prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Icke desto mindre kunde leveranserna från de svenskastålverken öka kraftigt och en betydande importutträngning kom all ske. Importvolymen minskade 19821983. Importens minskade andelar av tillförselnsammanhänger dels med fallande relativpriser för de svenska producentema, delsmed utökat inhemskt produktsortiment. Produktionensteg väsentligt under loppet av 1983 efter alt ha successivt minskat under1982. Mätt mellan årsgenomsnitten 1982 och 1983 blev ökningen . Stålverkenkunde ändock minska sina färdigvarulager i betydande utsträckning. Orderingången har stärkts ytterligare och också i stigande utsträckningkommit att omfatta specialstål och däribland främst sådana produkter somanvänds tiU framställning av konsiimfions-varor. Den starka tillväxten tordedock i viss utsträckning vara hänförbar fill ett omslag tUl en kortsiktiglagemppbyggnad i förbrukarleden, som kan ha påskyndats inför förväntadeprisökningar. Den slutliga förbmkningen av stål inom EG tordenämligen inte komma atl öka särskilt mycket eftersom invesleringskonjunktureninle väntas bli särskilt intensiv åtminstone inte förrän mot slutet av året.Mot denna bakgrund bedöms den svenska exportvolymen av järn och stål till helaavsättningsmarknaden komma att öka 1983-1984. Den inhemska efterfråganväntas öka klart snabbare. Detta beror på att ett omslag till en uppbyggnad avstållagren i förbmkar- och handelsleden kan förutses somslålkonsumtionen, framför allt i verkstadsindustrin, beräknas öka starkt.Tillförseln av stål till den svenska marknaden väntas härigenom öka kraftigt.Importens volymökning bedöms emellertid komma att stanna vid , genom enfortsatt importutträngning. Fardigvamlagren hos producentema väntas minskaytterligare medan en viss uppbyggnad beräknas ske under andrahälften av året. Produktionsökningen förutses härigenom bli betydande eller ca12% 1983-1984. Verkstadsindustrinsexportvolym, vilken säsongrensat sett föll års första tre kvartal,ökade efter devalveringen snabbt under det följandevinterhalvåret. En viss nedgång följdes av en fömyadexportökning . Mellan helåren 1982 och ökadeexportvolymen . Ökningen berodde i hög grad på marknadsandelsvinster inomOECD-området, i synnerhet för exporten av personbilar och investeringsvaror. Verkstadsindustrinsexportpriser steg 1982-1983. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl.fartyg 19821984 Förändring frän föregående är. resp. milj. kr. -1,1 -0,4 gandedelen av höjningen skedde inom loppet av de tre månaderna efter devalveringen.Mellan första och Qärde kvartalet ökade exportpriserna . Deninhemska efterfrågan på verkstadsprodukter (exkl. lager) var i stort settoförändrad . En kraftig nedgång i den offentliga ochprivata konsumtionen uppvägdes av en betydande höjning i maskininvesteringarna. Lagercykelnbidrog till att förbättra den inhemska eflerfrågeutvecklingen 1983.Visserligen drogs industrisekloms lager av verksladsprodukter ned ytterligaremen reduktionen var sammantaget av betydligt mindre omfattning än 1982.Omslaget i lagercykeln kan främst återföras på lagren av varor i arbete. Inomvamhandeln däremot föll lagerstockarna mycket snabbt vilket gav ettnegativt bidrag till eflerfrågeutvecklingen. Det sammanselt positivalageromslaget inom industri och handel bidrog fill atl öka den inhemskaefterfrågan med . Nedskrivningenav kronan medförde en betydande höjning av importvarornasrelativpris under det följande halvåret. Detta i samverkan med nedgången iprivat konsumtion medförde atl importvolymen ökade med 1982-1983,trots en betydande höjning i den efterfrågan som utgörs av maskininvesteringar. Deninhemska verkstadsprodukfionen skulle med den ovan beskrivna efterfråge- ochlagemtvecklingen ha ökat med 4 1/1982-1983. