prop · G703112 · 1983-12-31 00:00:00 — Genomsamordning mellan myndigheter kan ytterligare personalminskningar komma attske . anför i sin rafionaliseringsplan bl. a. att det är pågränsen atl gällande besparingsmål kan uppnås med de fömtsättningar som föreligger.För atl uppnå målen krävs enligt institutet en hård styrning och en fast åtgärdsplanering,utveckling av ledningssystemet samt lokalisering av nya besparingsområden.Institutet vill inte utesluta alt man kan tvingas planera in ytterligare åtgärderav strukturell natur. Överbefälhavarensinriktning av fredsorganisationens utveckling utgår årsförsvarsbeslut. Vissa organisatoriska förändringar genomförs tidigare än vadsom angavs i försvarsbeslutet. Inomarmén kan det enligt överbefälhavaren finnas ett överskott påutbildningskapacitet och därmed skäl för fredsorganisatoriska förändringar inärtid. Överbefälhavaren avser atl i nästa programplan lämna underlag förbeslut om förändringar. Beslut erfordras senast för atl snabbakostnadsreduceringar skall erhållas. Förmarinen föreslår överbefälhavaren en fredsorganisatorisk utveckling påvästkusten som något avviker från försvarsbeslutet. De planerade besparingarnagenom den ytterligare reduceringen på förutsätter enligtöverbefälhavaren beslut . - alt grundutbildningsbataljonenvid (KA4) avvecklas och au utbildning av ettspärrkompani behålls, - att Nya varvet lämnas, - alt s.k. bakre underhåll ochstörte översyner för kustflottans enheter överflyttas till Sydkustens (ÖriB S)och/eller Ostkustens (ÖriBO) örlogsbaser, - att personalen minskas ytteriigareoch - atl de militära delarna av Säveetablissemenleiavvecklas, varvid en ny lokalisering söks för andra helikopterdivisionen, somomorganiseras. Åtgärderna beräknas enligt överbefälhavaren vara genomförda den30 Inomflygvapnet krävs av ekonomiska skäl att Drakensystemet avveck- 1983/84:112 14 lassnabbare än enligt gällande planering och att en flottiljadministrationpå sikt läggs ned. Överbefälhavarens planeringsinriktning är bl. a. att endivision med flygplan J 35 läggs ned . Överbefälhavarenanger i sin slutliga programplan för det militära försvaret för perioden1984/85-1988/89 bl. a. atl hans principiella inriktning av personalpolitikenframgår av det personalpolitiska programmet. Regeringenhar utfärdat förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten. Medanledning härav kommer överbefälhavaren att revidera det personalpolitiskaprogrammet och utarbeta föreskrifter för en samordnad personalpolitik inomförsvarsmakten. Arbetet beräknas vara genomfört . Inplaneradekostnadsminskningar måste enligt överbefälhavaren bl. a. tas ut genompersonalreduceringar. För att uppnå dessa under personalpolitiskt godtagbaraformer är det enligt hans mening bl. a. nödvändigt att skapa så gynnsammaomplacerings- och avgångsbetingelser som möjligt. Överbefälhavarenpekar vidare på att andelen äldre militär personal kommer att öka inomförsvarsmakten. Rekryteringen av yrkesofficerare måste därför begränsas underen övergångsperiod. Avgångarna av äldre personal måste stimuleras för att påsikt skapa en balanserad personal-stmktur. Närdet gäller den civila personalen menar överbefälhavaren att större krav kommeratt ställas på personalens yrkesskicklighet och utvecklingsmöjligheter och attdessa krav skall tillgodoses i personalplaneringen och vid beslut omanställning. Överbefälhavaren behandlar också personaladministrativa åtgärderoch understryker vikten av insatser bl. a. när det gäller personalrörligheteninom ramen för de av honom föreslagna åtgärderna och det preliminäratrygghetsavtalet. Enligt överbefälhavaren är trots avtalet ett antal frågoralltjämt olösta, t. ex. utökade arbetsgivarbefo-genheter och ökade resurser fördatorstöd för hantering av regelsystemet och rutiner för detpersonaladministrativa området. Slutligenanser överbefälhavaren att personalens medbestämmande bör utvecklas ochinriktas mot ett utökat deltagande i verksamhetsplaneringen. Tillgmnd för det militära försvarets fortsatta utveckling