prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid överlåtelse av en andel i en bostadsförening eller enaktie i ett bostadsaktiebolag skall styrkt avskrift av överlåtelseavtalet fogasfill förteckningen på lämpHgt sätt. Dagen för anteckning skall anges. 4§ Andels- eller aktieägaren har rätt att på begäran fåutdrag ur lägenhetsförteckningen beträffande den lägenhet som han innehar.Utdraget skall avse de uppgifter som enligt 3 § skall anges i förteckningen.Dagen för utfärdandet skall anges i utdraget. 5§ En styrelseledamot eller likvidator som inte iakttarföreskrifterna i 3 § döms lill böter. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1984.Lägenhetsförteckning behöver dock inte vara upprättad förrän den 30 juni 1984.Sker en överlåtelse av en andel eller aktie efter ikraftträdandet men före detatt lägenhetsförteckningen har upprättats, skall avskrift avöverlåtelseavtalet fogas till förteckningen når den färdigställts. Prop.1983/84:67 22 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , , , , , ,, , Thunborg Lagrådsremiss om ändrade beskattningsregler förrealisationsvinster på bostadsrätter Realisationsvinst vid avyttring av bostadsrätter ochandelar i andra s.k. äkta bostadsföretag behandlas f.n. enligt de regler somgäller för annan lös egendom än aktier. Detta innebär bl.a. att skattefrihetföreligger när avyttring sker innehav. De nuvarande reglerna harvarit oförändrade fillbaka och har således inte berörts av degenomgripande reformerna på realisafionsvinstbeskattningens område under 1960-och . Kommittén fick bl.a. till uppgift atl lägga fram förslagtill ändrade beskattningsregler vid försäljning av bostadsrätter. I förslagelskulle anvisas en lämplig metod för en s.k. evig realisationsvinstbeskattningav bostadsrätter, dvs. en beskattning där skattskyldigheten är oberoende av innehavsfiden. I aprilförra året lämnade kommittén' delbetänkandet (Ds B 1982:6) Reavinst påbostadsrätter. Kommittén har redovisat tre metoder för en evig beskattning av vinslervid bostadsrättsförsäljningar och förordat en av dessa. Jag tar i det följandeupp frågan om realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels som bilaga1 sammanfattningen i betänkandet, dels som bilaga 2 kommitténsförfattningsförslag till den s.k. akliemetoden. 'Ledamöter vid avlämnandet av betänkandet:kammarrättslagmannen , ordförande, bankdirektören ,skattedirektören , professorn och direktörenSten , Prop.1983/84:67 23 Till protokollet i ärendet bör som bilaga 3 fogas enförteckning över remissinslanserna och en sammanslällning av remissyttrandena. Bostadsrättsföreningarnasverksamhel regleras genom bostadsrällslagen (1971:479, omtryckt 1982:353), BRL,som trädde i kraft . De föreskrifter i BRL som har betydelse i beskallningssammanhangtas upp i anslutning till resp. fråga i de följande av-snitten. Är1975 fanns 3 530 000 bostadslägenheter i . Av dessa var 505 000 upplåtnamed bostadsrätt, dvs. av det totala beståndet. Huvuddelen avbostadsrätterna fanns i flerbostadshus. Endast 13 000 var belägna i småhus.Genom nyproduktion och omvandling av hyresrätter fill bostadsrätter hadeantalet bostadsrätter ökat till ca 550 000. Två tredjedelar av dessaavsåg lägenheter inom HSB och Svenska . År1978 fanns i ca 10 000 lägenheter i bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag. Utanför torde sådana föreningar ochaktiebolag förekomma i mycket begränsad omfattning. Påuppdrag av bostadsrältskommitté har högskolan i genomfört en undersökning av omsättning ochprisutveckling på bostadsrätter. Undersökningen har genomförts som enurvalsundersökning i tretton utvalda orter och avser perioden 1969-1980.Resultatet har publicerats i rapporten (DS Bo 1981:2) Priser och omsättning på bostadsrätlslägenheler. Irapporten anges sammanfattningsvis beträffande lägenheter i flerbostadshus attprisskillnaderna mellan de olika orterna var förhållandevis små i början av1970-talet med klart högre priser bara i och närförorter.Under första hälften av 1970-talet steg priserna nominellt sett ganska långsamti de flesta orterna. I några orter var det vanligt med prissänkningar i mindreattraktiva områden. Frän ungefär har de nominella priserna stigitmycket kraftigt med den största prisökningen för de större lägenheterna. Vad gällerden reala prisutvecklingen i olika orter har priserna sjunkit under tidenmellan och 1979 i de flesta mindre tätorter, men varit ungefär oförändradei de större tätorterna och stigit i storstadsområdena. Mellan 1975 och 1979har det i nästan samtliga orter däremot varit fråga om reala prisökningar om 10- per är. Undersökningenvisar att priserna för bostadsrätter i småhus har sfigit relalivi kontinuerligtunder med realprisökningar under hela undersökningsperioden ochdå särskilt . Avrapporten framgår att av bostadsrätterna i flerbostadshus har byttägare . 