prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Delta är nödvändigt för att man skall kunna ge enrättvisande tvärsnittsredovisning av sysselsättningen i form av förvärvsarbetandedag- och nattbefolkning samt pendlingsförhållanden. Registrerade basdata måstedärför så långt möjligt avse samma tidpunkt. I hittillsvarande FoB har detta krav tillgodosetts genomatt FoB i princip avsett en bestämd mätvecka; i FoB 75 och iFoB 80 . Om man skall kunna använda KU som bas för entvärsniltsbeskrivning av anlalel förvärvsarbetande under en kortare avgränsadmätperiod, måste således den administrativa uppgiften ha en väl fungerandelidsangivelse. Med nuvarande utformning är KUs tidsangivelse av alltför osäkerkvalitet för detta syfte, varför vi har konstaterat att uppgiften - oberoendeav val av alternativ - måsle förbättras. Vi redovisar ett förslag till en sådanförbättring i avsnitt 5.1.5.1. Det är enligt vår mening helt klart att alternativet meden oförändrad KU inte tillfredsställande kan tillgodose användarnas behov avbasdata. Om man inte klart kan avgöra om redovisad uppgift omfattar en bestämdavgränsad mätmånad, uppstår svårigheter alt koppla samman uppgifter omsysselsättning, arbetsgivare och bostad som avser samma tidpunkt. Det är därförönskvärt att KUs tidsangivelse även i delta alternaliv kunde förbättras. Denförvärvsarbetande dagbefolkningen, vilken de flesta användare anser vara denviktigaste och mest använda redovisningen, kan inte grundas på individuelluppgift om den förvärvsarbetandes arbetsställe ulan endast uppskattasantalsmässigl och ulan fördelning efter demografiska bakgrundsdala (ålder, kön,anlal barn). Arbetets omfattning i arbetstid kan endasl grovt uppskattas medhjälp av inkomstens storlek, vilket begränsar statistikens användbarhet. Ingauppgifter alls erhålls om pendling, eftersom man för huvuddelen av deanställda (för de som arbetar hos arbetsgivare med flera arbetsställen, ca 3milj anställda) saknar arbetsställeuppgift. Vi anser därför alt denna lösning inte kan ersätta en FoB.Däremot skulle den kunna ge en viss kompletterande beskrivning avsysselsättningen under mellanliggande år förutsatt atl man även ifortsättningen skulle Prop.1983/84:85 56 hämta in uppgifter om sysselsättning och pendling i en FoBvart femte år. Årlig provisorisk sysselsättningsstafistik på gmndval av dettaalternaliv får i så fall framställas för att i någon mån tillgodose de löpandebehoven av statistik mellan FoB-åren. 5.1.2.1 Särskilda pendlingsundersökningar pä uppdrag Våradirektiv anger atl vi skall belysa möjligheterna atl tillgodose behovel avpendlingsdata i särskilda pendlingsundersökningar för olika regioner (län,kommuner) på uppdrag av de användare som särskill framför dessa behov. Alternativetmed en oförändrad KU medför att man inte får ett sysselsättnings- ochpendlingsregister på individnivå med uppgift om arbetsgivare och arbetsställeför en kortare avgränsad mätperiod. Ett pendlingsregister måste i så fallbyggas upp genom att man går ut med särskilda undersökningar för de regionerdär önskemål om pendlingsdata har uttryckts. En sådanundersökning skulle exempelvis innebära alt man går ut till samfiigaarbetsgivare som lämnat KU för anställda för det gångna inkomståret och harflera arbetsställen i CFR och ligger i undersökningsområdet. Arbetsgivarna fåren särskild förleckning över alla personer som på KU redovisats som anställda.På förteckningen skall lämnas individuell arbetsslälleuppgift för de anställdasom arbetar vid arbetsställen som ligger i undersökningsområdet. Utöverarbetsställeuppgiften kan även andra särskilda uppgifter, som beställaren avpendlingsundersökningen anser nödvändiga, behöva samlas in. Detta kan medföraatt undersökningen måste omfatta även arbetsgivare i provområdet som har endaslett arbetsställe. Denskisserade metoden innebär att pendlingsregister skapas för de kommuner ochregioner, där SCB fått särskilda uppdrag att genomföra sådanatilläggsundersökningar. Undersökningarna kommer att genomföras vid