prop · G70352 · 1983-12-31 00:00:00 — Däremot är del knappastmöjligt alt garantera en fortsatt verksamhet inom alla ämnen på alla orter därde förekommer . En fördelning av ansvaret för alt upprätthålla dennakompetens mellan i första hand universiteten bör därför göras. Det finns enliglmin mening skäl alt i samband med utarbetandet av en särskild förteckningenligt de riktlinjer jag har redovisat överväga en koncentration avresurserna för de mindre ämnena till ett sådant anlal orter per ämne attlivskraftiga institutioner garanteras. I den forskningspolitiska propositionsom kommer atl föreläggas avser jag all i elt mera allmäntperspektiv behandla frågan om arbetsfördelningen mellan högskoleenheterna ifråga om forskning och forskarutbildning. Den planeringsordning jagförordar innebär sammanfattningsvis följande. De ämnen i vilka dengrundläggande utbildningens fortbestånd är beroende av tilldelning av medel förenstaka kurser bör identifieras i enlighet med de kriterier jag har redovisattidigare. Lokaliseringen av sådana ämnen bör övervägas i etl nationelltperspektiv, och de högsko- Prop.1983/84:52 21 leenheter anges där utbildning i resp. ämne börgaranteras. Med della sätt att avgränsa de ämnen som bör beröras av enförändrad planeringsordning kommer avgränsningen atl förändras över liden, medhänsyn lill alt den blir beroende av bl. a. de allmänna utbildningslinjernas innehåll,dimensionering och lokalisering. Det innebär alt förteckningen över ämnen ochorter som skall omfattas av det på della sätt garanterade basulbudet måsteprövas i del årliga budgetarbetet. Jag avser att föreslå regeringen att ge UHÄ elt uppdragatt i anslagsfram-slällningen för /86 redovisa underlag för enförändrad planeringsordning i enlighet med vad jag har förordat i detföregående. Jag räknar med all det skall vara möjligt alt tillämpa den nyaordningen fr, o,m, /86, Frågan om en eventuell uppdelning avanslaget till bl, a, enstaka kurser behöver, somjag har berört,ytterligare belysas. Del nu nämnda uppdraget till UHÄ bör därför ocksåinnefatta en belysning av förutsättningarna för och konsekvenserna av en sådanuppdelning. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jag nu haranfört om planeringsordning för vissa enstaka kurser. En ny planeringsordning för vissa enstaka kurser bör ocksåkunna ge bällre förutsättningar för fördelningen av resurser för fortbildningoch vidareutbildning mellan olika högskoleregioner. Denna fråga har bl.a,uppmärksammats i de senaste årens budgetarbeten. Jag avser att föreslåregeringen att ge UHÄ i uppdrag att belysa åven denna fråga. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår atl 1, anla del inom utbildningsdepartementelupprättade förslagel till lag om ändring av högskolelagen (1977:218), 2, godkänna vadjag har anfört om förslag till anslagsframställning för forskning ochforskarutbildning, 3, godkänna vadjag har anfört om sektionsindelning av fakultet, 4, godkänna vadjag har anfört om planeringsordning för vissa enstaka kurser. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1983/84:52 22 Sammanfattning av departementspromemorian (DsU 1983:6) Högskolansinstitutionella organisation samt sammanställning av remissyttrandena över den En departementspromemoria (DsU 1983:6) Högskolansinstitutionella organisation har utarbetats inom . Yttranden har avgivits av statskontoret,(), , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av samtliga regionstyrelser ochhögskoleenheter, forskningsrådsnämnden, (). , (), Centralorganisationen /SR. Landsorganisalionen i (LO).Svenska arbetsgivareföreningen (), (),. samt länsstyrelserna iGollands. Väslmanlands och Östergöllandslän. 