ligger försvarsbeslut(prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) med den inriktning som statsmakternagav detta beslut (prop. 1983/84:112 15 1982/83:100bil. 6, FöU 9, rskr 271). har därtill beslutat om särskilda åtgärderför all förbättra vår ubåtsskyddsförmåga saml beviljat medel för åtgärderna (prop.1983/84:25 bil. 2, FöU 9, rskr 118). De gmndläggande försvars- och säkerhetspolifiskamålen samt den allmänna inriktningen av det militära försvaret har ävenbehandlats budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. Dessa måloch denna inriktning gäller alltjämt. Somtidigare framgått har överbefälhavaren i sin slutliga programplan för perioden1984/85-1988/89 tvingats till en betydande omplanering i förhållande till denplanering som låg till grund för försvarsbeslutet. Dessa förändringar skulle imånga fall få allvarliga konsekvenser för krigsorganisationens fortsattautveckling. Till stor del är behovet av omplanering en följd av att försvarelsköpkraft har minskat kraftigt genom den ogynnsamma utvecklingen av växelkursenpå dollar mellan planeringsprislägena febmari 1981 - som låg till grund för1982 års försvarsbeslut - och . I1984 års budgetproposition anmälde jag att jag bedömde de redovisade konsekvensernasom så omfattande att det var nödvändigt atl grundligt analysera den uppkomnasituationen inför ett beslut om det militära försvarets fortsatta utveckling.En sådan analys har genomförts i anslutning tillöverläggningar mellan företrädare för de partier som är representerade i försvarsutskotlet. Medutgångspunkt i det arbete som sålunda har bedrivits och de överläggningar somförts har jag för min del kommit fram fill att det militära försvaret börutvecklas med den inriktning somjag redovisar i det följande. 2.4.2Krigsorganisationens utveckling m. m. Inledningsvisvill jag framhålla att en del av de omplaneringsåtgärder som överbefälhavaren inuvarande ekonomiska läge har funnit sig nödsakad att föreslå skulle få såallvarliga konsekvenser för krigsorganisationen att de inte kan ansesgodtagbara. Därtill kommer det om inte särskilda åtgärder vidtas - att krävasavsevärda ingrepp i närtid för att reda upp den besvärliga likviditetssituafionsom försvaret och särskilt flygvapnet f.n. befinner sig i. Även dessa ingreppskulle allvarligt inverka på krigsorganisationens utveckling. Försvaretsekonomiska problem är inte tillfälliga och av en sådan relativt begränsadomfattning att de kan lösas enbart genom omplanering inom befintliga resursereller genom ökad rationalisering inom fredsorganisationen. Det skulle ocksåenligt min mening vara oklokt att skjuta problemen framför sig. Det gäller istället alt säkerställa en långsiktig balans i försvarets planering på enekonomisk nivå som är statsfinansidlt försvarbar även i nästa försvarsbeslut.Del krävs därför elt meddstill-skou under löpandeförsvarsbeslutsperiod. Först därmed går det att åstad- 1983/84:112 16 kommaden stabilitet som är en förutsättning för en på tillfredsställandeutveckling av krigsorganisationen i stort med den inriktning av 1982 årsförsvarsbeslut som gavs av . Jag återkommer i det följandetill frågan om ytterligare medel. Detär särskilt inom flygstridskrafterna åtgärder krävs för att säkerställa enlångsiktigt balanserad utveckling och då främst av luflförsvarsfunk-lionen.Dämtöver är det viktigt för krigsorganisationens långsiktiga utveckling att vislår vakt om vår förmåga till teknisk förnyelse inom samtliga huvudprogram. Inomluftförsvaret bör på kort sikt i första band Viggensystemet prioriteras ochproduktionen av återstående JA37-divisioner säkerställas. 