prop · G70399 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84: 99 om friprissättning beträffande courtage; Regeringen föreslår alt anta det förslag som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås alt fri prissättning införsbeträffande courtage, dvs. den provision som en fondkommissionär uppbär medanledning av uppdrag avseende handel med värdepapper för annans räkning. Denfria prissättningen föreslås träda i kraft . 1 1983/84. Prop.1983/84: 99 Prop.1983/84:99 2 Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenom föreskrivs all 42 S fondkommissionslagen (1979:748)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 42 S Regeringen eller den myndighet del behövs med hänsyn till somregeringen bestämmer får allmänhetens intresse får regering- meddela föreskrifter om den provi- en eller den niyndighei som rege- sion (courlage) som fondkommis- ringen besl;inimer meddehi före- sionär uppbär med anledning av skrifter om den provision (cour- kommissionsuppdrag. tage) som en fondkommissionär //(j- uppbära med anledning av etl koniniissionsiippdrag somavser en värdepappersaffär lill ell belopp av högst . Denna lag iräder i kraft . 1983/84:99 3 Närvarande: statsministern , ordförande, och stalsrådenI, , , , , , , ,, , , , , , , R, ,, , , Proposition om fri prissättning beträffande courtage Enligt 42 i) fondkommissionslagen (1979:748) färregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter omden provision (courtage) som fondkommissionär uppbär med anledning av uppdragavseende handel med värdepapper för annans räkning. Med stöd av förordningen (i979:997)med bemyndigande för bankinspektionen atl meddela föreskrifter om fondkommissionärersprovision meddelar inspektionen föreskrifter om courtagesaisernas storlekbeträffande olika slag av värdepapper. I samband med atl regeringen den 28april 1983 efler besvär fastställde elt beslul av bankinspektionen om ändringav courtagesatserna lämnade regeringen inspektioneni uppdrag alt undersöka, om en fri prissättning helt eller delvis kunde införasbeträffande courtagesatserna. Bankinspektionen har efler utfört uppdrag redovisairesultatet i en skrivelse lill regeringen den 27 okiober 1983. Inspektionenföreslår all fri prissättning införs beträffande courtage. Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer bör dock enligl förslaget ges möjlighel atl, omdel behövs med hänsyn till allmänhetens intresse, meddela föreskrifter om courtagevid små värdepappersaffärer. Förslaget, som har upprättals efler samråd medrepresentanter för fondkommissionärerna, börsstyrelsen ochnäringsfrihetsombudsmannen (NO) samt andra berörda intressenter ochintresseorganisationer, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. 1983/84:99 4 Redan vid fondkomniissionshigens lillkomsi diskuterades fiäganom fri prissäilning beiräffande couruige. Alt ändå ell sysicm med lasisiällda courlagesalserbehölls berodde bl. ;i. pä all det ansågs angelägel all antalet fondkommissionärerinle nämnvärt reducertidcs. En fii konkurrens bedömdes kunna medföra risk förall en del fondkommissionsbolag slogs ut frän marknaden, eftersom courlageinliikiernaendasl iir av marginell betydelse för de banker som är fondkommissionärer (jfrprop. 1978/79:9 s. 149). Vad gällde minimicouriagel, dvs. del courlage som färlas ul vid bdoppsmässigi små värdepappersalfäier, framhölls å ena sidtin alldel inle är rimligt alt fondkommissionärerna inle ges full kosinadsiäckning försin arbele med små värdepapperstiffärer och å andra sidan all minimicouriagelav hänsyn till den aklieköpandc allmänheten inle borde höjas. I princip bordedock minimicouriagel i vart fall på sikl anpassas sä alt del gerkostnadstäckning (prop. s. 150). Efler den nya fondkommissionslagens ikraftirädtinde den I jtiiiuari1980 har courtagesatserna ändrats vid tvä tillfällen. Frän och med den I okiober1980 höjdes couriaget för tiktier noterade på s.k. A:I-listafrån 4,5 lill av köpesumman. Vidare höjdes minimicouriagel fiån 30 lill35 kr. Från och med den infördes delvis nya grunder för beräkning avcourlage. Couriagei för aklier m.m. upptagna på A:I-listan sänktes frän 5 lill4,av köpesumman , lill av köpesummanfrän . upp lill 3 milj. kr. och lill I promille av köpesumman till dendel den uppgår lill eller överstiger 3 milj. kr. Vidare sänktes couriaget för akliersom är upptagna på A:!I-lislan och för aklier och vissa andra värdepapper somej är inregistrerade hos börsen frän 7 lill av köpesumman. Besväranfördes hos regeringen över bankinspektionens beslut om ändring av courtagesatsernafrån och med . 