prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 § Vuxna, som är kyrkobokförda eller på annat säll kanstyrka att de är stadigvarande bosatta i riket och som uppfyller föreskrivnabehörighetsvillkor, har rätt att få utbildning inom grundutbildning för vuxna. 1 en kommuns grundutbildning skall las emot vuxna som är kyrko bokförda i kommunen samt vuxna för vilka kommunens grundutbild ning är lämpligast med hänsyn till den vuxnes personliga förhållanden eller av andra särskilda skäl. 2 § Varje kommun skall 1. informera om grundutbildning en i kommunen, 2. samverka medandra utbildningsanordnare, med statliga myndigheter och med arbetsmarknadensparter i syfte att nä dem som behöver grundutbildning och mofi-vera dem attdeltaga i utbildningen och 3. samverka medandra utbildningsanordnare för atl de studerande om möjligt inte skall behövabyta utbildningsmiljö. Prop.1983/84:169 119 3§Behörig sökande skall fä påbörja grundutbildningen efter ansökan. Grundutbildningskall anses vara avslutad, när den studerande bedöms ha förutsättningar attfölja annan vuxenutbildning på grundskol-nivä. Den skall också anses varaavslutad, om den studerande inte på ett tillfredsställande sätt tillgodogörsig ytterligare utbildning. 4 §Skolstyrelsen avgör frågor om intagning i grundutbildning för vuxna och om avslutande av sådan utbildning. Destuderande skall om möjligt erbjudas fortsatt utbildning eftergrundutbildningen, 5 §Om en kommun i sin grundut bildning för vuxna har tagit emot en elev som inte är kyrkobokförd i kommunen, har kommunen rätt till ersättning av elevens kyrkobokfö- rrngskommun eller, i fråga om så dan elev som inte är kyrkobokförd i riket, elevens vistelsekommun, (Nytt B) kap. 1§ Vuxna som.är kyrkobokförda i riket och uppfyller föreskrivna behörighetsvillkorhar rätt atl i mån av tillgäng på plats få utbildning i kommunalvuxenutbildning. kommuns eller landstingskommuns kommunala vuxenutbildning skallföreträdesvis tas emot behöriga inträdessökande för vilka denna vuxenutbildningär lämpligast med hänsyn till sökandens personliga förhållanden eller avandra skäl. Föreskrifterom behörighetsvillkor och om urval bland inträdéssö-kande meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 1983/84:169 120 2§ För frågor om intagning i vuxenutbildningskall finnas intagningsnämnder. En inlagningsnämnd skall ha minst sex ledamöter. skall det finnas företrädare för skolstyrelsen, för den kommunalavuxenutbildningen och till minst halva antalet ledamöter för allmännaintressen. Närmare föreskrifter om inlag-ningsnämnderna meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 3§ Om en kommun i sin kommunala vuxenutbildning har tagitemot en elev som inle är kyrkobokförd i kommunen, har kommunen rätt tillersättning av elevens kyrkobokföringskommun. En landstingskommun, som haranordnat vuxenutbildning, är i motsvarande fall berättigad tillersättning frän annan landstingskommun eller kommun som inle tillhör någonlandstingskommun. 10 kap. Övriga föreskrifter Bemyndiganden m. m. Regeringen bemyndigas att i fråga om ochspecialskolan meddela föreskrifter som avses i 8 kap. 3§ regeringsformen ochsom gäller arbetets anordnande, ledighet för elev eller åtgärd för elevstillrättaförande. Regeringen bemyndigas vidare att meddela föreskrifter omkommuns befattning med grundskola och gymnasieskola saml om lands-fingskommunsbefattning med gymnasieskola. Försöksverksamhet får anordnas i skola enligt föreskriftersom regeringen meddelar. Regeringen bemyndigas alt i fråga om ochspecialskolan meddela föreskrifter som avses i 8 kap. 3§ regeringsformen ochsom gäller arbetets anordnande, ledighet för elev eller åtgärd för elevstillrältaförande. Regeringen bemyndigas vidare alt meddela föreskrifter omkommuns befattning med grundskola, gymnasieskola, grundutbildning för vuxnaoch vuxenutbildning saml om landstingskommuns befattning medgymnasieskola och vuxenutbildning. Försöksverksamhet får anordnas i skola och vuxenutbildningenligt föreskrifter som regeringen meddelar. 