prop · G70376 · 1983-12-31 00:00:00 — Att låta mark nadsmekanismerna genom sänkt lönsamhet påverka produktionsvolymen Prop.1983/84:76 Bilaga 2 51 är däremot endast lämplig på . På lång siktleder en sänkt lönsamhet till lägre investeringsvolym vilket påverkar produktionsvoly-, men dels direkt genom lägre volym nyinvesteringar, dels indirekt vialångsammare produktivitetsutveckling. På kort sikt är emellertid inte sänktlönsamhet i Jordbruket ett rekommendabelt instrument pä grund av utbudets lågapriselasticitet. Det måste också beaktas att resurserna inom jordbruket harmycket begränsade alternativa användningsmöjligheter. Även på läng sikt måstelönsamhetssänkningen vara begränsad och kompletteras med styråtgärder. Framförallt måste "'norrlandsstödet".räknas upp och omfatta flera utsattaglesbygdsområden (l.ex. Vidare bör höjda avgifter på kemiskabekämpningsmedel, konstgödsel och importerat kraflfoder användas parallelltmed priset pä jordbruksprodukter för att styra lönsamheten. anför: Olikaåtgärder för produk tionsminskning har också diskuterats i kommittén. Åtgärder som vidtagits, såsom avvecklingsersättning av mjölkkor och investeringsförbud inom animalieproduktionen. har inte ännu givit några påtagliga resultat. Systemen har dock varit i bruk i alltför för att verkningarna rätt skall kunna bedömas. Förbundet har därför inget att erinra mot att förbu det mot investeringar bibehålls ännu etl år. Förbundet vill betona sin uppfattning att ett tvåprissysteminte heller bör användas som styrmedel för produktionen. Alltförmycket av kortsiktiga selektiva ålgärder för produktionens begränsning börockså undvikas. Förbundets uppfattning är den att marknadskrafterna, priset ochlönsamheten är de mest effektiva medlen för att begränsa produktionen på ettmer varaktigt sätt. En förutsättning härför är emellertid, som vi tidigarepåpekat, att kompensationssystemet blir utformat på etl sådant sätt att delgynnar de seriöst satsande heltidsföretagen. Förbundet vill starkt understrykaangelägenheten av att en fortsatt rationalisering och sund utveckling avföretagsstruktur och teknik främjas. Om kortsiktigt verkande åtgärderundantagsvis måste tillgripas, måste även dessa inriktas så att rationaliseringeninte motverkas. LRF anför: LRF delar LMKs uppfattning att de presenteradeberäkningarna av överskottens effekt på samhällsekonomin är ofullständiga. LRFförutsätter att LMK under sitt fortsatta arbete låter utföra en fullständiganalys av överskottens uppkomst samt deras samhällsekonomiska betydelse. Dåbör ocksä beaktas att samhället måste bära det ekonomiska ansvaret förlivsmedelsberedskapen, regionalpolitiken m.m. Enligt LRF är överproduktionen en tillgång församhällsekonomin så länge denna produktion sker utan nämnvärda nyinvesteringar.För jordbrukssektorn är dock överskotten en belastning så länge jordbruket ensamtfår bära hela koslnaden för exporten inklusive hela kostnaden för deproduktionsresurser utanför Jordbruket som skulle friställas om överskottentogs bort. Det är därför rimligt att samhället bär en skälig del av kostnadernaför det överskott som uppstått till följd av 70-talets stimulanser och80-talets åtstramningar. De regionalpolitiska aspekterna har behandlats mycketöversiktligt i betänkandet. LRF förutsätter att dessa frågor blir föremål förgrundlig analys i LMKs fortsalla arbete. 1 detta sammanhang är det mycketangelägel att frågor som berör prisstödet till Jordbruket i norra med förtur. Prop.1983/84:76 Bilaga 2 52 LMK redovisar elt antal åtgärder som skulle kunna användasi produktionsstyrande syfte. Dessutom åsyftas att via koslnadskompensationenkunna tillgripa prispressen som en produktionsstyrande åtgärd. Det är LRFsbestämda uppfattning att en allmän pris- och lönsamhetspress med syfte altåstadkomma balans mellan produktion och konsumtion får mycket allvarliga ochlångtgående ekonomiska och sociala konsekvenser för lantbruket och landsbygdenoch då särskill de utpräglade glesbygderna. En allmän pris- ochlönsamhetspress innebär bl.a. ett totalt åsidosättande av inkomslmålet. Dettakan LRF inte acceptera. LRF anser att man utifrån svenska och utländskavetenskapliga studier och utifrån praktiska erfarenheter kan dra följandeslutsatser om en allmän pris- och lönsamhetspress. - Del är intemöjligt atl nå balans mellan produktion och konsumfion utan drastiskasänkningar av lantbrukarnas inkomster. - 1 ettinledningsskede kan produktionen öka. - Lantbrukare sommed stor andel lånat kapital investerat för en framtida effektiv produktiondrabbas hårdast. Produktionen minskar inte för att dessa går i konkurs. - För att fåminskad produktion fordras att sysselsättningsmöjligheterna utanför Jordbruketär goda. De produktionsstyrande åtgärder som LMK övervägt berör endaslanimalieproduktionen. LRF vill betona alt det är angelägel att åtgärder, somberör andra delar av Jordbruket eller angränsande verksamheter, också prövas.Det väsentligaste är all finna