prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — för fältstudier,biblioteksförvärv, gästforskare, konlaklresor m. m. För finansieringen av de akluella forskningsprojektenavser museet all även söka medel från , SAREC och olikafonder. Museet skall belysa byggnadskonsten, samhällsplaneringenoch bebyggelseforskningen. Museet skall därvid särskilt levandegöra den byggdamiljöns samband med samhällel och samhällsplaneringen. Det åligger museet allvårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berikasamlingarna. Den vetenskapliga bearbetningen av samlingarna ärinlegrerad i museets löpande verksamhel och under de senasle fem åren harmuseet erhållit sammanlagl . frän forskningsråd och fonder. I huvudsakhar anslagen erhållits som stöd för produktion av böcker och utställningar. Museet planerar forskningsprojekt inom bl.a. områdenabebyggelsekunskap, arkitektonisk planering, byggnadsteknik ochbyggnadsmaterial. Museet beräknar det lotala medelsbehovet för forskning dennärmasle femårsperioden lill . Museet har också uttryckt behov avminsl en egen kvalificerad forskare. De forskningsprojekl som planeras förulsälls finansierasgenom anslag från humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet.Riksbankens jubileumsfond och statens råd för byggnadsforskning. Myndigheten statens musiksamlingar, som bildades den Ijuli 1981, omfatlar insiiiulionerna musikbibliotekel och , en enhelför dokumentation saml ett gemensamt kansli. Enligl instruktionen (1981: 504)åligger del myndigheten bl. a. att vetenskapligt bearbeta de samlingar och deldokumenlalionsmalerial som har anförtrotts myndigheten. har lilluppgift alt bedriva sin verksamhel bl a. genom forskning. Statens musiksamlingar uppskallar att cirka en tredjedelav anslaget (.) till myndigheten går lill forskning ochforskningsservice. Vid musikbibliotekel ingår forskningsuppgifter iverksamheten vid handskrifts- och raritetsavdelningen. Musikmuseel bedriverforskning inom 14 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 210 sinaansvarsområden musikinstrument, uppförandepraxis saml folklig mu-sikkultur. Viddokumenlationsenhelen bedrivs en högl specialiserad dokumentationsverksamhet(musikbibliografi, arkivregistrering, bilddokumentation) med nära anknytninglill forskning på motsvarande områden i nationellt och internationelltperspektiv. m. /84 kommer Operan atl företa mikrofilmning av äldrematerial som är deponerat hos musikbiblioteket. Före och i samband medfilmningen behövs urvals- och uppordningsarbeten som har direkt forskningskaraktär och sommåste ulföras under ledning av expertis på Musikmuseelhar flera aktuella forskningsprojekl i gång bl.a. inslru-menlforskning i vård-,bevarande- och uppförandeprakliskl syfle saml samarbete mellan Nordensmusikmuseer kring en gemensam skandinavisk terminologi förinslrumenlbeskrivning. Viddokumenlationsenhelen förbereds ett anlal publikationer i syfte all görainformationen om svensk musik och svenskt musikliv mer tillgänglig. Nordiskamuseet är ett kulturhistoriskt museum med ett samlingsområde som omfattararbete och liv i från 1500-talel lill nutid, saml jämförande maierialfrån andra länder, främst de nordiska. Museet skall enligl stadgarna bedrivavelenskaplig forskning samt förmedla kunskaper i syfte atl vidga kännedomen omdet svenska samhällel och dess historia. Museet skall genom sin verksamhelbidra till all öka människors medve-lande om hisioriska samband och ge demimpulser till att della i samhällsarbetet. Tillmuseet hör syfle är alt främjavelenskaplig forskning samt därpå grundad universitetsutbildning inom ämneletnologi. Villkoren för den donalionsprofessur som hör till institutei reglerasgenom ett avlal mellan stiftelsen och universilelel iSlockholm. Avtalet faslslälls av regeringen. Museelär en sliftelse lill vilken ulgår slailigl driflbidrag. Regeringen ulserledamölerna i stiftelsens styrelse saml fastställer museels stadgar. Tillmuseet hör även och Kulturarvet i . Forskningenär helt integrerad i museels verksamhel i övrigt. Resultaten presenteras påolika sätt t.ex. i form av utställningar, utställningskataloger, publikationeroch artiklar. Forskning och dokumentation är sä nära förknippade med varandraall forskningsprocessen inte kan betraktas som fristående fråndokumentaiionsprocessen. Huvuddelen av museels forskningsresurser används fördokumentation och endast en mindre del för forskning/bearbetning ochpresentation. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 211 Museel finansierar sin forskning med medel urförvaltningsanslaget samt från privata fonder, stiftelser och i någonulsträckning från humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. Ulifrån ett historiskt perspekliv vill museel salsa påforskning om sårbarheten i dagens samhälle - bl.a. beroendet av hög teknologi,naturresursernas ojämna fördelning och exploalering, bevarandet av utrotningshotadehanlverkskunskaper. Museel planerar vidare forskning om invandring samlmuseiteknisk forskning. Museet beräknar för perioden /85-1988/89 del totalamedelsbehovet för forskning fill . Museel framhåller alt humanislisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet bör ompröva sin nuvarande policy i riklning mot ett ökalansvarslagande för museels forskningsverksamhel. Tekniska museel är en stiftelse till vilken utgår statligtdriflbidrag. skall belysa utvecklingen inomingenjörskonsten och dess grundvetenskaper samt inom industrin. Enligl stadgarna för skall museet inomsitt ämnesområde bedriva och främja vetenskaplig forskning. Vid sidan om del löpande dokumentationsarbetet bedriverTekniska museet teknikhistorisk forskning. Omfallningen är blygsam och svararinle mot behovet på området och har främsl karaklären av långsiklig kunskapsuppbyggnad. För framstår det som självklarl attmuseels roll som centralmuseum kräver stora salsningar på dokumentation ochforskning för all kunna genomföra en adekvat och kontinueriig dokumentation avde samhällsseklorer som faller inom museels ansvarsområde. avser att i görligaste mån ulveckla ochslödja en leknik- och leknikhisloriskl orienterad dokumentation och forskningdär teknikens påverkan på samhälle och individ ges störte utrymme. Museel harär 1983 startat forskningsprojektet . Den totalakostnaden för detta projekts genomförande beräknas uppgå lill . Genomsitt symposieulskott bedriver museet också ämnesinriktad uppdragsforskning.Symposieverksamhetens kostnader har beräknals till ca . årligen.Teknikhistorisk forskning presenleras också i Daedalus, Tekniska museetsårsbok. har ett åriigt behov 1983/84:107 Bilaga 5 212 av medel för dokumentation och forskning, som kan beräknaslill ca . Tekniska museel har i skrivelser till regeringenframställt begäran om en ändring av skatleförfallningarna så all bidrag frånnäringslivet lill Tekniska museel skall bli avdragsgilla vid bidragensinkomsttaxering. UHÄ: s yttrande över sektorsorganens långtidsbedömningar Enligl de principiella beslut som fattades avstatsmakterna vid 1982 ärs riksmöle skall genom planering av högskolans ochsektorsmyndighelernas långtidsbedömningar en samlad avvägning mellan skildaforskningsinsatser ske i regeringens forskningspoliiiska proposilioner. led i förberedelserna forskningspoliiiska proposition harregeringen uppdragit åt ett stort anlal seklorsmyndigheler (motsv.) attredovisa långtidsbedömningar avseende planering och finansiering av sektoriellforskning. UHÄ skallenligt statsmakternas beslut beakta sektorsmyndighelernas långtidsbedömningaroch infoga dem i femårsplanerna för högskolans forskning ianslagsframslällningen för budgelårel 1984/85, som också blir ell underiag för1984 års forskningspoliiiska proposition. Av speciellt intresse är i dellasammanhang sektorsorganens uppdrag atl ansvara för den s.k. långsikligakunskapsuppbyggnaden för sektoriella ändamål. Så långl möjligl skall dennaverksamhel förläggas lill högskolan. Sektorsmyndighelernas längtidsbedömningar bekräftar i höggrad den bild av planeringssituationen som framgick vid de överläggningar UHÄhade med ell slorl anlal seklorsmyndigheler höslen 1982. Mänga myndigheler