prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Hit hör spörsmål omoch hur ell tidigare jämförelsevis homogent samhälle kan anpassa sig socialt,kulturelll och servicemässigt till förekomsten av nya etniska kategorier ochminoriteter. Anslutande forskningsområden är etniska gruppersrättsställning, mcd-borgarskap.ffrågor och invandringens betydelse i övrigt fördel Inlernalionella samarbelel. En inlernationelll förankrad forskning omdessa förhållanden, inte minsl från stalsrättsliga utgångspunkter, kanförväntas ge en bättre belysning av frågorna. En djupare kunskap om familje-, generations- ochuppväxtförhållanden är av betydande socialpolitiskt intresse. Genom en sådanskulle större förståelse kunna skapas förde familje- och generationsbelingadespänningar som kan uppstå i invandrarfamiljer och som i vissa fall medförallvariiga konsekvenser för dem som berörs. Av slor betydelse är forskning om de invandrade gruppernasarbetslivs-förhållanden på grund av arbetets centrala betydelse för jämlikalivsvillkor. I detta sammanhang bör även jämslälldhetsforskningens belydelseunderstrykas. Forskning kring invandrarkvinnornas förhållanden, inte minst iarbetslivet, bör .sålunda ges högre prioritet än . I vissainvandrargrupper är skillnaden mellan kvinnors och mäns förhållanden särskiltslor. Forskning som ger underlag för alt stärka dessa kvinnors ställning ärsynnerligen angelägen. Fördomar och diskriminering är två väsentliga områden förytteriigare forskning. Dessa frågor har aktualiserats inte minsl av invandrarnasegna organisationer. Förekomsten av s.k. institutionell diskriminering bör undersökasoch dess konsekvenser för invandrarna belysas närmare. En förutsättning för framgångsrik forskning inom deangivna områdena är dock att man också får lill stånd en grundläggandeforskning kring ämnen som etniska relationer, etniska gruppers dynamik, inkl.exempelvis religionens roll samt identitets- och kulturteoretisk forskning somansluter till dessa ämnen. 1983/84:107 Bilaga 7 15 En av forskningens viktiga funktioner är bl.a. atttillföra samhällsorganen kunskapsunderlag för beslut inom invandrar- ochminorilelspolilikens område. Utvärderingen av sådana åtgärder är också enväsentlig forskningsuppgift. Denna forskning kan och bör bedrivas från olikautgångspunkter. Delta är enligt min mening ytteriigare ett bärande skäl lillalt alla de forskningsområden somjag nu nämnl bör ges möjlighel alt utvecklas. 5.2 Bättre förutsättningar för forskningen Beträffande forskningens organisation och behov avresurser villjag anföra följande. Behovet av invandrarforskning gör sig slarkl påmintinom en rad samhällssektorer. Frågan om invandringens långsiktiga följder fåren allt större politisk betydelse i alla industriländer. Del är sålunda ellmyckel angeläget forskningsområde. Tillkomsten av en delegation för invandrarforskningvid är ett första sleg för att förbällraförutsättningarna för denna forskning. De personella resurserna på forskningssidan vad gällerinvandrarforskning i vidare mening är emellertid begränsade. Totalt är det iSverige endast några tiotal forskare som gjort mer omfattande insalser under enlängre sammanhängande tidsperiod. Målel bör vara att få lill slånd en väsenlligökning av forskningen vid universitet och högskolor. Del är bl.a. av de skäl som jag nu har redovisatbetydelsefullt att det inrättade centret för invandringsforskning viduniversitetet i utvecklas i enlighet med stiftarnas intentioner enhet för tvärvetenskapligt inriklade studier med en bred bas förforskningsutförande uppgifter. Eftersom det inte finns särskilda medel avsalta förforskningsområdet utöver de forskningsresurser som arbetsmarknadsdepartementetförfogar över är den fortsatta uppbyggnaden av forskningsområdet beroende avalt högskolorna och berörda forskningsråd och sektorsorgan ger högre prioritelål områdel. Jämslälldhetsforskning skall enligf senasle forskningspoliiiskabeslut (prop. 1981/82:106. UbU 37, rskr 397) vara ell prioriteratforskningsområde. Vid beslutet gjordes bedömningen alt kvinnoforskningen enlid framöver sannolikt kommer att vara den dominerande delen avjämslälldhetsforskningen. I forskningen och i forskarvärlden redovisas oftaskillnader i synen pä jämställdhets- resp. kvinnoforskning. Det är för denfortsatta forskningen viktigt atl de olika synsätten får utrymme. I detföljande använder jag Prop.1983/84:107 Bilaga 7 16 emellertidbegreppet jämställdhetsforskning för såväl jämställdhels- som kvinnoforskning. 