prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De redan under tidigareår noterade tendenserna lill sektorsvisa regleringar av handelsströmmarna har ytterligare förstärkts. Detta skersåväl inom det internationellaregelsystemels ramar som utanför detta i form av s.k. "gräzonsåtgärder". De japanska exportbegränsningarna avpersonbilar till och Västeuropaär exempel pä "gräzonsåtgärder". Betydande delar av den internationella slälhandeln ärföremål för regleringar av bägge typerna.Uppgörelsen beträffande EG:s export av handelsstäl klassificeras som en "gråzonsätgärd",medan beslut ijuli 1983 att införa importrestriktioner för specialstålfattades under åberopande av . Enligl svensk uppfattning är emellertid inle importen den huvudsakliga orsaken lill de problem denamerikanska specialstål-industrin konfronteras med. Åtgärden strider också motden enighet som uppnätts om behovetav en avveckling av handelshinder. Del gångna året haräven pä flera andra områden präglats av motsättningar mellan de storahandelsblocken , och . En bidragande orsak kan vara den obalans ihandeln dem emellan som alltjämt råder. Japanhar ett stort exportöverskotl gentemot såväl som gentemot EG. På jordbruksområdet råder betydandemeningsskiljaktigheter mellan EG ochUSA främst avseende EG:s jordbrukssubvenlioner. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 108 Den ökandebilaleraliseringen av handeln bidrar också till atl urholka det öppnahandelssystemet. Mänga länder - främst siatshandelsländer, men även skuldtyngdautvecklingsländer och vissa industriländer - strävar efter balans inte bara i den totala utrikeshandeln utan också ivaruutbytet med enskildahandelspartners. Detta medför i vissa fall krav på ren byteshandel eller andra typer av motköpsarrangemangvilket i sig har en negativ inverkan på den internationella handeln. Det är således en imånga avseenden dyster bild av den handelspolitiska situationen som tecknats.Det finns dock positiva inslag. Inom flera organisationer, som är verksamma på del handelspolitiskaområdet, pågår ansträngningar föratl bekämpa de protektionistiska tendenserna och för alt bibehålla det öppna multilaterala handelssystemsom så verksamt bidragit till denekonomiska utvecklingen . 1 flera multilaterala fora har man enats om nödvändigheten av attförbättra förutsättningarna för enekonomisk återhämtning genom atl avveckla handelshinder, framför allt sädana som införts under de senaste årensrecession. Dessa åtgärder kommer allberöras närmare i den detaljerade redovisning av den handelpolitiska utvecklingen som lämnas i de följandeavsnitten. .4llmänna tull- och handelsavtalet () Arbetet i harunder del präglats av ansträngningarna att genomföra detarbetsprogram som antogs vid ministermötet . Tilltron lillGATT som del centrala regelverket för världshandeln och som forum för konfliktlösning har pä sinahåll sviktat under reces-sionsären. Detta har sårskilt kommit lilluttryck då motsättningarna berört storahandelsströmmar och vitala nationella intressen och där tegelverket är oprecist. Ett effektivtgenomförande av arbetsprogrammet skulle verksamt bidraga till atlåterställa denna tilltro. Tillarbetsprogrammets viktigaste punkter hör ett åtagande att inte vidta eller vidmakthållaåtgärder i strid med och atl söka undvika handelsbegränsande åtgärder i allmänhet.Denna punkt har sedan följts upp ochutvecklats i dels vid det ekonomiska toppmötet i , dels vid i . En allmänenighet föreligger nu om alt försökaunderlätta den ekonomiska återhämtningen genom en faktisk avveckling avhandelshinder (s.k."roll-back"). förblir ett naturligtinstrument för alt verkställa en sådan viljeyttring. Det är väsentligtatt man kompletterar denna strävan med åtgärder som långsiktigt stärker detmultilaterala handelssystemet. En annan viktigpunkt i arbetsprogrammet var inrättandet av en jordbrukskommitté meduppgift all lill de avtalsslutande parternas möte i slutet av är 1984 lägga fram förslag om hur handeln medjordbruksvaror bättre skall kunnainordnas under , hur marknadslillirädel skall kunnaliberaliseras och exportkonkurrensen underkastas större disciplin. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 109 Detta arbete är särskilt angeläget mot bakgrund av deinflammerade handelspolitiska relationerna på jordbruksområdet mellan och EG.Kommittén har inlett sitt arbete med en ländervis granskning av enskildaländers, däribland , importbegränsningar och exportsubventioner pä jordbruketsområde. Även om de svåraste delarna av arbetet återstår, kan redankommitténs tillkomst anses ha ökat insynen i andra länders jordbrukspolitik, något som även är ettsvenskt intresse. En tredje och förSverige viktig punkt i arbetsprogrammet är att söka uppnå en globalöverenskommelse om förbättrad insyn i och klarare regler för skyddsåtgärdermot marknadsstörande import, den s.k. skyddsklausulen. Eftersom detta är en besvärlig ochlångsiktig process, har endast små framsteg gjorts. Till de områden därvissa begränsade framsteg gjorts hör försöken att i studera deninternationella handeln med tjänster. Utvecklingsländerna har härvidlagintagit en mycket skeptisk hållning. Vissa intresserade länder, däriblandSverige, kommer dock att genomföra nationella studier. I det löpandeGATT-arbetet märks främst en omförhandling av den överenskommelse eller"kod" som trädde 1981 och som liberali-serar anslutnaländers statliga upphandling. Omförhandlingen, som inleddes i november 1983och inte torde slutföras , kommer att innefatta både försök lillnya liberaliseringar och moderniseringar av existerande överenskommelse. Pä tullområdet pågårarbete med att överföra tullbindningar till den nya internationellavarunomenklaturen (harmonized syslem) och i anslutning härtill sker i vissutsträckning omförhandlingar av sådana bindningar. I oktober 1983slutfördes inom ramen för överenskommelsen om handel inom den civilaflygindustrisektorn förhandlingar om en ytterligare liberalisering - per den 1januari 1985 - av handeln med civila flygplan och civil flygutrustning.Sverige har deltagit aktivt i delta arbete. För svensk export kommerliberaliseringen att innebära ett förbättrat marknadstillträde pä flera viktiga marknader. Olikheter mellanländers tekniska föreskrifter och standarder komplicerar ofta handeln övergränserna. deltar aktivt i arbetet inom överenskommelsen om tekniskahandelshinder som syftar till alt motverka sädana ölägenheter. De informations- och samrådsförfaranden, som kontinuerligtäger rum mellan svenska och utländska myndigheter, är av stor betydelsehärvidlag. Mycket av arbetet iGATT tenderar just nu atl leda fram lill ett ministermöte inom loppet av några är. Beroende på vilka framsteg som kan görasbeträffande bl. a. jordbruksprodukter, nord/syd-dialogen, skyddsklausulen och handeln med tjänster kan detta möte komma atlbli inledningen till förberedelserför en ny multilateral förhandlingsrunda om väridshandeln. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 110 och utveckling() Vid ministermöte antogs ettarbetsprogram om fördjupade studier i enmängd frågor med handelspolitisk anknytning. Så gott som samtliga kommitter i behandlar någon frågamed handelspolitiska aspekter. Arbetet i har härigenom fått en relativtstark handelspolitisk inriktning. Förutom arbetet med att analysera hinder förtjänslehandeln, kan nämnas pågående studier om handeln medhögteknologiprodukter, ett gemensamt jordbruks-/handelspolitiskt arbetsprogram,handelsrelalerade inves-teringsälgärder, konkurrensbegränsande åtgärder sompåverkar internationell handel, handelsaspekler på industriellaanpassningsåtgärder och ett studieprogram för atl belysa kostnaderna förprotektionismen. Flertalet studier kommer atl avrapporteras lill 1984 årsministerrädsmöte. På tjänstehandelsområdet pågår ett myckelomfattande arbete med att analysera hinder för den internationella handeln medtjänster på områden som bank- och försäkringsverksamhet, sjöfart, turism,byggnads- och anläggningsverksamhet, film, data- och telekommunikationer.Parallellt med dessa sektorsstudier studeras möjligheterna atl till-lämpaGATT-systemets