harhaft svårt alt lämna uppgifter i den form som förutsätts i regeringsuppdraget.Redovisningen skiljer sig starkt ål mellan olika myndigheter, bl. a. beroendepå hur verksamhetsredovisningen f. n. är utformad och vilka traditioner somfinns i fråga om långsiktig planering, kontakter med högskolan osv. Densammanställning av sektorsmyndighelernas längtidsbedömningar som redovisas idel 2 av UHÄ: s anslagsframslällning ulvisar också alt sektorsmyndigheierna ären myckel heterogen grupp. Den innefattar såväl forskningsråd, vars syfte ärall främja vetenskaplig utveckling inom ell visst ansvarsområde (skogs- ochjordbrukels forskningsråd), som sektors-forskningsorgan, vilkas syfte är altgenom stöd lill forskning direkt eller indirekl främja samhällsutvecklingeninom berörd seklor (t. ex. STU, BFR och arbetarskyddsfonden) saml sektoriellaavnärnare, dvs. myndigheter och organisationer som beställer forskning som ettled i genomförandet av den egna verksamheten (t.ex. försvarelsforskningsanstalt och slatens vägverk). Vidare ingår en ganska slor gruppenbart eller i huvudsak FoU-utförande myndigheter av lyparbelarskyddsslyrelsen, slatens bakteriologiska laboralorium, . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 213 Utifrån dessa olika förutsättningar är svårigheterna sloraall avgränsa "långsiklig kunskapsuppbyggnad" på någol enhelligl säll,och varierande tolkningar görs av detta begrepp. Likaså skiftar inställningenlill samverkan med högskolan när del gäller denna verksamhel. Någramyndigheter, t. ex. slalens nalurvårdsverk, delegalionen för social forskningoch SÖ, är positiva lill mer långsikliga avlal med högskolan för långsikligkunskapsuppbyggnad med bl.a. extra tjänster, medan andra anser all högskolanäven fortsättningsvis bör stå för den mer långsiktiga forskningen och kompetensuppbyggnadenför myndighelernas behov. Myckeltalar sålunda för atl denna första planeringsomgång belraklas som något av en"provomgång" där man får inrikla sig på huvuddrag och väsentligafrågor snarare än fullständig täckning av hela fältet. Ojämnheteni sektorsmyndighelernas längtidsbedömningar hindrar dock inte all de ger enbredare överblick över seklorsforskningen än man tidigare haft tillgång tilloch att materialet innehåller flera utmärkla redovisningar och myckel som detär angeläget att arbeta vidare med. Yttranden från lokala högskolemyndigheter ochforskningsråd I yttrandena från de olika högskolemyndigheterna uttrycksgenomgående en posiliv attityd till fortsatt och ökad medverkan i sektoriellforskning och lill utvidgad samverkan med seklorsmyndigheler. Inlressel ärstort för sektorsmyndighelernas problem och forskningsuppgifter, och i det avmånga fakultelsnämnder överlämnade underlagsmaterialet i form av bedömningarpå institutions- och forskarnivå av sektorsorganens planer ges ingåendebelysning av och kommentarer lill nuvarande och föreslagen inriklning avforskningen, kunskapsbehov, befintlig kompetens och utvecklingsplaner.Samtidigt understryks i flerlalel fakultelsnämnders yttranden atlotillräckliga basresurser och i vissa fall brist på lokaler utgör ell hinderför den sektoriella forskningen inom högskolan. Yttrandena kommer alttillställas sektorsmyndigheierna som ett led i den utvidgade dialog sometablerades i och med denna planeringsomgång. Enhuvudfråga i de lokala högskolemyndigheternas yttranden är organisationen avden långsiktiga kunskapsuppbyggnad i högskolan som sektors-myndigheternafinansierar. Utbredd enighet råder om alt formerna härför bör ändras för att fåen kvalitativt bra sektorsforskning, programmen bör få längre varaktighet ochintegreras i den forskningsverksamhet i övrigl som bedrivs inom högskolan,tjänsler bör inrältas och doktorandernas medverkan underiättas. framhålls av många remissinslanser som föredömligt i dettaavseende med en stor andel av seklorsforskningen förlagd till högskolan, exlraprofessurer osv. Den mycket uttalade högskoleopinionen på denna punkl fårstarkt slöd i forskningsrådens yttranden. hänvisar lill erfarenheterna avrådels forskartjänster