6.1 Organisationför jämställdhetsforskning m.m. nya organisationen för regeringens jämslälldhetsarbete har forskningenfått en framskjuten plals. Delegalionen (A 1983:01) för jämslälldhetsforskning(JÄMFO) har under sitt första verksamhetsår valt alt inle prioritera speciellaforskningsområden utan beslutat att tills vidare söka stödja den mångfaldjämställdhetsforskning som är under utveckling vid våra universitet ochhögskolor. Inom delegationen pågår arbele bl.a. med atl la fram ett underlagför förslag till åtgärder för all förbättra kvinnliga forskares situation samten förstudie om kvinnors och mäns inbördes relationer. Andratill knutna organ som utför resp. stödjerjämställdhetsforskning är arbetslivscentrum och arbetarskyddsfonden samt inågon mån delegalionen för arbelsmarknadspolitisk forskning och delegationenför invandrarforskning. Initiativ tilljämställdhetsforskning tas också av andra statliga organ. Universitets- ochhögskoleämbetet har en viktig samordnande funklion för denjämställdhetsforskning som bedrivs inom högskolan.Humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () finansierar forskningpå jämställdhetsområdet. En programkommitté knulen lill rådet har arbetat framett forskningsprogram med kvinnoperspektiv. Tillkomstenav lagen (1979:1118) om jämställdhet i arbetslivet och inrättandet avjämstäildhetsombudsmannen (JämO) har varil vikliga förutsättningar förutvecklingen av jämslälldhetsarbetet. Flera myndigheler har antagitjämslälldhetsprogram medan det vid vissa andra t.ex. arbetsmarknadsstyrelsenoch slalens arbelsmarknadsnämnd har inrällals arbetsenheter för jämställdhetsfrågor. Detstora behovel av ytterligare kunskaper inom jämställdhetsområdet samtjämställdhelsfrågornas politiska belydelse är enligl min mening starka motivför en mer intensiv forskning inom området. 6.2 Jämställdhetskommitténsbetänkande Om hälften vore kvinnor ... Ibetänkandet (SOU 1983:4) Om hälften vore kvinnor... har förhållandena förjämställdhelsforskning och för jämställdheten i forskarväriden redovisats.Betänkandet har remissbehandlats. Chefen för hartidigare denna dag, efter samråd med mig, redovisal förslag med anledning avbetänkandet. Bland dessa vill jag nämna atl medel tillförs för alt inrällafem forskartjänster för jämställdhetsforskning. Vidare föreslås altåldersgränsen 45 är för att erhålla utbildningsbidrag upphävs saml altinformation om jämställdhet skall ingå i den handledarutbildning som bedrivsvid högskolor och universitet. 1983/84:107 Bilaga 7 17 vill jag ytterligare understrykalämpligheten av att berörda högskoleenheter i sina jämställdhetsplaner enligtförordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män i statliganställning m.m. såvitt angår skilda slags lärartjänster och doktorandtjänsterslår fast tidsbestämda mål för andelen kvinnor. Också för forskarstuderande istort kan det vara lämpligl atl formulera mål för andelen kvinnor vid visstidpunkt. 6.3 Behovet av jämställdhetsforskning Den vikt som regeringen tillmäter jämställdhetsfrägornaavspeglas i den organisation som har skapals bl.a. i förbehandling av frågorna. Organisationen ger enligt min mening möjlighet att påett bättre sätt än tidigare ta tillvara erfarenheter och utveckla idéeromjämställdhet. För regeringens och myndigheternas ställningstaganden iolika frågor ingår jämställdhelsaspekterna som en viktig del. Kraven på kunskapinom området har ökat och därmed ocksä behovel av forskning. Jag övergår nu lill atl beröra några forskningsområden sommot denna bakgrund bör prioriteras i fortsättningen. Kvinnors och