4' Den lokala högskoleorganisationen Problem med nuvarande organisation : En ofta återkommande kritik mot planerings- ochledningsorganisationen på lokal nivå har varit att organisalionen är alltföruniform. Den nuvarande ordningen leder till ett alltför flitigi sammanträdande samma frågor kan behandlas på flera nivåer i den lokala organisationen, Dessulomskiljs grundläggande utbildning och forskning/forskarutbildning ål i organisationen. Det saknas enligt UHÄ slöd för atl påslå atlförvaltningsapparaten inom högskolesektorn skulle ha växt till snabbare än inomandra sektorer. Den tillväxt som kan konstateras beror framför allt inle påhögskolans uppbyggnad och regelsystem utan snarare på den generellalagstiftningen, bl.a. inom del arbelsrältsliga området. Högskolan behöver nuarbetsro och UHÄ anser det därför rikligt all som föreslås i promemorian begränsasig till vissa justeringar inom nuvarande organisation. Universiteten och de tekniska högskolorna instämmer i slorti kritiken av nuvarande organisation och välkomnar möjligheten tillförenklingar av den lokala organisationen som man varnar för en mergenomgripande omorganisation. De flesta mindre högskoleenheterna är däremot avden åsikten att nuvarande organisation i stort sett fungerar väl. Flera remissinstanser, bl.a, universiteten i ochGöteborg saml regionstyrelserna för och högskoleregioner anserall frågan om organisatoriska förändringar fått för stark dominans de ' Indelningen i avsnitt ansluter lill indelningen ipromemorian Prop.1983/84:52 23 Åtminstone en del av högskolans beslulsproblemhiinger samman med den uniforma organisationen menar RRV. /SR och SFS. TCO kan inte acceptera kritiken som skäl alt förändraorganisationen. Behov av förändringar bör istället diskuteras mot bakgrund avreformens målsällningar och de gångna årens erfarenheter saml de krav som framöverkommer all slällas på högskolan. 4.1.2 Principiella utgångspunkter för förändringarDepartementspromemorian: Den åtgärd som ler sig mest angelägen är alt ytterligare ökaflexibiliteten och möjligheterna till anpassning av organisalionen efterhögskoleenheternas skiftande förutsättningar. Målsättningen bör vara attminska det totala antalet planerings- och ledningsorgan. En enig remissopinion ställer sig positiv till en ökad flexibilitet.Många högskoleenheter påpekar att man redan t, ex. drastiskt minskat antaletlinjenämnder. /SR betonar all inflytandel för bl.a. yrkeslivetsföreträdare inle får äventyras, då antalet lokala planeringsorgan minskas, 4.2.1 Högskolestyrelsernas roll Departementspromemorian: Ett medel alt nå ökad flexibilitet och anpassning avorganisationen lill lokala förulsällningar är all ge högskolestyrelserna ökadebefogenheter att beslula om resp, högskolecnhels planerings-ochledningsorganisation. Samtliga remissinstanser tillstyrker della förslag.Flertalet poängterar därvid värdel av en stark högskolestyrelse med etl samlatansvar för all verksamhel vid högskoleenhelen. Framhävandet avhögskolestyrelsens ledande roll får dock inle leda lill en recentraliseringlokalt, menar UHÄ. Vilkaorgan som får finnas, de olika organens sammansättning med avseende på vilkakategorier som skall ingå saml proportionerna dem emellan bör regleras, menaruniversitetet i , högskolan i . regionslyrelsen för Uppsalahögskoleregion och statskontoret. Enhctlig-helen i del svenska högskoleväsendetbetonas bl.a. av i och högskolan i /,som menar att den grundläggande funktionella strukturen bör vara likartad inomsamtliga högskoleenheter. Elt flertal remissinslanser, ,i . , högskolorna i ,och , regionslyrelsen för högskolcregion, och lanthruksiinivcrsitetet förespråkar dock en hög grad avlokal frihet. 4.2.2 Högskolestyrelsens uppgifter Departementspromemorian: Högskolestyrelserna skall i förekommande fall avgeanslagsframställning även i fråga om forskning och forskarutbildning.Fakultets- eller sektionsnämnds förslag till högskoleslyrelsen skall bifogasstyrelsens anslagsframställning. Prop.1983/84:52 24 En övervägande majorilel av remissinstanserna tillstyrkerall högskolestyrelsen får samma ansvar för forskning och forskarutbildning somden har för grundutbildning. Enligt UllÄ:s mening bör detta inte medföra någon reellförändring av fakultets-och sektionsnämndens ansvar för forskning ochforskarutbildning inom sina områden. påpekar alt