på docentnivå och anser att en forskargrupp med garanleradverksamhet under 6-10 är är ett minimum för alt nå effektivitet och 1983/84:107 Bilaga 5 214 resultatav verklig belydelse för en sektor. ()och medicinska forskningsrådet (MFR) gör liknande bedömningar för sinaområden. Avvägningenmellan sektorsorganens krav på att forskning ulförs inom av seklorsorganenprioriterade områden och behoven av kompetensuppbyggnad för denna forskninglas också upp i yttranden från råden, varvid kvalitetsaspekterna påsektorsforskningen understryks. NFRär kritiskt till sektorsmyndigheternas redovisning av framtida behov avkunskap och kompetensuppbyggnad. De bygger alllför myckel på det beslående,menar rådel, och de saknar de konstruktiva framtidsvisioner som behövs för allell land inle bara i efterhand skall följa med den internationellaulvecklingen. Mer verklig "brain-storming" efterlyses, förslagsvisvid temadagar med deltagande av näringsliv, sektorsorgan och högskolan samtforskningsstödjande organ. NFRanser vidare all de flesla sektorsmyndigheierna på delnalurve-lenskapligt-tekniska områdel, frånsett STU, och energiforskningsnämnden,visar myckel lilen förståelse för högskolans behov av kompetensuppbyggnad förseklorsforskningen. En uppbyggnad enbari baserad på sektorsmyndighelernasinsalser skulle ske så långsamt all den skulle leda till myckel marginellaökningar av den långsikliga kompetensuppbyggnad som är nödvändig för envetenskapligt högtstående sektorsforskning, anser NFR. Om beslutalt högskolan i ökad utsträckning skall utnyttjas för scklorsforskning skallfå någon innebörd fordras del därför forskningspolitiska beslut som innebärsubstansiella förstärkningar av högskolans basresurser för jusl delta ändamål.Upprustningen av basresurserna måste priorileras högre än ökning avsekiorsforskningsanslagen, hävdar NFR, som emellertid också betonar altsektorsmyndighelernas synpunkter bör inhämlas på var dessa ökade basresurserskall sältas in. Isin behandling av högskolans roll menar att det skulle vara lyckligast omhögskolan genom ordinarie tilldelning tillfördes resurser i sådan ulslräckningatt sektorsmyndighelernas önskemål kunde tillgodoses. I alla händelser bör enavsevärd förskjulning av de totala tillgängliga resurserna i denna riktningeftersträvas , anser rådel. Vissaytlranden över kulturinslitutionernas långtidsbedömning Kulturinstitutionernaslångtidsbedömningar har granskats av UHÄ, de lokala högskolemyndigheterna ochforskningsråd. I yttrandena, bl.a. frän de berörda fakultetsnämnderna,framhålls genomgående atl forskningsanslagen på kulturområdet är för små.Sektorsmyndigheierna saknar nästan helt medel för all lägga ut forskning inomhögskolan. Som exempel på områden, som inte har någon direkl motsvarighet ieller är svagt utvecklade inom högskolans nuvarande forskningsorganisalionnämns bl.a. forskning om bebyggelsehistoria, konserveringskunskap och kultur- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 215 minnesvård.De humanistiska sektionsnämnderna vid i föreslår bl.a.alt "regionala kulturvårdsuniversitelei" inrältas med ramanslag ochijänsler avsedda för särskill formulerade handlingsprogram för kullurvårdandescklorsforskning. Tvåproblemområden markeras särskilt i yllrandena. Ettsådant område är utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. I den månmedel finns inom kultursektorn för all lägga ul forskningsuppdrag har man eninriklning av verksamhelen som utesluter de konstnärliga högskolorna. Dessakan inte heller få anslag från för konstnärligt ulvecklingsarbete, vilkelinnebär alt någol samspel mellan de konstnärliga högskolorna och kultursektorninle kan komma till slånd på FoU-sidan över huvud taget. Enligt UHÄ: suppfallning kan scklorsforskning i kulturrådels regi vara ett sätt att ulvecklasamverkan med andra ämnen och forskningsinriktningar för de konstnäriigahögskolornas vidkommande. annal problemområde ärbyggforskningsrädels (BFR) verksamhel. I vissa yttranden framförs kritik molBFR. Det framhålls alt BFR har försummat ansvaret för alt