prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta är en förutsättning ocksådå man måste disponera om resurser genom att erbjuda nya arbetsuppgifter. Styrelsen föreslårdärför att ett. belopp motsvarande avlönesumman avsätts för personalutbildning (. Anslagspostenför lokalkostnader bör tas upp med oreducerat belopp eftersom storasvårigheter föreligger att sänka lokalkostnaderna motsvarande huvudförslaget under de närmastebudgetåren. Inkomsternaav administrafionsavgiften beräknas till . för /85(-). Minskningen av antalet energilåneärenden m.fl. faktorer harlett till att inkomsterna av denna avgift har blivit mindre än beräknat. Inkomsternaav aviseringsavgiften beräknas till . (H-1633000 kr.) för /85. I samband med exekutiva försäljningar bör tas uten ersättning för att täcka bostadsverkets kostnader i samband med försäljningarna (4-500000kr. 1983/84:100 Bilaga 13 24 Innan jag behandlarfrågan om personalresurser lill länsbostadsnämnderna vill jag efter samrådmed chefen för ta upp frågan om fastighetsjuridisk rådgivning till småhusägare/köpare. Många konsumentermöter tekniskt och juridiskt komplicerade problem som har alt göra med småhus.Konsumentrådgivning till enskilda är en uppgift.Konsumentverket har emellertid upprätthållit en viss direktrådgivning.Riksdagen beslulade (prop. 1981/82:100 bil. 14, NU 47, rskr 386) att denna rådgivning skulle avvecklas.Bakgrunden var den utbyggnad av rådgivningen som hade skett i kommunerna. anmälde i anslutning lill riksdagsbeslutet i en skrivelse till regeringen att de problem som konsumenterna ställdes inför på småhusområdet var såkomplicerade att del var Iveksaml omdet var möjligt atl helt låta kommunerna svara för denna rådgivning. Enligtskrivelsen hade en icke obetydlig rådgivning både telefonledesoch per post till enskildakonsumenter avseende problem som haratt göra med småhus. Även de kommunala konsumentrådgivarna fick ett stort antal frågor avseende småhus. I skrivelsenkonstaterades alt del fanns ettbetydande behov av individuell rådgivning i byggnadstekniska och fastighetsjuridiska frågor. föreslog därför att en central rådgivningsbyrå skulleinrättas. Förslaget remiss-behandlades.Remissinstanserna var eniga om att behovet av rådgivning på småhusområdet var stort. Flera instanser var docknegativa lill all en ny instans inrättades och menade att befintligainformationskanaler borde förstärkas. Jag delarkonsumentverkets bedömning atl byggnadslekniska och fastighetsjuridiska frågorär så komplicerade atl man inle kan förutsatta att konsumenlsekreterarei kommunerna kan bygga upp en tillräcklig kompetens inom detta område. Behovetav en renodlad byggnadsteknisk rådgivning bör dock kunna tillgodoses i första hand genom dekommunala byggnadsnämnderna, som är skyldiga atl svara för sådan service.Vadgäller frågan om fastighetsjuridisk rådgivning lill småhusägare/köpare medför emellertid den av konsumentverketföreslagna lösningen inte att behovetav sådan rådgivning blir tillfredsställande tillgodosett i hela landet. Ett rådgivande organ för dessa frågor bör finnasåtminstone på länsnivå. Enligt min meningbör uppgiften altyara för en fastighetsjuridisk rådgivning tillsmåhusägare läggas pä länsbostadsnämnderna med som centrall stödjande organ förutbildning, information, materialserviceetc. För denna lösning talar bl.a. all länsbostadsnämnderna redan har den byggnadslekniska kompetens som behövs viden fastighetsjuridisk rådgivning av det slag som jag här avser och attnämnderna genom sin låneverksamhetär ett organ som småhusägarna/köparna redan har naluriig kontakl med. Nämndernahar vidare inarbetade kontakter med kommuner- 1983/84:100 Bilaga 13 25 Den föreslagna lösningen innebär också altkonsumeniverkels kunnande och erfarenhel i dessa frågor las lill vara. ochbosladsslyrelsen har i samråd bedömt länsbostadsnämndernas behov av ulbiidningi faslighelsjuridiska frågor. Verken bedömer all utbildningen kan varagenomförd och all länsbostadsnämnderna därefter kanbörja med rådgivningen. 