prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts av försäkringsöverdomstolen,försäkringsrätten för , , ,, statens adoplionsfrågor,försäkringsinspektionen, , , statensinvandrarverk, statskontoret, , ,statens löne- och pensionsverk, länsstyrelserna i , ,, och , ensamförälder-kommittén (S 1977:16),jämslälldhetskommittén (Ju 1976:08), , , (), Landsorganisalioneni (LO), (),Centralorganisationen /SR, (), , . ,, , Kommunernas pensionsanstall.Kooperationens pensionsanstall, Fredrika-Bremer-Förbundet och HusmodersförbundetHem och Samhälle. Dessutom har yttranden inkommit från ,. i har bifogat yttranden frän länsarLietsnäinn-deni och från och kommuner. Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från 19 allmänna försäkringskassor. 1 Efterlevandepensioneringen 1.1 Allmännasynpunkter 1.1.1 Behovet av en reformering avefterlevandepensioneringen I stort sett samtliga remissinstanser sorn yttrar sig ifrågan instämmer i pensionskommitténs bedömning att del nuvarande efterlevandeskyddetinom den allmänna pensioneringen år otidsenligt och alt det finns skål attanpassa regelsystemet till de sociala förändringar i samhållet och denutveckling i övrigt på olika områden som ägt rum sedan tillkomsten av den nugällande familjepensioneringen. Endasl någon enstaka remissinstans redovisar idenna del en från kommittén avvikande uppfattning. Däremot hävdas i någrayttranden att beslut om en reformering av efterlevandepensioneringen inte börfattas i dagens situation utan först på ett senare stadium när mer gynnsammaförutsättningar för en reform kan anses föreligga. 1983/84:73 260 Till koinmilléns ståndpunkt all den nuvarande farniljepensioneringenbör reformeras ansluter s\g försäkringsrätten för ,, sialens handikappråd, slatskontorei, riksrevisionsverkel,, sialens löne- och pensionsverk, iUppsala län, 1 , 1 ,1 , ensamförälderkommttién, jämsiiiddhetskommiiién.Svenska kommunförbundet, Landslingsförbundel, SAF, LO. /SR, . SvenskaPersonal-Pensionskassan, , Kooperationens pensionsansialt. Kommunernaspensionsanstalt, Fredrlka-Bremer-Förbundei, och . Även TCO delar kommitténs uppfattning atl det nuvarande fainiljepen-sionssysleinetvilar pä värderingar frän en svunnen lid och att det principiellt är fel allgöra rätten lill förmåner beroende av den försäkrades kön. Härtill ansluter sigockså försäkringsöverdomstolen, som dessutom framhåller alt det finns anledningatl överväga en anpassning av efterlevandeskyddet till den utveckling som ägtrum pä olika områden sedan nuvarande regler tillkom, Samlidigl uttalar denämnda remissinstanserna dock stor tveksamhet till tanken att redan nugenomföra en omläggning av efterlevandepensioneringen (se under avsnitt1,1,3). Flera rernissinslanser ansluter sig lill kommitténsuppfattning men betonar att andelen förvärvsarbetande kvinnorvisserligen har ökat men att del alltjämt föreligger stora skillnader mellanmannens och kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. I yttrandena erinras bl.a. orn all del är betydligt vanligare rned deltidsarbete bland kvinnor än blandmän och att kvinnor ofta av skilda orsaker har lägre inkomster än rnän. En delav dessa remissinstanser hänvisar ocksä till att takten i utbyggnaden avantalet daghemsplatser inte varit den avsedda. Synpunkter av delta slagframförs av bl. a. försäkringsöverdomstolen. jämställdheiskommitién.Pensionärernas riksorganisation och Fredrika-Bremer-Förbundet. L/?f understryker att de förändringar i familjerollernaoch de ekonomiska relationerna mellan familjemedlemmarna som ägt rum förbefolkningen i allmänhet endast i viss utsträckning gjort sig gällande förlantbruk och andra småföretagarnäringar. LRF anför vidar"e: Om någon av makarna i en lanlbrukarfamilj dör. förändrassituationen ofta drastiskt. Att anställa någon som företagsledare är ilantbruksföretag av normal omfaltning ekonomiskt omöjligt. Om det ej finns barni familjen rned intresse och förutsättningar för atl överta faderns roll iföretaget, kan situationen därför bli den att företagel