handelspolitiska principer på handeln med tjänster. Vid 1984års ministerrädsmöte kan beslut väntas om den fortsatta inriktningen avverksamheten pä tjånstehandelns område. har äter diskussioner om handelsrestriktioner på stålområdel dominerat. Kommittén görvidare studier rörande strukturförändringar och sysselsättningsfrågor. förelag och internationellainvesteringar har inlett arbetet på den översyn av riktlinjerna förmultinationella företag (MNF) och investeringsinstrumenten som skall vara klarar1984. Kommittén har vidare beslutat all företa ett arbete rörande extralerrilorielllagiill-lämpning. Myckel av del handelspolitiska arbetet i syftar lillalt upprätthålla och utvidgafrihandelssystemet, vilket är av stor betydelse ur svensk synvinkel. Fränsvensk sida hälsades därför med tillfredsställelse beslutet vid 1983 ärs ministerrådsmöte att bekämpaprotektionismen och söka avveckla handelshinder (s.k. "rollback") som ett led i ansträngningarna alt söka förstärka denkonjukturuppgäng i OECD- området som sakta kommitigång . verkar aktivt för atl beslutet skall kunna omsättasi konkreta liberaliseringsålgärder. harinitiativ lagils av generalsekreterare i syfte att få ett närmare samband i behandlingenav den ekonomiska politiken och avhandelspolitiken. Detta innebär ett viktigt steg i utveckling och kan förhoppningsvis leda till en mer samordnad politik på dessa områden,såväl nationellt som inlernalionellt. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 111 Inom den s.k.Consensus-gruppen har överenskommelse nätts om nya villkor för statsstöddaexportkrediter frän . Överenskommelsen innebär bl.a. att de lägsta tillåtnarefinansieringsräntorna sänks nägot förkrediter till flertalet u-Iänder och östländer. En viktig nyhet är att räntornasenare gradvis kommer att höjas och i fortsättningen anpas-. sas tillförändringar i marknadsräntorna. Därmed kommer således subventionsdelenatt minska för nya krediter. Det ekonomiska,industripolitiska, handelspolitiska och energipolitiska samarbetet har fått en allt störrebetydelse i det nordiska samarbetet. har ställt upp mål för detta samarbete under rubriken . Genomett svenskt initiativ har en kartläggninggjorts av pågående aktiviteter under denna rubrik. Del är ministerrådets avsikt att vid Nordiska rådetssession i i februari 1984lämna en redovisning för pågående arbete. Regeringen fäster stor vikt vidde verksamheter som inryms däri. Olika regler ochförordningar kan ibland fungera som hinder för handeln mellan de nordiskaländerna. Som ett första led i ansträngningarna att avlägsna sädanahinder har kommerskollegium fått i uppdrag att göra en probleminvenlering.En första delrapport har redovisats vid det nordiska handelsministermöleti . Genom att handelshinder undanröjs förbättrasförutsättningarna för en ökad handel mellan de nordiska länderna. Särskilt de små ochmedelstora företagen kan därigenom vidga sin marknad. Delta arbete kan ses som ettviktigt led i utvecklingen av "som hemmamarknad".Regeringen avser atl på nordisk basisdriva arbetet vidare. Underlag harutarbetats för en överenskommelse mellan de nordiska länderna omåtgärder med syfte att begränsa exportkreditkonkurrensen länderna emellan.Enighet mellan de nordiska länderna om en sådan överenskommelse har dockej uppnåtts. Regeringen anser det angeläget att ansträngningarna atl nå enöverenskommelse på detta område fortsätter. Den nordiska projektexportfonden har tilluppgift atl främja nordisk företagssamverkan vid export av projekt. Fonden harutvecklats lill att bli ett viktigt instrument för nordiskt exporlsamarbele päiredjelandsmarknader. Ett nytt ochomfattande samarbelsområde mellan de nordiska länderna utgördatateknologin. Denna påverkar utvecklingen inom praktiskt tagel allasamhällssektorer. I vissa fall är de nordiska länderna alltför små för att var för sig kunnasatsa på utveckling av sådan ny avancerad teknik som kräver omfattandeinvesteringar och hög teknologisk kompetens. Tillsammans kan de däremot nälångt och en samverkan på delta område är därför angelägen. avseratl till Nordiska rådetssession lämna förslag handlingsplan på datateknologiområdet. 