olikatidpunkter under skilda år. Det kommer därför inte att bli möjligt atl byggaupp etl pendlings- och sysselsättningsregister som täcker hela riket och somdärmed kan utgöra underlag för att även redovisa uppgifter om förvärvsarbetandedagbefolkning som grundas på arbetsslälleuppgift på individnivå. Vi har i ulredningen gjort vissa bedömningar avkostnaderna för sådana särskilda undersökningar. Genom en beräkning avnödvändiga resursinsatser för atl genomföra en heltäckandependlingsundersökning i ett län har vi uppskattat kostnaden till mellan2.50-3.00 kronor per förvärvsarbetande person. Skall samtliga län i rikettäckas av dessa undersökningar kan kostnaderna totalt uppskattas till 10-12milj kronor. Arbetsgivarnas insatser för det extra uppgiftslämnandet är dåinte medräknade. 5.1.3 Arbetsställeuppgift 1 särskild enkät eller på KU ocharbetstid från inkomstanmälan tid Vi har också övervägt ett alternaliv där KU med nuvarandeinnehåll 1983/84:85 57 kompletteras med en förbättrad tidsangivelse och däruppgift om arbetstid hämtas från anmälan om ändrad inkomst tillsjukförsäkringssystemet. Arbetsställeuppgift lämnas av arbetsgivare med fleraarbetsställen antingen direkt i en särskild enkät efter det alt KU lämnatseller på en KU som utökas endast med denna uppgifi. Vi harfunnit att den uppgift om arbelslid (heltid/dellid/säsongarbete) som finnspä sjukförsäkringssystemets anmälan om ändrad inkomst (bilaga 6) inte ärlämplig atl utnyttja. Skälen härför är alt uppgiften är alltför oprecis vadgäller arbetets omfattning för att kunna tillgodose behoven. Vidare kanuppgiften inte entydigt knytas till arbetsförhållandet en bestämd mätmånad ochinte heller till en bestämd arbetsgivare. Uppgiften redovisar för närvarandeden sammanlagda arbetstiden i de fall den försäkrade har en årsinkomst sombaserar sig på samtidiga anställningar på deltid hos flera arbetsgivare. Manfår således inte konsislenta uppgifter om arbetsgivare och arbetstidensomfallning. Om inkomslanmålan skall kunna uigöra administrativtunderlag för ar-betslidsredovisning krävs att arbetslidsuppgiflen ändras tillatt avse en exaktare uppgift i anlal timmar, exempelvis i ett antal klasser.Uppgiften måste i så fall kontinuerligt registreras på försäkringskassorna,vilket inte är fallet . Metoden skulle ändå inte ge full garanti för attarbetslidsuppgiflen stämmer överens tidsmässigl och i övrigt med deanställnings- och arbetsställeuppgifter som hämtas från annat underlag. För att säkerställa att arbetstidsuppgiften avser sammaanställningsförhållande är det egentligen önskvärt atl uppgiften omarbetsgivare knnde UtnytQas. Detta innebär i så fall atl även denna uppgiftskulle behöva registreras hos försäkringskassorna. I alternativet förutsätts att arbelsställeuppgift lämnasav arbetsgivare med flera arbetsställen. Omkring 15 000 av totalt 230 000arbetsgivare skall lämna uppskattningsvis 3,9 miljoner personuppgifter.Uppgiften kan lämnas på två olika sätt. I ena fallet lämnar arbetsgivarenuppgiften i efterhand på en förleckning över personer som på KU redovisats somanställda under mälmänaden. I det andra fallet lämnar arbetsgivaren dennauppgifi direkt på KU. Arbetsslälleuppgifti särskild enkät. Vi har övervägt men avvisat metoden alt la in uppgifter omarbetsställe från fierarbetsställeföre-lag genom en särskild enkät. Frånuppgiftslämnarhåll är man negativ till en sådan lösning. Detta har vi fåttbelagt i samband med de arbetsgivarkon-takter vi haft före och efterprovundersökningen med en utbyggd KU för i fögderi. Omarbetsställeuppgift skall lämnas föredrar uppgiftslämnarna att göra det isamband med att uppgifter lämnas på KU. Alternativet innebär vidare en senareläggning avregistrering av arbetsställeuppgiften. Detta skulle medföra att bearbetningaroch redovisning av resultat skulle försenas med omkring 6 månader Jämfört medom uppgiften Prop.1983/84:85 58 lämnats direkt på KU. Då avsikten är att åriigentillgodose behovet av statistik över den aktuella sysselsättningsutvecklingenanser vi denna