prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — av de tilläggsbidrag som avser bl.a.studiecirklar i hemspråk för invandrare. Invandrarungdomarnas situation i samhället kräver storuppmärksamhet. har tillregeringen överläninat en redogörelse för de åtgärder som olika myndigheter harvidtagit med anledning av det program avseende invandrarungdomar som anmälts i1982 ärs budgetproposition. AMS harsålunda initierat en rad insatser för att nedbringa den alltför höga arbetslösheten bland invandrarungdom. Inom det s. k. har intensifieradeförmedlingsinsatser använts. Erfarenheterna av detta projekt har överförtslill andra regioner. Yrkesutbildning ges pä hemspråk för kursdeltagare medotillräckliga svenskkunskaper.Fr.o.m. /84 har stödundervisning återinförts i sambandmed arbetsmarknadsutbildning för sådana deltagare som behöver det. Fr.o.m.hösten 1983 anordnas beredskapsarbeten för invandrarungdomar i form av tillfälligt praktikarbete hos arbetsförmedlingen medplacering hos vissainvandrarorganisationer. Sådant beredskapsarbete i kombination med tio veckorskurs vid folkhögskola prövas också. beslut (prop. 1983/84:26, AU 8, rskr 56) om möjligheter atl varva beredskapsarbete med arbetsmarknadsutbildning kan ocksåförbättra möjligheterna för invandrarungdomar. Åtgärder för allmotverka arbetslöshet bland invandrarungdomär vidare ett viktigt arbetsområde för , som bl.a. inom projektet i skola och arbetsliv studerar ungdomarsverksamhet efter . Jag vill slutligen anmäla atl regeringen beviljade medel frånAllmänna arvsfonden till försöksverksamhetför och bland invandrarungdomar. Statens ungdoms-" råd erhöll 3,2 milj. kr. för attunder en fyraårsperiod genomföraflera projekt. Under innevarande budgetår har en utvärdering påbörjats somtillsammans med andra resultat som sammanställs inom projektet skall ge vidgadekunskaper om invandrarungdomarnas situation. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 42 har tre invandrartäta kommuner erhållit medel för attutveckla metoder för förebyggande arbete med invandrarungdomar. Dessa projekthar utarbetats avinvandrarverket i samråd med kommunerna. För insatser förinvandrarbarn i förskolan och ungdomsskolan beräknas i huvudsakoförändrade resurser för /85. I fråga om hemspråkslärarutbildningoch utbildning av klasslärare och förskollärare med finska som modersmål föreslås oförändradeinsatser. beslutadehösten (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr 43) om införandet avsärskilt statsbidrag till barnomsorgen och den sociala hemhjälpen. Istatsbidraget till barnomsorgen ingår ett särskilt bidrag tillbarn med behov av särskilt stöd. Undervisningen för invandrarelever har -som jag tidigare nämnt -setts överav språk- och kulturarvsulredningen, som överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung- Gemenskap i . Arbete pågår medsikte på att förelägga en proposition omsvenskundervisning för vuxna invandrare. Diskrimineringsulredningen (A 1978:06)har i betänkandet (SOU 1983:18) Lag motetnisk diskriminering i arbetslivet lagt fram ett förslag om en sådan lag. Förslaget, som syftar till att skydda både arbetssökande och arbetstagare, har stora likheter medjämslälldhetslagen. Arbetsdomstolenföresläs bli forum för tvister enligt den föreslagna lagen. Förslaget, som är remissbehandlat, bereds f. n. iregeringskansliet. Diskrimineringsutredningenpublicerade en rapport om etniska relationer i skolan med titelnFostran till tolerans. I rapporten kartläggs etniska relationer inom skolan och lämnas förslagom förstärkta insatser. Chefen förulbildningsdeparlemenlel har , under anslaget Bidrag till driftenav gymnasieskolan, föreslagit alt en försöksverksamhet med ämnetkulturkunskap anordnas inom gymnasieskolan fr. o. m. /85. Genomämnet skall alla elever fä bättre kunskap och förståelse för andra kulturer inom och utanförSverige. Diskrimineringsutredningensslutbetänkande beräknas avlämnas med invandrarpolitiska kommitténsbetänkande om den fortsatta invandrar-och minoritetspolitiken. För regeringen ärfrågan om invandrarnas