1 ytininde över besvären anförde inspektionen atlden ökade aklieomsältningen på under de senasle årenmedfört alt de stminianlagda courta-geintäklerna för fondkommissionärernanästan fyrdubblats från är 1980 lill är 1982. Kostnaderna för fondkommissionärernahar inle alls ökal i samma takt. Med den dittills rådande konstruktionen av courtagesatsernav;ir de stora affärerna de mesl lönsamma för fondkommissionärerna. I sittbeslut med anledning av besvären ullalade regeringen att courtagesatsernai princip bör bestämmas så atl couriaget ger kostnadsläckning och en skälig vinsl.Utvecklingen på fondbörsen har gjort att courtageintäkterna blivit väsentligthögre än vad som följer av denna princip. Regeringen godtog den avvägning som bankinspeklionengjort när den från nämnda utgångspunkter fastställde de nya courtagesatserna.Besvären lämnades därför utan bifall. Prop.1983/84:99 5 Vid de överläggningar bankinspektionen haft medföreträdare för fondkommissionärerna. börsslyrdscn och NO saml andra berörda inlressenlcroch inlresscorganistilioner motsatte sig inle någon av dessa en övergång pålängre sikt till fri courlagcsiiltning. NO har förordat en fri prissättning.Sveriges aktiesparares riksförbund har förordat alt ell bcstiiml högsla courlagevid små tiklieaffårer behålls. Bankinspeklionen har mol bakgrund av vad som framkommilvid övcr-liiggningarna fiamhållil följande. Sedan fondkommissionslagens lillkomsihar fondkommissionsbolagens konkurrensmöjligheter mot bankerna stärkts avsevärtfrämst genom att marknaden vuxit starkt. Antalet fondkommissionsbolag harvidare fördubblats. Bolagen har också fått en ökad finansiell styrka.Verksamheten har breddals. För fondkommissionsbola-gen som kollektiv finnsdärför inle ens i ell läge med lägre börskurser och en dämpad aklivilel påbörsen någon risk för all en priskonkurrens från bankerna skulle leda lill allen nämnvärd del av bolagen skulle bli utslagna. Inspektionen har därför inletvekat all föreslå en i princip fri priskonkurrens mellan fondkommissionärerna. 1 framslällningenhar bankinspeklionen siirskilt tagit upp frågan om etl minimicourtage bör gälla,även om prissättningen i övrigl är fri. För en hell fri prissättning talar altsmå aktieaffärer är föga attraktiva för fondkommissionärerna och atl de har etlbefogal intresse att få kostnadstäckning även för dessa. En priskonkurrens betriiffandedessa affärer verkar inte på samma sålt som Verksamheten i övrigt lill allmiinhetensförmån. Om å andra sidan courlägen vid småaffärer inte får sällas lägre än vadsom motsvarar full kostnadsläckning föreligger risk för alt småaffärerförsvåras eller omöjliggörs. Detta är i längden oförenligt med en sund akliehandel.Inspekfionen har emellertid Irols della inle ansett det nödvändigl all inspektionenäven i fortsättningen fastställer minimicouriagel. Liksom beträffande övrigl courlagesynes man i första hand böra lita till en fri priskonkurrens. Det torde vara tillräckliglalt regeringen eller efter regeringens bemyndigande bankinspeklionen får befogenhetatt gripa in. om utvecklingen skulle bli sådan att småtiffiirer omöjliggörseller slarkt försvåras. Vad gällde övergången lill en fri prissättning beträffandecourtage påpekades vid överläggningarna frän fiera håll att en alltför snabbövergång skulle kunna skapa problem för vissa fondkommissionärer och rubbningari marknaden. Flertalet branschorganisationer uttalade sig därför för attövergången till fri courtagesällning