mäns infiylande Under har kvinnorepresentationenökat i nästan alla förtroendevalda organ i samhället. Del är därför viktigl allsludera kvinnorepresentationens genomslagskraft i den förda politiken.Forskning som kan belysa della är enligl min mening mycket angelägen. I analysen av jämslälldhetspolitikens effekier är kvinnorsoch mäns ekonomiska villkor en faktor av slorl inlresse. Statistiken överfördelningen av förmögenhet, inkomst, bidrag och skatt redovisar i daghushållens situation. Det är av största vikl all denna slalislik kompletterasmed uppgifter uppdelade efler kön. Del är också viktigl all studera vilken inverkan den fördajämställdhets-politiken har haft på kvinnors och mäns inbördes relationer. Mannens situation i familjen och samhället har byggt påbl.a. uppgiften som försörjare och som familjens språkrör i samhället.Förutsättningarna för detta har påverkals av samhällsutvecklingen. Under senaretid har stora förändringar skett snabbt. Forskningen skulle kunna bidra med kunskapom hur mannen möter dessa förändrade villkor och vilka faktorer i samhället sompåverkar mansrollen. Viktiga forskningsområden är mannens roll på arbetsplatsen,papparollens belydelse för mansrollen, man- 1983/84:107 Bilaga 7 '18 nensroll som förälder samt vilka tillfällen i mannens livscykel som är strategiskaför förändring. Påden svenska arbetsmarknaden arbetar kvinnor och män ofta inom skilda sektoreroch vissa yrken domineras av del ena könet. Kvinnors och mäns befallningarligger genomsnittligt sett pä olika nivåer när det gäller lönesätlning ochstatus i övrigl. Männen dominerar fortfarande inom de mer kvalificeradebefattningarna. Vidare har visa yrken övergått från att vara mansdomineradetill alt bli kvinnodominerade och vice versa. Ökade kunskaper i frågor som rörden könsuppdelade arbetsmarknaden är nödvändiga för atl la fram underlag förbeslut som kan stärka kvinnors ställning i arbetslivet. Sysselsättningen itraditionellt kvinnliga yrken bedöms inte komma atl öka somtidigare. Vissa forskningsresultat tyder på att sysselsättningen i t.ex.kontorsyrken kan komma att minska drastiskt till följd av en ökad användning avny teknik. För att skapa grund för en åtgärdsinrik-tad forskning bör studiergöras över hur arbelslivssitualionen för kvinnor kan förväntas utvecklas närdel gäller arbetsuppgifter, arbetsorganisation, arbetsvärdering m.m. För all få perspektiv påutvecklingen i beträffande kvinnors yrkesval är internationellajämförelser värdefulla. Det är därför viktigt all dellar iinternationella försök och diskussioner kring kvinnors förvärvsarbete. Det behövs forskning omvilka faktorer som påverkar flickors utbildnings- och yrkesval. Det kan gällat.ex. vid vilken ålder valet sker, vilken tradition som finns i familjen ochregionen eller vilka attityder som finns hos utbildningsinstitutioner - lärareoch arbetsgivare - arbetsledare. Vidare behövs mer kunskap om flickors sättatt förhålla sig till teknikutbildning och lekniskl inriktade yrken liksom omvilken attityd de kvinnor möts av, som väljer otraditionellt, s.k. brylare. I lider av strukturomvandlingoch hög arbetslöshet behövs ökad kunskap om eventuella skillnader mellan köneni sättet att förhälla sig lill den stressiluation som följer vid t.ex. hot omfriställning vid en företagsnedläggning. Forskningen bör ocksä belysa kvinnorsförutsättningar atl möta en arbetslöshetssituation. Utvecklingen av datateknikoch annan ny teknik kommer inte bara att beröra villkoren i arbetslivel ulanockså många andra delar av vår tillvaro. Exempelvis kan den komma atl skapa nyaförulsällningar för lokalisering av arbetsplalser och bostäder. Teknikenseffekter för samhällsplanering behöver därför belysas bl.a. ur ettjämställdhetsperspektiv. Prop.1983/84:107 Bilaga 7 19 Jagvill avslutningsvis knyta an till vad jag lidigare har anförl om jämslälldhetsforskningensbelydelse. Som framgår av statsrådet inledning förordarregeringen all jämslälldhetsforskningen även i fortsätlningen skall vara ettprioriterat område. Kompetensuppbyggnaden