prop · G70366 · 1983-12-31 00:00:00 — Efter förslag från genomförderegeringen vidare en ändring av läkarvårdstaxans arvode för fritidspraktik fr.o. Ändringen innebär att arvodet för fritidsprakiiker utgårenligt den lägre taxa som gäller för läkare fr. o. m. det år han fyller . Verken redovisade sitt uppdrag till regeringen i slutet avaugusti 1983. Av redovisningen framgår bl. a. att antalet läkare som anslutitsig till försäkringen har ökat . Ökningenav antalet läkare som tagit ut försäkringsersättning år 65 %.Många läkare som ansluter sig har således inte någon verksamhet. Antalet besökhos privatpraktiserande läkare har varit relativt medca 3 milj. besök . Antalet heltidsverksamma läkare (här definierade som demed minsl 2 000 besök ) har ,5-1982 minskat från 807 till590. Även om antalet hellidsverksamma läkare har minskat totalt setl kan enkraftig ökning av antalet nyanslulningar noteras . har 664 läkare som inte var anställda hossjukvårdshuvudman anslutit sig till försäkringen. En del av dessa läkare ärpensionärer eller läkare som av andra skäl inte har mer än 2 000 besök per år.Ytterligare etl antal läkare påbörjar aldrig någon verksamhet. Jämför man antaletnyanslutna läkare med antalet nu verksamma förefaller det som den 1983/84:66 13 nedåtgående trenden vad gäller heltidsverksamma läkarekommer att brytas. Offentligt anställda läkare med fritidspraktik svarar förhuvuddelen av den kraftiga ökning som jag har redovisat. beräknades antalet besök hos fritidspraktiker vara200 000. fanns det 651 anslutna fritidspraktiker, varav 421 varverksamma med 233 000 besök. var antalet anslutnafritidspraktiker 1 868, varav 1 214 verksamma med 346 800 besök. har en avtio offentligt anställda läkare fritidspraktik. Enligt riksförsäkringsverketsprognos kan antalet besök under är 1983 beräknas till mellan 500 och 570 000.Effekterna av laxesänkningen har då inte kunnat vägas in.Verket kommer att närmare studera utfallet av denna åtgärd. Verkens rapport bereds f. n. inom . Det samhällsekonomiska läget ställer ökade krav pååterhållsamhet när det gäller kostnadsutvecklingen inom den allmännaförsäkringen. Med hänsyn härtill och till angelägenheten av att få lill stånden bättre planering av den öppna hälso- och sjukvården finns det anledning altöverväga olika frågor som har samband med reglerna för anslutning tillförsäkringen av privatpraktiserande läkare. hälso- och sjukvårdsberedning har iuppdrag att utreda möjligheter och konsekvenser av att i ökad omfattning förasamman och schablonisera ersättningarna från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Under utredningsarbetet skall också klarläggas hur enmera schabloniserad ersättning till de offentliga sjukvårdshuvudmännen skallsamordnas med försäkringens ersättningar till privatpraktiserande vårdgivare.I delta sammanhang kan också reglerna för anslutning av privatpraklikse-randeläkare behöva ses över. Jag finnerdet lämpligt att informeras om vad jag här anfört om anslutningen avprivatpraktiserande läkare till den allmänna försäkringen. Jag räknar med altlämna en ny redovisning når nyssnämnda utredning slutförts. I denna fräga har jag samrått med statsrådet . 3 Statsbidragsgrundande bostadskostnad för kommunalt hostadstill-läggtill makar Fr. o. m. ulgår statsbidrag tillkommunernas kostnader för kommunalt bostadsfillägg till folkpension (KBT).Statsbidrag medges under förutsättning att kommunen täcker av dendel av den månatliga bostadskostnaden som överstiger 80 men inte . för enogift pensionär och . Kommunen erhåller statsbidrag med 25 %av sina statsbidragsberätligade kostnader för KBT. Bestämmelserna härom finnsbl. a. i förordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunalt bostadstilläggtill folkpension. Enligt nuvarande tillämpningsregler kanstatsbidragsgrundande KBT utgå 1983/84:66 14 för makarnas gemensamma bostadskostnad oavsett om bäggemakarna uppbär folkpension eller ej. Vid inkomstprövningen görs däremot enuppdelning av inkomsten så att vardera makens årsinkomst beräknas utgörahälften av makarnas gemensamma årsinkomst. Enligt min mening bör reglerna för beräkning av denbostadskostnad som berättigar till statsbidragsgrundande KBT följa de principersom gäller vid inkomstberäkningen. Det innebär att kostnaden för