1 det längreperspektivet är det framför allt angelägel all genomföra utvecklingen ochanskaffningen av JAS 39 . Härigenom koncentreras våra resurser till deflygsystem som i första hand medverkar till en förnyelse av vårt luftförsvar. Medhänsyn till luftförsvarels betydelse bör vidare handlingsfrihet upprätthållasinför försvarsbeslut för alt kunna behålla tre J 35-divisioner in på 1990-talel. Enligtmin mening är del av stor betydelse för effekten i vårt luftförsvar att vårajaktförband tillförs modern beväpning. En tidigare planeradbeställning av jaktrobotar har till följd av flygvapnets akuta likviditetskrismåst uppskjutas. Jag anser emellertid att moderna jaktrobotar bör beställassnarast möjligt. Vidare kan jag inte godta den omplanering av betalningsmedel förGripens vapensystem som överbefälhavaren har föreslagit utan förordar enåtergång till planeringen i programplanen för perioden /84-1987/88 vadgäller dessa. Enfömtsättning för vår luftförsvarsförmåga är ett fungerande strids-lednings- ochluflbevakningssystem. Detta är viktigt dels med hänsyn till kraven på insatsoch ledning av våra egna flygstridskrafler m. m. dels med hänsyn tilltotalförsvarets behov av förvarning. Enligt min mening kan det därför inteaccepteras atl stridslednings- och luftbevakningssystemets utbyggnad avsevärtfördröjs och att redan anskaffade radarstationer inte görs operativtanvändbara. Medel bör därför avdelas för anskaffning och fortifikaloriskutbyggnad av såväl låg- som höghöjdsspaningssta-lioner. Jag förordar vidare altden fortsatta utvecklingen av slridslednings-och luftbevakningssyslemet, bl. a.av flygburen radar bör ske enligt de principer som antogs i 1982 årsförsvarsbeslut. Ett flygburel radarsyslem skulle förbättra vår förmåga alt övervakaomgivande luftrum och havsområden, bl. a. för aU erhålla utsträckt förvarningom eventuella kryssningsrobotar. Jagförordar vidare atl förnödenheter till flygvapnets beredskapslager successivt återanskaffasunder innevarande försvarsbeslutsperiod. Denmilitärtekniska utvecklingen går myckel snabbi. Det är av stor vikl atl följamed i den utveckling som sker och att skapa gynnsamma förutsätt- 1983/84:112 17 ningarför våra stridskrafter. De måste till exempel kunna verka i en miljö som ärstörd genom telekrigföring. Därför är det nödvändigt all besitta en kompetensinom landet som gör det möjligt att minska verkningarna av fientligtelekrigföring. Vi bör också förfoga över egna tdevapen. Jag förordar därföralt resurser satsas på inhemsk utveckling för senare produktion av tdevapen ochatt antalel tdevapenförband återförs i planeringen till inriktningen enligt1982 års försvarsbeslut. På motsvarande sätt medförden tekniska utvecklingen att sjöminkrig-föringen bör tillmätas stor belydelse.Enligt min mening bör därför anskaffningen av minsystem för ubålsskydd samt avmingördlar till våra ubåtar återföras i planeringen till inriktningen enligt1982 års försvarsbeslut. I tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /84 (prop. 1983/84: 25 bil. 2 s. 7, FöU 9, rskr118) redovisade jag hur resurserna för ubålsskydd successivt förstärks. De avriksdagen beslutade åtgärderna kommer att genomföras utan dröjsmål och med denprioritering av skydd av geografiska områden som överbefälhavaren harföreslagit. Mol bakgrund av aktuella händelser bör enligt min mening ubåtsskyddelförslärkas ytterligare. Jag förordar sålunda en lilläggsanskaffning av fastaoch röriiga övervakningssystem som kan ge effekt på kort sikt saml altanskaffningen av s. k. kustkorvelter tidigardäggs. Prioriterad repelitionsutbildninginom marinen skall inle heller behöva eftersättas under /85. Jagavser att föreslå regeringen att ge överbefälhavaren anvisningar om atlutarbeta en samlad systemplan för den fortsatta utbyggnaden av ubåtsskyddet. Jagavser vidare föreslå regeringen att ge överbefälhavaren anvisningar för programplanför perioden /86-1989/90 och anslagsframställningar för /86.Enligt min mening bör planeringen för hela perioden genomföras inom denplaneringsram somjag förordar i det följande. Därvid klarläggs den ekonomiskahandlingsfrihet som eftersträvas inför det försvarsbeslut som avses fattas år1987. 