skulle göras successiv genom att förstendast couriaget vid större aktieaffärer skulle få sällas fritt. Medutgångspunkt i önskemålen om en successiv övergång till fri courtagesällningpekade bankinspektionen på två alternativa lösningar för en sådan övergång. Enligldet första alternativet skulle couriaget vid affärer Prop.1983/84:99 6 där köpesumman översteg vissl belopp släppas fritt omeddbarl.1 övrigt skulle den nuvarande regleringen beslå . Under hösten1984 skulle effekterna av ändringen studeras. Enligl del andra allernalivelskulle hell fri courtagesällning införas . Enliglbankinspektionens mening år det förknippal med llerti nackdelar alt successivtövergå lill fri coiirlagesättning. varvid coiiilagcl först skulle släppas frittför siörre affärer för all mtm skall kunna studera verkningarna av den friakonkurrensen. För det förslå måsle gränsen för fri coiirlage-siitlning sällasganska lågl. vid affärer på . För del andra skulle det dröja ellår innan en hell fri prissättning slår igenom. Branschre-presenlantcrna harockså utlalat sig för del andra allernalivel. all couriagei släpps heltfritt frän den . Även inspektionen förordar därför delta alternaliv. Redan vid tillkomsten av fondkommissionslag diskiileradesulförligt. om prissättningen på courlage skulle vara fri eller inle. Vad som dåansågs tala för en prisreglering av couriagei var risken för all en fri courtagesällningskulle kunna föra med sig all bankerna skulle kunna konkurrera ut de fåtaliga fondkommissionsbolagenfrän marknaden. För bankerna är nämligen courlageinkomslerna endasl avmarginell betydelse. Som bankinspeklionen framhållit i sin framställning årbilden en annan. Omsättningen på börsen har tiodubblals sedan är 1978,medan coiirlageinliiklernii sjudiibblals. Fondkommissionsbolagen har under sammalid ökal sina nitirknadsanddar från lill . Deras vinster har varil höga.Antalet fondkommissionsbolag har fiirdiibblats. Fondkommissionsbolagensverksamhet h;ir breddats och deras finansiella styrka ökal. Jag delar därförbankinspektionens uppfiillning all del inle nu bör föreligga någon risk för allfri priskonkurrens frän bankerna skulle leda lill alt antalet fondkommissionsbolagnämnviirt skulle reduceras. Om utvecklingen skulle ge anledning till det kandessutom NO ingripa med stöd av konkurrenslagen (1982:729). Som tillsynsmyndighethar också bankinspeklionen möjlighet alt gripti in. En fri prissättning av courlagcnkan därför även enligt min mening införas. Vad gällerminimicouriagel finns, som bankinspektionen framhållit, i och för sig skäl för atlbehålla någon form av reglering. En fri prissäilning får nämligen inle ledatill alt mindre aklieaffärer försvåras eller omöjliggörs. 1 likhei medinspektionen anser jag emellertid all fillräckliga garanlier mot en sådanutveckling erhålls, om regeringen dier efter regeringens bemyndigandebankinspektionen får befogenhet atl ingripa med föreskrif-ter om courtagetsstorlek vid värdepappersaffärcr av mindre omfallning. om allmänhetens intresseskulle kräva del. Enlial min mcnins: bör 10000 1983/84:99 7 utgöra den övre gränsen för storleken på en sådanaffär för vilken regeringen eller bankinspektionen skall kunna ge föreskrifter.Sådana föreskrifter bör kunna avse antingen ell högsla courlage eller ett bcstiimlcourlage som varken får överskridas eller underskridas. Jag föreslår atl 42 S fondkommissionslagentindras i enlighet med det anförda. Bankinspektionenhtiri sin framsläUning diskiileral Ivä allern;itiv niir del gäller övergången lillfri prissiiltning. 