möjligheter atl delta i den demokratiskabeslutsprocessen av grundläggande betydelse. Det framgår av direkUven (Dir1983:6) till rösträttskommitté (Ju 1983:02) som har i uppdrag attutvärdera den kommunala rösträtten för utländska medborgare och utreda förutsättningarna föratt invandrare skall ges rätt alt delta iriksdagsval. Kommitténs betänkande väntas . Andelen invandrare som årligennaturaliseras är större i än i nägotannat europeiskt land. fick ca 17840 invandrare svenskt medborgarskap.En arbetsgrupp inom har utrett frågan 1983/84:100 Bilaga 12 43 om beräkning av hemvisttiden i medborgarskapsärenden ochom länsstyrelsernas befattningmed medborgarskapsärenden. Arbetsgruppens rapport (DsA 1983:12) harremitterats och bereds f.n. i . Med anledning av det ökade antalet svenska medborgare som även har medborgarskap i annat land har iEuroparådet väckt frågan om för-ochnackdelar med dubbla medborgarskap. En arbetsgrupp som skall analysera denna fråga har, till följd av Sverigesinitiativ, tillsatts inom . För den fortsattautvecklingen av flykting-, invandrar- och minoritetspolitiken ärforskningen av stor betydelse. Genom beslut har regeringen lagt engrund för vidgade forskningsinsatser på detta område. Regeringen har sålundabeslutat stödja det nyupprätlade centret för invandringsforskning vid iStockholm. med tillkomsten av centret beslöt regeringen att inrätta endelegation för invandrarforskning (EIFO). Jag avser alt återkomma tillfrågan invandrarforskningen i denforskningspolitiska proposition som kommer atl föreläggas riksdagenunder . Frågan omanställning av tvåspråkig personal har fått ökad aktualitet under senare är.Samhällsekonomiska, förvaltningsrältsliga och invandrarpolitiska skäl talarför ökade insatser i syfte att öka tillgången på sådan personal. En arbetsgrupp inomregeringskansliet genomförde är 1982 en kartläggning av i vilken utsträckningtväspräkighet och flerspråkighel f. n. kan ges meritvärde vid anställning i offentligtjänst samt vid antagning lill högre utbildning.Arbetsgruppens rapport (DsA 1982:9) har delgelts till statliga och kommunala myndigheter. Rapporten haringått som underlag i meritutredningens arbete, som behandlat bl.a.meritvärdet av språkkunskaper vid tillsättning av statligt reglerade tjänster.Meritutredningen (C 1983:01) har lagt fram betänkandet (Ds C1983:16) Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar m. m. Sedanbetänkandet remissbehandlats bereds det f. n. i . Med anledning avarbetsgruppens förslag om åtgärder för att öka tillgången pä tvåspråkigpersonal med högskoleutbildning gav regeringen universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag att utreda frågan om ökad tillgång inom vissasamhällsområden på tvåspråkig personal med högskoleutbildning. De utbildningarsom i första hand anges i uppdraget är sådana som förbereder för yrkesverksamhetinom , mödra- och barnhälsovården, långtidssjukvården saml denpsykiatriska vården. Del språk som de sökande i första hand skall behärska vidsidanom svenska är finska. Men även andra minoritetsspråk kan komma i Prop.1983/84:100 Bilaga 12 44 UHÄ skall redovisa sina förslag i samband medanslagsframställningen /86. Jag vill i deltasammanhang även anmäla alt en arbetsgrupp har tillsatts inom regeringskanslieti syfte att ytterligare bereda frågan om tolkutbildning och auktorisation av tolkar ochöversättare. Vidare kan nämnas atl chefen förutbildningsdepartementet ,under anslaget Universitets- och högskoleämbetet, har föreslagit atl ämbetet får disponera . under budgetåret1984,/85 för all genom enförsöksverksamhet söka finna en lämplig ordning för alt värdera utländsk högreutbildning. Delta kan få betydelse för många invandrare. JÄMSTÄLLDHETMELLAN KVINNOR OCH MAN Under detta avsnittbehandlas översiktligt jämställdhetsfrågor inom såvälarbetsmarknadsdepartementets som övriga departements ansvarsområden. Utgångspunkten förregeringens arbete för jämställdhet mellan kvinnor och män är rättentill ett eget förvärvsarbete. För atl uppnå detta krävs kraftfulla åtgärderi syfte