måste avvecklas eller ivarje fall alt familjens inkomstnivå kraftigt reduceras. LRF konstaterar därför att lanlbrukarfarniljernasekonomiska situation vid en makes dödsfall skiljer sig frän vad som gäller för anslällda.I det senare fallet påverkas i regel ej den kvarlevande makens möjligheter attfortsätta sitt arbete och uppbära förvärvsinkomster i samma utsträckning somfallet kan bli för den efterlevande maken i en lanlbrukarfamilj. Prop.1983/84:73 261 Det är ocksä angeläget för LRF att framhålla allaktivering till ökad förvärvsverksamhet efter ell dödsfall ej kan få betydaenbart inriktning pä anställning. Förbundet förutsätter att det även iframtiden blir möjligt bedriva ekonomisk verksamhet i form av familjeföretag. Ellpensioneringssystem kan då ej fä konstrueras så att det driver efterlevandefrän sådana företag mot anslällningsförhällanden. En absolut förulsällning för etlefterlevandeskydd mäsle vara att det fungerar neutralt i förhällande till olikasysselsättningsformer. Kritik mot pensionskommitténs bedömning om behovel av enreformering av efterlevandepensioneringen framförs av två remissinstanser:riksförsäkringsverket och . Rik.sförsäkringsverkeiframhåller att änkepensioneringen skall ses mot bakgrund av den fainiljerättsligalagstiftningen och gällande familjeformer. Vidare påpekar verket att äktenskapslagstiflningeninte har lämnat ståndpunkten orn gemensamt ansvar och arbetsfördelning inorn äktenskapetsrarn. Verket anser atl när ett förändrat familjemönster uppnåtts och rnän ochkvinnor deltar på lika villkor i förvärvslivet och omvårdnaden om hemmet, då mäslenuvarande änkepensionssysteni avvecklas. Förhållandena på arbetsmarknaden och könsrollsrnönslrenhar emellertid inle ändrats i den utsträckning som erfordras för att det nuskall vara motiverat alt fatta ett beslut om all systemet skall förändras igrunden. Med hänsyn lill kvarvarande eftersläpning av kvinnors inkomster ochgenomsnittliga pensionspoäng anser verket atl änkepensioneringen fortfarandefyller ell viktigt socialt behov. Det är enligt verket fortfarande i fierlaletfall rällen till änkepension från tilläggspensioneringen som möjliggör attkvinnan efler mannens död kan i någon män behålla den standard hon hade underäktenskapets bestånd. Ytterligare anför verket: Enligt verkels mening är det f. n. a. mot bakgrundav det osäkra ekonomiska lägel - inte möjligt alt bedöma hur snabbi nuvarandeskillnader rnellan måns och kvinnors arbetsförhållanden kan utjämnas. Sammamening har uttryckts av kommittén sorn ju inte föreslagil någon tidpunkt förikraftträdande av den nya ordningen. Med hänsyn härtill och till att det behovsom änkepensioneringen skall fylla torde kvarstå under myckel läng tid anserverket atl man inle nu kan beslula om en avveckling av änkepensioneringensåvida det nya pensionssystemet inte i huvudsak ger molsvarande skydd somnuvarande lagstiftning. Del innebär bl. a. ell krav pä all pensionsskyddet ävenför kvinnor som blivit änkor och som uppnätt pensionsåldern - i enlighet medden grundläggande tanken i ATP-systemet -baseras pä standarden under de aktivaåren. Som framgår av det föregående uppnäs inte della med kommitténs förslag,så länge inte de också av kommittén förutsatta nya förutsättningarna förkvinnans jämställdhet på arbetsmarknaden och ekonomiska självständighetuppnätts. Med hänsyn lill det ovan anförda avstyrker verketförslaget om efterlevan deskyddet för vuxna inom den allmänna försäkringen. Verket har i sitt yttrande över socialpolitiskasamordningsutredningens betänkande In allmän socialförsäkring, modell ochriktlinjer tillstyrkt att änkepensioneringen pä sikt ersattes av ett könsneutralt,tidsbegränsat omställningsbidrag. Som framgår av det tidigare anförda är detosäkert när 1983/84:73 262 ett sådant system skulle kunna genomföras. Verket anserdärför att det är motiverat och finns tid för atl ytterligare övervåga hur efterlevandeskyddetskall utformas för att svara mot förväntade nya förutsättningar i forrn av likavillkor för kvinnor och