1983/84:100 Bilaga 5 112 Genom en ändring av nordiskasamarbelsöverenskommelse. del s.k.Helsingforsavialel, kommer , och Älands ställning i det nordiska samarbetet att stärkasfr.o.m. Ändringarna innebär bl.a. att medlemsantal utökas.Regeringen har tidigare underställtriksdagen ändringarna i Helsingforsavialel för godkännande (prop.1983/84:24). Förslaget har antagits av (UU 1983/84:2, rskr 19) och - i likhet med motsvarande förslag i övriganordiska länder - ratificerats. De nordiskaländernas statsministrar och presidium tillkallade den 30november 1982 en av pariamentariker sammansatt kommitté, den s.k.femmannakommitlén, med uppgift atl göra en översyn av arbetsformerna fördet nordiska samarbetet. Kommittén har lämnat sill förslag, som bl, a. kommer attbli föremål för behandling vid session. Kommittén har iförslaget sökt styrka de folkvaldaländerföreträdarnas ställning i den nordiska beslutsprocessen som förslaget syftar lill förenklingar och till klarare ansvarsfördelning. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) Frihandelsavtalenmellan EG och EFTA-länderna trädde 1973. I och med 1984 årsingång råder fullständig frihandel för industrivaror mellan EG ochEFTA-länderna. Denna marknad med drygt 300 miljoner invånare tar emot av Sverigesexport. Regeringen önskar aktivera samarbetet inom EFTA. För detförsta finns del allanledning atl befästa frihandeln inom EFTA-området som svarar för ca 20%- av vår export. För del andrakan EFTA-samarbetet verksamt bidra till atl underlätta för de enskilda EFTA-länderna attstärka och utveckla förbindelserna med EG. Arbetet på att utvidga EFTA-ländernas samarbete med gemenskapen bör kunnaintensifieras nu när det grundläggande målet för frihandelsavtalennåtts. Därutöver bör EFTA kunna bidra lill att främja medlemsländernas intressen i fleraandra allmänna handelspolitiska och ekonomiska frågor av gemensamtintresse. Delta gäller i särskilt hög grad idagens kärva ekonomiska läge med tendenser till alt viktigare beslutfattas i en trängre krets av större länder. Mot denna bakgrund har , som under första halvåret1984 innehar ordförandeskapet i EFTA, bjudit in övriga EFTA-länder lilldet tidigare nämnda regeringschefsmöiel . Inom EFTA fortgårarbetet på att vidareutveckla frihandeln bl. a. genom avveckling av tekniskahandelshinder. De ursprungsregler som rör handeln mellan EFTA- ochEG-länderna har förenklats. Möjligheterna tillökad liberalisering av handeln mellan och EFTA-länderna prövas kontinuerligt inom ramen förden blandade kommittén . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 113 Mot bakgrund av Portugalsoch förutsedda inträde i EG fortsätter diskussionerna om regler förEFTA-ländernas förbindelser med dessa länder och EG under en övergångsperiodefter inträdet. Tillämpningen av statsstöd i medlemsländerna granskasregelbundet. En studie om regionalpolitiska problem i EFTA-länderna harslutförts. I anslutning till EFTA:sminislermöte hölls även ett möte pä ministernivå mellanEFTA-länderna och varvid en deklaration om del fortsatta samarbetetländerna emellan antogs. Aktuella frågor dis-kuleras i en blandad kommitté.Denna har lill uppgift bl.a. att främja konkreta initiativ för att utvecklahandel och industriellt samarbete. De europeiskagemenskaperna (EG) Tullavvecklingen ihandeln med industrivaror har - som tidigare berörts - tillfullo genomförts mellan och länderna i den europeiska gemenskapen,sedan full tullfrihet även för vår pappersexport uppnätts. Därmed härdenomedelbara målsättningen i frihandelsavtal med EG förverkligats. Vikan nu gä vidare med atl förstärka och utvidga samarbetet på andra områden. Ytterligare förbättringarkan göras i villkoren för handeln. En svensk önskan kvarstår om en utsträckningav frihandeln till fler varor, t.ex. till livsmedelsprodukter. Vidare kvarstårintresset från EFTA-länderna att erhålla ytterligare förenklingar i reglerna omvarors ursprung och ell utökat samarbete om bl. a. tekniska handelshinder. Del