att stärka kvinnornas ställning pä arbetsmarknaden, bl. a. genom att motverka könsbundnayrkesval. Trots den ogynnsammasysselsättningsutvecklingen har kvinnorna lyckats hävda sin ställningpå arbetsmarknaden förhållandevis väl. Antalet kvinnor i arbetskraften var i oktober 1983det högsta någonsin, då 1 958000 kvinnor förvärvsarbetade. Sedan 1960-laletsbörjan har andelen kvinnor pä arbetsmarknaden ökat kraftigt. finns 80,av kvinnorna i åldrarna 2064år i arbetskraften, mot 89,för männen. I motsats till flertaleteuropeiska länder är förvärvsfrekvensen för kvinnor med barn mycket hög iSverige. Av kvinnor med barn i åldern förvärvsarbetar 88,1%.Arbetslösheten i är dock högre för kvinnorna än för männen. vararbetslöshetstalet för kvinnor 3,och för män3,. var antalet deltidsarbetslösa 144000 personer varav de flestakvinnor. Vidare var 40000 kvinnor latent arbetslösa. Kännetecknande förden svenska arbetsmarknaden är atl merparten av kvinnorna återfinns inom ett begränsatantal yrken. Kvinnornas yrkesområde visar också stor stabilitet över åren. Mellan 1975och 1980 har av männen ökat sitt yrkesområde från 95 till106 yrken, medan av kvinnornaåterfinns inom 63 yrken såväl 1975 som 1980. Kvinnornas arbetsmarknad är således betydligt snävare änmännens, vilket gör dem svagare ikonkurrensen om arbetstillfällen. Denna situation riskerar attförvärras på grund av den ökade användningen av ny teknik inom Prop.1983/84:100 Bilaga 12 45 kontoren,omstruktureringen av den svenska industrin och den stagnerande sysselsättningsutvecklingen inom kommuneroch landsting. Alltjämt väljerflickor och pojkar traditionellt könsbundna utbildningsvägar. Annorlunda valskulle öka den enskildas möjligheter på en arbetsmarknad under snabbomvandling. Särskilt viktigt är delta för flickorna. nya läroplanbetonar jämställdhetsfrågorna i olika avseenden. Ökade informationsinsatserbehövs emellertid i både grund- och gymnasieskolan. Inom vuxenutbildningenbehöver särskild uppmärksamhet ägnas kvinnor som länge varit hemarbetande, äldrekvinnor och invandrarkvinnor. Det gäller också arbetsmarknadsutbildningen. Systematiskaåtgärder måste sålunda vidtas för atl vidga kvinnornas utbildnings- ochyrkesval och därmed tillförsäkra dem plats på arbetsmarknaden. Regeringen har i detta syfte vidtagitflera åtgärder. har enarbetsgrupp tillsalts inom med uppgift atl kartlägga kvinnornas framlida arbetsmarknad.Arbetsgruppen skall presentera ettförslag lill åtgärdsprogram /85. Vidare harregeringen -inom ramen för de kompletteringsproposition föreslagna åtgärderna för att underiättanyrekryteringen till industrin -avsatt lOmilj. för en kampanj i syfte att ökaflickornas och kvinnornas intresse för industrin och den nya tekniken. Inom kampanjens ram bedrivs lokala projekt i samtligalän med arbetsmarknadens parter, länsarbetsnämnderna, utvecklingsfonderna m.fl. I samarbete med detekniska högskolorna görs bl.a. satsningar på främst högstadium för att stimuleraflickornas tekniska intresse och informeradem om otradilionella yrken. En särskild satsning pä utbildning i data för kvinnor görs tillsammans med någrastudieförbund. Särskilda rekryterings-och vidareutbildningsinsalser riktas också till kvinnor genom länsarbetsnämnderoch utvecklingsfonder. Erfarenheterna frän kampanjen kommer atl utvärderas med hänsyn lill detfortsatta långsiktiga arbetet för atlbryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och stärka kvinnornas ställning. Ibetänkandet (SOU 1982:18) Förvärvsarbete och föräldraskap har en rad förslag förts fram för att underlätta kvinnorsmöjligheter att förvärvsarbeta.Betänkandet har remissbehandlats. Jag behandlar senare delta belänkande. (A 1978:05) har i en särskildstudie (Ds A 1983:9) analyserat kvinnornas sysselsältningsutsikler med hänsyntill datorisering och införande av ny kontorsteknik. Studien avsesligga till grund för förslag frånutredningen i syfte att bl. a öka kvinnornas möjligheter alt få kvalificeradearbeten inom dataområdet. Jämställdhet mellan kvinnor och män förutsätter en pä allanivåer väl genomtänkt boende- ochsamhällsplanering. 