1övrigt kan jag t. v. i allt väsentligt godta överbefälhavarens inriktning avkrigsorganisationens utveckling. Utvecklingen efler /92 haremellertid inte behandlats av statsmakterna försvarsbeslut eller i1983 års riksdagsbeslut. Ställning till utvecklingen i denna del bör enligt minmening inle tas före nästa försvarsbeslut. Vidfördelningen av medel till de olika anslagen i det följande har jag tagithänsyn till den inriktning som jag har angett och till de olika anslagensberoende av förändringar i växelkurserna. I1984 års budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 6 s. 40) angav jag atl jagavsåg att återkomma med en analys av hur besparingsarbetet har gått under detförsta budgetåret av den period som försvarsbeslut 2 1983/84. 1983/84:112 18 omfattar.I propositionen redovisades dock hur personalminskningsmålet inom huvudprogram5 Gemensamma myndigheter m.m. har uppnåtts samt den fortsatta planeringen förpersonalutvecklingen inom detta huvudprogram. Enligtöverbefälhavarens årsredovisning har det uppsatta totala besparingsmålet /83 nåtts med god marginal. Försvarsgrens-chefemas bedömningarav hur stora besparingar som egentligen har gjorts under det första budgetåreti försvarsbeslutsperioden skiljer sig något från överbefälhavarens. Såvittjag nu kan bedöma är de besparingar som har gjorts under /83förenliga med de mål som angetts. Överbefälhavaren har emellertid anmält attbesparingar i vissa fall har gjorts som kan få långsik-figa negativa effekter, l.ex.inom fasfighetsunderhållet. Detta har varit nödvändigt för att nåbesparingsmålen när förväntade personalminskningar har uteblivit. I andra fallhar besparingar skett genom minskad ammuni-tionsförbrakning och sänkt flygtidsutlag.Detta kan ha inneburit att utbildningsresultaten försämrats på ett sätt sominte fömtsätls i besparingsprogrammet. Medhänsyn tiU myndighetemas svårigheter att definiera måluppfyllelsen måsteenligt min mening bättre metoder för analys och uppföljning av besparingsprogrammetutarbetas och användas. a. måste det kunna klarläggas vad som är beståendebesparingar resp. engångsbesparingar samt icke planerade ambifionsminskningar.Det ingår i överbefälhavarens uppgifter att utveckla sådana analys- ochuppföljningsmetoder samt att samordna sitt eget, försvarsgrenschefernas och defackansvariga myndighetemas anedysarbete. Vadgäller planeringen för det fortsatta besparingsarbetet konstaterar jag attmålen för den första femårsperioden fram t.o.m. /87 ser ut attkunna uppnås genom definierade rationaliseringsprojekl inom samtligahuvudprogram. I detta sammanhang vill jag understryka vad försvaretsrationaliseringsinstitut har anfört om behovet av att fortlöpande analyseramöjliga besparingsprojekt syftande till att säkerställa att uppsattabesparingsmål kan nås. Förperioden fr.o.m. /88 t.o.m. /92 saknas dock f.n.åtgärder inom armén för ca 400 milj.kr. Även inom flygvapnet saknas enligt minmening inplanerade besparingar. Föralt täcka dessa brister i besparingsprogrammel har överbefälhavaren anvisatvissa handlingsmöjligheter i sin slutliga programplan för perioden1984/85-1988/89. 1983/84:112 19 Jagdelar överbefälhavarens uppfattning atl åtgärder måste vidtas för attsäkerställa atl de ekonomiska besparingsmålen kan uppnås. Jag återkommer tilldetta i del följande när jag behandlar fredsorganisationens utveckling. Överbefälhavarensinriktning av fredsorganisationens utveckling utgår årsförsvarsbeslut. Planeringen innebär atl vissa av beslutadeorganisatoriska förändringar genomförs tidigare än vad som angavs iförsvarsbeslutet. - samlokaliseras Skånskadragonregementet (P2) och Skånska trängrege-menlel (T4) i , - flyttas Livregementets husarer(K 3) från till Karisborg , - läggs (T 1)ned , - slås Sydkustens örlogsbas ochKarlskrona örlogsskolor samman till en myndighet , - flyttas frånNäsbypark fill är 1987, - läggs flygvapnets Södertörnsskolor(F 18) i ned . För marinens del haröverbefälhavaren planerat besparingsåtgärder av fillräcklig omfattning. Iförhållande till tidigare planering och riksdagsbeslut har vissa förändringargjorts, främst i . a. avvecklas grundulbildningsbataljonenvid militärkommando med (MKV/KA4). Viss grundutbildning av värnpliktiga skall dock även i fortsättningengenomföras där. Likaledes planeras