1 della sammanhang vill jag meddela all jag vid ellannal tillfälle kommer atl föreslåregeringen all medel för ulbiidning och information - lill den del kostnadernaåvilar bosiadsverkel - skall få tas i anspråk från anslaget B 16. Arbetet med förvaltningenav den stora och växande stocken av utestående lån tar i anspråk en stor delav länsbostadsnämndernas personalresurser. I ett kortsiktigt perspektiv kandetta arbele inte rationaliseras på något mera påtagligt sätt. Mer märkbararesultat kan avsättas försl om ell par år då arbetet avslutas inom projektenadministrafiv ralionalisering och utvidgal datorstöd lill verksamheten vidbosladsslyrelsen och länsbostadsnämnderna. Även om vissa ärendetyperhar minskat i antal har andra ökat och nya har kommit lill. De exekutivaauktionerna har ökal myckel kraftigt. beslut (BoU 1983/84: 11, rskr63) med anledning av förslagen i prop. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiskaålgärder m.m. (bil. 9) kommer också all medföra nya arbetsuppgifter ochmerarbele för länsbostadsnämnderna inle minst med hänsyn lill del ökade behovet av information tillkommuner, bostadsföretag m. m. Härtill kommer den faslighelsjuridiskarådgivning som länsbosiadsnämnderna kommer all ha hand om fr.o.m. budgelåret1984/85. Mol bakgrund av vad jaghär har redovisal bedömer jag all länsbostadsnämndernas resurser bör vararealt oförändrade. Något huvudförslag bör därför inte tillämpas på deltaanslag. har i sin anslagsframställningfört fram att inkomsterna., av administrationsavgiften beräknas bli betydligtlägre än vad styrelsen har uppskattat dem lill. En tungt vägande orsaklill delta är all antalet energiläneärenden har minskat. 1982/83: 100 bil.13 informerade jag om all jag avsåg all föreslå regeringen atl höjaadministralionsavgifien från . och aviseringsavgiften från10 kr. för alt på så sätt tillföra slalsverkel 59,2 milj.kr. Avgifterna höjdes men minskningen av antaletenergilåneärenden m. m. har föranlett all inkomsterna inte har kunnat hållas påden avsedda nivån. Jag avser att föreslå regeringen att vidtaåtgärder som kompenserar statsverket för detta inkomstbortfall. Eninkomstförstärkning kan åstadkommas antingen genom atl nämnda avgifter höjseller att nya avgifter införs. Bosladsstyrelsens förslag om en avgift isamband med exekutiva auktioner avser jag atl pröva i della sammanhang. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 26 För riksdagensinformation vill jag även nämna att verksamheten inom länsbostadsnämnden iStockholms län f. n. ses över. Statskontoret har fått ett uppdrag att isamarbete med kartlägga och analysera olika problem hosnämnden och komma med alternativa organisationslösningar. Med hänvisning till vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslär att lillLänsbostadsnämnderna för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 7023873000 Behållning 14370000 1983/84 Anslag 8100000000 1984/85Förslag 8 360 000 000 Från anslaget betalas ulbostadslån, räntelån, räntebärande förbättringslån, lån för byggnadstekniskaåtgärder, lån för förvärv från staten av vissa bostadsfastigheler samlhyresförlustgarantilån och s.k. särskilda lokallån. Från anslaget betalas ocksåut återstående tomträltslån, hyresförlustlån och underhållslån. Bestämmelserna ombostadslån finns i bl. a. bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt1980:329, ändrad senast 1983:1019). Bostadslån lämnas i huvudsak till ny- ochombyggnad av bostadshus. Lånets storiek bestäms så alt det utgör en andel avett i särskild ordning fastställt låneunderlag. Låneunderlaget bestäms enligtförordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde förbostadslån (omtryckt 1980:778, ändrad senast 1983:1020). Låneunderiaget vidnybyggnad är antingen de sammanlagda beräknade kostnaderna för mark ochbyggande eller kostnaderna enligt antaget anbud med skäligt tillägg för sådanakostnader som inte omfattas av anbudet. Vid ombyggnad utgörs låneunderlaget avden godkända ombyggnadskoslnaden. Är det fråga om hus med hyres-ellerbosladsrättslägenheter kan i vissa fall även kostnader för mark räknas in