och organisationen för dennaforskning är av största vikt. JÄMFO är ännu inne i en fas av uppbyggnad ochkonsolidering av sin verksamhet. För jämställdhetsforskningen finns ingasärskilda Finansieringskällor förulom de medel som via anslag till de samhällsvetenskapligafakulteterna går till forum resp. cenlrum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning saml de särskilda forskningsmedel somarbetsmarknadsdepartementet disponerar. För den fortsatta uppbyggnaden avforskningsområdet är del därför särskilt viktigt att högskolorna och deberörda forsknings- och sektorsorganen vid sin bidragsgivning beaktarregeringens prioritering av jämställdhetsforskningen. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag haranfört om invandrar- och jämslälldhetsforskningen. Prop.1983/84:107 Bilaga 7 20 Detfinns flera forskningsstödjande och forskningsbedrivande organ inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde. De är verksamma inomdelområdena arbetsmarknadspolitik, arbetsliv och arbetsmiljö, invandring ochjämställdhet. Direkt under departementet sorlerar/>/a delegationermed uppgift att initiera och samordna FoU saml atl informera omforskningsresultat m.m. Arbetarskyddsfonden har till uppgift att slödja sådanforskning och utveckling (FoU) samt utbildning och information som rörarbetsmiljö, medbestämmande och arbetslivsfrågor i övrigt. för arbetsmiljöforskning är arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning, som ingår som en del iarbetarskydds-styrelsen. Arbetslivscentrum har till uppgift att bedriva ochfrämja FoU, bl.a. om förhållanden som rör individer och grupper i arbelslivet. Ytteriigareett antal forskningsorgan bedriver emellanåt projekl som rör departementetsområde, t.ex. och olika forskningsråd. Dessutomläggs uppdrag ut på universilel och högskolor. Arbelarskyddsfondenleds av en styrelse som utses av regeringen efter förslag av bl.a. parterna påarbetsmarknaden. I styrelsen sitter representanter för LO, TCO, /SR, SAF,de kommunala arbetsgivarna saml staten som arbetsgivare. representerad genom sin generaldirektör. Planerings-och budgetmässigt delas fondens stöd till FoU in i sju huvudområden, nämligen - arbetsställning,arbetsbelastning -arbetsplats-och maskinutformning, ventilation, skyddsutrustning - psykosocialaarbetsmiljöproblem, arbetsorganisation, medbestämmande - lokalt skyddsarbete,företagshälsovård. Denövervägande delen () av Fou-medlen tilldelas projekt inom de tvåområdena kemiska arbelsmiljöproblem och psykosociala arbelsmiljöproblem,arbelsorganisalion, medbesiämmande. När del gäller kemiska arbetsmiljöproblemkommer slödet även i framliden enligl fondens planer att bibehållas på en högnivå. Med hänsyn till den starka koppling som ofta finns mellan användning avny teknik och krav på ulveckling av arbetsorganisationen kommer ocksä enliglfondens bedöm- 1983/84:107 Bilaga 7 21 ning, delområdet psykosociala arbelsmiljöproblem,arbetsorganisation och medbesiämmande i framliden sannolikt atl dra lill sigsärskild uppmärksamhet. Belastningssjukdomarnas slora andel av dearbetsrelalerade sjukdomarna har bl.a. medfört all forskningsområdetarbetsställning, arbetsbelastning prioriteras i fondens verksamhetsplan. Arbetarskyddsstyrelsen leds av en styrelse som utses avregeringen efter förslag av bl.a. parterna på arbetsmarknaden. Vid styrelsenfinns en forsk-ningsdelegalion som är ell rådgivande och beredande organ meduppgift alt främja samordning och ulveckling inom arbetsmiljöforskningen. Styrelsen har till uppgift att på det arbetsmedicinskaområdel bl.a. undersöka olika arbetssituationers krav på människan och hurmänniskans arbetsförmåga påverkas av sådana faktorer som arbelsleknik,utrustning och miljö. I slyrelsens uppgifter ingår också att ta initiativ lillexperimentellt Ulrednings-, ulvecklings- och forskningsarbete. Arbetarskyddsstyrelsens FoU-verksamhet bedrivs främst inomstyrelsens forskningsavdelning. Verksamhelen är huvudsakligen lokaliserad lillSolna, medan en knapp sjättedel är förlagd