1983/84:169 121 SAMMANFATTNINGAV REMISSYTTRANDENA ÖVER KOMVUX-UTREDNINGENS HUVUDBETÄNKANDE (SOU 1982: 29)KOMVUX - UTBILDNING FÖR VUXNA Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,, (), statskontoret, (), (), statens institut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU), universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ), centrala siudieslödsnämnden (CSN), (), (), statens invandrarverk (), statensindustriverk (SIND), länsskolnämnderna i , ,, och , utbildningsekonomiskautredningen (U 1981: 03), språk- och kulturarvs-utredningen (SKU, U 1981:04),jämställdhetskommittén (A 1976:08), kommittén (A 1980: 02) förarbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU),, . , i (LO),(), Centralorganisafionen /SR(/SR), (), (), , (), Hantverks- ochIndustriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen),(), (),Föreningen (), ochKristianstads läns landstingskommuner, , , ,, , , , , och kommuner. harbifogat yttranden frän kriminalvärdens kanslier i och samtkriminalvårdsansialterna i och . UHÄ har bifogat yttranden frånuniversiteten i och , som i sin tur bifogat yttrande frånpedagogiska institutionen, samt högskolan för lärarutbildning i , somi sin tur har bifogat yttranden från ämneslärarlinjen, hemspråkslärarlinjenoch . CSN har bifogat yttranden frånstudiemedelsnämnden i samt vuxenutbildningsnämnderna i ,, , , och , ochVästernorrlands län. LO har bifogat yttrande från . Yttrandenhar dessutom inkommit från försvarets skolnämnd, vuxenutbildningsnämnden iSödermanlands län, länsskolnämnderna i , och Västernorrlandslän, skolförfatlningsutredningen (U 1979: 12), Lantbrukets och Skogsbruketsyrkesnämnder i gemensam skrivelse, (), (), 1983/84:169 122 ledning, skolstyrelsen i ,vuxenutbildningsrådet i kommun för skolstyrelsens räkning, komvux iKalmar, syo-kon-sulenler inom vuxenutbildningen i samtkomvux-skolledare i och komvux-skolledarna i . Flera remissinstanser tillstyrker utredningens förslag isin helhet eller med kommentarer, kompletteringar eller invändningar på vissapunkter. Hit hör bl. SÖ, , /SR, SOSVUX, DHR, ,vuxenutbildningsrådet i och komvux-skolledarna i . SÖmarkerar i sitt yttrande endast sådant som SÖ närmare vill utveckla. Tillstyrkerhelt allmänt gör också länsskolnämnderna i och ,, , och kommuner. KAFU avstår från att yttra sig med hänvisning till sitteget slutbetänkande. Enligt RRV:s mening når man knappast det väsentligastemålet för komvux-ulbildningen - att öka rekryteringen frän de prioriterade målgrupperna- med de förslag som utredningen förordar. SÖ pekar pä behovet av förbättrad statistik från ,speciellt avseende yrkesinriktad utbildning. SÖ understryker också att nästanalla kursdeltagare () upplever komvux positivt och har mycket fåförslag till förändringar. SÖ betonar atl kurserna i komvux - särskilt i etapp1 - är betydligt mer heterogent sammansatta än tidigare, vilket ställer störrekrav på varierande organisation, individualisering av undervisningen, förbättradoch utökad studiehandledning samt elevvårdande insatser. Mänga problem orsakas tnWgl jämställdhetskommittén avkvinnors och mäns mycket olika villkor inom utbildning och arbetsmarknad. Detsaknas en analys av dessa skillnader och förslag till förbättringar, Åvenstudieavbrotten lämnas utan djupare analys åt sidan. En speciellt utsatt gruppinom utbildningen är invandrarkvinnorna, LO anser atl utbildningsslalistiken måste förbättras,speciellt avseende yrkesinriktad utbildning. Tilläggsdirektiven, attutredningens förslag skulle genomföras inom oförändrade resurser, medförde attutredningen inte kunde fullfölja sitt arbete på ett tillfredsställande sätt,främst vad gäller förbättringar för de kortutbildade. Liknande påpekande görs av TCO och /SR. SHR anser attdet som är önskvärt antingen skjuts eller föreslås inrymrrias inomgällande ramar, vilket innebär omprioriteringar vars konsekvenser inte närmarediskuteras. LO anser vidare att utbildning bör ses som enförutsättning för att utveckla samhället, näringslivet och den enskildaindividen. Prop.1983/84:169 