ilåneunderiaget. För bostadslån skall eriäggas ränta efter en räntesats somfastställs av regeringen för ett kalenderår i sänder. Bostadslän ochunderiiggande lån inom låneunderiaget är förenade med räntesubventioner enligtregler som redovisas under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för låntill nybyggnad är om lånet avser ett småhus som skall bebos avlåntagaren. Med visst undantag är amorteringstiden för lån till nybyggnad iövriga fall beroende av förhållandet mellan garanterad ränta och faktiskräntekostnad . För lån till ombyggnad är amorteringstiden högst30 år, i vissa fall dock högst . Bestämmelserna om räntelån finns iräntelånekungörelsen (1967:553, 1983/84:100 Bilaga 13 27 omtryckt 1976:790, ändrad senast 1982:431).Räntelån lämnas dels för bostadshus som har uppförts eller byggts om med slödav statligt lån som har beviljats enligl de bestämmelser som gällde före den !januari 1968, dock inte för hus som har färdigställts , dels förbostadshus som har uppförts ulan statligt lån, om räntebidrag förut harbeviljats för husel. lämnas räntesubventioner också isamband med räntelån enligl regler som redovisas under anslaget B 4.Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna omförbättringslån enligl förbäll-ringslåneförordningen (1980:261, ändrad senast1983: 1026) lämnas under anslaget B 8. Viss bostadsförbällringsverksamhel m. m. Lån för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus lämnas f. n. enligl förordningen (1982:644) med sammanamn (ändrad senast 1983:1022). Långivningen avser ålgärder som behövs för allundanröja mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador eller andrabyggnadslekniska brisler i boslads-hus. Långivningen är temporär och omfattadeursprungligen endast åtgärder som i huvudsak avslutades senast den 30 juni 1983.Långivningen har sedermera föriängts (prop. 1982/83:150 bil. 4, CU 33. rskr395) så atl den numera omfattar åtgärder som påbörjas före utgången av år 1983.För gäller en särskild tidsfrist (prop. 1982/83: 120 bil. 5, CU29, rskr 309). Lånereglerna är i övrigt snariika dem som gäller i fråga ombosladslån för ombyggnad. Räntebidrag lämnas dock endasl lill allmännyl-tigabostadsföretag enligt regler som redovisas under anslaget B 4. Bestämmelser om lån förförvärv från staten av bostadsfastigheter finns i förordningen (1976:257) omlån för förvärv av egnahemsfastighel i vissa fall (ändrad senast 1983:1028) ochförordningen (1981: 1123) om lån för förvärv från staten av bostadsfastighelerför permanent bruk. Långivningen omfattar förvärv av dels sådanaegnahemsfasligheter som har inlösts enligt 56a§ arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) eller som har avstyckats i samband med jordbruksrationalisering,dels sådana bostadsfastigheler för permanent bruk som säljs av statligmyndighet enligl förordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörigfasl egendom m.m. Lånen beviljas med viss andel av köpeskillingen, olika slorberoende på låntagar-kategori. Lånevillkoren är snarlika dem som gäller i frågaom bosladslån för nybyggnad. Lånen är dock inte förenade med direktaräntesubventioner. Bestämmelser omhyresförlustgarantilån finns i förordningen (1982:1286) om statlighyresföriustgaranti. Lån lämnas till ägare av nybyggda statsbelänade hyres-eller bostadsrättshus för vilka statsbidrag till hyresrabatter kan lämnas. Lånlämnas för hyresförluster under en lid av högst räknat frän dagen förhusets färdigställande av förlusten. Länen är ränte- ochamorteringsfria och löper därefter med bostadsläneränta ochamortering. Amorteringstiden är i normalfallet . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Särskilda lokallån lämnasenligl 3 S förordningen (1982: 1272) om statligt låneslöd m.m. lill särskildaålgärder i bosladsområden med ouihyrda lägenheler (ändrad 1983:1024) för sådanaombyggnader i områden med slorl antal outhyrda hyres- ellerbosladsrättslägenheter som innebär all bostadsutrymmen byggs om lill lokalerför konlorsändamål eller liknande. För lånen gäller i övrigl i princip sammaregler som för bosladslån till lokaler. Beträffande lomträiislånfinns bestämmelser i tomlrällslånekungörelsen (1965:905, omtryckt 1976:793,upphävd 1981:1054). Långivningen upphörde i och med utgången av är 1981. Hyresförliistlån enliglförordningen (1976: 260) om hyresföriusllån (ändrad senast 1982:540) harkunnat lämnas för utebliven hyra på grund av atllägenheterna inle har kunnat hyras ut. Underhållslån enliglförordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus (ändrad senast1982:538) har kunnat lämnas lill ägare avflerbostadshyreshus byggda med slöd av bostadslån. Omfattningen av bostadslångivningen m. m. Under /83meddelades preliminära beslut om bostadslån saml beslut om bosladslån ieltbeslulsärenden till ett sammanlagt belopp av 6759 milj.kr. Därav avsåg 5 331milj.kr. nybyggnadsföretag och 1428 milj.kr.ombyggnadsföretag. Jämfört med /82 minskade det lolall beviljadelånebeloppel med ca 180 milj.kr. Slulliga beslui om bosladslån meddelades underbudgelårel 1982/83 lill eU belopp av 4898 milj.kr. Beslut om bostadslån budgetåren 1980/81-1982/83 Beslut om bostadslån, milj.kr. Beviljat lånebelopp, kr./lägenhet Ett beslut (småhus) 1983/84:100 Bilaga 13 29 Skillnaden igenomsniltsbelopp mellan de olika husiyperna beror bl.a. på olikheter ilånevillkor, lägenhetsstorlekar och - beträffande ombyggnadsprojekten -ombyggnadsåtgärdernas omfattning. För flerbosladshusen gäller dessutom atl dendel av lånen som avser lokaler har slagils ul på bostadslägenheterna. Denminskning av genomsnillsbeloppei per lägenhet för nybyggda flerbostadshus somhar skett beror på både mindre lägen-helsyta och mindre andel lokaler. All länebeloppen perlägenhet i de slulliga besluten i allmänhet är lägre än lånebeloppen i depreliminära beslut som meddelas återspeglar de höjningar avbelåningsnivån som följer av ändringar av tidskoefficienter och av tomt- ochgrundberedningsbelopp. Även införandel av produktionskostnadsanpassad belåninginverkar. Fördjupning avbostadslån, dvs. utökning av bostadslånet som ersättning för uteblivnaboltenlån upp till bostadslånetsnormala undre gräns, förekommer huvudsakligen endast i fråga om nybyggdastyckebyggda småhus och ombyggnad av småhus. Under /83 utgjordefördjupningen ca 5 resp. av de totala lånebeloppen för dessa två typer avlåneärenden. Jämfört med /82 innebär del en något minskadfördjupningsandel. Bostadslån förmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden har under budgetåren 1981/82 och1982/83 lämnats i följande omfattning. Beslut om bostadslån till miljöförbättringarbudgetåren 1981/82-1982/83 Beviljat belopp, milj.kr. 1981/82 1982/83 Lån i kombination medbidrag 92,6 128,6 Lån i övrigt 8,2 1,2 Bostadslån förstandardhöjande handikappanpassning av bosläder beviljades med sammanlagt 3,5milj.kr. under /83. Möjligheten atl lämna sädana lån infördesden . Den räntebärandejörbättringslångivningen har fortsatt all minska under budgelårel 1982/83. Beslut om räntebärande förbättringslånbudgetåren 1981/821982/83 Budgetår Antallägenheler Beviljatbelopp, 1981/82 1055 24,5 1982/83 730 17,3 1983/84:100 Bilaga 13 30 Lån jör byggnadstekniskaålgärder i bostadshus, s. k. reparaiionslån, har under budgelårel 1982/83beviljais i någol slörre omfattning än under närmast föregående budgelår. Beslut om reparation. Beviljat belopp, milj. kr. 1981/82 1066 1982/83 972 Hyre.sjörlustlån harunder /83 beviljats i Ivå fall med sammanlagt 400000 kr.Långivningen, som avsåg hyresförluster l.o. m. , har därmed avslutats. Underhållslån har underbudgelårel 1982/83 beviljats i ett fall med 500(K). Även denna långivninghar därmed avslutals. Lån jör förvärv frånstaten av bostäder jör permanent bruk har under budgelårel 1982/83 beviljatsmed sammanlagt 11,8 milj.kr. Långivningen omfattar sammanlagt 90 lägenheter,varav 86 i småhus. Medgivande förlänsbostadsnämnderna atl lämna s. k. särskilda lokallån har fram till den 30juni 1983 lämnats i sju fall med ell sammanlagt högsta belopp om 4,1 milj. kr. Utbetalningar av lån under /83 bostadslån till ny- och ombyggnad lån för