rnän i hem och arbetsliv. Verket föreslår alltså att ensådan förnyad översyn genomförs. Det år angeläget all utgångspunkten härvid ärall förmånerna skall vara lika i samma behovssituation oberoende av man eller kvinna. Även hänvisar till kvinnornassituation på arbetsmarknaden och rnenar att redan detta förhållande gör atl enändring av nuvarande pensionsregler i enlighet ined pensionskommitténs förslagkommer att fä mycket kännbara konsekvenser för efterlevande kvinnor, Iyttrandet konstateras ocksä atl den föreslagna nyordningen kommer att fåväsentligt olika innebörd beroende på om den efterlevande är man eller kvinna.Styrelsen fortsätter: Härtill kommer, atl den ena hushållsparlnerns val atl varahemarbetande, vilket numera ändå avviker frän det vanliga mönstret, i mångafall kan antas ha en sårskild bakgrund. Redan den omständigheten attvederbörande har varil utanför arbetsmarknaden medför en tröskelmot utträde i arbetslivet som det krävs en stark personlighet för att kommaöver. Del kan enligl mening starkt ifrågasättas om rnanför denna grupp bör införa ett system som gör deras försörjning beroende av eni sista hand administrativ, skönsniässig prövning av deras intresse för resp,förmåga lill förvärvsarbete pä den öppna arbetsmarknaden. Strömmen av arbetssökande hos arbetsförmedlingen är f. n.sä slor att kapaciteten är otillräcklig för att på elt tillfredsställande sättbetjäna de sökande. Det är såvitt slyrelsen kan finna i vart fall ovisst omnågon väsentlig förbättring i denna situation kan väntas ,1 den mån som efterlevande makar själva väljer atl gä ut på arbetsmarknaden fårde hos arbetsförmedlingen naturligtvis sarnma service som kan erbjudas andraarbetssökande. finner det dock i hög grad tveksamt omman bör införa ell socialförsäkringssystem som delvis bygger pä altarbetsförmedlingen åläggs kontrolluppgifter gentemot personer sorn inlespontant söker dess tjänster och inte ens känner sig ha en naturlig anknytningtill arbetsmarknaden. Styrelsen kan således inte tillstyrka en sådan ordning. 1.1.2 Huvuddragen 1 en reformerad efterlevandepensionering Det system för en reformerad efterlevandepensionering sompensionskommittén föreslagit tillstyrks ulan reservationer eller med endastsmärre erinringar av försäkringsrätten för , ,, statens löne- och pensionsverk, i Uppsalalän, i lån, 1 ,1 , Försäkringskusseförbundei. och Husmodersförbundei Hem och Samhälle. framhåller att del är ett huvudsakligenutmärkt förslag som pensionskommittén lagt fram. Det är enligl socialstyrelsenen reform helt "i takt med tiden", och styrelsen instämmer hell i föreslagnagrundregler och huvuddrag för den framlida farniljepensioneringen. 1983/84:73 263 menar att det föreslagna faniiljepensionssystemetsynes vara ägnal att motsvara framtidens krav på ell rättvist efterlevandeskydd.Försäkringskasseförbundet erinrar om att förbundet i andra sammanhangframhållit nödvändigheten av att det ekonomiska trygghetssystemet görs enklare,överskådligare och mer enhetligt. Förbundet konstaterar att pensionskommitténsförslag i huvudsak tillmötesgår kraven på förenkling och rättvisa inorn familjepensionsområdet.Kommitténs förslag bor enligt förbundet kunna ligga lill grund för förändringari förenklande och samordnande Syfle. Förbundet ställer sig därför i principbakom kommitténs förslag, även Om det finns detaljer i dessa som böröverarbetas ytterligare innan beslut om förändringar fattas. Pensionskommitténsförslag lill etl nytt system för slöd ät efterlevande vinner i huvudsak stöd - rnedvissa reservationer- också av försäkringsöverdomstolen, statskontoret, statensinvandrarverk, i , ensamförälderkommttién, jämsiälldlietskommittén.Svenska kommunförbundet, , , , /SR, , . De handikappadesriksförbund, , , Kooperationens pensionsanstall.Kommunernas pensionsanstalt, Fredrika-Bremer-Förbundet, Riksförbundel försexuellt likaberättigande, och Ensamståendes intresseorganisaiion.