123 strängningarhar gjorts för att höja utbildningsstandarden, i huvudsak genom alt reformera ochvidga ungdomsutbildningen. I ett föränderligt och dynamiskt samhälle blir detalltmera uppenbart att även "den bästa" ungdomsutbildningen ärotillräcklig och måste kompletteras med återkommande utbildning. LObetonar särskilt tre motiv för en intensifierad satsning på vuxenutbildning,nämligen jämlikhet, demokratisering och förändring eller omställning. Förekomstenav komvux är för LO:s medlemmar viktigt. Rätt utformad ger den betydandemöjligheteratt kompensera brister i tidigare utbildning, men också atl utvecklany kunskap. Därigenom ges individerna en chans till personlig utveckling ochökad förmåga atl klara nya krav inom arbets-och samhällsliv. Trots dennapositiva grundinställning till komvux finns vissa brister och svagheter iutbildningen. Komvux har enligt LO inte lyckats nå ut till de grupper ochindivider som har den kortaste och mest bristfälliga utbildningen, harsvårigheter att anpassa undervisningens innehåll och arbetsformer till destudieovanas förutsättningar och har allt för få inslag som på ett aktivt sättmedverkar till arbetslivets förändring utifrån jämlikhets- ochlöntagarperspekliv. EnligtTCO får det aldrig råda brist på utbildningsplatser som antaletarbetstillfällen minskar. Det är enligt TCO oacceptabelt atl resurserna förvuxenutbildningen har minskat så kraftigt som varit fallet.Enligt sitt handlingsprogram skall TCO bl. a. verka för alt samverkan mellangymnasieskola, komvux och AMU utvecklas, att vuxenutbildningen ges enprioriterad ställning så alt behoven kan tillgodoses även pä mindre orter ochåterkommande utbildning kan utvecklas och alt arbetsmarknadens parter färbättre förutsättningar för att delta i det lokala och regionala samrådet inomvuxenutbildningen. Deltaöverensstämmer enligt TCO till stora delar med komvux-utredningensprincipiella utgångspunkt och förslag. 2 Erfarenheter av komvux UHÅanför att de möjligheter som tycks ha förelegat att få höga betyg ikomvux i viss mån kan ha påverkat konkurrensläget vid antagning till högskolan.Utan närmare undersökning är det dock svårt att hävda att detta skulle utgöranågot nämnvärt problem. Om de studerande i komvux bildar en egen referensgruppvid betygsättningen, kommer detta att kunna minska frekvensen av särskilt högabetyg. Länsskolnämndeni anser atl svårigheterna i glesbygderna är ännu större än vadutredningen antyder. borde det finnas skäl att ta upp en diskussion om omprövningav målsättningen atl nå fullständig regional balans. 1983/84:169 124 SHR framhåller att människor med funktionsnedsättningar istor utsträckning är korttidsutbildade. Just de grupper som skulle behöva merutbildning för att förbättra sin levnadssituation deltar mindre ofta i studierän andra. Vikten av ökad timlilldelning och en väl fungerande elevvårdframhålls. HCK anseratt åtgärder för att nå ut till de prioriterade målgrupperna och för attanpassa utbildningen till målgrupperna knappast alls föreslås av utredningen.HCK framhåller betydelsen av att alla komvux lokaler är tillgängliga för alla.När det gäller hörselskadade och vuxendöva understryker HCK behovet av tolkoch en över huvudtaget god ljudmiljö. DHR menaratt utbildningssituationen för människor med funktionshinder borde ha gettsstörre utrymme i komvux-utredningen. För att de skall ges möjlighet att studerainom komvux fordras bl. a. atl studielokalerna är tillgängliga förhandikappade. Funktionshindret kan medföra behov av en personlig assistent ochsärskilt pedagogiskt stöd i form av extra lärarresurser. Den kommunalafärdtjänsten är i många kommuner sä bristfällig att den utgör ett direkt hinderatt delta i studier. Handikappade måste få ett aktivt stöd för att stimulerastill att förbättra sin utbildningsstandard. Det finns över 30 000förtidspensionärer under i . DHR menar att detta är en av deviktigaste målgrupperna för komvux. Enligt SDRspelar vuxenutbildningen en mycket stor roll för döva. SDR har startat en egenfolkhögskola. passar