makarnasgemensamma bostad bör fördelas med hälften på vardera maken. I de fall endastden ena maken uppbär folkpension som grundar rått till KBT bör således endasthalva bostadskostnaden låggas till grund för KBT-beräkningen, Mot denna bakgrund föreslår jag att reglerna förstatsbidrag till kommunernas kostnader för kommunalt bostadstillägg ändras så,att statsbidragsgrundande bostadskostnad för en av makarna anses utgörahälften av makarnas gemensamma bostadskostnad. De ändrade statsbidragsreglernabör gälla fr. o. m. . De föreslagna reglerna kommer att beröra knappt 7000 pensionärer som uppbär KBT. Omläggningen bör dock inte leda till attbostadstillägg som utgår för december månad 1983 behöver minskas fr. o. m. den1 till följd av de nya stalsbidragsreglerna. Statsbidrag bördärför även fortsättningsvis utgå för de bostadstillägg som utgår för december1983 och därefter fortsätter att utgå med tillämpning av nuvarandestatsbidragsregler. Däremot kommer förändringen att genomföras förnytillkommande pensionärer. De nya reglerna beräknas reducera destatsbidragsgrundande KBT-kostnaderna med ca 20 milj. kr. Underförstå åretberäknas minskningen till ca 2 milj. kr. Av dessa belopp faller påstatsbidraget. Det ankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Jag anserdet dock vara lämpligt atl informeras om vad jag här har anfört. 4 Behörighet för den allmänna att fattabeslut om ersättning till en försäkrad som är inskriven hos en annanförsäkringskassa Enligt 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)skall en försäkrad person i princip vara inskriven hos den allmännaförsäkringskassa inom vars verksamhetsområde han är mantalskriven. Sjukvårdsersältning, sjukpenning och föräldrapenning utgesenligt AFL av den försäkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven,inskrivningskassan (2 kap. 10 §, 3 kap. 13 § och 4 kap. 20 § AFL). Molsvaranderegler gäller arbetsskadeersättning m. fi. förmåner som utbetalas avförsäkringskassorna. Enligt lagen (1947:1) om allmän sjukförsäkring, som gälldeföre AFL:s tillkomst, ålåg det i vissa fall allmän sjukkassa att utge sjukhjälpoch utöva 1983/84:66 15 sjukkontroll för annan kassas räkning. Någon liknandebestämmelse finns inte i AFL. Försäkringskassorna följer dock i praktiken detillämpningsföreskrifter som har utfärdals av den 21december 1954 i anslutning till den äldre lagstiftningen. Vissa beslut fallasmed stöd härav alltjämt av annan kassa än inskrivningskassan. Inskrivningskassan beslutar alltid i ärenden som inledirekt avser ersättning, såsom fastställande av sjukpenninggrundande inkomst,beviljande av frivillig försäkring samt i vissa återkravsärenden. Vidarebeslutar inskrivningskassan om pensionsförmåner, barnbidrag ochbidragsförskott. Övriga ersättningsärenden avgörs som regel av den kassa somtar emot anspråket på ersättning. Försäkringsöverdomstolenhar i en dom i ell visst fall prövat frågan om behörighet förannan försäkringskassa än inskrivningskassan att fatta beslut rörandesjukpenning till en försäkrad. Domstolens avgörande synes innebära alt endastinskrivningskassan har ansetts behörig att fatta beslut som går den försäkradeemot. Riksförsäkringsverkethar, bl, a, med anledning av nämnda dom, gjort en utredning och med skrivelseden till överlämnat utredningsrapportenBeslutsrätt vid annan försäkringskassa än inskrivningskassan. Verket har ocksåbifogat en sammanställning av de remissyttranden över rapporten som verketinhämtat från försäkringskassorna. I skrivelsen föreslår riksförsäkringsverketförfattningsändringar som innebär att annan försäkringskassa äninskrivningskassan skall kunna fatta beslul i vissa ärenden. Verkets förslaggrundar sig pä nämnda rapport jämte vad som anförts av försäkringskassorna.Förslagen omfattar sjukvårdsersältning, sjukpenning och andra dagersättningarsamt arbeisskadeersättning lill sjömän. På dessa områden finner verket att detskulle skapa svårigheter att alltid kräva beslut av inskrivningskassan. För egendel finner jag det lämpligt såväl av ralionalitetsskäl som ur servicesynpunktatt beslut i vissa fall kan fattas av annan försäkringskassa äninskrivningskassan, t. ex. av kassan på den ort där den försäkrade varaktigtvistas eller är bosatt men ännu inte blivit mantalskriven eller där viss