konsekvens inte vara godtagbar. Arbelsställeuppgift pä KU. Alternativet med uppgift om arbelslidfrån inkomstanmälan till och arbetsställe på KU innebär altflertalet användarbehov kan tillgodoses. Förvärvsarbetande natt- ochdagbefolkning kan redovisas efter demografiska uppgifter och arbetsställetsnäringsgren. Alternativet medför alt som förvärvsarbetande redovisas ävenanställda som varit frånvarande från arbetet hela mälmänaden. Sysselsättningenmåste dock redovisas i arbetstidsintervall ulan säker koppling tillarbetsgivare och mätmånad. Antalet personer med växlande-/varierandearbetsplatser kan inte redovisas utan atl särskilt undersöka denna kategoripersoner i en enkät till arbetsgivare med ett arbetsställe. Sammantaget innebär detta allernativ en omfördelning avuppgiftslämnandet från allmänheten till arbetsgivarna. De bedömningar avalternativets kostnader - i varje fall om man avstår från att registrerauppgift om arbetsgivare i sjukförsäkringssystemet - som vi i övrigt gjortavviker inte nämnvärt frän motsvarande kostnader för övriga tekniskaalternaliv, där uppgift hämtas in om arbetstid och arbetsställe från sammaadministrativa underiag. Vi anser därför att övervägande skäl talar mol althämta in arbetstids- och arbelsställeuppgift från två olika administrativasystem med de innehålls- och bearbetningsmässiga problem och risker för förseningav statistiken som detta automatiskt medför. 5.1.4 KU utbyggd med uppgift om arbetstid och arbetsställe Vi har också närmare studerat alternativet KU utbyggd meduppgift om arbetstid och arbetsställe. Därigenom skulle man från sammaadministrativa dokument och register kunna hämta de basuppgifter som behövsför att tillgodose gemensamma behov hos användarna av sysselsättnings- ochpendlingsstatistik. Alternativet innebär atl arbetsgivaren för alla personer,som varit anställda under en viss bestämd mätmånad, lämnar uppgift på KU omöverenskommen veckoarbetstid och del arbetsställe vid vilket personen arbetarunder denna mätmånad. Genom atl införa dessa två uppgifter på KU får manföljande effekler vid registrering av basdata på individnivå i sysselsättnings-och pehdlingsregistret. Anställd under mätperiod. Den förvärvsarbetandessysselsättning och faktiska arbetsplats kan redovisas för en bestämd mätmånadoch kan därmed tidsmässigt mera tillförlitligt kopplas lill övriga individdata.Dessutom kan därmed sysselsatta utanför mälmänaden antalsmässigl ochinkomstmässigt registreras. För alla personer som varit anställdaunder mätmånaden registreras uppgift om överenskommen veckoarbetstid i antaltimmar. Prop.1983/84:85 59 Arbelsställeuppgift.För alla personer anställda under mätmånaden hos arbetsgivare med fleraarbetsställen lämnas arbetsställenummer på KU. För anställda hos arbetsgivaremed ett arbetsställe hämtas motsvarande uppgift ur arbetsställeregistret iSCBs centrala företagsregister. Alternativetger möjlighet att bygga upp etl sysselsättnings- och pendlingsregister meduppgifter som i stor utsträckning avser samma mätperiod. De anställda kanredovisas som natt- eller dagbefolkning samt efter pendlingsförhållanden medvalfri indelning efter demografiska uppgifter, sysselsättningens omfattning ochregional redovisningsnivå. De anställdas sysselsättning kan redovisas efternäringsgrenar baserade på arbetsställeuppgiften, vilket ger den bästa möjligakvaliteten. Sysselsättningens omfattning kan redovisas efter anlalarbetstimmar/vecka med den indelning som tillgodoser flertalet användarbehov. Anställdasom normall arbetar utanför arbetsgivarens ordinarie fasta arbetsställen (ex:vid växlande arbetsplatser) kan inle i samtliga fall särskilt registreras, dåuppgiften inte inhämtas från arbetsgivare med ett arbetsställe. Skall totalaantalet personer med sådana arbetsplalsförhållan-den kunna redovisas måstesärskilda kompletterande undersökningar göras till arbetsgivare med ettarbetsställe. Västeråsprovet.För att kunna ta ställning till alternativet utbyggd KU ansåg vi det nödvändigtatt genomföra ett praktiskt registerprov