högskolestyrelsenredan idag fattar alla lokala beslut om verksamhetens inriktning, omfattningoch resurser för det närmast följande budgetåret. Den har också ansvar församordningen och den långsiktiga planeringen av lokaler, utrustning ochinredning, I och med all fakultelsnämndernas förslag förulsälls i sin helhet bifogasstyrelsens förslag, blir skillnaden mot dagens situation i praktiken inte dramatisk.Farhågorna hos vissa fäkulletsnämnder all deras bedömningar kommer alt gesmindre vikt synes därför överdrivna menar . Universiteteti , , högskolan i , i ,, regionslyrelsen för högskoleregion. finner däremot all nuvarande ordning därfakultetsnämnderna avger anslagsframställning direkt till UHÄ bör bibehållas.En majoritet av fakultetsnämnderna är också för en sådan ordning. Högskolan iÖrebro menar all det är olyckligt om forskningsanknylningsfrågorna förhögskolor utan fasta forskningsresurser kommer atl behandlas och prioriterastillsammans med resp. universitets egen grundutbildning samt dess forskning ochforskarutbildning. 4.2.3 Högskolestyrelsernas sammansättning och storlekDepartementspromemorian: Vid högskoleenheter med förvaltningschef bör rektor varahögskolestyrelsens ordförande medan vid högskoleenheter utan förvaltningschefrektor bör ingå i slyrelsen ulan atl vara ordförande. En majoritet av remissinstanserna förespråkar atl någonåtskillnad inle skall göras mellan olika slags högskoleenheter, UHÄ finner attförslaget rimmar illa med det i promemorian redovisade behovel att stärkarektorsämbetets ställning. Det finns inte heller anledning enligt UHÄ atl nu -i avvaktan på resultaten av den av regeringen initierade ulredningen om verkschefernasställning - gå ifrån principen att kombinera befattningarna som chef ochordförande. Om särskilda skäl föreligger bör naturligtvis som någonannan än rektor ulses lill ordförande i slyrelsen. Genomförs förslaget kommer enligt högskolan i mellan högskoleenheter med och ulan fast forskningsorganisation att ytteriigareaccentueras med en reell framtida indelning i A-och B- högskolor. Företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna börulses av regeringen eller på säll regeringen i varje enskill fall beslämmer.Kommuner, landsting, arbetsmarknadsorganisationer och politiska partier börkomma ifråga som nomineringsorgan. 1983/84:52 25 Förslagel tillstyrks av nästan samtliga remissinstanser. Förhögskoleenheter med rikstäckande funktioner, universitet och fackhögskolor,vore det enligt högskolan i /olyckligt om allmänföreträdarnautses endast av landsting och en kommun. Förslaget all regeringen skall utseföreträdare kan enligl i underlälla en differenlierad ochbalanserad represenlalion. Det är vidare viktigt alt högskolestyrelsen genomsina allmänrepresenianier tillförs så slor kompetens som möjligt. Tekniskahögskolan i , högskolorna i och , SFS ochlänsstyrelsen i föreslår att kretsen nomineringsorgan vidgas tillatl omfatta även etl anlal branschorganisationer, IVA, forskningsråden,myndigheter och andra oflentliga organ och, som promemorian föreslär,arbetsmarknadsorganisationer och politiska partier. Nomineringen bör enligllänsstyrelsen 1 ske på länsnivå medan i länföreslär delat inflytande mellan regering och landsting/kommun. ,högskolan i och länsstyrelserna i , ochÖstergötlands län år måna om atl den regionala anknytningen inte går föriorad. Enligt promemorian skisseras tre modeller förhögskolestyrelsernas sammansättning. I alternativen I och 2 föreslåsföreträdare för allmänna intressen vara i knapp majoritet. I alternaliv 3bevaras styrelsernas nuvarande storlek och vid de siörre högskoleenheternaersätts förvaltningschefen som styrelseledamot av en valdverksamhetsföreträdare. En majorilel av remissinstanserna inom högskolan avslyrkerförslaget all förelrädare för allmänna intressen skall utgöra en knappmajoritet. ökal anlal allmänföreträdare skulle kanske stärka förankringen idet omgivande samhället men det förefaller enligt UHÄ föga sannolikt att besparingarskulle bli