vårdhar meddelats. En sådan ordning tillämpas i vissa avseenden enligt nuvarandepraxis. Denna har dock inte slöd i någon författning. Ett sådant stöd bör nuskapas. Jag övergår härefter till att närmare behandla de olikapunkterna i förslag. föreslår atl frågor om ersättningför läkarvård. tandvård och sjukvårdande behandling skall prövas av den försäkringskassainom vars verksamhetsområde vården har meddelats. Prop.1983/84:66 16 inte till den försäkrade utan betalas ut till vårdgivaren.Denne upprättar enligt nuvarande praxis en samlingsräkning, som sändsin till och prövas av den försäkringskassa inom vars område vården harmeddelats. På räkningen tas upp all vård oavsett i vilka kassor vårdlagarna ärinskrivna. förslag innebär att den handläggningsordningsom nu tillämpas ges slöd i lag. Verket föreslår härutöver att förhandsprövningav tandvårdsersättning skall göras av den kassa inom vars verksamhetsområdevården ges och att denna kassa således också skall göra den slutligaprövningen. Sistnämnda förslag har även :framförts av 1978 årstandvårdsutredning i betänkandet (SOU 1982:50) Reviderad tandvårdstaxa. Jag biträder förslag somöverensstämmer med vad försäkringskassorna har anfört. I fråga om ersättning för sjukhusvård debiterarvårdgivaren f. n, patientens inskrivningskassa. I utredningsrapporten föreslåssamma beslutsregel som föreslagits för den öppna vården. Frånförsäkringskassehåll har invändningar gjorts mot detta förslag. Man har bl. a.pekat på att det ofta finns samband mellan ärenden om ersättning försjukhusvård och sjukpenning. Beträffanderesekostnadsersättning föreslås i rapporten all bestämmelserna skall varaoförändrade, dvs, att sådana ärenden skall handläggas av inskrivningskassan.Även på denna punkt har försäkringskassorna invändningar. De framhåller attdet skulle innebära en försämring i förhållande till nuvarande tillämpning,enligt vilken den försäkrade kan vända sig till valfri försäkringskassa. Vidareframhålls alt kassan på vistelseorten i regel har bällre kännedom om lämpligakommunikationer. Kassorna föreslår olika lösningar, t. ex. alt ersättningenskall beslutas av den kassa där vården meddelats eller att inskrivningskassanskall kunna ge ett uppdrag åt annan kassa. a. lill vad som anförts från försäkringskassehåll föreslårriksförsäkringsverket, såvitt avser annan sjukvårdsersättning än för läkarvård,tandvård och sjukvårdande behandling, att lagbestämmelserna skall ändras så attinskrivningskassan får möjlighel att ge en annan kassa i uppdrag att fattabeslut i ersättningsfrågor. Denna möjlighet bör enligt verket i första handanvändas om kassan enligt vad nedan anförs uppdrar åt en annan kassa att betalaut sjukpenning till en försäkrad. Även jag finner det lämpligt atl införa enuppdragsmöjlighet på det sätt föreslagit. Härvid börgälla atl uppdraget skall lämnas skriftligen och ange vad den mottagande kassanskall beslula om. Den kassa som lämnar uppdraget skall däremot inte kunna lämnanågra direktiv om hur den mottagande kassan skall besluta. Omprövning av ettbeslut görs givelvis av den kassa som fattat beslutet. Besvär över det beslutsom fattats efter omprövningen anförs också hos försäkringsrätten för detområde till vilket den mottagande kassan hör. Förslagen innebär ändring i 2 kap. 10 § AFL. 1983/84:66 17 Även i fråga om beslut om sjukpenning, föräldrapenning ochandra slag av dagersättning föreslår attinskrivningskassan skall kunna lämna uppdrag till en annan kassa. Det gälleräven dagersättningar som försäkringskassorna betalar ul till studerande, värnplikligaoch civilförsvarspliktiga. Som framgått inledningsvis tillämpas redan nu denordningen att en annan kassa än inskrivningskassan i vissa fall fattar beslutom utbetalning av sådan ersättning. Ett uppdrag bör enligt verket inle kunnaavse fastställande av sjukpenninggrundande inkomst. Verket framhåller, ienlighet med vad som anförts frän försäkringskassehåll, att ett uppdrag däremotbör innebära att den mottagande kassan även övertar sjukkonlroll,rehabiliteringsfrågor m, m. Jag biträder förslag, som förutomen bällre service innebär fördelar i rehabiliteringsärenden, där det ärangelägel att utredningen kan ske nära den försäkrade. En förutsättning för att ett uppdrag skall lämnas börnormalt vara att