emellertid en folkhögskoleutbildning inte alla dövasbehov, intresse eller möjligheter, ulan det behövs ett mer varierat utbud. Fördöva behövs enligt SDR utbildade lärare som kan teckenspråk och möjlighet tillförlängning av studietiden. Det är en pedagogisk omöjlighet att undervisa bådedöva och hörande utan att endera gruppen blir lidande. Det måstefinnas möjligheter att starta undervisningsgrupper för döva också omdeltagarantalet kraftigt understiger åtta. Det måste ocksä finnas möjlighetatt delta i undervisning i annan kommun än hemkommunen. Om det medför ökadeekonomiska kostnader bör dessa kompenseras. Skolstyrelseni anför att integralionsutredningen inle har fattat det som sinuppgift att avge förslag om vuxna handikappade, medan komvux-utredningen saknatinlegrationsutredningens inblick i de speciella svårigheterna för dessamålgrupper. Av sina erfarenheter frän organisation av undervisning för vuxnadrar den slutsatsen att handikappade vuxna i liten omfattningfått del av den kompetensinriktade utbildningen i komvux. Kommunen föreslårattkomvux-utredningen kompletteras med förslag till åtgärder för dessamålgrupper. 1983/84:169 125 4 Studiestöd i komvux CSN ger i sitt yttrande bl. a. kompletterande uppgifter omstudiestöd i komvux. CSN konstaterar att målen för komvux och vuxenstudieslödeli stort sett är desamma. Många inom vuxenutbildningen är emellertid hänvisadetill all utnyttja studiemedelssystemet. Dels är resurserna för vuxenstudiestödotillräckliga, dels ger det särskilda vuxenstudiestödet för familjeförsörjaremed barn ett lägre disponibelt belopp än studiemedlen. Kunskapen om vad deolika studiestöden innebär är sannolikt ocksä otillräcklig bland mångastuderande. Utvecklingen av sludiestödsfrågorna är av störstabetydelse för alt målet om ett jämlikt utbildningssamhälle skall näs. Utbildningsekonomiska utredningen liksom LO erinrar om attför vuxnas deltagande i utbildning spelar lösningen av studiesociala problem,l. ex. studieledighel och studiestöd, en helt avgörande roll. Särskilt omutbildningsinsatsen skall bli ett led i återkommande utbildning. LO anser det angeläget att de resurser som finns försärskilt vuxenstudiestöd i högre grad inriktas pä kortutbildade i arbetslivet. TCO delar utredningens uppfattning atl det är nödvändigtatt studiestödet förbättras för att komvux i större utsträckning skall kunnarekrytera prioriterade målgrupper. Det gäller både antalet studiestöd och nivånpå dessa. Även timersättningen för grundvux behöver förbättras. 5 Framtida behov av kompetensgivande och yrkesinriktadutbildning för vuxna Utredningens överväganden se betänkandet s. 141-146. UHÅ understryker betydelsen av komvux som ett led i ettsystem med återkommande utbildning. SÖ understryker att vuxenutbildningens villkor är beroendeav arbetslivets organisation. En fortlöpande kontakt mellan SÖ ocharbetsmarknadens parter skapar förutsättningar för helhetsgrepp på samordningmellan strävanden beträffande arbetslivets organisation, utbildningspolitiskainsatser och utbildningsorganisation samt studiestödsformer. SIND anser följande uppgifter vara särskilt angelägna förkomvux - fortbildningoch vidare utveckling för att möjliggöra strukturrationaliseringar och undvikaarbetslöshet. - vuxenutbildninginom elektronik och datateknik. Utbildning inom dessa områden - med nämndasyften - bör både initieras och administreras av komvux. SIND förutsätter ett visst samarbete mellanutvecklingsfondernas utbildningsenheter och vid utveckling avenergisparkurser. Prop.1983/84:169 126 Enligt utbildningsekonomiska utredningen finns det inslagi den tekniska och industriella utvecklingen som pekar på att fortbildning ochvidareutbildning kommer atl bli alltmer betydelsefulla. Del är därför viktigtalt utbildningsplaneringen inte ensidigt inriktas mot de nya stora årskullarnasoch ungdomsutbildningens behov. Ett instrument härvidlag är komvux. Särskilt kraftigt markeras, enligt , behovet av ett flexibelt utbildningssystem i ett samhälle därnäringsliv och