för atl testa om metoden årgenomförbar. Vi beslöt därför att man på försök i fögderi i sambandmed att KU lämnades även skulle hämta in uppgift om arbetstid ocharbetsställe frän arbetsgivarna inom fögderier. En detaljerad redovisning avhur detta prov genomfördes och dess resultat finns redovisad i detaljrapporten. Dettaprov innehöll även en särskild enkät till etl 100-tal medverkande arbetsgivaresom syftade lill atl utvärdera konsekvenser och kostnader för uppgiftslämnarna.Enkäten gav bl. a. följande resultat - det ansågs vara allmänt lättatt lämna uppgifterna i provet (34 av 36 företag med mer än elt arbetsställeansåg det lätt eller myckel lätt atl lämna arbetsställekod och 82 av 89 ansågdetsamma om uppgift om veckoarbetstid) - arbetsställeuppgift ansågs varalättare_alt lämna än uppgift om veckoarbetstid - för vissa grupper anställdasaknas avtalad veckoarbetstid, varför denna får ersättas med faktiskgenomsnittlig veckoarbetstid under mätmånaden. Förden offentliga sektorns arbetsgivare var problemen att lämna uppgifterna iprovet större än för de privata. 1 de diskussioner vi fört med dessaarbetsgivare har man dock understrukit atl dessa problem kan lösas. Sammanfattningsviskan följande slutsatser dras från erfarenheterna av det praktiska provet medutbyggd KU - arbetsgivarnahar i allmänhet relativt lätt tillgång lill uppgift om vilka 1983/84:85 60 somär anställda en viss mätmånad, arbetstid och arbetsställe för dessa samt kanlämna dessa uppgifter - arbetsgivarna föredrar attlämna uppgifterna direki på KU om uppgiflslämnandet är obligatoriskt - skattemyndigheten har möjlighetta hand om och registrera dessa exlra uppgifter på KU om nödvändiga resurserställs lill förfogande - det var produktionsteknisktmöjligt att bearbeta uppgifterna på KU med övriga uppgifter från olikaSCB-register för alt bygga upp ett sysselsättnings- och pendlingsregister Detär enligt vår bedömning endast genom en KU utbyggd med uppgift om såvälveckoarbetstid som arbetsställe som de grundläggande kraven på redovisning kantillgodoses. Elt tillägg av dessa två uppgifter ökar i hög grad användbarhetenav KU för statistiska bearbetningar och tillgodoser merparten av de behov somanvändarna framfört till FOBALT. Uppgifterom de förvärvsarbetandes sysselsättning och pendling för redovisning påregional och nivå föreslås inhämtas genom att manutnylQar en utökad KU för anställda och SCBs inkomstregister och CFR förpersonliga företagare inklusive självständiga yrkesutövare. Dennuvarande KU kompletteras med uppgifter om överenskommen veckoarbetsfid ocharbetsställenummer. Förslag lill en på detta sätt ändrad KU finns redovisad ibilaga 4. Uppgifterna skall lämnas av arbetsgivaren för de personer som varilanställda på följande sätt. Anställdunder november: För atl man rätt skall kunna avgränsa dem som är anslälldaunder november månad måste KUs tidsangivelse förbättras. Det föresläs ske genomatt frågan utformas så att det tydligare framgår att uppgift om första ochsista månad för redovisade förmåner måsle uppges om de inle omfattar helainkomståret. Uppgifterom arbetstid och arbetsställe avser endast de KU som lämnats för inkomsttagaresom var anställda och där arbetsgivaren redovisat kontantbruttolön om och avdragen preliminär A-skatt (dvs ärhuvudarbetsgivare). För övriga KU behöver uppgifter inte lämnas om delförenklar uppgiftslämnandet för arbetsgivaren. Överenskommenarbetstid: Avser den normala arbetstid som avtalats att gälla förnovember månad. Om denna uppgift inte finns tillgänglig anges senast kändaarbetstid. Om arbetstiden avser minst lämnas markering för heltid -om den är anges antalet hela timmar. Föranställda som varit helt frånvarande från sitt arbete under hela Prop.1983/84:85 61 novembermånad på grund av l.ex. sjukdom eller Qänstledighel anges arbetstiden till Otimmar. Harinte en fasl arbetstid/vecka avtalats med den anställde anges dengenomsnittliga faktiska arbetstiden för november. Arbetsställenummer:Uppgiften föreslås lämnas endast av arbetsgivare som