är av slor vikt alt en protektionistiskutveckling kan undvikas när det gäller handeln med fisk. Från svensk sida görsdärför fortsatta försök att nå en lösning som bevarar tullfriheten för densvenska exporten av sill till EG. Den betydelse som frånsvensk sida tillmäts förbindelserna med EG kom till uttryck genom besök iEG-kommissionen av statsministern och utrikeshandelsministern i februari 1983.Både från kommissionens sida och från svensk sida betonades intresset för enfortsall förstärkning och utvidgning av samarbetet i såväl handelspolitiska somandra ekonomiska frågor. relationer medEG har utvecklats pä ett dynamiskt sätt. Ett exempel härpå är kontakterna medEG angående internationella handelspolitiska och ekonomiska ämnen bl. a. isamband med ett ärligen återkommande högnivåmöte. Det tredje mötet av dettaslag hölls i . Härvid underströks det gemensamma intressetav att motverka protektionistiska tendenser liksom av att säkerställa deinternationella multilaterala organens roll i det handelspolitiska samarbetet.Från svensk sida omnämndes att vi med föi-släelse följer arbetet i EG på atlstärka den interna marknaden i gemenskapen. framhölls viklen av atldelta inle föranleder nya hinder för handeln med EFTA-länderna. Även utvidgningsförhandlingarnamed och saml relationerna mellan EG och EFTA diskuterades. 8 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 114 Lägel på slålmarknadeninom EG präglas av en betydande osäkerhet beroende på strukturproblem och dedåliga konjunkturerna. Gemenskapen beslöt dels förlänga gällandeproduktionsbegränsningar till , dels om åtgärder för atthöja prisnivån. EG:s strävan atl upprätlhälla prisnivån för stålprodukterutsätts alltjämt för stora påfrestningar. Handeln med stål mellan ochEG har kunnat fortgå i normal omfattning på grundval av frihandelsavtalmed ' och - till följd av EG:s krisåtgärder på stålområdel - ärligaskriftväxlingar om vissa tolkningar av avtalet . Utanför frihandelsavtalets ram utvecklassamarbetet med EG pä en rad områden. inleddes, som en uppföljning avstatsministerns och utrikeshandelsministerns besök, högniväsamtal medEG-kommissionen om ett formaliserat och fördjupat samarbete inom forskning ochutveckling. Redan tidigare pågår ett omfattande samarbete med EG inom ramenför COST (European Cooperation in the Field of Scientific and TechnicalResearch) där deltar i ett 40-tal projekt. Särskilda expertmöten harregelbundet ägt rum om transportfrågor, miljövård, konsumentfrågor,u-landsbistånd och ekonomisk politik. Därtill äger vid behovdiskussioner rum i en rad skiftande ämnen såsom skatter, varumärken, tekniskahandelshinder och internationella handelsfrågor. När så ansetts lämpligt harkontakterna med EG samordnats med övriga EFTA-länder. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) ECE, som omfattar såvälVäst- som , behandlar frågor om handel, ekonomiska prognoser,statistik, energi, olika industribranscher, miljövård, byggnadsfrågor ochtransportfrägor. Konventionen om långväga luftföroreningar, som antogs vidhögnivåmötel 1979, trädde i kraft . Pähandelsomrädel har särskilda expertmöten ägt rum om motköpsproblem och om eninventering av handelshinder i regionen. Vid kommissionens årssession beslötsatl under innevarande verksamhetsår genomföra en utvärdering av verksamheten ialla kommittéer i syfte atl vid nästa årssession eventuellt besluta om enändring av de prioriteringar som antogs jr 1969. Stabila priser och eninternationell handel utan diskriminerande inslag har stor betydelse för såvälSveriges försörjning som vår export av råvaror. Ansträngningarna alt fåöverenskommelser om prisstabiliserande avtal bör fortsätta men kompletteras medandra former av samarbete, ' Europeiska kol- ochstålgemenskapen. 