Även samtliga allmänna försäkringskassor sorn yttrat sig över förslagettillstyrker i princip, om än med vissa reservationer och med ändringsförslag påen del punkter, att detta läggs till grund för lagstiftning. Förslagen tillstyrks eller lämnas utan erinr"an ävenav riksrevisionsverkel och . Dessa remissinstanserframhåller dock att deras granskning skett frän administrativa utgångspunkteroch utan någon bedömning av stödbehov och stödnivåer. Försäkringsinspektionenframhåller att förslagen, som faller helt utanför inspektionens egentliga tillsynsornrädeoch som inle kan anses vara av försäkringsteknisk natur, fär ses som enanpassning av den allmänna försäkringen lill den samhällsutveckling sorn skettunder . Delta är en värderingsfråga av i huvudsak politisknatur som inspektionen inte anser sig böra ta ställning till. , sorn bedömt förslagen utifrån deinvandrar- och rninoritetspolitiska målen, framhåller del angelägna i attreformer inom samhällsområden som även omfattar invandrare utformas så, attinvandrarna har en reell möjlighet atl välja huruvida de skall stanna iSverige eller flytta tillbaka till sitt hemland. instämmer i deutgångspunkter som kommittén uppställt för förslagen. Konsekvenserna för mängainvandrare har emellertid enligt verket inte beaktats i tillräckligt hög grad, konstaterar atl en lolalbedömningav pensionskommitténs förslag ger vid handen att delta är väl genomarbetat ochi alll väsentligt överensstämmer med förbundets uppfattning i berörda frågor.Förbundet finner vidare atl de föreslagna lekniska konstruktionerna - i fråga Prop.1983/84:73 264 om både barnstödet och stödet lill vuxna efterlevande -genom sin anknytning till folkpension och allmän tilläggspension bör geförutsättningar för en rationell administrativ hantering. Även de nivåer sornkommittén föreslagit för de olika efterlevandeförrnänerna finner förbundet . Ensamförälderkommttién framhåller att den föreslagnainriktningen av förändringarna inom efterlevandestödet är väl anpassad lill densom alltmer börjar göra sig gällande inom faniiljepolitiken i övrigt. Alla vuxnamåste förutsättas försörja sig själva och inte inrätta sina liv så alt de ärberoende av försörjning från annan vuxen. Att tyngdpunkten i eflerlevandeslödetläggs på barnstödet, att slödel blir könsneutralt och alt barnpensionen blirlikformig i förhållande till var och en av de båda föräldrarna ulgör lösningarsom är väl förenliga med de utgångspunkter som enligt ensarnförälderkom-mitténsmening genomgående bör gälla i fräga orn ensarnföralderstöd. LO delar helt kommitténs principiella syn pä behovel avförändrade regler för efterlevandepensioneringen och anser alt en anpassning avreglerna lill dagens situation är nödvändig. Härvid hänvisar LO till altkvinnornas förvärvssituation har förändrats under de senasle årtiondena och attdet vanligaste familjeinönstret i tvåföräldersfainiljer med små barn äratt båda föräldrarna förvärvsarbetar. LO har länge i olika sammanhang krävt attänkepensioneringen successivt avvecklas. Inorn ett nytl pensionssystem bör mänoch kvinnor behandlas som självständiga individer på alla områden och tjäna insin egen pensionsrätl. Efterlevandeskyddet bör i första hand knytas tillbarnen. Mot bakgrund av denna uppfattning anser LO all den principiellauppbyggnad av det nya efterlevandeskyddet som pensionskoininillén föreslagitmotsvarar de krav på förändringar sorn LO sliillt. Även jämställdhetskommiiién är positiv och kan i alll viisentligtansluta sig till pensionskommitténs konkreta förslag. Vidare titiför koininitténbl, a,: Enligt vår uppfattning är principerna bakompensionskommitténs förslag bra och kan, om de genomförs, fungera i ett samhälledär det rader jåmslålldhel mellan kvinnor och män. Det gäller därför atl ävenpå andra områden arbeta för ett sådant samhälle. Följden kan annars bli att vipå område efter område får ett fomellt jämställt samhälle som i verklighetenser helt annorlunda ut och under liden har vi t, ex, rensal bort del ekonomiskaskydd som gavs i äldre lagar ål den svagare, oftast kvinnan. Vi har därmedsnarare försämrat än förbättrat kvinnornas