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget produktionsindexpekar däremot på en avsevärt högre fillväxltakl vilket alltså innebär attstatistiken över förbmkning i import och lager av verkstadsprodukter stämmerdåligt med statistiken över produktion av verksladsprodukter. För1984 väntas efterfrågan fortsätta växa på exportmarknaderna. Dessutom beräknasmarknadsandelarna öka ytterligare, varför verkstadsexpor-len förutses öka 12%1983-1984. Exportpriserna har antagits stiga 1983-1984. Deninhemska efterfrågan (exkl. lager) väntas öka . Störte delen av dennaefterfrågetillväxt fömtses alstras av ökade maskininvesteringar. Lagersidanberäknas ge ett myckel kraftigt efterfrågetillskott då uttömningen inomproduktionsledet bedöms upphöra och ersättas av en viss lagemppbyggnad.Färdigvarulagren inom verkstadsindustrin fömtsätts dock komma att dras nedylterUgare någol. Totalt väntas den inhemska efterfrågan öka 9 1/. Utvecklingenmed kraftigt höjda relativa importpriser på verkstadsvaror efter devalveringen,förbyttes mol en gradvis sänkning. Detta ikombination med den förutsedda kraftiga efterfrågetill-växlen och ett väntalhögt kapacitetsutnyttjande inom den svenska verkstadsindustrin antas leda tUlen importökning på . Importpriserna beräknas öka med 1983-1984. Verkstadsindustrinfömtses med ovan beskrivna efterfråge- och lagemlveckling komma att ökaproduktionen med 1983-1984. Enökad orderingång från hemmamarknaden till varven medförde att dentotala orderstocken mätt i bmttoton steg. Om hänsyn tas till arbetsinnehållethar orderslocken utvecklats än mer positivt än mätt i bmttoton. Exportenav nybyggda fartyg ökade markant 1982-1983. exporterades 9 fartygmed ett sammanlagt värde av . Även exporten av begagnade fartygökade avsevärt, detta tUl stor del beroende på en omfattande utförsäljning avpassagerarfärjor. Totalt har fartygsexporten ökat i volym 1982-1983. Deinhemska leveransema av nybyggda fartyg minskade kraftigt mellan 1982 och 1983.Samfidigt sjönk lagren av varor i arbete markant. Detta resulterade sammantageti en produktionsminskning på för de svenska varven 1982-1983. För1984 väntas exporten av nybyggda fartyg falla kraftigt. Även exporten av plattformarfömtses sjunka då inga störte bostads- eller borrplattformar beräknasfardigstäUas för ufiändska beställare. Trotsförväntningar om en betydande ökning av hemmaleveranserna och ett positivtlageromslag för varor i arbete, fömtses en ytterligare minskning avvarvsproduktionen. Produktionsneddragningen har här beräknats fill . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 70 Tabell 4:4 Export av varvsprodukter 1982.-1984 Förändring från föregående år, milj. kr. Summa nybyggt därav: Nybyggda fartyg övriga varvsprodi Volym (%) Pris (%) Industribranschernainom övrigsektorn producerar huvudsakligen färdigvaror, vilka till övervägandedelen avsätts på den inhemska marknaden. I huvudsak utgörs produkterna avkonsumtionsvaror eller halvfabrikat som vidareförädlas i andraindustribranscher eller används i byggnadsverksamhet. Efterfråganfrån exportmarknaderna fortsatte öka och betydandemarknadsandelsvinster gjordes. steg exportvolymen med14%. Särskilt stark var ökningen av den kemiska industrins export.Exportpriserna höjdes inom övrigsektorn med i genomsnitt 1982-1983. Avsätlningslägelför övrigvaror (exkl. lager) blev oförändrat på hemmamarknaden . En vissökning av efterfrågan på övrigvaror som insats i annan produktion motvägdes aven sänkt slutlig inhemsk efterfrågan. Den för övrigsektom så betydelsefullaprivata konsumtionen sjönk med 21/. Underandra påböijades en måttlig lagemppbyggnad av övrigvaror inomnäringslivet. /1984 var emellertid industrilagrenfortfarande något mindre än vid det föregående . Även handelns lagerav övrigvaror minskade. Sammantaget gav lagerposten därmed ett marginelltbidrag till eflerfrågeutvecklingen. Importenav övrigvaror ökade med . Orsakerna till denrelativt stora importen kan till stor del återföras på del högaimportinnehållet i insatsen till expansiva branscher som t.ex. den 'Sektom omfattar textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNl 32) trähus-och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävaruindustri utomsågverk (SNl 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNl 34114) pappers- ochpappförpackningsindustri (SNl 3412), övrig pappers- och pappvaraindustri (SNl3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk industri, gummivam-, plast- ochplastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356), jord- och sienvamindustri (SNl 36)samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:5 Försörjningsbalans för övrig industrisektor1982-1984 ng från föregående år. -0,2 -0,4 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. Importpriserna höjdes 1982-1983.De relativa importpriserna har däremot endast i begränsad omfattning ökatefter devalveringen 1982. Den inhemska produktionen av övrigvaror har med den ovanbeskrivna efterfråge- och lagemtvecklingen ökat 1982-1983. SCB:s produktionsindexpekar pä ungefär samma utslag. antas efterfrågan på övrigvaror fortsätta attstiga något på exportmarknaderna. Devalveringen av kronan bedömskunna ge ytteriigare någon marknadsandelsvinst varför en exportökning om 7%1983-1984 förefaller trolig. Exportpriserna på övrigvaror fömtses öka med ca5%. Efterfrågelillväxten på hemmamarknaden torde bli någotstarkare 1984. Både hushållens konsumtion och andra branschers användning avövrigvaror väntas öka något. Detta i kombinafion med en beräknad lagemppbyggnadinom såväl industri som handel fömtses ge en ökning av den inhemska efterfråganmed . Import volymen har här bedömts öka med 1983-1984 ochimportprisema . Utrymme skulle därmed finnas för en ökning av den svenskaproduktionen av övrigvaror med 1983-1984. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 72 4.3Bruttonationalprodukten fördelad på näringsgrenar Produktioneninom jordbruket minskade enligt jordbruksnämndens beräkningar 1982-1983.Minskningen avser framför allt vissa vegetabiliska produkter, kom och havresamt potatis och sockerbetor, medan produktionen av brödsäd ökade påtagligt.Animalieproduktionen ökade med . 1984beräknas jordbmkets produktionsvolym öka med 1 1/. Vegela-bilieproduklionen,som utgör drygt 1/5 av jordbmkets produktion, fömtses öka medanproduktionsökningen för animalier begränsas till . Avverkningsvolymeni skogsbruket steg med ca 5 1/1982-1983. Förbmkningen av skogsråvaror inomindustrin ökade med och lagerminskningen blev kraftigare än väntat.1984 beräknas mndvirkes-förbmkningen öka med drygt 5 1/och en viss fortsattlagerminskning beräknas komma till stånd. Avverkningen förutses öka med drygt5%. Dentotala industriproduktionen beräknas ha ökat 1982-1983. Enligt denpreliminära produktionsstatistiken har tillväxten accelererat kraftigt molslutet av 1983. Den största ökningen kom tiU stånd i massaindustrin därprodukfionsnivån närmade sig kapacitetstaket. Bortsett från livsmedelsindustrinmed dess svaga utveckling samt jämmalmsgmvor, mineralbrott och varven vilkavisade fortsatt produktionsminskning var tillväxten avsevärd med en starkdraghjälp av exportefterfrågan. ProduktionsliUväxten för bearbetade varor blevnågol starkare än för industrin i genomsnitt och tiUtog under andra halvåretfrämst inom verkstadsindustrin. För1984 förutses industriproduktionen öka 6 1/, dvs. 1/mer än1983. TUI största delen kan denna accelerafion hänföras fill verkstadsindustrinexkl. varv som utgör av industriproduktionen och beräknas öka med 8 3/4%1984, eller mer än 1983. Fömtom fömtsedd fortsatt starkexportefterfrågan utgör ett positivt lageromslag en vikfig produktionsfrämjandefaktor. Endast varven förutses visa en fortsatt nedgång 1984 medan övrigaprognosgmpper med få undantag uppvisar en markant produktionsökning.Skogsindustriernas tUlväxt begränsas av kapaciteten; för gmvor ochmineralbrolt förutses produkfionen öka 1984 . Elproduktionenökade kraftigt , ; i synnerhet utvecklades vattenkraftsproduktionenstarkt med en tUlväxt på . Industrisektorns el-användning ökade markant. För1984 fömtses en förhållandevis god produktionstillväxt, . Det är kärnkraftensom väntas svara