1 arbetet med att bygga upp lokala arbetsmarknader har bl.a. könskvoteringen av del regionalpolitiska Prop.1983/84:100 Bilaga 12 46 stödetvarit ett instrument. I direktiven för regionalpolitiska kommittén (11982:83) ingår bl. a. att undersöka effekternaav denna könskvotering. Arbetstiden ärmyckel ojämnt fördelad mellan kvinnor och män. Nära hälften av deförvärvsarbetande kvinnorna arbetar deltid. Den genomsnittligaveckoarbetstiden är längre för män än för kvinnor. Övertidsarbetet -som främsl utförs av män - ökar. Från jämställdhetssynpunkt är detta oroväckande. Detförstärker de traditionella könsrollsmönstret i vilket ingår att kvinnornautför merparten av det obetalda arbetet.Frågor rörande arbetstiden behandlas av delegationen (A 1974:09) för arbetstidsfrågor (DELFA). I tilläggsdirektiv(Dir 1983:12) lill delegationen har regeringen bl. a. uttalat altdelegationens huvuduppgift bör vara atl ur ett brett perspektiv ta fram underlag om arbetstidernas rolli vadgäller sysselsättning, samhälls- ocharbetsmiljö, jämställdhet, fördelningsfrågor m.m. Jag får hänvisa lill denredovisning av DELFA:s verksamhet som arbetsmarknadsministern harlämnat. Fritid ochrekreation är en sektor i samhället där skillnaderna i kvinnors och mäns villkor visat sig vara myckelstora. Detta gäller särskilt för idrotten,vilket konstateras i en presenterad rapport om en försöksverksamhetmed jämställd idrott i kommun (DsA 1983: 8). Syftet var atltillsammans med idrottsrörelsen och kommunens fritidsnämnd åstadkomma bättre villkor för flickor och kvinnor i det lokalaidrottslivet. I rapporten ingär en förteckning över åtgärder som kan vidtagasav centrala myndigheter, fritidsnämnder i kommunerna och idrottsrörelsen. Enuppföljning av rapporten planeras under /85. Chefen förjordbruksdepartementet har beräknat medel för särskildainsatser för att aktivera fler kvinnor inom idrottsrörelsen. Även männenstraditionella arbetsmarknad och deras sociala roll undergår stora förändringar.Män bör fä ökade möjligheter till stöd bl. a. när det gäller alt bryta traditionella könsrollsmönster. Mot denna bakgrundharjag tillsatt en arbetsgrupp ommännens roll i jämställdhetsarbetet. I gruppen ingår bl.a. företrädare för arbetsmarknadens parter ochnågra berörda intresseorganisationer.Arbetsgruppen har i uppdrag alt tillhösten 1984 presentera ett idéprogram om hur den traditionella mansrollen kanförändras i riktning motjämställdhet mellan kvinnor och män. har i vissa avseenden männens könsrollsmönster förändrats i riktning mot ökadjämställdhet. av de nyblivnafäderna utnyttjar således någon del av sin föräldraledighet under barnelsförsta levnadsår. Frågan om föräldraförsäkringen i ett familjepolitiskthelhetsperspektiv behandlas av den familjeekonomiska beredningsgruppsom har tillsatts av socialministern. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 47 Misshandel och våldmot kvinnor är det yttersta utslaget av brislen på jämställdhet mellan kvinnoroch män. Kvinnor måste skyddas mot sådana övergrepp. En proposition med förslagtill vissa ändringar i gällande sexualbrott kommer attföreläggas . arbetsgrupp för slöd ochhjälp lill misshandlade kvinnor hari en rapport (Ds S 1983:2) lämnaiförslag till stöd för kvinnor i behov av akut hjälp, men också lill långsiktiga och förebyggande åtgärder. StatsrådetSigurdsen har på grundval av rapporten redovisat förslag till åtgärder för att bekämpa kvinnomisshandel.Väldet mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. Jag anser att sådanaaktiva jämställdhetsåtgärder, inriktade pä att förändra både kvinnors och mäns roller, som jag beskrivit i detföregående, är av avgörande betydelse när det gäller alt motverkatendenser till våld mot kvinnor. Genomsådana åtgärder kan en förändring ske av den föråldrade kvinnosyn som sannolikt ligger bakom misshandel och annatvåld mot kvinnor. Den nya organisationför arbetet med jämställdhetsfrågorna som aviserades budgetproposition harnu införts. inrättadesett jämställdhetssekretariat inom . har utvidgats tillatt omfatta, förutom företrädare för kvinnoorganisationer, även företrädare förriksdagspartierna, arbetsmarknadensparter och folkrörelserna. Rådet beslår förutom av representanterna för de nio kvinnoorganisationerna av sjukvinnor och sju män. Regeringen haruppdragit ål jämställdhetsrådet att biträda i förberedelserna av 1985 ärs världskonferens för att granskaoch utvärdera resultaten av FN: s kvinnoårtionde. En delegation förjämställdhetsforskning (JÄMFO) har knutils till arbetsmarknadsdepartementet.Delegationen har till uppgift altfastställa forskningsbehov i frågorrörande jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors roll i samhällsutvecklingen samt att initiera, samordna ochfölja forskning i dessa frågor. Delegationen skall stimulera kontakter mellan forskare, planerare, beslutsfattare ochfinansieringsorgan. En viktig uppgift för delegationen är också atlfölja frågor som rör rekrytering av kvinnorlill forskningen och de kvinnliga forskarnas villkor. Delegationen består (förutom ordföranden) av företrädare förforskningsvärlden och för riksdagspartierna. I och med atl JÄMFOhar inrättats har jämslälldhetsforskningen fått en mer framskjuten plats.Jämslälldhetsforskning är viktig för att kunna förklara varför det är så storaskillnader mellan kvinnors och mäns situation och ställning i arbetslivet och isamhällslivet i övrigt. Brislen pä jämställdhet i forskarsamhället måste också uppmärksammas. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 48 forskarstuderande är kvinna trots att kvinnorna utgörhälften av de studerande inom grundutbildningen. Om fler kvinnor blir forskarekommer det att bidra till att kvinnosynpunkter kommer in i allt flerforskningsgrenar. Delta har belysts i jämställdhetskommitténs betänkande (SOU1983:4) Om hälften vore kvinnor....... Belänkandet har remissbehandlats. förslag till ätgärder med anledning av betänkandet kommer attredovisas i 1984 ärs forskningspoliiiska proposition. (JämO) har som uppgift att se lill att jämställdhetslagen (1979:1118) efterlevs.En viktig uppgift för JämO är också attsprida information. Undersökningar visar att kunskapen om att jämställdhetslagen finns har ökal betydligt undersenare år. Antalet anmälningartill myndigheten har som följd härav ökat påtagligt liksom antaletförfrågningar per telefon. Under /83 har 514 anmälningaraktualiserats genom anmälan, förfrågan eller av ombudsmannen själv. Av dessaavsåg 124 anmälningar om könsdiskriminering i enskilda fall och 81brister i det aktiva jämställdhetsarbetet på olika arbetsplatser.Diskrimineringsärendena, som har varit mycket arbetskrävande, häri störreutsträckning än tidigare avsett anställningsvillkor, ledning och fördelning avarbetsuppgifter samt uppsägning på grund av arbetsbrist. JämO har under budgetåret väckt talan iarbetsdomstolen i åtta fall. 1 fyra av målenhar ombudsmannen återkallat sin talan. Ombudsmannens talan har bifallilsi ett av målen men lämnats utan bifall i två. Förutom behandlingenav enskilda ärenden har JämO bl. a. fortsalt uppföljningen av en undersökning avdataförelag och en undersökning beträffande de kvinnliga prästernasarbetsförhållanden i . Vidare kommer undersökningar om jämställdheteninom bankerna och tidningsbranschen liksom en undersökning av yrkesskador ikvinnodomi-nerade yrken attslutföras under /84. För att kunna fullgöra sin skyldighet atl löpande informera om sinverksamhet, om iörlikningar och domar i jämställdhetsmäl samt omarbetsplatsbesök m. rn. kommer JämOatt ge ul ett informationsblad en gång i kvartalet. Till en början sker detta som en försöksverksamhet. JÄMFO ochjämslälldhelssekretarialel i kommer altdisponera utrymme i skriften för information från sina verksamhetsområden. I det följande föreslås att JämO helt kompenseras förhuvudförslaget. JämO: s förslag tilländringar i jämslälldhetslagen, som lämnades till regeringen är 1982, har tagits upp med arbetsmarknadensparter. På grundval av resultatenav dessa överläggningar bereds nu de frågor som JämO har aktualiseratinom . Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandel till inlernalionella arbetsorganisationen(). För beredning av vissa Prop.1983/84:100 Bilaga 12 49 ärenden rörande förhållandet till finns entrepartiskt sammansatt kommitté,(SFS 1977:987). : s beslutande församling -arbetskonferensen - höll sitt sextioniondemöte . dellog i mötet på sedvanligt sätt med en trepartsdelegation, dvs. företrädare förregering, arbetsgivare och arbetstagare. organisationens program och budgetför . För innebär konferensens beslut i denna delalt det årliga bidraget, som för är 1983 belöper sig till l,6milj. dollar, för utgår med drygt1,65milj. 1983 ärsarbetskonferens antog en rekommendation om bibehållande av socialförsäkringsrättighelerför migrerande arbetstagare samt en konvention och en rekommendation omyrkesinriktad rehabilitering. Den förstnämnda rekommendationen jämte den antagnakonventionen nr 157 i samma ämne har förelagts genom prop. 1983/84:81. har underdel gångna året tillträtt en ILO-konvenlion, nämligen nr 158 om uppsägning av anställningsavtalpå arbetsgivarens initiativ (prop. 1982/83:124, AU 28, rskr 332). Konventionen ratificerades av som förstaland . denIjanuari 1984 har sammanlagt 13 induslrikommittéer. är medlem isju av dem, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn- ochstålindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten, kemiskindustri, tjänstemän och utövare av fria yrken, livsmedelsindustri saml skogs- och träindustri. I samarbete medInternational Associalion () arrangerade iCanada den 10: e världskongressen om förebyggande av olycksfall i arbete.Sverige har erbjudit sig atl stå som värd för den ll:e väridskongressenår 1987. kommer all vara huvudansvarig för kongressens planering och förarrangemang. För atl läckade ekonomiska åtaganden som förutsätts i samband därmed avser regeringenställa ett garantibelopp på 1 milj. kr. till arrangörernas förfogande. I mars 1982undertecknade (arbetsministrarna) en nyöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad och en överenskommelse om samarbete mellanmyndigheter och institutioner inom denyrkesinriktade rehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen, (prop.1982/83:5, AU5, rskr 28). De båda överenskommelserna, vilka ratificerades av ,trädde i kraft resp. 1juni 1983. Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) har utarbetattillämpningsföreskrifter lill de båda överenskommelserna. Det avNordiska ministerrådet (arbetsmiljöministrarna) antagnahandlingsprogrammet på arbetsmiljöomrädet har äter varit föremål för enrevidering. Ett nytt samarbelsprogram fastställdes av arbelsmiljöministrarnai , varefter det i enlighet med önskemålframläggs vid rådets 32: a session . Ett reviderat program för det nordiskaarbelsmarknadssamarbeiel kom-4 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 50 mer alt utarbetas under är 1984. Departementet deltar iarbenet med en nordisk plan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning, somNordiska rådetrekommenderat. Arbetsmarknadsdepartementetdeltar aktivt i del internationella arbetet inom Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling (), bl.a.inom arbetskrafts- och socialkommittén ochdess arbetsgrupper. De arbetsmarknadspolitiska frågorna har under är 1983 fälthögre prioritet än tidigare, vilket har avspeglats i arbetet i de olikaarbetsgrupperna samt i den"högniväkonferens" om sysselsältningstillväxl och strukturella förändringar,som äger rum . harunder året anordnat två fackministerkonferenser inom arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde, nämligen en andra arbetsministerkonferens i och en andramigrationsministerkonferens i oktober. konvention om migrerandearbetstagares rättsställning (prop.1977/78:162, AU 33, rskr 252) trädde i kraft sedan den, utom av , hade ratificerats avNederländerna, , Spanienoch . Konventionen har därefter ratificerats även av medverkan från . innehar f.n. ordförandeposterna i exekutivkommittén för FN: s flyktingkommissariesprogram och i : s arbetsgrupp för migralionsfrågor.