situation, vilkel alls inle varavsikten med den nya lagstiftningen. - Vid sidan av att pensionskommitténsförslag genomförs måste alltså kraftfulla satsningar göras för atl främjakvinnors möjligheter i utbildning och arbetsliv. Fredrika-Bremer-Förbundet anför i viss mån liknandesynpunkter. Förbundet instämmer i pensionskommitténs förslag men anser attinförandet måste kombineras med dels - sorn kommittén föreslår - kraftfullaarbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärder, dels en utbyggnad av barnomsorgentill full behovstäckning, dels ett genomförande av sex limmars arbetsdag. tillstyrker förslagen till enreformerad Prop.1983/84:73 265 efterlevandepensionering och har inle något all erinra molprincipen atl i första band ge människor arbetsmöjligheter i stället förpension. Förbundet vill emellertid understryka att änkepensioneringen ingår iett försäkringssystem, vilket finansieras genom avgifter. Löntagarna har eriaglavgifter direkt eller via arbetsgivarna genom all avstå från löneökningar.Delta förhållande gör det enligt riksförbundel omöjligt atl ersättaänkepensionen med behovsprövade bidrag. Behovelav kraftfulla insatser pä arbetsmarknads- och utbildningspolitikens områdenunderstryks av många remissinstanser. Till denna grupp hör bl. a.statskontoret, i län, 1 ,i , LO, /SR. jämställdhets-kommittén.Pensionärernas riksorganisation, Handikappförbundens cenlralkommiiié. SvenskaPersonal-Pensionskassan, , Kooperationens pensionsanstalt. Kommunernas pensionsanstall,Fredrika-Bremer-Förbundet och . Flera avdessa remissinslanser framhåller all åtgärder för all bereda såväl kvinnor sommån sysselsättning är av grundläggnde betydelse för förverkligandet av pensionskornrnitténsförslag, I några yttranden pekas även på viklen av insatser päregionalpolitikens område och av en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen. En delremissinstanser understryker även det väsentliga i att efterlevandeskyddet fären sådan utformning att överströmning till andra stödformer, exempelvissocialbidrag, inle sker. Sålunda yttrar t. ex. statskontoret att behovet av arbeismarknadspolitiskainsatser har ökal pä grund av den successivt stigande arbetslösheten.Länsstyrelserna i och menar att åtgärderna på dearbetsmarknads- och utbildnings-politiska fälten kan komma att kräva betydanderesurser och därmed följande kostnader. Även LO understryker viklen av aktivainsatser pä de närings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitiska områdena ochav en fortsatt utbyggnad av samhällets barnomsorg. Särskilda riktade arbeismarknadspolitiskainsatser krävs dessutom för de efterlevande, i allmänhet kvinnor, som hafthuvudansvaret för hemmet och vars inkomst i huvudsak endast kompletterat enannan, större inkomst. LO anför vidare: Sådana insatser måste planeras och utformas innan det nya efterlevandestödettråder i kraft. Omställningsbidragets syfle är ju inle atl klara försörjningenför den kvarvarande vuxne. Därlill är stödet för litet. LO är av denuppfattningen att utredningens förslag i dessa avseenden är för litetgenomarbetade och alltför diffusa. Framför allt saknas beräkningar avresursbehov för atl bygga upp arbetsrnarknadspolitiska och uibildningspoli-tiskainstrument, så att de efterlevande, som inte förvärvsarbetar eller som har ettarbete som inte ger en lön som är möjlig att leva på, snabbt kan erbjudas slödför atl komma ul pä arbetsmarknaden. Liknande synpunkler framförs av /SR. I flera yttranden markeras betydelsen av all insatser inornarbetsmarknadsområdet m. m. till förmån för efterlevande inte får medföranackdelar 1983/84:73 266 för andra grupper, t. ex. handiktippade som utnyttjar deåtgärder som där står till buds. Del betonas att ett förverkligande avpensionskommitténs intentioner förutsätter förstärkningar av resurserna päutbildnings- och arbetsmarknadspolitikens områden. Synpunkter av detta slaganförs av . Sistnämndaremissinstans pekar dessulom pä de besparingar som elt genomförande av detframlagda förslagel på