miljöförbättringar' ' Faktisk utbetalningingår i posten "bosladslån till ny- och ombyggnad": Behandlas underanslaget B 13. Lån lill förvärv av bostadsrätt fr. o. m. budgetåret 1983/84. För beslut om bostadslånunder /84 till sådana boendemiljöåtgärder för vilka bidrag intelämnas gäller en ram om 35 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 31 föreslår med hänvisning till denbedömning som länsbostadsnämnderna har gjort av läneefterfrågan altbeslutsramen för sådana lån fastställs till 10 milj.kr. för vart och ett avbudgetåren 1984/85 och 1985/86. Beträffande desärskilda lokallänen anför styrelsen bl.a. att behovet av dessa lån är stort och attmöjligheter bör tillskapas att bevilja sådana lån även . Styrelsen föreslår därför delsatt den ram om 50 milj. kr. som gäller för beslut om lån ökas med25 milj. kr. och tillåts avse beslutom lån även , dels att en ram på 50 milj. kr. fastställs för beslut om län /85. För långivningen i övrigt bör, liksom f. n.,några ramar inte fastställas. Under budgetåret1982/83 uppgick utbetalningarna från anslaget till sammanlagt 7024 milj.kr. beräknade styrelsen utbetalningsbehovet under /83till totalt 7040 milj.kr. Pågrundval av dessa beräkningar anvisade ytterligare 760 milj. kr. för ändamålet på tilläggsbudget II för budgetåret1982/83. Behovet av medel för utbetalning visade sig dock vara ännu större. Islutet avjuni 1983 kvarstod ett belopp av ca 100 milj.kr. att betala ut. Utbetalningen kunde inteske förrän i början av /84. Anslagsbelastningenför budgetåren 1983/84 och 1984/85 beräknar enligt följande. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren 1983/84 och1984185 lån till nybyggnad av flerbostadshus lån till nybyggnad av småhus Från budgelårel 1982/83 Vid utgången /83 fanns en reservation på anslaget om 14 milj. kr. /84 har anvisats ett anslag om 8 100 milj. kr. 1983/84:100 Bilaga 13 32 Vid den av styrelsen antagna anslagsbelastningenskulle vid slutet av samma budgelår finnas en reservation på anslaget om 940milj. Ansla-gel för budgelårel 1984/85 skulle då behöva uppgå lill 6330milj. Vid ansökan om bosladslånför ny- och ombyggnad lämnar lånesökanden uppgifter om produklionskoslnaden.Sökandens kostnadsuppgifter behövs både för länsbostadsnämndens prövning av omlån över huvud laget kan lämnas och - om lån beviljas - för fastställande avstorleken av låneunderiaget. Med anledning av vissa problem med för högtuppgivna koslnader har bosladsslyrelsen i en skrivelse den 17 november 1983lill bosladsdepartemenlel redovisal överväganden och förslag för all uppnå en bättrekostnadskontroll i bostadslåneärenden. Styrelsens överväganden och förslag ärföranledda av atl länsbostadsnämnden i har funnit all någralånesökande har uppgetl väsentligt högre ombyggnadskoslnad än vad de har kunnatredovisa vid en efter del slulliga beslulei förelagen konlroll. Sökandensuppgifter har medfört ett högre låneunderiag än vad som är motiverat med hänsynlill ombyggnadskostnaden. Enligt gällande reglerför bostadslån lill ombyggnad skall låneunderiaget motsvara den ombyggnadskostnadsom länsbostadsnämnden godkänner. Det får dock inte översliga delschablonmässiga låneunderlag som kan beräknas för en motsvarande nybyggnad.Ombyggnadsbelåningen kan därmed sägas vara en produktionskostnadsbelåning sombegränsas av ett tak som utgörs av en schablonmässigt beräknadnybyggnadskostnad. Under vissa förutsättningar får dessutom värdet av markenräknas in i låne- och räntebidragsunderiagel utan atl delta behöver motsvarasav några verkliga eller skälighelsprövade kostnader. Skrivelsen frånbosladsstyrelsen innehåller en beskrivning av vad styrelsen avser all göra ochförslag lill regeringen om ändringar i bosladslånereg-lerna i syfte alt få tillstånd en bättre koslnadskonlroll. Skrivelsen innehåller i huvudsak följande. Inom styrelsen pågår enöversyn av ansökningsförfarandei och av de blanketter som används vid ansökanom bostadslån. Blankellerna för redovisning av slutliga koslnader vid ny- resp.ombyggnad kommer all utformas så att det skall framgå hur uppgifterna