för största delen av ökningen. Produktioneninom byggnadsindustrin minskade 1983. SärskUt starkt minskade industrinsbyggnadsverksamhet () samt nybyggandet av bostäder ().Ombyggnadsverksamheten fortsatte att öka om än i Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 73 lägre takt än de två föregående åren. Byggnadsverksamhetenberäknas fortsätta att minska 1984, dock endast svagt, totalt sett. En starknedgång fömtses för nybyggandet av bostäder () och ombyggnadsökningen väntasbli något mindre än . Byggnadsinvesteringama inom industrin beräknasdäremot öka kraftigt (), efter atl ha minskal . Näringslivets produktion av tjänster ökade totalt settlångsammare 1983 än 1982. Inom handeln minskade produktionen mol en svagökning årel innan. Den enda bransch som accelererade sin produktionstillväxtvar uppdragsverksamheten. fömtses en viss uppdragning av fillväxllakteni samband med en förstärkning av den ekonomiska akfivileten, i synnerhet iindustrisektorn. Den offentUga tjänsteproduktionen ökade något snabbare1983 (1,) än 1982 (1,). Det var den kommunala sektorn som bar uppuppgången. huvudmannaskapsförändringar skulle den kommunala fillväxten 1983ha varil avsevärt mindre och den statliga aktiviteten i stort sett oförändrad(se kap. 9). 1984 beräknas den kommunala verksamheten fortsätta atlöka, om än i någol lägre takt än . Den statliga tjänsteproduktionenberäknas i stort sett stagnera. Den offentliga tjänsteproduktionen totaltberäknas 1984 öka med knappt 1 1/. För andra årel i rad skulle näringslivetsproduktionstillväxt, ca 3 1/, därmed bli störte än den offentliga. Sammantaget ökade bruttonationalprodukten tiUproduktionskostnad 1983, mätt från produktionssidan. BNP tillmarknadspris mätt från produktionssidan ökade med 1,medan tillväxten mättfrån användningssidan blev 2,. fömtses diskrepansen bli mindre. BNPskattad från produktionssidan fömtses öka med 2,mot 2,beräknad frånanvändningssidan. Andel av total produktion Jordbruk och skogsbmk Gruvor och tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och värmeverk Byggnadsverksamhet -2,9 -0,6 Summa varu- och kraftproduktion Näringslivets tjänster offentliga tjänster Tullar och indirekta skatter, netto BNP till marknadspris mätt från BNP till marknadspris mätt från -1,7 1,7 2,3 0,5 2,8 2,6' ' bedömning är här 2,, se kapitel1. ' Enligt bedömning. I kapitel 1redovisas bedömning av den samlade produktionstillväxten. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 74 5.1 Läget på arbetsmarknaden och början av 1984 Utbudet av arbetskraft besläms av hur befolkningen iarbetsföra åldrar utvecklas och hur den andel som har eller söker arbeteförändras. Befolkningsförändringarna påverkas dels av variationer ifödelsetalen, dels av immigrationen, netto. Den totala folkmängden ökade 1983bara med 4000 personer, men i åldrarna ökade antalet med 16000 personer.Nettoin vandringen uppgick till endasl 2200 personer. Förändringen i de relativa arbetskraftstalen är i storutsträckning konjunkturberoende. I tabell 5:1 redovisas förvärvsfrekvensensutveckling. Såväl 1982 som 1983 minskade männens förvärvsfrekvens somkvinnornas arbetskraftsdeltagande ökade. Sammantaget innebar det ändock enviss ökning. Förvärvsfrekvensen sjönk markant för de yngre åldersgrupperna,både bland män och kvinnor. Ungdomarna har, säkerligen till följd av delsvagare arbetsmarknadslägel, i större utsträckning än tidigare sökt sig tillolika utbildningar framför atl gå ut på arbetsmarknaden. Utbudet av arbetskraft ökade med 0,, eller 18000personer 1983. Mätt i arbetstimmar var ökningen 0,. Skillnaden förklaras avatl långtidsfrånvaron p. g. a. sjukdom och studier minskade, av ökad övertidoch av all allt fier arbetade eller övergick till längre dellidspass. Efter alt ha ökat kraftigt minskadeantalet sysselsatta med ca lOOOO personer. ökadesysselsättningen åter, till följd av ökade arbelsmarknadspolitiska insatser,med nära 10000 personer. Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975, 1980-1983 därav: 16-24 år därav: 16-24 år ' Kapitlet är utarbetat inom . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19781984 Tusental 3-månaders glidande genomsnitt beräknat päsäsongrensade mänadsdata ''-! :::::-! ';;!> /: :::: 1.! '-' ' '' ': ;:- '''' ' r\'." V:-':::! """'""' ""'"'"" I 11 H , , H I 1 H I 1 111 I lini IIIIII ll 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: och . "'"'"'"' Tabell 5:2 Sysselsättningsutvecklingen enligt AKU1980-1983 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal (mer än 35 tim./v.) (20-34 tim./v.) (1-19 tim./v.) Sysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenarframgår av tabell 5:3. Antalet sysselsatta ökade 1983 inom privata tjänster ochi kommunerna medan antalet industrianställda minskade. Nedgången inomindustrin bromsades dock upp under loppet av årel och bedöms nu åter ha börjatöka. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:3 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19821983 Jordbruk, skogsbruk och fiske Gmvor och tillverkningsindustriEl-, gas-, vatten-och värmeverk Byggnadsverksamhet Privata tjänster' StatenKommuner -2,7 -3,1 -0,9 -2,2 -0,4 -3,7 -1,8 -2,0 -2,9 -2,1 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank-och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. Den totala sysselsättningsutvecklingen fås frånarbetskraftsundersökningama korrigerade för kalendariska effekter m. m. föratt överensstämma med nationalräkenskapemas definitioner. harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenama och arbetskraftsundersökningama. Källa: Statistiskacentralbyrån. Sysselsättningsökningen inom kommunema berodde bl. a. påatt i med ca 8000 anstäUda överförts från statentUl läns landsting. Antalet statligt sysselsatta minskade med motsvarandeantal. I kommunerna sysselsattes drygt 8000 personer fler i beredskapsarbetenän 1982. Medelarbetstiden i kommunerna ökade även 1983 fill följd av ettminskat antal delfids- och timanställda. Antalet nyanmälda lediga platser böljade minska frånsommaren 1980. upphörde nedgången och under första kvartalet 1984har särskilt antalet lediga platser inom industrin ökat. Även antalet kvarståendelediga platser visar en kraftig nedgång , men med en tydlig tendenstill ökad efterfrågan på arbetskraft . som redovisade brist på yrkesarbetareenligt barometerundersökningar ökade i radfram tiU då över hälften av företagen redovisade brist. Underhela 1982 var andelen nere i ungefär vart åttonde företag. Därefter har andelensfigit så att den utgjorde . Bristen på tekniska tjänstemän harökat markant, av företagen redovisade brist . I fleradelbranscher anger över hälften av företagen brist både för yrkesarbetare ochtekniska tjänstemän. I stort sett inga byggföretag har angivit brist på olika kategorier av byggnadsarbetare. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Arbetslösheten har stigit kraftigt i deflesta industriländer. 1 har ökningen av den öppna arbetslöshetenkunnat begränsas genom kraftiga ökningar av de arbelsmarknadspolitiskaåtgärderna. Den öppna arbetslösheten fördubblades nära nog från drygt80000 personer 1980 till 151 000 personer 1983. Under de senaste sex månadernahar arbetslösheten korrigerat för säsongsvariationer minskal någol. I mars i årvar 134000 (3,) personer arbetslösa, 15000 färre än . ökade antalet personer iarbelsmarknadspolitiska åtgärder, (se tabell 5:5). Den största ökningen gälldepersoner i beredskapsarbeten, medan personer i arbetsmarknadsutbildning och iskyddad verksamhet ökat i mera måttlig takt. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har givits en delvisny inriktning och böljan av 1984. För 16- 17-åringar infördes s. k.ungdoms-platser , vilka ijuli 1983 byggdes ut med individuell uppföljning.F. n. sysselsätts ca 20000 ungdomar på detta sätt. För äldre ungdomar, 18-19år, infördes de s.k. ungdomslagen, där kommunerna givilssysselsältningsansvar på halvlid för de ungdomar som inle kan få annansysselsättning. var nära 30000 ungdomar verksamma i dylika ungdomslag.Arbetslösheten i har härigenom kunnat Tabell 5:4 Arbetslösheten 1980-1 kv. Års- och kvartalsmedeltal, I OOO-tal () i procenl av arbets Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5: 2 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Källor: , ochstatistiska centralbyrån. nedbringas från 8,till 3,i mars 1984.Ett särskilt rekryteringsstöd för nyanställningar gör det möjligtför många arbetsgivare atl tidigarelägga anställningar. Statsbidrag utgår med50 % av lönen . Antalet personer som berörs av varsel om uppsägning ochpermittering minskade kraftigt . varslades 7400personer jämfört med 19500 personer . Förbättringengäller främst industrin, se tabell 5:6. Utbudet av arbetskraft väntas öka med ca 20000 personer1984. i ett längre perspektiv och med beaktande av att utbudet under fleraår antagligen har hållils tUlbaka av den svaga ekonomiska tillväxten skulledetla 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 79 Tabell 5:5 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19771983 Månadsmedeltal, 1 OOO-tal med lönebidrag m. m. Tabell 5:6 Antal personer berörda av varsel omuppsägningar och permitteringar 1979-1 kv. 1979 1980 1981 1982 1983 1983 1984 Industri 14373 31815 71410 67033 39363 15 106 3861 därav: verkstadsind. 6851 7926 25849 26054 22812 7564 1629 Branscher utanför industrin 11966 11945 19196 21226 18927 4425 3499 Totalt 26339 43760 90606 88259 58290 19531 7360 innebära en förhållandevis måttlig ökning. Genom attarbetskraflsutbudet var svagt vinlem 1983/1984 innebär det emellertid ändockell betydande tillskott till arbetsmarknaden under loppet av 1984. Den väntade ökningen av arbetskraftsutbudet beror både påen ökad befolkning i de yrkesaktiva åldrarna och på att kvinnorna antasfortsätta all träda ul på arbetsmarknaden i samma takt . Den genomsnittliga arbetstiden beräknas öka med 0,tillföljd av mer övertid, fler heltidsanställda samt att långtidsfrånvaronfortsätter att minska. påverkas den genomsnittliga arbetstiden nedåtav en längre avtalsenlig semester för vissa arbetare och av det storatillskottet av halvtidsanställda ungdomar i ungdomslagen. Produktion, produktivitet och sysselsättning Utifrån produktionskalkylerna och antagande omproduktivitetsutvecklingen erhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt ilimmar. Om denna kalkyl stäUs mot ulbudsprognosen får man en uppfattning omsysselsättning och arbetslöshet . Sysselsättningskalkylen fördeladpå olika näringsgrenar redovisas i tabell 5:8. Industriproduktionen beräknas öka med 6,. Även omutrymmet för all öka produktionen med oförändrad insats av arbetskraftfortfarande Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:7 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 19771984 -3,5 -1,7 El-, gas- och värmeverk -2,1 -2,1 -0,6 -0,1 -0,3 Källor: och . Tabell 5:8 Produktion, produktivitet och sysselsättning1984 Produktion, Produktivitet, Sysselsättning (timmar), %' -2,5 El-, gas-, vatten- och -0,5 ' Årlig procentuell förändring avmndad till halva och helaprocentenheter Anm.: Bedömningen avser förändringen mätt mellangenomsnittslägena 1983 och 1984. torde vara relativt stort indikerar den senasteindustribarometern all sysselsättningen nu börjat öka i industrin. Mätt mellanårsgenomsnitten 1983 och 1984 innebär den prognos som redovisas här en ökningav antalet induslrisysselsalla med 10000-15000 personer. Under loppet av åretimplicerar det en dubbelt så stor ökning. Produktionen inom byggsektorn beräknas minska, vilkettillsammans med en normal produktivitetslillväxt skulle innebära en minskningav byggsysselsättningen med 5 000 personer. De åtgärder inom byggverksamheten,bl.a. tidigareläggning av vissa statliga byggen, som redovisas i kapitel 1 ochi den reviderade finansplanen väntas emellertid ge ell tillskott liU produktionoch sysselsättning framför allt under vintem 1984/1985. Totalt väntasstimulansåtgärderna ge ca 6000 arbetstillfällen.