lill en filial i . Avdelningensysselsätter omkring 350 personer, moisvarande 260 årsarbetskrafter. Förnärvarande finns vid avdelningen ca 50 anställda med doktorsexamen. Avdelningens forskning kan indelas i följande sexämnesområden Forskning om kemiska hälsorisker har länge spelat enframträdande roll inom avdelningen. Styrelsen uppskattar atl avavdelningens resurser ägnas detta riskområde. kommer,enligt Slyrelsen, forskningen på området atl i hög grad vara inriktad påmetoder för kontroll av arbetstagares exponering för kända risker. Den tekniska och fysikaliska forskningen svarar f.n. förca av avdelningens resurser. Verksamhelens tyngdpunkter ligger främsl inomtvå fält, nämligen ventilation och metoder för mätning och elimination avlågfrekvent buller och infraljud. Styrelsen bedömer atl dessa verksamheter ävenfortsättningsvis kommer alt bedrivas intensivt. Inom det fysiologiska området har slyrelsen uttalat sigför en prioritering av forskning kring belastningssjukdomar/ergonomi. En viktigdel av denna forskning avser frågor om hur arbetets organisation kan inverka pårisker för skador av olika slag. Ett annat av styrelsen prioriieral område ärlungfysiologi. 1983/84:107 Bilaga 7 22 Denyrkesloxikologiska verksamhelen vid forskningsavdelningen har ökal successivt.Della har skett mol bakgrund av att bristen pä kunskaper ännu är myckel storaom samband mellan arbetsmiljöfaktorer och organskador, celldegeneralion,cancers uppkomst samt fosterskador. En viss fortsall ulbyggnad planeras, bl.a.avseende genoloxicitet. Inomdel beteendevetenskapliga områdel planeras särskilda salsningar på forskning omsamband mellan ny teknik (främsl datorteknik) och arbetsorganisation. Dessasatsningar kommer atl ske i samarbete med bl.a. fysiologer och tekniker. Arbelslivscentrumär ett fristående instilul under slatens och arbets-marknadsparlernasgemensamma ledning. Verksamheten finansieras huvudsakligen med medel frånarbelarskyddsfonden. Vid centret finns tre professurer, ca 15 faslaforskningstjänsier och härulöver ett antal forskare knutna lill olika projekl. Forskningsverksamhetenvid centret kan delas in i fyra huvudområden - arbetsorganisation och produklionssyslem - ledning och samordning inomföretag och förvaltning - arbetslivet i den politiska,ekonomiska och rättsliga strukturen - arbetslivet i relalion tillmänniskan, familjen och samhället. Verksamhelenvid centret skall utformas och genomföras i samverkan med arbetsmarknadensparter och i viss män i samarbete med universitet och högskolor.Uppskattningsvis tre fjärdedelar av forskningsprojekten initieras av parternapå arbetsmarknaden, vilka ocksä med egna represenlanler direkt medverkar iprojekten. Dessa representanter, "praktiker", utgör en förmedlandelänk mellan forskningen och användarna av forskningsresullalen. Arbelslivscentrumframhåller i sin långtidsbedömning alt väsentliga förändringar inträffat päarbetsmarknaden sedan organisationen bildades och de fyra huvudområdenaför forskningsverksamheten lades fast. De frågeställningar som ärdominerande gäller hur de politiska och ekonomiska förutsättningarna kanpåverkas så all tillväxt och full sysselsättning kan uppnås. Delta hindrar inle atthuvudinriktningen för arbetslivscenlrums lolala verksamhel, enligl centretsmening, även i fortsättningen bör vara atl bedriva FoU om de anställdasinflytande i arbelslivet och deras medverkan i en utveckling av arbetsinnehåll,arbetsorganisation och verksamheten i sin helhel. Delegationermed uppgifter inom olika forskningsområden m.m. Närdet gäller arbetsmarknadspolitik och arbetstidsfrågor sammanfallerarbetsmarknadsdepartementets allmänna ansvarsområde med ansvaret för deviktigare planerings- och samordningsfunktionerna inom motsvarande 1983/84:107 Bilaga 7 23 Invandraiforskningen liksom forskningom jämställd-hel har belydelse för en rad fackdepartement, medan samordningsansvaretför dessa forskningsområden vilar på organ som hör lill . För att bl.a. initiera och samordna FoU inom de nämndaområdena samt informera om