arbetsmarknad ständigt omstruktureras, där inte minst denelektroniska och datatekniska utvecklingen skapar nya utbildnings- ochfortbildningsbehov. understyrker komvux möjligheter attinom ett system med återkommande utbildning tillgodose individens behov avolika kompetenser, yrkesmässiga, sociala och samhällsinriktade. menar attutbildningsbakgrunden är av stor betydelse för graden av anpassbarhet införförändringar. Datateknikens intåg i arbetslivet kommer under de närmaste årenatt ställa krav på arbetskraftens förmåga att anpassa sig till föränderiigaförutsättningar. För arbetsgivarna har genomgängen gymnasieskola blivit ett rimligtkrav och detta har fått till följd att de som saknar eller inte fullföljt singymnasieutbildning är särskilt utsatta. De är därför en viktig målgrupp förkomvux. SAF instämmer i den syn på komvux uppgifter i framtidensom utredningen har utvecklat. Målet för utbildningen måste vara alt skapaförutsättningar för yrkesverksamhet och deltagande i samhällslivet. Högprioritet måste även ges yrkesinriktad utbildning som kan tillgodose behov påarbetsmarknaden och sådan teoretisk utbildning som krävs för yrkesutbildningoch yrkesverksamhet. LRF anser att komvux bör kunna bli en användbarutbildningsform för mänga vuxna yrkesverksamma inom yrkesområdena jord-skog.Detta under förutsättning att lämpliga kurser kan erbjudas inom rimliga avståndoch på sädana villkor atl utbildningen blir attraktiv. i län hänvisar till enutredning i länet om utbildningsbehov och utbildningsresurser. Det finns redannu en stor efterfrågan på datautbildning. Man vill ha en allmän datautbildningmed påbyggnad inom eget verksamhetsområde; Behov av nya ämnen i komvux /SR anser att det finns skäl att anordnagrundskolkurser (etapp I) i idrott inom komvux, eftersom många studerande inomkomvux grundskolkurser inle har kunnat få del av den obligatoriska skolansidrottsundervisning. SDR framhåller att, eftersom döva har teckenspråket somsitt första språk och teckenspråk kommer atl ingå i den nya läroplanen fördövskolan som ett språk bland andra, så bör också inom komvux/grundvux teckenspråketbetraktas som ett språk som eleverna har möjlighet att välja. 1983/84:169 127 SÖ menar att behovet av överbryggande' utbildning kommeratt vara stort . Det är rimligt att volymen kursdeltagarei kurser i etapp I fär anpassas till efterfrågan. Närheten till utbildningen ärofta avgörande för om vissa vuxna skall våga påbörja studier. Det är därförviktigt atl både grundvux och etapperna 1 och 2 - åtminstone i de obligatoriskaämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap/arbetslivsorientering samt en rad yrkesinriktade grundutbildningar anordnas pä så många platser sommöjligt. Däremot bör senare etapper (3, 4 och i lågfrekventa ämnen även 2) samtyrkesinriktade påbyggnadskurser kunna koncentreras mera eller anordnas merasällan. Enligt SIV:s mening är människor i dagens samhälle - ochän mindre i det framtida samhället - föga hjälpta av att ha genomgått grundvuxom inte resurser finns alt erbjuda högstadieutbildning och gymnasial elleryrkesinriktad utbildning. erinrar om att den gymnasialautbildning i allmänna ämnen som tidigare genomförts vid försvarets egna skoloröverfördes genom riksdagsbeslut till det allmänna skolväsendet under1982. Ett stort antal militära elever genomgår varje är kompletteringsutbildninginom ramen för komvux för att inhämta de kunskaper i allmänna ämnen som krävsför yrkesofficersanställning och för vidare karriär som yrkesofficerare. Ivissa kommuner kräver denna utbildning en avsevärd del av resurserna. framhåller vikten av att de militära eleverna tillförsäkrasutbildningsplatser i komvux. i län föreslår att komvux, ilikhet med gymnasieskolan, får en årlig timlilldelning men även en preliminärtilldelning för ytterligare tvä kr. Länsskolnämnderna bör fortsättningsvis avSÖ tilldelas ramresurser i form av undervisningstimmar, att sedan fördela pålänets kommuner. Ett visst antal undervisningstimmar bör dessutom finnas kvarhos SÖ att fördelas