har flera arbetsställenregistrerade i det planerade basregistrets arbetsställeregister vid SCB. Enförteckning över arbetsgivarens fasta ordinarie arbetsställen - vilkaidentifieras genom arbetsgivarens organisations-/personnummer tillsammans medett fyrsiffrigt arbetsställenummer - tillställs denne före novembermånad. Förteckningen utgör underlag för att lämna arbetsställeuppgiften pä KU iJanuari månad. Arbetsställeuppgiftenskall avse det ordinarie arbetsställe som den anställde vanligen infinner för att börja sitt arbete. Uppgiften lämnas genom alt det fyrsiffrigaarbetsställenumret anges på KU. För anställda som inleinfinner sig vid något av arbetsgivarens fasta ordinarie arbetsställen för attbörja sitt arbete ulan arbetar exempelvis vid växlande/varierande adresserlämnas i stället vissa bestämda för alla gemensamma arbetsställekoder. Arbetsgivare med ettarbetsställe behöver inte lämna arbelsställeuppgift. För personer somredovisats som anställda kan arbetsställeuppgift hämtas direkt frånCFR genom att uppgiften kan kopplas till KU pä organisalions-/personnummernivå.Förslagel innebär att samtliga anställda knyts till arbetsstället och uppgiftsaknas om vilka av dessa som normalt har sin arbetsplats utanför arbetsstället.Det medför att totala antalet personer med växlande/varierandearbelsplatsförhållanden inte kan redovisas utan att genomföra en särskildenkätundersökning för alt beskriva antalet sädana anställda hos arbetsgivaremed etl arbetsställe. Efterdet att KU har lämnats lill skaltemyndigheterna bereds och registreras dessapä sedvanligt sätt. Uppgifterna om veckoarbetstid och arbetsställenummerregistreras länsvis av länsstyrelsernas dataenheter tillsammans med en kopiaav övriga uppgifter på KU. Uppgifterna överlämnas därefter lill SCB för vidarebearbetning, kontroll och uppbyggnad av ett sysselsättnings- ochpendlingsregister över anställda. Ombordanslällda på svenskafartyg, vilka betalar sjömansskatt, ingår som tidigare nämnts inte i ordinarieKU-rutiner hos skattemyndigheterna. För att komplettera SCBs register överanslällda föreslås alt uppgifter om dessa personer hämtas frän del särskildaADB-regislrel över ombordanslällda hos sjömansskallekontoret i . 5.1.5.2Uppgifter om personliga företagare Egnaföretagare, som arbetar men inte har etl formellt anställningsförhållande idet egna företaget och självständiga yrkesutövares syssdsätt-ningsförhällandenkan inte fångas upp genom KU-systemet. Uppgifter om sysselsättningen för dessagrupper föresläs hämtas från SCBs inkomstregister och CFR. Som företagareföreslår vi alt man räknar 1983/84:85 62 depersoner som deklarerat inkomst av Jordbruksfastighet och/eller rörelse ochsom inte registrerats som anställda enligt registret över anställda. Uppgifiom förelagarens näringsgren och arbetsställe hämtas så långt möjligt från CFR.Uppgift om arbetstid föreslås utgå för denna kategori med hänsyn tillsvårigheterna att inhämta en kvalitelsmässigt acceptabel uppgift och det mindrebehov av denna som användarna av FoB-data har sagt sig ha. Inkomstregistretsom baseras på deklarationsmaterialet och slutliga taxeringsuppgifter haravsevärt längre produktionstid än . Ett definitivt register överföretagare för elt bestämt redovisningsår kommer därför att vara tillgängligtförst etl år efter att uppgifter om anställda från KU kan börjabearbetas. Med anledning av alt en heltäckande redovisning av antaletförvärvsarbetande bör presenteras snabbast möjligt, föreslår vi därför attantalet företagare och deras sysselsättning preliminärt skattas med uppgifterfrån året före redovisningsåret. Iavsnill 3 har vi angivit att behovet av årlig regionalt fördelad sysselsättningsstatistikär stort och har successivt ökat . SCB har därför sedan 1975försökt att till viss del tillgodose delta behov genom alt etappvis utveckla enstatistik som provisoriskt kan beskriva sysselsättningsutvecklingen årsvisutöver den statistik som FoB 75 och FoB 80 givit. Denna statistik har somutgångsmaterial använt SCBs inkomstregister och