vidmakthålla och ökakunskapen om den befintliga bebyggelsen, kombinalion av äldre och nyarebebyggelse m. m. 1982års forskningspolitiska beslut några principfrågor Enliglstatsmakternas beslut på grundval av prop. 1981/82: 106 skallSektorsmyndigheierna ha program- och finansieringsansvar för sektoriellforskning inkl. långsiklig kunskapsuppbyggnad för sådan forskning. Vidare börlångsiktig kunskapsuppbyggnad företrädesvis ske inom högskolan. Dennu genomförda enkäten beträffande planering och finansiering av Sektoriellforskning har visat atl denna doktrin inle ulan vidare är generellt tillämplig.Den förutsätter att sektorsforskningsmyndigheterna är organiserade så all delinom varje sektor finns någon eller ell par samverkande Slora myndigheter somkan la ansvar för långsiklig kunskapsuppbyggnad inom sektorn och som har medelsom kan disponeras för sådan verksamhel inom högskolan. Inominformations- och masskommunikationsområdel saknas emellertid, som påpekas inågra yttranden från de lokala högskolemyndigheterna, ell sådanl cenlrallsektorsorgan. DFI har ingel sådanl ansvar utan betydligt mer begränsadeuppgifter, liksom övriga seklorsmyndigheler inom området. Inomdel samhällsmedicinskt inriktade området saknar de "lunga" instansernasocialstyrelsen och egna forskningsmedel. Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) har FoU-resursermen använder dem i huvudsak för egna utredningar och FoU med tyngdpunkt påutvecklingsarbete. Delegalionen för social forskning fördelar forskningsmedellill bl.a. socialmedicinsk forskning. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 216 vilketockså MFR gör. Del är emellertid ingalunda klart var ansvaret för långsiktigkunskapsuppbyggnad inom primärvårdsforskning samt hälso-och sjukvårdsforskningligger. Ävenbeträffande det miljömedicinska området är del oklart hur ansvaret förlångsiktig kunskapsuppbyggnad fördelas mellan de forskningsstödjande organenarbetarskyddsfonden och , de forskningsutförande enheternaarbetarskyddsstyrelsen, slalens miljömedicinska laboratorium och institutetför psykosocial miljömedicin saml vilken roll högskolan här skall spela. Ansvarsförhållandenanär del gäller viss medicinskt inriklad forskning präglas i viss utsträckningav att MFR fungerar både som forskningsråd och delvis som sektorsmyndighet förhälso- och sjukvårdsområdet. Detta förhållande aktualiserar frågan om relationoch samspel mellan forskningsråd, seklorsmyndigheler och högskolan. Allmänlförutsätter den modell för planering och finansiering av sekloriell forskningsom fastställs genom beslut all sektorsmyndighelernas FoU-verksamhetkompletteras av en forskningsrådsorganisation till stöd för den grundläggandeforskningens utveckling och att ett samspel mellan dessa delar avforskningssystemet sker. Forskningsrådsfunktionen för de tekniska fakultelernaär emellertid, som också framhålls i yttranden från de tekniska fakultetsnämnderna,otillfredsställande löst i den nuvarande organisationen. Serman på kulturområdet - , , arkiv och museer saknas pä sektorsmyndighelssidan nästan helt medel för atl lägga ul forskninginom högskolan. I den mån några medel finns för att lägga ul forskningsuppdrag främst inom kulturområdet har man en inriklning av verksamhelen (underlag förkulturpolitiken) som utesluter de konstnärliga högskolorna. Dessa kan inleheller få anslag från för konstnärligt utvecklingsarbete, vilkel innebäratl någol samspel mellan de konstnäriiga högskolorna och kultursektorn inte kankomma lill slånd på FoU-sidan över huvud tagel. Exempelvisar att man närmare måsle precisera var ansvarel för långsiktigkunskapsuppbyggnad skall ligga inom de seklorer där organisationen avseklorsmyndigheler inte "stämmer" med del forskningspoliiiskabeslutets förutsättningar. UHÄ: s förslag i det följande är utformat med siktepå alt säkerställa en viss sådan uppbyggnad inom högskolan för de nämndaområdenas del. Enannan principelll viktig fråga gäller samordning i de fall flerasektors-myndigheter har gemensamma eller likartade kunskapsbehov. I högskolemyndigheternasremissvar ges exempel på sådana forskningsområden, och del föreslås all manefler närmare analys försöker formulera tillräckligt breda'problem ellerområden för långsiktig kunskapsuppbyggnad för all tillgodose varandranärliggande forskningsbehov. UHÄ anser all samordningsfrågor av här angivetslag bör, som också vissa sektorsmyndigheter föreslagil, kunna behandlas vid"lemairäffar" mellan företrädare för berörda sektorsmyndigheter,högskolan och ev. forskningsråd. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 217 Förutsättningar för högskolans medverkan i långsiktigsektoriell forskning Som tidigare nämnts är organisationen av den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom högskolan som sektorsmyndigheierna finansierar en huvudfrågai de lokala högskolemyndigheternas och forskningsrådens yttranden. UHÄ anserför sin del att de villkor som malematisk-naturvetenskapliga fakultelsnämndenvid i föreslagit för långsiklig kunskapsuppbyggnad inom nyaområden bör ulgöra rikllinjer för samverkan mellan seklorsmyndigheler ochhögskolan: Områdel bör passa in i fakultetens forskningsprofil ochkunna placeras in naturligt vid någon institution/avdelning. Områdeldefinieras av beställare och fakultetsnämnd i samråd, och definitionen gesformen av ett forskningsprogram för en extra professur eller docentur. Beställaren binder sig för finansiering (lotalfinansieringi förekommande fall) av forskningsprogrammet för (). inrättar tjänsl(er) och tillser all debesätts med vetenskapligt högl kompelenl(a) innehavare. Områdel ges rang av forskarulbildningsämne och fårdärigenom del i studiestödssystemet, examensrättigheter etc. Även ommodifikationer av dessa villkor kan vara lämpliga i vissa fall vill UHÄunderslryka betydelsen av all den långsiktigt inriktade sektoriellaforskningen får en slällning liknande den intern- och rådsfinansieradeforskningen. Härigenom kan inte minst doktorandernas medverkan i seklorsforskningenske på ett för alla parter bättre sätt än f. n. Förutsättningen är därvid allfakultelsnämnden tar ell ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden ochdess kvalilel och är beredd all prioritera den vid fördelning av gemensamma resurser.Särskill de malemalisk-nalurvetenskapliga och medicinska fakultetsnämnderna,men även vissa andra ser en sådan roll för fakulletsnämnderna som naluriigeller önskvärd. Enligt UHÄ;s bedömning är det nödvändigt alt fakulletsnämndernaspelar en mer akliv roll i det fortsatta samarbetet med sektorsmyndigheierna.Fakulletsnämnderna kan inte ersätta institutionerna i den hell nödvändigadialog dessa för med sektorsmyndigheierna men bör komplettera dessa konlakterjusl för all säkerställa att engagemang i långsiklig sekloriell forskningöverensstämmer med fakulielsnämndens forskningsprioriteringar. Den forskningsplaneringoch överblick som utvecklas i anslulning till arbelel med fakultelsprogram börkunna utnyttjas. En bällreintegrering av den mer långsiktiga seklorsforskningen och kompetensuppbyggnadenför sekloriell forskning i högskolans övriga forskningsverksamhet kräver ensamordning inte bara av högskolans och sektorsmyndighelens forskningsplaneringulan även av forskningsrådens och andra beslutsfattares priorileringar.Långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoriell forskning bör anknyta lillkompetens och prioriteringar för inomvelenskapligt motiverad forskning inomresp. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 218 ser för sin del forskningsrådens medverkan med ytlrandenöver sektorsmyndighelernas förslag lill långsiktig kunskapsuppbyggnad som ettled i en sådan samordnad planering. Balansen mellan olika slags forskning inom högskolan Av högskolemyndigheternas ytlranden,anslagsframställningar och verksamhetsberättelser framgår att balansen mellanintern- och externfinansierad forskning och mellan grundforskning ochtillämpad forskning är ell problem för i första hand de lekniska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna och för vissa delar avmalematisk-naturvetenskapliga fakulteterna.