lättare atl genomföra med en majoritet av troligtvis lokalapolitiker i styrelserna. Universiteten i och , högskolan iKarlstad, /SR och SFS anför, att de inle kan instämma i atl ell stärkt samhällsinflytandei slyrelserna skulle öka högskolans effektivitet eller alt företrädare förverksamheten själva är oförmögna att organisera högskolan i resursknappasituationer. Fleraremissinstanser tillstyrker alternativ 3 eller förordar all styrelsen skallbibehålla nuvarande sammansälining. Del är enligl UHÄ:s mening viktigt attprinciperna för sammansälining av slyrelsen har förankring inomhögskoleenheterna. UHÄ förordar mot bakgrund av remissopinionen atlsammansättningen i stort sett blir oförändrad. Erfarenheterna av nuvarandestyrelsesammansättning anses vara goda. Statskontoret och RRV förordar atlfortsatta överväganden om en förändring av högskolestyrelsens sammansättningsker i den aviserade utredningen om lekmannastyrel-sernas uppgifter. Några remissinstanser förordar alternativ 2, dvs. enstyrelse med ett mindre antal ledamöler och minskad representation föranställda och studerande. I moliveringarna för en knapp majorilel av allmänförelrädarebetonar för högskoleregion, TCO, LO, länsstyrelserna iJönköpings, , och värdel av atlhögskolestyrelserna tillförs kontakter med breda samhällsin- 1983/84:52 26 , som i styrelsen redan nuhar majorilel av allmänfölelriidare menar alt erfarenheterna av denna styrelsesamman-sältningär myckel goda, Regionslyrelsen för högskoleregion ochLandstingsförbundet poängterar atl del är väsentligt att etl politiskt ansvarkan utkrävas. Därvid erinrar Landslingsförbundel liksom iMalmöhus län om all styrelsen för verksamheten inom den kommunala delen avhögskolan utgörs av parlamentariskt sammansatta nämnder och atterfarenheterna av delta är positiva. Flera remissinslanser som tillstyrker en majoritet avallmänföreträdare ullalar sig inle för något alternativ eller presenterar egnaalternativ. Vid de större högskoleenheterna kan förvaltningschefenersättas som styrelseledamot av en vald verksamhetsföreträdare. En majoritet av de remissinslanser, som kommenteratförslaget om alt förvaltningschefen inle skall vara självskriven ledamot avhögskolestyrelsen tillstyrker della. UHÄ, i likhei med några högskoleenheter,pekar dock på möjligheten all ge förvaltningschefen möjlighel att ulses som förelrädareför verksamheten. /, i ochSFS understryker det positiva i all göra en klarare avgränsning mellanstyrelsens och reklorsämbelels roll. Förvaltningschefen fåren renodlad roll somverkställande tjänsteman och reklorsämbelels ställning stärks. Tekniska högskolan i anser del inle nödvändiglmen praktiskt all förvallningschefen är ledamol av slyrelsen.Förvaltningschefen är inte utsedd för en begränsad lidsperiod och represenlerardärför en kontinuitet i styrelsearbetet. De principiella invändningar som kan anföras mot allförvaltningschefen är självskriven ledamol av slyrelsen, uppvägs enligtuniversitetet i och för högskoleregion avde beprövade fördelarna med nuvarande system. Den balans som man avsåg altskapa genom atl såväl rektor som förvaltningschef blev ledamöler i styrelsenkommer alt rubbas och förslaget förefaller onödigt tycker iUppsala. 4.2.4 roll Departementspromemorian: Högskoleförordningen bör ses över vad avseransvarsfördelningen mellan slyrelse och rektorsämbete saml mellan rektor ochförvaltningschef. Styrelsen skall hantera principiella och eljest väsentligafrågor medan i andra ärenden självständiga befogenheter skall tillkomma rekiorsämbetet.Vidare bör en avgränsning göras av rektors roll som enhetens främsteföreträdare och förvaltningschefens som dess ledande verkställande tjänsteman. Ett flertal remissinstanser tillstyrker promemorians föislag,UHÄ och i finner atl nuvaiande ordning, där arbetsfördelningenkan bestämmas lokalt, fungerat bra och finner därför ingen Prop.1983/84:52 27 anledning till förändring. bör enliglSACO/SR även i fortsättningen ha samma konstruktion och arbetsfördelning som f.n.,dvs. ärendena avgörs av rektor i närvaro av förvallningschefen. 