redovisat den förvärvsarbetandenatibefolkningen kommunvis fördelad efter kön, anlal barn och med en grovskattning av förvärvsarbetets omfattning i arbetstid med hjälp avarbetsinkomstens storlek (SPINK-meto-den). Genom att SCB fr. o. m. 1979 hartillgång till och kunnat komplettera befintlig information med KU-data har manäven sökt utveckla en kommunvis redovisning av förvärvsarbetande dagbefolkningför 1979 och 1980. Dennaprovisoriska sysselsättningsslatistik tillämpar en skatlningsmeto-dik somförutsätter att det finns tillgång till heltäckande uppgifter om antaletförvärvsarbetande och deras sysselsättning från en FoB vart femte år.Statistiken ger endast en kommunvis redovisning av nallbefolkning ochschablonmässig uppskattning av dagbefolkningen. Någon pendlingsinformationerhålls inte. Även om denna statistik inle kan tillgodose viktiga användarbehovanser vi att den fortsättningsvis bör tas fram t. o. m. Därigenom kan mani någon mån förse användarna med årlig information i avvaktan på att man harfattat beslut om och startat produktion av ärlig reguljärsysselsättningsstatistik . 1983/84:85 63 5.2 Hushåll och lägenheter Det finns inga heltäckande register över landetshushåll och lägenheter annat än de som varje gång byggts upp i samband medFoB. För att kunna ersätta FoB och tillgodose behoven måste därför nya registerskapas. Direktiven säger att alternativa registerlösningar skall inrymma olikaambitionsnivåer. 5.2.1 Lägenhetsnummer 1 folkbokföringen ochlägenhetsregister Den enda löpande statistik på lotalbasis som finns omsvenska familjer och hushåll är civilståndsstatistiken frän registret övertotalbefolkningen (RTB) och statistiken om den s k RTB-familjen (gifta samboendeoch ensamstående med eller utan barn). Dessa redovisningar har dock förfierlalet användningar blivit i det närmaste meningslösa. Enligt FoB80 tillhörde t. ex. av samtliga samboende gruppen samboende integifta. I den löpande statistiken redovisas dessa personer som inte gifta ochtillhörande en familj med endast en vuxen. 1980 hade av de barnsom föddes i en inte gift mamma. För att nå en mer rättvisande löpande beskrivning avfamilje- och hushållsförhållandena är en registeriösning som grundar sig påett gemensamt lägenhetsnummer såväl i folkbokföringen som i ettlägenhetsregister det klart bästa alternativet. I flera yttranden över vårdelrapport underslröks kraftigt att denna lösning är det enda riktigaregisteralternativet till FoB på delta område. Ett sådant system tillämpas iDanmark och är under uppbyggnad i . Lösningen skulle innebära alt - varje lågenheti landel ges en särskild identifikation - dennaidentifikation införs i folkbokföringsregislren - man folkbokförspå lägenhet i stället för på fastighet - eltlägenhetsregister med samma identifikation byggs upp - allmänheteninformeras om lägenhetsnumren. behöver i ett första steginte innehålla annan information än identifikation, dvs lägenhetsnumret föratt kunna fylla sin roll i en familje- och hushållsbeskrivning. tillförs uppgifter om lägenheten och den byggnad som dentillhör kan det dessulom ge statistik över lägenheter och ombostadsförhållandena för olika hushållstyper. Man skulle exempelvis kunnabelysa lägenheternas storlek och utrustning i kombination med byggnads- ochfastighetsdata, l.ex. hustyp och byggnadsår och med hushållels storlek. Metoden kan förutsättas ge en kvalitelsmässigt bra statistikdå den skulle bygga på elt material som av administrativa skäl kan förväntas haen hög kvalitet. Jämförbarheten med tidigare räkningar bedöms vara god. Uppgifiom antalet personer som är samboende i äktenskapsliknande form utan alt varaformellt gifta kan dock inte erhållas genom denna metod. Igångsättning och drift av en sådan lösning skulle krävarelativt omfat- Prop, 1983/84:85 64 landeinsatser inte minst från uppgiftslämnarna, dvs allmänhet och fastighetsägare.Vi har därför gjort bedömningen att även andra lunga samhälleliga behov än derent statistiska krävs för att denna registeriösning skall kunna motiveras.