ärframtagna, vilket möjliggör en kontroll och en skälighetsbedömning av de olikakostnadsposterna. Styrelsen avser vidare all utarbeta underlag för en merpreciserad beskrivning av fastighetens skick före ombyggnaden och av vilkaombygg-nadsålgärder som planeras. Alt som hardiskuterats kräva atl rikligheten av kostnadsuppgifterna skall intygas av enrevisor skulle enligl bedömning kunna fördröja ansökan omslutligt beslut och därmed fördyra ombyggna- 1983/84:100 Bilaga 13 33 Styrelsen ifrågasätter också om en revisor - i denmån lånesökanden har ensådan - har praktiska möjligheter all göra de granskningar som skulleerfordras. I syfte all gelänsbostadsnämnder och kommuner förbältrade möjligheter att bedöma skälighetenav redovisade ombyggnadskostnader avser styrelsen all konlinueriigt tillhandahålla uppgifter omnormala koslnader för olika ombyggnadsålgärder. Till grund för dessa uppgifter skall liggabl.a. del material som styrelsen kommer au få in genomstickprovskontroll av kostnaderna i ärenden där lån har beviljats. För all förstärkarättsverkan av lämnade uppgifter föreslår bosladsslyrelsen alt krav skall slällas pä altuppgifter i bosladslåneansökan om faktiskaförhållanden skall lämnas på heder och samvete. Om felaktiga uppgifter har lämnats eller om låntagarenunderlåter all lämna de uppgifter sombegärs, skall detta kunna vara grund för uppsägning av bostadslånet helt eller delvis. Styrelsen avser de fall dälåntagaren genom oriktiga uppgifter eller underlåtenhet all fullgöra sinuppgiftsskyldighel eller på annalsätt har förorsakat att bosladslån har lämnats obehörigen eller med förhögt belopp eller låntagaren eljest obehörigen har erhållit lån eller erhållit lån med för högt belopp och han skäligenbort inse della. I 13 § förordningen(1978: 384) om beräkning av låneunderlag och panl-värde förbosladslån föreskrivs bl. a. atl låneunderiagel skall molsvara denombyggnadskostnad som länsbostadsnämnden godkänner. Eftersom lånesökandens kostnadsredovisning i vissafall - framför allt vid egenregi-bygge -måste avse uppskattade eller beräknade kostnader, anser bosladsslyrelsen attbestämmelsen bör preciseras för atl missförstånd skall undvikas.Bosladsstyrelsen föreslår därför ett tillägg som innebär alt del slulligalåneunderiagel inle fär överstiga de faktiska koslnaderna jämte sädana beräknade koslnader som länsbosladsnämndenfinner skäliga. Skä-lighelsprövningen bör grundas på en jämförelse medkonkurrensupphand-lade projekt. De av länsbostadsnämndeni uppdagade fallen med för högt uppgivna kostnader har föranlett åtalsanmälan. Efterförundersökning har åklagarmyndigheten emellertid beslulal au inle väcka åtal.Avgörande för ställningstagandet var enligt uppgift frän åklagarmyndigheten attlånesökanden inle kunde anses ha vilselett länsbosladsnämnden, eftersom nämndenenligl åklagarmyndighetens bedömning självständigt skall pröva skä-lighelen avuppgivna koslnader när den fastställer låneunderiagel. Bosladsslyrelsenkonstaterar alt ell enstaka ställningslagande inte är tillräckligt för en slutgiltig bedömning av rättsläget och inle heller avgörande för frågan om möjlighet lill ålerkallelse av beslut resp. uppsägning helt ellerdelvis eller återkrav av tidigare utbetaldalån och räntebidrag. Styrelsen anser alt dessa frågor måste övervägasytteriigare. Jag övergår nu lillau redovisa mina ställningstaganden med anledning av styrelsens förslag.Länsbostadsnämndens prövning av en bostadslå-3 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 13 34 neansökan förutsätter naturligtvis att nämndenhar lillgång lill korrekla uppgifter. I likhet med anser jagatt del inte räcker med att förbättra blanketterna. Jag delar styrelsensuppfattning att uppgifter om faktiska förhållanden i en bostadslåneansökan börlämnas på heder och samvete. Jag förordar därför att ett sådant krav införs ilåneförfattningen. Den som lämnar osanna uppgifter i en bostadslåneansökan kandå dömas för osann försäkran. Jag förordar vidare i enlighet med styrelsensförslag alt en bestämmelse om älerbetalningsskyldighet införs.