1 likhet med inspektionen anser jag all allernalivel med ensuccessiv övergång är förknippat med liera nacktlc-lar. Dessti iir friimst all griinscnför fri coiirlagesiillning måste siillas relativt lägl och all del skulle dröjaganska liingc innan de nya reglerna hdl slår igenom. Jag anser i likhei med inspekfionenoch branschrcpresenlan-lerna atl övergången lill elt i princip fritt prissiiltningssystcmför courUigc bör införas vid en tidpunki som ger fondkommissioniirerna tillräckliglid atl tillpassa sig till det nya systemet. får anses vara en liimpligtidpunkt. Den föreshigna lagiindringen bör således träda i kraft då. Jag utgår diirvidfrän all inspekfionens föreskrifter kommer ;iU gälla lill niimnda dag. Med hänvisning lill vad j;ig nu har anföll hemsliiller jagatl regeringen föreslår all anla inom finansdeparlemenlel uppriillal förslag till lagom iindring i fondkommissionshigen (1979: 748). Regeringen ansliiicr sig fill föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå all anla del försUigföredraganden lacl fram. 1983/84:99 8 Utredningom fri prissättning beträffande courtage 1 samband med atl regeringen efter besviir ftistsliilldebankinspektionens beslut om de nya courlagesalser. som Iriidde i krtift den Imaj 1983, uppdrogs åt bankinspektionen alt undersöka om en fri prissäilning kanhelt eller delvis införas i fräga om courtagesatserna. Regeringen uppdrogvidare åt bankinspeklionen alt därvid samråda med fondkommissionärerna,styrelsen för och (). Ulredningsaibelel har bedrivits av en arbetsgrupp inominspektionen i nära kontakt med en samrådsgrupp med representanter för fondkommissionärerna.börsslyrdsen och NO saml andra berörda intressenter ellerintresseorganisationer. Som en inledande åtgärd skickade bankinspeklionen1983-06-20 ut en skrivelse med en inbjudan atl utse represenlanl(er) lillsamrådsgruppen och alt delge inspektionen intressenternas eller intresseorganisationernassynpunkter på några frågor som angavs i denna skrivelse. Till samrådsgruppen inbjöd bankinspektionen 2-4representanter för fondkommissionärerna, samt en representant för envar av börsslyrdsen.NO. Svenska försäkringsbolags , och ev. andra berördaintressenter eller intresseorganisationer. Inspektionen ville med denna skrivelse inhämta synpunkterfrän de berörda inlressenlerna/inlresseoiganisationerna på vad som eller vilktiändrade förhållanden som kan ge regering och riksdag anledning ompröva beslutetfrån att låta inspektionen fastställa courtagesatserna. Inspektionen var ocksäintresserad av att få synpunkler på några olika courlage-moddler, exempelvis I) hell fri prissättning. 2) fritt courtiigeunder ell fastställt högstpris eller 3) fri prissättning utom minimicourtagesom även fortsättningsvis skulle fastställas av btinkinspeklionen. Inspektionenvar ocksä intresserad av att få synpunkter på andra alternaliv med de för- ochnackdelar som intressenterna ansåg vara förknippade med allernaliven. Av svaren som hankinspektionen fåll på sin skrivelse1983-06-20 lill olika intressenter framgår bl.a. följande. NO förordar en fii prissiillningoch konstaterar i sill svar alt försl om några mera påtagliga nackdelar med en fiiprissättning kan påvisas bör modeller för någon offenllig prisregleringdiskuteras. , ,samt Akliefriimjandel har också den uppfattningenall fri konkurrens och fri prissiillning bör råda i Prop.1983/84:99 9 fråga om courlage. ansåg sig intekunna lämna några detaljerade kommentarer på de i skrivelsen ställda frågornamed stödjer ändå uppfattningen att en fri konkurrens och en fri prissättning böreftersträvas. anför all föreningen finner detangeläget att frågan utreds förutsällningslöst. Aktiesparares Riksförbundförordar etl fritt courlage under ett fastställt högstpris samt atl minimicouriagelskulle behållas pä samma nivå som . För-eningsbankefs Förbundföredrar del nuvarande systemet med fastställda courtagesatser och anför alt minimocurtagelbör höjas så atl det ger full kostnadstäckning. Första anför atlutredningsarbetet bör bedrivas med inriktning på att en helt fri prissättninginförs. Ulredningen bör emellertid särskilt belysa konsekvenserna för småspararnai aklier. Förarbeten till nuvarande regler in. Frågan om couriaget behandlades av statsmakterna så sentsom är 1979 i samband med atl den nya fondkommissionslagen (SFS 1979:748)antogs. föreslog i betänkandet (SOU 1976:54) om fondkommissionsrörelse(sid. 143-151, 187- 194) att reglerna om fastställda courtagesatser skulle upphävas,men på grund