4.4 Planerings- och ledningsorganisationen underhögskolestyrelsen 4.4.3 Modell I: Seklorsövergripande planeringsorgan ochi vissa fall linje nämnder Inom högskoleenheter med utbildning inom flera yrkesutbildningssek-loreroch etl stort och kanske heterogent linjeutbud inoni varje sektor finns behovav seklorsövergripande planerings- och ledningsorgan, I promemorian föreslåsinrättandet av sådana organ med benämningen utbildningsnämnder och medföreträdare för verksamheten, för de studerande och de anställda och föryrkeslivet. Under utbildningsnämnderna skall högskolestyrelsen permanent ellertillfälligt kunna inrätta eller flera linjer med sammasammansättning som utbildningsnämnderna, En majorilel av de remissinstanser som kommenterat förslageltillstyrker utbildningsnämnder och linjenämnder under utbildningsnämnder. Remissinslansernapåpekar det stora värdel i den ökade lokala friheten för högskoleslyrelsen attbesluta om den interna planerings- och ledningsorganisationen under högskoleslyrelsen,vilkel ger goda möjligheter till adminislraliva rationaliseringar och ökadeffektivitet. Att enstaka kurser hanteras i anslutning till linjeulbildning sesockså som värdefullt. Högskolorna i /, , ochSundsvall/framhåller atl de redan prövat den föreslagnaorganisationen med seklorsövergripande ledningsorgan och har goda erfarenheterav den. motsätter sig organisatoriska förändringarsom går ul över linjenämnderna såvida inte garanlier ges för attyrkeserfarenhet och användarintressen tillgodoses i minsl samma utsträckningsom f, n, TCO är kritiskt till tanken på utbildningsnämnder eftersomen sådan konstruktion skulle försvaga yrkeslivskontakterna, 4.4.4 Modell 2: Departementspromemorian; För vissa högskoleenheter saknas behov av seklorsövergripandeplaneringsorgan. För dessa är den nuvarande modellen med linjenämnder den mesländamålsenliga, Högskoleslyrelsen förutsätts själv handha samordnings-, resursfördelnings-ochpriorileringsfrågor medan för linjenämnden innehållsfrågorna förutsätts slå icentrum. Utgångspunkten bör vara att varje nämnds ansvarsområde skall omfatta etlmindre antal nära besläktade linjer eller en enskild linje. En linjenämnd förett något större antal linjer skall kunna inrättas. Tillfälliga informella samrädsgrupperför frågor om utveckling av en enskild linje bör kunna tillsättas avlinjenämnden, Elt fåtal remissinstanser uttalar sig om alternativet medlinjenämnder. Inom sektorer med splittrad verksamhet torde del enligthögskolan 1 vara mer ändamålsenligt med linjenämndsmodellen, ¥örhögskolans i de\ konstateras att nuvarande linjenämndsorganisalion-en för varje linje - fungerar relativt väl. 1983/84:52 28 /SR menar alt basen för planerings- ochledningsorganisationen under högskoleslyrelsen bör vara linjenämnder, omfallandeen eller några få närbesläktade linjer och lill dessa anknutna enstaka kurser.En sådan linjenämndsorganisation är nödvändig om linjenämnderna skall hafunktionen att planera och styra ulbildningarna och inte endast atl fördela resurser.Yrkeslivsföreträdarnas möjligheter lill aktiv medverkan måsle bevaras ochförbättras. RRV anser atl en linjenämnd inte bör inrättas enbart förau syssla med del ulbildningsmässiga innehållet i en linje. Utbildningensinnehåll måsle alllid kopplas till ansvar för ekonomi och resursanvändning. Linjenämnderna bör enligl TCO få etl mer direkt budgelansvaroch ell utUilai ansvar för innehållet i enstaka kurser. Permanenta linjenämndermed ansvar för en eller etl fåtal linjer kan inte avvaras liksom linjenämnderför linjer med mindre klar yrkesinriktning där kontakten med yrkeslivet börkännas särskilt angelägen. Vidare framhåller TCO alt garanti måste skapas för atlutvecklingen av enstaka kurser sker under kontakt med yrkeslivets företrädare. Utöver de modeller som kan komma alt anges ihögskoleförordningen bör enligl i högskolestyrelsen få rättatt i särskilda fall inrulla beslutande organ för viss uppgift, 4.4.5 Planerings- och ledningsorganisation förforskning och forskarut bildning Högskolestyrelsen föreslås få fiihet alt beslula omindelning av fakultet i sektioner. Högskoleslyrelsen skall kunna inrätta förtvå eller flera fakul-leter genriensam fakullelsnämnd efler mönsler av l.ex.forskningsrådsindelningen. Flera rernissinslanser ullalar sig positivt för enflexiblare fakultets-och sektionsindelning anpassad lill lokala behov. Flera remissinstanser tillstyrker ulan ytterligarekommentar förslaget om gemensam fakullelsnämnd. 