atl verksamheten vid Nya varvet skallavvecklas. Jag anser att den avöverbefälhavaren redovisade planeringen beträffande tidigareläggning av vissaorganisationsändringar är lämplig och kan utgöra grund för det fortsattaarbetet. Jag finner vidare atl de planerade reduceringarna vid MKV/KA4 främstär en utvidgning av de förändringar som beslutades av vid 1981/82 årsriksmöte (prop. 1981/82: 102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) och förordar atl degenomförs så snabbi som möjligt. Avveckling av delar av grundulbildningsbataljonenfår dock ej påverka vår förmåga till ubåtsskydd på . En fömtsättning för vissaav dessa tidigardäggningar är att nuvarande byggprocess delvis kan förenklas.Utan att ge avkall på rimlig säkerhet i beslutsunderlagen för investeringar ibyggnader, avser jag därför att om så erfordras och där så kan ske medge avstegfrån nuvarande rutiner. Jag har i det föregåendeberört den ekonomiska situationen för del militära försvaret samt redovisat minsyn på krigsorganisationens utveckling och på förutsättningarna för atlgenomföra de besparingar i fredsorganisationen som angavs i försvarsbeslutet. Idet följande kommer jag alt lägga fram förslag om alt tillföra det militäraförsvaret ytterligare ekonomiska resurser. Trots detla är det enligt 1983/84:112 20 minmening nödvändigt att överväga nya förändringar i fredsorganisa-lionen utöverdem som redan angetts i försvarsbeslutet för all besparingsmålen underperioden /88-1991/92 skall kunna nås. Enligt min uppfattning är det intemöjligt att avvakta försvarsbeslut, eftersom de fredsorganisatoriskaförändringar som där kan komma atl beslutas knappast hinner atl ge några störtebesparingseffekter förrän efter /92. Jagredovisade budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 6 s. 16) attbetänkandet (Ds Fö 1983:5) Stmkturförändringar och samordning var underremissbehandling. Remissbehandlingen är nu avslutad. Jag kommer i andrasammanhang alt för regeringen redovisa mina ställningstaganden till de olikaförslagen i betänkandet. Redan nu vill jag emellertid anmäla atl inga avgörandeinvändningar har rests mot övervägandena där. Såvitt jag nu kan bedöma börförslagen kunna resultera i beslut som ger påtagliga besparingar inomförsvarets gemensamma myndigheter men först . Även omdessa besparingar skulle räknas med är de ändå inte tillräckliga för att måletunder den andra av de femårsperioder som behandlades försvarsbeslutskall kunna nås. Ytterligare åtgärder måste alltså aktualiseras. Förarméns del har överbefälhavaren redovisat att besparingsåtgärder om ca 400milj. behövs utöver de planerade för alt armén skall kunna nå sinabesparingsmål. Han avser att lämna underlag så atl beslut om ytterligarefredsorganisatoriska förändringar kan fattas . Jag delaröverbefälhavarens uppfattning om behovet av ytterligare besparingar inom arménoch ytterligare fredsorganisatoriska förändringar. Enligt min mening underutnyttjasutbildningskapaciteten i arméns fredsorganisalion med ca 2000 platser. För flygvapnetsdel har jag i det föregående redovisai all jag anser att det finns en planeringsmässigbrist beträffande rationaliseringsåtgärderna. Överbefälhavaren har vidareredovisat all en flotliljadministralion inom flygvapnet måste läggasned. Tidpunkten för detla är beroende av krigsorganisationens utveckling ochfår prövas i den fortsatta planeringen. Vissaav de åtgärder som jag har angett torde vara av sådan omfattning eller innebärasådana strukturella fredsorganisatoriska förändringar all del ankommer påriksdagen att la slutlig ställning till dessa. Riksdagsbeslut kan komma atterfordras . Frågan om hur erforderligt underlag fördessa beslut skall las fram bör diskuteras i den parlamentariskt förankradearbetsgrupp somjag nämnde budgetproposi-fion (prop. 1983/84:100 bil.6 s. 39). Jagvill i detla sammanhang redovisa vissa övriga frågor som berör fredsorganisationen. budgetproposition (prop. 1979/80:100) anförde föredragande statsrådetatt marinstaben borde ges en organisation som