ålgärder som beroende på produktionsmåletpåverkar intresset för ökad eller fortsatt animalieproduktion. Möjlighelernaatt kombinera jord- och skogsbruk bör särskilt uppmärksammas. LRF anseratt det är nödvändigt att förbudet mot utökningsinvesleringar i djurstallar föriängssåsom LMK förordar och att det inte tas bort förtån det kan ersättas med andralångsiktigt verkande regler som anpassar inflödet av resurser till det långsikfigaproduktionsutrymmet. De av LMK och tidigare även av LRF föreslagna ändringarnai reglerna för avvecklingser-sätlning för vissa mjölkproducenter bör genomförassnarast. LRF tillstyrker således LMKs förslag i dessa avseenden. Det är vidareangeläget att möjliga styrmedel, l.ex. tvåprissystem för mjölk, detaljutformasoch att alla berörda instanser håller en hög beredskap så att åtgärder kansättas in med kort varsel om produktionsbalansen försämras. För att det skall vara möjligt att åstadkomrna enlångsiktig produktionsbalans måste samhället aktivt och helhjärtat medverkatill att skapa bl.a. ekonomiska förutsättningar för alternativ produktionoch/eller alternativ användning av nuvarande produkter. I anslutning härtillvill LRF också mycket kraftigt understryka betydelsen av att statsmakterna istörte utsträckning än beaktar kombinationen Jord/skog och demöjligheter denna kombination ger. SI och SLIM anför:----- kan vi inte dra någon annanslutsats än att kommittén kraftigt undervärderat mjölköverskotten, både päkort och medellång sikt. Vi finner det därför angeläget att man redan nuöverväger införandet av ålgärder för att förhindra att produktionsbalansen förmjölk ytteriigare försämras. som SLIM har principiellt ennegativ inställning till selektiva slyråtgärder, som oftast leder tilldetaljregleringar och onödig 1983/84:76 Bilaga 2 53 När det gäller mjölkproduktionen finnsemellertid skäl som lalar mot ett användande av generella prispolitiska medelför att minska produktionen. Vi vill därför - trots vår principiellainställning - inte motsätta oss elt tvåprissystem för mjölk, med de nackdelar iolika avseenden som elt sådant har. Internationella jämförelser tycks tyda påatt någon nämnvärd reducering av mjölköverskotten knappast är möjlig utan någonform av kvotering. Del är emellertid viktigt att åtgärder sätts in ,innan produktionsöverskotten blivit alltför stora och kostsamma. Den internationellabalansutvecklingen på mjölkmarknaden inger redan nu oro. Handelns samarbetsorgan i Jordbruksfrågor anför: 1 frågaom investeringar gäller tillfälligt förbud mot investeringarinom animalieproduktionen. Förbudet, som gäller t. o. m. ,anser kommittén bör förlängas tills dess statsmakterna tar ställning tillkommitténs samlade förslag. Vi sympatiserar inte med åtgärden som sådan, vilken vianser vara ett allvarligt ingrepp i den rätt fill fri företagsamhet, som ävenfortsättningsvis bör vara en självklar grundprincip i det svenska näringslivet. Däremot delar vi i stort kommitténs uppfallning om att dennuvarande obalansen mellan produktion och konsumtion visserligen är oroande menändock inle är av sådan omfattning, att åtgärder på kort sikt bör vidtagas.Livsmedelskommittén kommer i sitt fortsatta arbete att framläggaförslag till en framtida produktionsmålsättning för det svenska Jordbruket.Dessa värderingar bör enligt vår mening avvaktas, innan eventuella åtgärder i produklionsbegränsandesyfte vidtas. anför: Förbundet delar LMK:sbedömning, att nuvarande förbud mol investeringar inom animalieproduktionenbör bibehållas, tills ställning tagits till LMK:s samlade förslag i dessslutbetänkande. KF anför:----- KF delar utredningens uppfattning att detär till fördel särskilt för Jordbrukarna, men troligen även förkonsumenterna, om produktionen bringas i balans. Enligt KF:s uppfattning börkonsumenterna för de flesta animalieprodukterna även ha tillgång tillkompletterande importvaror, l.ex. KF anser ävenledes attöverskottsproduktionen i möjligaste mån bör avsättas i genom särskildaarrangemang. Av kommitténs överväganden angående olika åtgärder ochmetoder för att komma tillrätta med animalieöverskotten, på kort och långtsikt, finner KF det möjligt antingen med ett tvåprissystem inom l.ex.mjölkproduktionen och/eller kontraktsproduktion om detta kan ske ulan alltförvidlyftiga administrationsinsatser. Kontraktsproduktion har man för övrigt redanför köksväxter, sockerbetor, potatis (KF har kontraktproduktion pä ca 30000ton) och för kyckling- och äggproduktionen även om systemet inte fungerarperfekt för samtliga varor. KF förutsätter att kommittén i det fortsattautredningsarbetet ytteriigare penetrerar dessa och andra metoder för attåstadkomma produktionsbalans inom animalieområdena. Som ytterligare en produktionshämmandeåtgärd diskuteras det investeringsförbud som infördes och somföreslagits förlängt till , vilket KF principiellt inle anserlämpligt men som KF i nuvarande överskottsläge kan acceptera som en tillfälligåtgärd. Tryckeri, Stocicholm 1983