4.4.6 Möjlighel till gemensamt planerings- ochledningsorgan för grund läggande utbildning och forskning/forskarutbildning Deparlernenlspromemorian; Högskolestyrelsen skall kunna inrätta utbildnings- ochforskningsnämnd, ett gemensamt planerings- och ledningsorgan för grundläggandeutbildning och forskning/forskarutbildning inom visst område. Denna nämndersätter utbildnings-Zlinjenämnd och läkiiltets-Zsckiionsnämnd inom det berördaområdet. Företrädare för yrkeslivet bör utgöra ca en tredjedel av nämnden.Minst hälften av företrädarna för verksamheten ulses av fal Ett flertal remissinstanser tillstyrker inriittandet avutbildnings-och forskningsnämnder men poängterar att högskolestyrelsen skall hastor frihet att utforma sin organisation. menar atl förslaget om ellgemensamt planerings- och ledningsorgan för grundutbildning och forskning gerförhoppningar om alt den nuvarande organisalionen skall kunna lörbätlras och Prop.1983/84:52 29 i avser all överväga förslaget idel fortsatta arbetet med den lokala universitetsorganisationen. En sammanslagningav linjenämnd och fakultets/sektionsnämnd innebär enligt /SR i många fallfrån inslilulionssynpunkl en förenkling och en möjlighel lill helhelssyn på bl,a, resursfrågorna. Skäl för en geniensam nämndorganisation finns även inom dethumanistiska området, fortsätter /SR, Inför etl eventuellt beslut omsammanslagning av nämnder bör dock en ingående prövning göras, i vilken båda närnndernahörs. Den övergripande sektorsnämnden bör enligt högskolan iFalun/ha ansvaret för den forskning som bedrivs inom sektorn och fördess samordning med grundutbildning dvs. vara en kombinerad forsknings- ochutbildningsnämnd. TCO finner visserligen elt gemensami planerings-ochledningsorgan för grundläggande utbildning och forskning/forskarutbildningacceptabelt inom juridisk och teologisk fakultet och vissa delar av tekniskfakultet men understryker att forskningsanknytningens viktigaste problem intelöses genom dessa förändringar. motsätter sig av kompetensskälgemensamma nämnder för grund- och forskarutbildning. Enligt förbundet fordrashelt olika kompetens för all fatta beslut om utbildningsinriktning och forskningsfrågor. Beträffande representationen framhåller tekniska högskolani och SFS att ingen grupp skall ges egen majorilel. Yrkeslivetsföreträdare bör ges molsvarande ställning som i linjenämnderna anserkommunförbundet medan i anser atl frågan omyrkeslivsföreträdarnas roll och representation bör utredas ytterligare,tillstyrker promemorians förslag beiräffandeverksamhetsföreträdarna, 4.4.7 Förvaltningsnämnder Departementspromemorian: I de fall naturiiga förvaltningsområden inte täcks avbefintliga organ bör särskilda förvaltningsnämnder kunna förekomma ävenfortsättningsvis, Förelrädare för allmänna intressen skall ingå iförvaltningsnämnden, Universiteten i och . som f, n, harförvaltningsnämnder, samt SFS anser att erfarenheterna av denna organisation förespråkar samma organisatoriska lösning framledes. Vid de större universitetenfyller förvaltningsnämnden en viktig funktion genom alt avlasta slyrelsen,framhåller /SR. SLU, som också inrättat förvaltningsnämnder för allmöjliggöra en mer intensiv samverkan inom en ort eller en centrumbildning medflera inslilulioner, anser del inte meningsfullt atl ha med allmänföreträdareoch avråder från bindande föreskrifter om detta, SFS och /SR avvisar ocksåtanken atl allmänförelrädare skall kunna ingå i förvaltningsnämnden.Universiteten i och samt TCO.