familjepensioneringens område medför och menar atl dessamedel bör kunna användas för förbättringar av de arbeismarknadspolitiskaåtgärderna. Viss tveksamhet lill pensionskommitténs förslag uttalas avLRF. Förbundet anser att. om en reformering av farniljepensioneringen skallgenomföras, hänsyn måste tas till lantbrukarbefolkningens speciella levnadsförhållanden,så att efterlevande i lantbrukarfarniljer inte blir orättvist behandlade iförhällande lill anslällda (jfr under avsnitt 1.1.1). LRF godkänner dock denföreslagna reformeringen och dess tyngdpunkt på barnpensionerna. Samtidigtunderstryker emellertid LRF att det egentligen finns behov av fortsattaefterlevandepensioner för lantbrukarhustrur och lantbrukare. Om efterlevandepensionernatas bort är det enligl förbundets mening viktigt att särskild hänsyn tas till lantbrukarbefolkningensspeciella behov av efterlevandeslöd. Slutligen anför LRF: LRF understryker slutligen atl föreslagna genomgripandereformering av efterlevandepensioneringen inte är i lantbrukarbefolkningensintresse. Del bör också framhållas att efterlevandeskyddet inom ATP för dennabefolkning byggts upp genom egenavgifter för vilka man förväntar sig och litatpå att efterlevandepensioner enligt gällande lagar skall utbetalas viddödsfall. Om det trots allt skulle visa sig nödvändigl att genomföraen familjepensio-neringsreform, måste enligt LRF:s bestämda uppfattningföljande villkor gälla för den del av befolkningen som ej har sin försörjning genornanställningsinkornsler: A Övergångstiden måste göras läng, sä att en mjukanpassning till elt nylt system kan erhållas. B Reformen får ej innebära atl lill familjepensioneringavsedda delar av egenavgifterna till den allmänna pensioneringen konfiskeras. C Det nya systemet mäsle fungera neutralt och rättvist iförhållande lill olika sysselsättningsformer. D De i lantbrukarfamiljen befinlliga pensionspoängen börvid dödsfall delas lika mellan makarna, så att den efterlevande kan fä enskälig egenpension. Negativa till kommitténs förslag är riksförsäkringsverketoch . De synpunkter som dessa remissinstanser anfört harredovisats under avsnitt 1.1.1. Åven TCO framför invändningar mot förslagenoch anför: En faktor som man inte tagit tillräcklig hänsyn till ärden sänkta standard Prop.1983/84:73 267 som drabbar familjer i samband med plötsliga dödsfall. Däde båda vuxna i familjen yrkesarbetar kan man ha gjort långsiktigainvesteringar byggda på den sammanlagda inkomsten t, ex. vid villaköp.Bortfallet av en säker inkomst kompenseras inte på länga vägar av ett reduceratomställningsbidrag . efterlevandeskydd i forrn av pension skallutgå under en övergångstid på minst fem är varefter möjligheter till förlängdpension bör finnas. Ytterligare finner TCO det angelägel alt framhållasambandet mellan förslagen i familjelagssakkunnigas betänkande (SOU 1981:85)Äktenskapsbalk och pensionskommitténs förslag avseende efterlevandesekonomiska situation. TCO påpekar att familjelagssakkunniga i principförstärker efterlevande makes ekonomiska skydd och reducerar efterlevande barnsarvsrätt som pensionskommittén lägger fram förslag med omvändinnebörd. 1.1.3 Tidpunkten för genomförande av en reform När det gäller frågan om vid vilken lidpunkt en reform avfamiljepensioneringen bör träda i kraft finns delade meningar blandremissinstanserna. Medan vissa förespråkar att pensionskommitténs förslag läggstill grund för omedelbar lagstiftning är andra mer tveksamma lill möjlighetenatt f. n genomföra en reform pä efterlevandepensioneringens område. Ett mindreantal företräder uppfattningen att en reformering kan ske försl långt iframtiden. Ett slorl antal av remissinstanserna tillstyrker konirnittéförslagetmen uttalar ingen direki uppfattning i frågan orn tidpunkten för dessikraftträdande. Flera avde remissinstanser som framför en särskild uppfallning i denna fräga ser detsom angelägel att reformen genomförs möjligt eller har inte någonerinran mot all sä sker. Till denna grupp hör , iÄlvsborgs län, i , LO och /SR.