underiättade en ökad samordninginom marinen. Mot denna bakgmnd borde flottans och 1983/84:112 21 kustartillerietsproduktionsledning hållas samman i en enhet. Med hänsyn till pågåendeutredningar om samordning inom marinen kunde en sådan sammanslagning komma attbehöva läggas senare än förändringarna av stabernas organisation i övrigt. Detborde ankomma på regeringen att reglera denna fråga. (FöU 1979/80:13,rskr 316) godkände vad föredragande statsrådet hade förordat. Regeringen hardärefter beslutat om en ny organisation för marinstaben, som tillämpas fr.o.m.den 1 oktober 1983. Den nya organisationen innebär alt staben består av bl. a.en produktionsledningssektion och två fristående förbandsinspektioner. I1983 års budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 6) har min företrädaretagit upp frågan om alt sammanföra försvarsstaben och försvarsgrensstabernatill en gemensam myndighet. Han uttalade därvid förståelse för alt förslag omny organisation bör anstå till dess den nu pågående omorganisationen av decentrala staberna har utvärderats. Min företrädare anförde vidare att han avsågföreslå regeringen att låta utreda frågan om en sammanslagning av de centralastaberna till en myndighet men att vunna erfarenheter från denpågående omorganisationen av de centrala staberna och från motsvarandeomorganisationer i våra grannländer borde utvärderas. hade intet atlerinra häremot. Försvaretsledningsutredning har i sina betänkanden (SOU 1976:64) Försvarsmaktens centralaledning och (SOU 1978:77) Högre regional ledning belyst ledningsorganisationeni våra grannländer. Redovisningen är till viss del fortfarande aktuell. Av våragrannländer har det i närtid i och genomförts större förändringarpå den högsta ledningsnivån. Jag har låtit inhämta erfarenheter från dessaländer. Den redovisning som jag har erhållit visar att erfarenheterna inte ärentydiga. Jagvill här också erinra om att beslut om försvarsmaktens centralaledning m. m. 1977/78: 63, FöU 9, rskr 174) bl. innebar att överbefälhavarensprogramsamordnande roll skulle stärkas. Vidare har i en av migföranstaltad utredning om planerings-och likviditetssituationen inomflygvapnet anförts som en av slutsatserna att det finns motiv för attöverbefälhavarens ansvar för planerings-och uppföljningsverksamheten markeras.Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åtöverbefälhavaren alt redovisa sådana förändringar i organisation ocharbetsformer inom och mellan de centrala staberna som bör vidtas för att stärkaöverbefälhavarens programsamordnande roll. Överbefälhavarensöversyn kan leda till behov av ytterligare förändringar av den nuvarandestabsorganisationen. Någon utredning om en gemensam organisation är därförinte aktuell f. n. Jag avser atl fortlöpande informera i frågan. Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:6, , rskr 36) om riktlinjer förutbildningen av piloter för den civila luftfartens behov. Avsikten medutbildningen är att flygvapnet skall få behålla sina piloter sombehovet av svenska piloter tillgodoses främst för flygbolaget (). Prop.1983/84:112 22 Med hänsyn till beslut tillkallades en särskildkommitté med uppgift att svara för den närmare planläggningen av en civilpilotutbildning. Kommittén redovisade sitt uppdrag i betänkandet (Ds K 1982:4)Statlig trafikflygarhögskola. har därefter på regeringensuppdrag träffat ell samarbetsavtal mellan svenska staten och SAS avseende encivil trafik-flygamtbildning. Regeringen uppdrog ål chefen för flygvapnetatt genomföra grundutbildning av irafikflygare för den civila luftfarten ienlighet med ovannämnda avtal. Regeringen har beslutat all en trafikflygarhögskolaskall inrättas vid i . Skolan startar sin verksamhetden . Frågor rörande den värnpliktiga personalen har behandlatsi budgetpropositionen (1983/84:100 bil. Jag tar här upp vissa frågorbeträffande anställd personal. Vid sin anmälan av propositionen om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarels fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102bil.