den enskildes vistelse på annan ort är någorlundastadigvarande. Del bör vara naturligt alt ge elt uppdrag vid ändradkyrkobokföring. Normall bör ett uppdrag inle återkallas så länge deförhållanden som ligger lill grund för uppdraget består. Innebörden av att ett uppdrag lämnas bör vara att denkassa som får uppdraget, i stället för den uppdragslämnande kassan, skallhandlägga alla frågor som rör ärendet, såsom sjukkontroll, prövning av rehabilileringsbe-hovoch indragning av ersättning. Beträffande omprövning och besvär över beslut som grundarsig på uppdrag gäller vad som sagts i föregående avsnitt. Förslagen innebär ändringar i 3 kap. 13 § och 4 kap. 20 § AFL,8 kap. 3 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och 7 § lagen (1956:293)om ersättning till smittbärare. Liknande ändringar aktualiseras i 5 kap. 15 §,6 kap. 14 § samt 7 kap. 14 och 18 §§ studiestödsförordningen (1973:418), 39 § värnpliktsförmänsförordningen(1976:1008) och 16 § förordningen (1976: 1011) om förmåner tillcivilförsvarspliktiga. Jag har samrått med cheferna för försvars- ochutbildningsdepartementen, som avser att återkomma till regeringen i fråga omändringar i förordningarna. Det ankommer på att överväga behovetav verkslällighetsföreskrifter till följd av de nya bestämmelserna. 4.4 Arbetsskadeersättning till sjömän föreslår även en ändring av delagbestämmelser som avser handläggningen av ärenden omarbetsskadeersättning lill sjömän. Enligl 8 kap. 2 och 3 §§ lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring(LAF) Prop.1983/84:66 18 anmäls arbetsskador och handläggs arbetsskadeärenden iprincip hos den försäkringskassa där den skadade är inskriven. Om det inte gåratt avgöra till vilken försäkringskassa ärendet hör skall anmälan ochhandläggning när det gäller sjömän ske hos allmänna försäkringskassa,som har en sårskild sjöfartsseklion. Under den s. k. redarskyddade tidsperioden- dvs. den tid då sjömannen är berättigad till sjuklön m. m. enligtsjömanslagen (1973:282) - får redaren uppbära den ersättning i form av sjukvårdsersältningoch sjukpenning som tillkommer sjömännen. Enligt förordningen (1982:842) omvissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän utbetalas sådan ersättning avGöteborgskassan oavsett i vilken kassa den försäkrade är inskriven. Enligt den särskilda handläggningspraxis som har utbildatssänds alla anmälningar om arbetsskada direkt från redarna till Göteborgskassansom utreder ärendena. Härefter sänds handlingarna till den försäkrades inskrivningskassasom fattar beslut i ersättningsfrågan, Socialförsåkringsutskottetbehandlade i betänkandet 1981/82:2 om arbetsskadeförsäkringen en motion om atlbeslut i samtliga arbelsskadeärenden rörande sjömän skulle fattas avGöteborgskassan, Utskottet fann att en sådan ordning skulle innebära vissaproblem, bl. a. i det fall ett ärende omfattade frågor om såväl livränta frånarbetsskadeförsäkringen som pensionsförmåner från den allmänna försäkringen.Utskottet hemställde därför alt skulle ge regeringen till känna attfrågan om handläggningen av arbetsskadeärenden för sjömän borde utredas.Riksdagen biföll utskottets hemställan (rskr 1981/82:22). Riksförsäkringsverketföreslår att anmälan om arbetsskada som drabbat sjömän alltid skall kunnalämnas till Göteborgskassan. Någon annan ändring än nämnda ordning för anmälansamt den uppdragsmöjlighet som verket föreslagit generellt beträffandeersättningar föreslås inte. Verket framhåller att uppdrag till Göteborgskassannormall bör lämnas för den redarskyddade tidsperioden. förslag stämmer överens medförsäkringskassornas yttranden över utredningsrapporten. Jag biträder förslag, som innebärändring i 8 kap. 2 § LAF. Jag hemställer atl regeringen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1973:456) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring. 1983/84:66 19 3. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen(1956:293) om ersättning till smittbärare, delsbereder tillfälle att la del av vad jag anfört i det föregående om 5. vissa privatpraktiserandeläkares anslutning till sjukförsäkringen, 6. slalsbidragsgrundandebostadskostnader vid beräkningen av kommunalt bostadstillägg till makar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. minab/gotab Stocktiolm 1983 77119