1983/84:100 Bilaga 5 115 Delta senare gäller bl.a. metaller och mineraler av betydelse förSverige. De avtal om prisstabiliserande åtgärdersom gäller för fem råvaror -kaffe, kakao,naturgummi, tenn och socker - har varit förhållandevis framgångsrika. Avtalen utsattes för storapåfrestningar när lågkonjunkturenförstärkte de svårigheter som redan rådde pä grund av t. ex. överproduktionoch bristande marknadstäckning. För kaffe, nalurgummi och tenn kunde avtalen dock försvara de överenskomna prisramarna. harratificerat avtalet om den gemensamma fonden för finansiering avbuffertlager och andra åtgärder för all stödja främst råvaruproduktion,förädlingsindustri och handel. Avtalels ikraftträdande har förskjutits eftersomännu ej tillräckligt antal stater ratificerat avtalet. deltarsedan är 1982 i det internationella tennavtalet. P.g.a. stora överskott pä marknaden har tennrädetlagrat stora mängder tenn och beslutat omkraftiga exportbegränsningar. Marknadsutsikterna tyder på atl åtgärdernamåste bestå relativt . 1971 ärs veteavlalskulle ha löpt ut under är 1983 men förlängdes iavvaktan på ett nytt avtal. I likhet med flertalet medlemmar av detinternationella veterädel anser att ett nytt avtal bör innehålla bestämmelser om samordnadelager. Förhandlingar pågår för att nå ett nyttsockeravtal eftersom gällande avtal visatsig otillräckligt. Ett angelägel mål är att knyta EG lill ett nytt avtal.Sverige har i förhandlingarna åtagit sig att importera av sittkonsumtionsbehov. Importökningen skall ske i sådan takt att man kanla hänsyn till de arbetstillfällen iSverige som är värdefulla från regionalpolitisk synpunkt. Sverigeratificerade 1983 ärs internationella kaffeavtal . Avtalettrådde i kraft . Fortsatt kvotering av kaffemarknaden haröverenskommits för att även i fortsättningen stabilisera priset. Samtidigthar dock vissa kontrollproblem mellan den kvoterade marknaden i avtaletsmedlemsländer och marknaden i länder utanför avtalet uppstått och fått ägnasuppmärksamhet. verkar där för atl stärka avtalet genom bättre kontroll. Inom 1980 årskakaoavtal har man beslutat atl tills vidare inle utnyttja avtalets buffertlager. En omförhandling avavtalet har inletts. I juni 1983ratificerade 1982 ärs internationella avtal om jute och juteprodukter. Avtalet har ännu inteträtt i kraft. Överenskommelsenåddes om ell avtal för tropiskt timmer. Proposition om svenskanslutning kommer att föreläggas riksdagenunder . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 116 för handel ochutveckling () Under det gångna åretpräglades arbetet i av den sjätte konferensen för handel och utveckling(VI)som ägde rumi den 6juni - den 3juli 1983. Konferensen koncentrerades i första hand tillförhandlingar om råvaror, internationell handel med varor och tjänster samtmonetära och finansiella frågor. Vidare ägde en debatt rum om detvärldsekonomiska lägel. Övriga frågor t.ex. sjöfart och teknologi fick en meröversiktlig behandling. Därigenom uppnåddes något av den koncentration iförhandlingarna vid UNCTAD-konferenser som eftersträvats från bl.a.svensk sida för att göra dem mer effektiva. Konferensen antog ell 30-tal resolutioner isakfrågor. Dessa innebar dels vissa konkreta resullal, dels impulser till fortsatt arbete på viktiga områden inord/syddialogen. Det finns därför anledning lill en relativt positiv värderingav konferensresultatel. Resultaten motsvarade också i många fall deprioriteringar som från svensk sida bedömts som angelägna och realistiska införkonferensen. Av naturliga skäl skulle självfallet, inte minst med tanke päu-ländernas behov, mer långtgående framsteg ha varit önskvärda. Pä rävaruområdel nåddes enighet bl.a. om att nya ansträngningar skall görasför att sälta den gemensamma fonden i kraft. En resolution antogs också omökade resurser lill FN:s internationella handelscenlrum i (ITC). Arbetetpå atl skapa ell kompletterande system för exportintäkts-stabilisering fördesframåt. På handelsomrädel antogs en resolution, där deviktigaste avsnitten rör protektionism och strukturanpassning. Ett uttalandegjordes mot protektionism och om vikten av alt bekämpa den. I uttalandeterkänns också strukturanpassning som en ständigt pågående process som börunderlättas. Därutöver åtog sig i-länderna att undvika atl införa nyahandelshinder och atl regelbundet se över de hinder som finns i syfte atlavskaffa dem.