamheisområden ingår följande iprogrammet: - branschfrämjandeåtgärder för textil- och konfeklionsindustrierna, den träbearbetande industrinoch den glasindustrin, - struktur- ochulvecklingsprogram för övriga industrisektorer, - finansielltstöd i form av lån, garanfier och ränleslöd kopplat till övriga ålgärder för denämnda branscherna samt s.k. industrilånegaranlier, - statsbidrag ivissa fall till nedläggningshotade förelag. Verksamhelen med åtgärder förtextil- och konfeklionsindustrierna har behandlats budgetproposition (prop. 1983/84:100bil. Verksamhelen med statsbidrag i vissa fall till nedläggningshotadeföretag har upphört vid ulgången av (prop. 1983/84:40, NU 8, rskr 94,SFS 1983:1102). I det följande behandlar jag mer ingående verksamheten medbranschfrämjande ålgärder (avsnitt 11.3.2), och finansiellt slöd (avsnill11.3.3). 1982/83:113 om verksamhelen vid slalensinduslriverk, m.m. anförde jag all också andra medel än de jag har nämnlkunde komma att tillföras programmet, t. ex. samordningsuppgifter inom bredainsatsområden, där ett engagemang från flera olika myndigheler och organ ärnödvändigt. Mot denna bakgrund tar jag under detta program också upp särskildaålgärder för att främja produktionsteknisk utveckling i verkstadsindustrin(avsnitt 11.3.4) och ålgärder för havsinduslriell kompetensutveckling (avsnitt11.3.5). Ett annal område av speciellt inlresse för SIND är enligtmin mening frågan om industriell samverkan vid upphandling av försvarsmateriel.Genom beslut har regeringen gett ettövergripande ansvar vad gäller behovel av all vid slörre försvarsupphandlingari utlandet tillgodose svenska intressen genom krav på induslri- 1983/84:135 127 Härigenom avses viss kompelens inom den svenska försvarsindustrinsamt de arbetsmarknads-, induslri- och regionalpolitiska behoven säkerställas.Materielverket skall därvid ha nära kontakt och samarbele med berördamyndigheler. I enlighet med regeringsbeslutet skall statens industriverk iegenskap av en cenlral myndighet inom de industri- och regionalpolitiskaområdena vid behov bislå materielverket vid denna typ av upphandlingar.Däruiöver kan SIND ägna särskild uppmärksamhet åt atl följa upp och utvärderaeffekterna av de olika affärerna. De erfarenheter som därvid kan vinnas harenligt min uppfattning stor betydelse inle endast då det gäller störteförsvarsupphandlingar, ulan även för slörre industriella projekt över huvudtaget. Förriksdagens kännedom vill jag här ta upp även vissa frågor om handläggningen avinvesteringsfondsärenden. Medinvesteringsfonder avses i det följande: 1. arbetsmiljöfondenligl lagen (1974:325) om avsättning till arbetsmiljö- fond, 2. investeringsfond enligt lagen(1974:988) om avsällning till särskild investeringsfond, 3. investeringsfond enligt lagen(1979:609) om allmän investeringsfond, 4. investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän invesleringsre-serv, 5. vinstfond enligt lagen(1980:456) om insättning pä tillfälligt vinstkonto, 6. särskild investeringsfondenligl lagen (1982:1185) om inbetalning på särskill investeringskonto. Genom beslut(prop. 1982/83:113, NU 39, rskr 376) har handläggningen avinvesteringsfondsärenden överförts från till SIND.Skälet lill della var att syslemet med investeringsfonder i företagen undersenare år i stor utsträckning fungerat som en allmän invesleringsstimulans medkopplingar lill såväl regionalpoliliken som till den allmännaindustripolitiken. Genom att överföra handläggningen till SIND ökade ocksåförulsältningarna alt kunna utnylQa systemet mera aktivt som ett medel inom debåda politikområdena. Genombeslutet fick vidare regeringen bemyndiga SIND alt beslula om ianspråktagandeav investeringsfonder för vissa ändamål. De ändamål som avsågs var bl. a. atltäcka koslnader för; - tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och utvecklingsarbete saml för utbildning av arbetstagare hosföretag saml - att främja avsättningenulomlands av varor som tillverkas här i riket. Enligl vad jag har erfarit pågårf.n. inom SIND en översyn av systemet Översynen syftar lill alt: - UtnylQa internarationaliseringsmöjligheter samt förenkla systemet, särskill för de små ochmedelstora företagen, - undersöka kopplingen till andraindustri- och regionalpolitiska ålgärder samt Prop.1983/84:135 128 - utveckla systemet lill ett aktivt inslag i induslri- ochregionalpolitiken. Vidöversynen tas även frågan om investeringsfondernas användning förmarknadsföringsändamål upp. Medgivande för ianspråktagande kan avsekoslnader för reklam, marknadsundersökningar, deltagande i mässor ochseminarier, resekostnader, utbildning av säljare, konsullQänster m. m. Marknadsföringsåtgärdernas karakiär förändras emellertidtämligen snabbt och nya former och behov uppslår. Exempel pånya former av marknadsinvesteringar är när en exportör av en komplettanläggning av köparen tvingas gå in med riskkapital i anläggningensfinansiering, när en exportör investerar i en referensanläggning utomlands, närinvesleringar sker i ålerförsäljarledel i samband med en marknadsintrodukfionav en ny produki samt när en marknadsinvestering lämpligast sker i form av ellförelagsköp eller i samband med en omorganisation. Jag sermed tillfredsställelse på den översyn av systemet med investeringsfonder somSIND nu genomför. Inle minst för att systemet skall ha avsedd effekt för de småoch medelslora företagen är del angeläget alt alla möjligheter till förenklingtas lill vara. Jag räknar med atl verket löpande genomför de förändringar itillämpningen av gällande regler som är påkallade med anledning av översynenoch som ligger inom verkels kompetensområde, samt att verket vidare i övrigafall inkommer lill regeringen med förslag till åtgärder. De beräknade kostnaderna för programmet under budgetåret1984/85 framgår av följande lablå: Andel av förvaltningskostnader m. m. 12,9 milj. kr. Industripolitiska åtgärder för lekoinduslrin 78,3 milj. kr. Branschfrämjande åtgärder 20.4 milj. kr. Särskilda ätgärder för alt främja produktionsteknisk \ utveckling i verkstadsindustrin 5.0 milj. kr. Ätgärder för havsinduslriell kompetensutveckling 7.0 milj. kr. Täckande av förluster vid viss garantigivning m, m. 160.0 milj. kr. Summa 283,6 milj. kr.