forskningsresultat har följande delegationerinrättats -delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning - delegationenför jämställdhelsforskning. Dessulom hör till deparlemenlel delegalionen förarbelstidsfrågor med uppgift atl sludera olika arbetslidsfrågor. Rikllinjer för delegationernas verksamhet har fastställtsav regeringen. Verksamhelen finansieras över arbetsmarknadsdepartementetskommilléanslag. Forskning som initieras av delegationerna bedrivs främst inomhögskolans ram. 1 delegalionen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA)ingår företrädare för departementet, myndigheter, arbetsmarknadens parter ochforskningen. EFA arbetar efter ett forskningsprogram som harfastställts av regeringen. Forskningsprogrammet omfattar två huvudområden - grundläggandeforskning kring arbetsmtirknadens funktionssätt - utvärdering ochuppföljning av arbetsmarknadspolitiken. Det första huvudområdet omfatlar forskning inomprojektområdena Del andra huvudområdet omfatlar forskning inomprojeklområdena - avvägningmellan arbetsmarknadspolitik och andra politikområden - utvärdering ochuppföljning av olika arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Totalt medverkar f.n. ett tjugotal forskare från olika disciplineri EFA:s forskningsprojekt. EFA kommer atl publicera ett betänkande. Ibetänkandet kommer delegalionen all presenlera riktlinjer för ett nyllforskningsprogram, vilket när det fastställs skall ligga lill grund för denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom arbetsmarknadspolitiken. Delegationen för arbetslidsfrågor (DELFA) tillsalles år1974 med uppgift bl.a. atl analysera konsekvenserna avarbetstidsförkortningarna för 1983/84:107 Bilaga 7 24 produktion,sysselsättning, familjeförhållanden etc. . Delegationensuppdrag kompletterades genom tilläggsdirektiv . Enligt dessa skalldelegationen bl.a. följa utvecklingen av deltidsarbete, belysa möjligheternatill en allmän arbetstidsförkortning och mer flexibla pensionsregler. Orsakernalill och konsekvenserna av deltidsarbetandes ökade arbetstider skall analyserasliksom argumenten för och emot arbetsdelning. Vidare skall DELFA ta fram alternativalösningar rörande arbets-tid.sfrågan så all en större variation i arbetstidernapå sikt kan uppnås. Ävenom delegationen initierar främsl utredningsaklivileler följer också studier avforsknings- och utvecklingskaraktär. Delegationenbestår av representanter för de politiska partierna och arbetsmarknadensparler. Forskningsområdetkännetecknas av att del i hög grad är tvärvetenskapligt lill sin karaktär ochav alt det befinner sig i en dynamisk ulveckling. Denorganisatoriska ramen för invandrarforskningen har vuxit fram efter hand menfår i förhållande lill forskningsbehoven alltjämt anses vara svagt utvecklad.Invandrarutredningens förslag i betänkandet (SOU 1974:69) Invandrarna ochminoriteterna om en basorganisation för forskningsfrågor ledde till att enexpertgrupp för invandringsforskning inrättades . Gruppen var formelllen kommitté inom . Förulom alt bereda ärendenrörande forskningsanslag, utarbeta priorileringar och sprida information omforskningsresultat har expertgruppen bl.a. inifierat ett störreforskningsprojekt kring invandringens långtidseffekter (del s.k.PIL-projektel, 1979-1983). I delta projekt har representanter för olika ämnenoch universilel samverkat för atl belysa invandringspolitik,arbetsmarknadsfrågor och andra generationens levnadsvillkor. Enuivärdering av expertgruppens arbele genomfördes inom ochfick lill resullal alt expertgruppen omvandlades lill en delegation förinvandrarforskning (EIFO) av mer fortgående karakiär med i huvudsakforskningsprioriterande och forskningsinformerande uppgifter. I delegalionenfinns företrädare för , forskningen, statens invandrarverk m.fl. Samtidigtinrättades vid universitelet i Slockholm ett centrum för invandringsforskning.Till centret har knutils forskare från den tidigare expertgruppen. Centretfinansieras inledningsvis via ochsocialdepartementets forskningsanslag samt via .