till länsskolnämnderna vid akuta behov, t. ex. förinvandrargrupper. Komvuxenheter som kan dokumentera särskilda behov avstödåtgärder bör kunna få sådana. Därför bör en resurs för särskilda åtgärderslå till länsskolnämndens förfogande. föreslår atl det blirmöjligt att utöka timtalet i samhällskunskap på grundskolnivå (etapp 1) omelever från prioriterade grupper, inle minst invandrare, ingår i kursen. läns landstingskommun anser det angelägetatt i första hand satsa resurser på grundvux och yrkesinriktad komvux. i anser att timvolymen igrundskolekurser bör få öka, liksom timvolymen för etapp 2.Arbetsmarknadsinriktad utbildning måste även få öka för att undvikaarbetslöshet på grund av bl. a. väntade strukturrationaliseringar till följd avdatakraft, bättre energihushållning och ökade miljökrav. Prop.1983/84:169 128 Angelägna utbildningsbehov kontra besparingsdirektiv ledertill svåra avvägningsproblem och prioriteringar, anser kommun. Detblir nödvändigt att gä försiktigt fram så att inte nya orättvisor skapas. kommun menar att om målsättningen är att lösa behovetav överbryggande utbildning kräver detta att antalet undervisningstimmar förgrundskolekurser (etapp 1) måste fä öka. Komvux möjlighet att snabbt kunnaanpassa sitt kursutbud efter uppkomna utbildningsbehov, gör att komvuxmöjligheter bör ökas när det gäller att medverka vid grundutbildningar,återkommande utbildningar, kompletteringsutbildning för högskolan, fortbildningsbehov,behov av språkutbildningar m.m. Nedskärningar gör attpersoner, som är i behov av utbildningar i kurser motsvarande gymnasieskolanoch särskilt yrkesinriktade kurser, ej har kunnat få sina utbildningsbehovtillgodosedda. Komvux måste fä möjlighet att ge komplettering åt dem, sominte behöver fullständig gymnasieutbildning, menar kommun. Dennakomplettering omfattar ämnena svenska och engelska. Vindelnskommun anser att en ökning av antalet timmar bör eftersträvas för att breddarekryteringen till annan högre utbildning. Den teoretiska utbildningen är oftayrkesförberedande och bör prioriteras i samma utsträckning som den direktyrkesinriktade utbildningen. i understryker att målen förvuxenutbildningen som en gång uppsatts av samhället svåriigen kan nås om mantvingas avvisa även prioriterade grupper, som kan bli fallet om timvolymenfortsättningsvis inte får öka. framhåller att stora grupperav yrkesverksamma saknar grundläggande yrkesutbildning. För att avhjälpa delta,har komvux-utbildningar tillkommit för exempelvis vårdbiträden i öppen ochsluten vård, dagbarnvårdare, park- och trädgårdsarbetare, bad-ochidrotlshallspersonal, renhållningsarbelare. Men till följd av beslut om attantalet undervisningstimmar inte fått öka /78 har dessatillkommande komvux-utbildningar inte fått berättigat antal platser. TCO understryker att vuxenutbildningen i ett arbetsliv medsnabb för-ändringstakt får en allt mer framträdande roll ochungdomsutbildningen kan endast utgöra en del av den utbildning som är nödvändigi dagens samhälle och arbetsliv. En väl utbyggd komvux är också en bestämdförutsättning för att kunna realisera ett återkommande utbildningssystem. /SR anser att behovet av komvux både på grundskolenivåoch gymnasieskolenivå kommer att öka. Vuxenutbildningsbehov är inte någotstatiskt som kan fastställas till art och nivå . Den snabbautvecklingen leder till att vuxenutbildningen måste kunna möta krav påfortbildning och vidareutbildning av stora grupper yrkesverksamma liksom kravpå helt nya yrkesutbildningar och kompletteringar av tidigare skolunderbyggnad. Prop.1983/84:169 129 För atl de mål som gäller vuxenutbildning i allmänhet ochkomvux i synnerhet inte skall bli tomma fraser måste, enligt SOSVUX, resursernatill komvux och grundvux ökas avsevärt. Delta gäller både timlilldelning ochresurser för syo- och kurativa insatser. LRF instämmer ocksä i detta. Enligt HCK är utbildning ett viktigt medel för atl skapafria och självständiga människor, kapabla alt la tillvara sina och sinamedmänniskors intressen i ett demokratiskt samhälle.