av risken för prissamarbete förordades atl bankinspeklionenskulle pröva vilka högsta courlagesalser en fondkommissionär skulle ha rätt atttillämpa. Vidare föreslog utredningen atl inspektionen skulle bestämma storiekenav det s.k. minimicouriagel, som får tas ul vid beloppsmässigt småvärdepappersaffärer. förslag fick elt mycket skiftandemottagande (se prop. 1978/79:9 sid. 90-93). Bankinspektionen liksom l.ex. NOuttalade sig för en i princip helt fri konkurrens. För ett bibehållande avgällande syslem med faslställda courlagesalser uttalade sig bl.a. sparbanksföreningen,fondkommissionsfirmorna och . En tredjegrupp med bl.a. bankföreningen anslöt sig till en reservation i utredningen molprisreglering utom i fråga om minimicouriagel. vilkel borde bestämmas så attdet skulle ge full kostnadsläckning. Som skäl för fri konkurrens anfördes bl. a. att fondkommissionsmarkna-deninle skiljer sig på så avgörande sätt från andra marknader med oligopo-liliskkonkurrens, dvs. fålalskonkurrens, atl en särskild högslprisreglering ärbefogad. Vidare anfördes att de möjligheler som redan nu finns att ingripa motskadlig prissamverkan torde vara fullt tillräckliga, eventuellt i kombinationmed en rätt för bankinspektionen att ingripa med ålgärder, om del skullebehövas. Det ansågs också finnas risk för att de av bankinspektionen fasisliilldahögslpriserna kan komma atl uppfattas som sanktionerade av samhället. Detfanns enligt vissa instanser inte heller anledning atl tro all det behövssärskilda regler som skall hindra bankerna atl la ut oskäliga priser vid småaffärer. De remissinstanser som förordat alt den nuvarandeordningen behölls underströk särskill alt en fri konkurrens medför risk för allförelag slås ul Prop.1983/84:99 10 eller läggs ned. pekade härvidpå erfarenheterna frän bl.a. . Fondkommissionsfirmornaframhöll all situationen skulle bli verkligt allvarlig, om firmorna i fräga omde siörre värdepappersposterna skulle utsättas för en priskonkurrens från bankerna,för vilka koslnaden endasl har marginell betydelse. Vidare framhölls alt förslagelskulle komma att leda till beiydande höjningar av minimicourla-gen vilkel voreolyckligt mol bakgrund av de nuvarande strävandena all öka spridningen av aktieägandeli landet. Iregeringens proposition (prop. 1978/79: 9 s. 149) anförde departementschefenatt fondkommissionsmarknaden inle skiljer sig på nägol avgörande sätt frånandra marknader med fåtalskonkurrens och att det finns möjligheter alt ingripamot skadlig prissamverkan. Fondkommissionsmarknaden är dock speciell såtillvidaatt frågan om couriaget är ytterst väsentlig för fondkommissionsbolagen, medanden för de banker som är fondkommissionärer endast har marginell betydelse.Man kunde därför inte bortse från risken att en fri konkurrens kan leda tillatt en del fondkommissionsbolag slås ul från marknaden. Erfarenheterna från bl.a.Förenta staterna talade ulan tvekan i denna riktning. Han ansåg vidare all delvar angelägel alt antalet fondkommissionärer inte nämnvärt reducerades. Vid ensamlad bedömning av de olika synpunkter som kan läggas på frågan om courtagefann departementschefen del lämpligast all grunddragen i del nuvarande! syslemelmed faslställda courlagesalser behålls, i vart fall tills erfarenheter hadevunnits om hur den nya lagstiftningen om fondkommissionsrörelse verkar ipraktiken. Departementschefen underströk också att de courlagesalser som i dagtillämpas var relativt låga vid en internationell jämförelse. Det var inlesäkert atl en fri konkurrens på della speciella område i längden skulle innebäraatt courtagesatserna sänktes på nägol avgörande säll. Elt särskill problem i delta sammanhang utgör del s. k. minimicouriagel.som f. n. inle ger koslnadstäckning för de små affärer som en fondkommissionärförmedlar. Utredningen och vissa remissinstanser hade av hänsyn främsl lill denaktieköpande allmänheten ansett att della courlage inte borde höjas. Från bl.a.reservanterna i utredningen och bankföreningen hade å andra sidan framhållitsalt det är orimligt all fondkommissionärerna inle ges full koslnadstäckning försill arbele med dessa affärer. Enligl departementschefens mening kan slarkaskäl anföras för båda dessa synpunkter. Han ansåg dock i princip alt minimicouriageli vart fall bör anpassas så att det ger kostnadstäckning. Härigenom kanefterfrågan på denna del av värdepappersmarknaden föras över till andratjänster som bättre kan tillgodose kundernas intresse som l.ex. köp av andelari aktiefonder. Det borde emellertid överlåtas lill bankinspektionen atlfastställa minimicourtagesalserna. antog regeringens proposition utan erinran idenna del. 1983/84:99 II Med nu gällande lagregler och på grund av regeringensbemyndigande (SFS 1979:997) är det bankinspektionens skyldighet alt bestämma courtagesatsernai enlighet med statsmakternas i proposition, utskottsbetänkande och andraförarbeten lämnade riktlinjer. Därvid skall - som angavs i prop. 1978/79:9 s.149 - bankinspektionen tillgodose också konsumenternas intressen. Sedan dennya fondkommissionslagen trätt i kraft har courtagesatserna ändrats tvägånger. En höjning av courtagesatserna skedde fr. o. m. 1 okiober 1980 dä couriagetför bl.a. A I-listans aktier höjdes från till samt minimcourtagelhöjdes från 30 lill . Den andra ändringen inträffade under våren 1983då en ny princip för courtageberäkningen infördes. Couriaget för pä A I-listanupptagna aktier sänktes frän till av köpesumman i frågaom affärer . På den del av köpesumman som ligger mellan500000 kr. och 3 milj. är couriaget och på delen däröver 1 promille.Vad beträffar på A Il-listan upptagna aktier samt hos börsen ej inregistreradeaktier, konvertibla skuldebrev m. m. sänktes courtagesatsen frän 7 promilletill av köpesumman. Efter courtagesänkningen tillämpas i courlagesalsersom i internationell jämförelse är låga. I våra nordiska grannländer tillämpasföljande courlagesalser vid handel med aktier: på affärer upp till 25:-max500: -av kursvärdel på . Som skäl lillsänkningen av courtagesatserna anförde bankinspektionen i yttrande 1983-04-14till regeringen över de besvär som anförts av en bank och vissa fondkommissionsbolagbl.a. att aklieomsältningen på under de två senaste årenökat myckel kraftigt, från 7.6 mdr kr. 1978 till 18,6 mdr 1981 och 29,1 mdr1982. har återspeglats i kraftigt höjda courtageinläkter hos fondkommissionärerna.från 5'} mlj. 1978 lill 231 milj. kr. 1981 och 352 milj. kr. Enväsentlig faktor vid beslutet om all differentiera courtagesatserna var attkostnaderna för fondkommissionärerna att ulföra fondkommissionsuppdrag inleökar i samma relation som intäkterna för större affärer. Med tidigarekonstruktion av courtagesatserna har de stora affärerna varit de mest lönsammaför fondkommissionärerna och detta har accenluerals kraftigt vid höjdabörskurser och livligare omsättning. Kostnaderna för fondkommissioniirerna har inletillnärmelsevis ökal i samma lakl med likväl inneburit högt uppdrivna löner ochandra ersåltnincar. särskill lill mäklarna. 1983/84:99 12 Vid sammanträdet yppades från några håll tveksamhet införövergången till fria courtage. Ingen motsatte sig emellertid att en sädanordning skulle införas pä . Emellertid framhölls från fiera håll. bl.a.chefen för samt representanter för banker och fondkommissionsbolag,oro för alt övergången skulle skapa problem för vissa fondkommissionärer ochrubbningar i marknaden. Flertalet branchrepresen-tanler uttalade sig för ensuccessiv övergäng. Denna skulle åstadkommas genom att endast courtagen vidstörre affärer skulle släppas fria, medan nuvaiande reglering i övriglskulle bestå . skulle en konlrollstation anordnas,varvid vunna erfarenheter skulle kunna studeras. Såsom lämplig gräns angavs ettköpeskillingsbelopp på 3 milj. kronor. Å andrasidan framhölls från representanten för Aktiesparares Riksförbund atlpriskonkurrens inom ramen för fri prissättning i och för sig kunde varaönskvärd. Man borde emellertid tillse atl de små aktieägarna inte fick höjdakostnader, minimicouriagel borde inte få höjas.