1983/84:67 24 Inkomstberäkningenför de s.k. äkta bostadsföretagen sker enligt en schablon. Äkta bostadsföretagdefinieras i punkt 3 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370),KL. () har vidare i anvisningar (senast RSV Dt 1976:43) angettkraven för att ett bostadsföretag skall anses som äkta. Företagels fastigheter måsleinrymma minst tre lägenheter och minsl av hela taxeringsvärdet skallbelöpa på bostadslägenheter som har upplåtits till medlemmar med bostads- ellerhyresrätt. skall som enda intäkt av fasligheten ta upp av taxeringsvärdetåret före taxeringsåret (24 § 3 mom. KL). Avgifter från medlemmarna ochinkomster från uthyrning av lägenheter är således inte skatteplikfiga. Frånschablonintäkten får avdrag göras för ränteutgifter pä i fastigheten nedlagtkapital och för tomlrätlsavgäld o.d. Eventuella kapitalinkomster ochrealisationsvinster är skattepliktiga i vanlig ordning. Normaltsker ingen beskattning hos medlemmen. I vissa situationer beskattas dockmedlemmen som- för utdelning (punkt 2 andra-fjärde styckena av anvisningarnatill 38 § KL). Överstiger medlemmens andel av bostadsföretagets förmögenhet . skall han som intäkt av kapital ta upp av det överskjutande beloppet.Etl annal fall dä medlemmen skall beskattas är om lägenheten fill övervägandedel varit uthyrd-under större delen av året. Uthyrningsinkomslen - och iförekommande fall bostadsvärdet fill den del lägenheten disponerats för egenräkning - skall då redovisas som intäkt av kapital. I uthyrningsfallet fåravdrag i princip göras för inbetalningar till bostadsföretaget - i den mäninbetalningarna inte avser kapitaltillskott - och utgifter som föranletts avuthyrningen (punkt 3 första stycket av anvisningarna till 39 § KL). RSV:sanvisningar (RSV Dt 1976:43) tar också upp beskattningen av oäktabostadsföretag. schablonbeskaltas inte utan beskattning skerenligt konventionell metod. Som intäkt av fastigheten skall företagel bl.a. laupp eventuella hyresintäkter och inbetalningar från medlemmarna. Om en medlemsinbetalning understiger normalhyran på den lägenhet medlemmen disponerar, skallförelaget ändå beskattas för etl belopp molsvarande normalhyran. Förelaget fåravdrag för reparationskostnader, värdeminskning m.m. För medlemmarnas del ärinbetalningarna avdragsgilla. Kapitalfillskott är dock inte avdragsgilla ochföranleder inte heller någon beskattning hos företaget. Vidare gäller atlmedlemmen beskattas för värdet av lägenhet som han disponerat (normalhyra) ochalt han får avdrag för reparationskostnader o.d. på den egna lägenheten. Allbeskattning hos medlemmen (delägaren) sker i inkomstslaget kapilal. 1983/84:67 25 Enligt KL:s ursprungliga lydelse var realisationsvinstskattepliktig endast om avyttring skedde inom viss begränsad tid efterförvärvet, nämligen i regel fio år i fråga om fastigheter och fem årbeträffande annan egendom. Grunden till detta var att KL:s inkomstbegrepp början vilade på uppfattningen all kapitalvinster skulle beskattas endast omde var resultatet av spekulation. Spekulafionssyfte presumerades föreligga omavyttring skedde inom de angivna fidsperioderna. Som en följd av detta synsättfordrades för skattskyldighet att den avyttrade egendomen hade förvärvals genomköp, byte eller annat oneröst fång. Genom lagstifining infördes fallande skalor förberäkning av skattepliktig realisationsvinst vilket innebar att den skatteplikfigaandelen av vinsten successivt skulle reduceras inom tio- resp. femårsperioden.För att förhindra kringgåendetransaktioner föreskrevs alt skatteplikt skulleinträda även om egendomen förvärvats genom vissa benefika fång från make eller skyldeman(den s.k. skyldemansregeln). infördes särskilda regler för beskattning avrealisationsvinst på aktier, andelar i ekonomisk förening m.m. Därmed komrealisationsvinst vid försäljning av andelar i oäkta bostadsföretag att fallaunder "akliereglerna". Andelar i äkta bostadsföretag betraktadesdäremot i realisationsvinsthänseende som annan lös egendom. föreslog ändringar ibeskattningen av reahsationsvinst (SOU 1975:53). Bl.a. föreslogs ändrade reglervid avyttring av andelar och akfier i äkta bostadsföretag. Enligt kommittén kunde det knappast anföras några bärandeskäl för att beskattningen vid försäljning av andelar öch aktier i äktabostadsföretag skulle vara begränsad i tiden. Kommittén framhöll att det i ochför sig fanns anledning att beskatta sådana försäljningar enligt samma reglersom försäljningar av egnahemsfasligheter. Kommittén påpekade emellertid att demarkpolitiska överväganden som legat till grund för dessa regler inte gärnakunde åberopas i fråga om andelar eller aktier i etl bostadsföretag. Kommitténansåg därför att beskattningen i princip borde följa de regler som gäller förvärdepapper i allmänhet. Kommittén anförde att det fränbostadspolitiska synpunkter kunde framstå som önskvärt atl inte försvåraöverlåtelser av bostadsrätter och vidare att rättviseskäl kunde tala för attbeskattningen av bostadsrätter och egnahem skulle vara någorlunda lika.Vinstbeskattningen borde därför vara något mer gynnsam än enligt de vanligaaktiereglerna. Vid reform av realisationsvinstbeskattningenframhöll departementschefen (prop. 1975/76:180 s. 173) att frågan ombeskattning av realisationsvinster pä andelar och aktier i äkta bostadsföretagborde lösas i ett iCörre bostadspolitiskt sammanhang. Något förslag om ändradbeskatt- 1983/84:67 26 ning av realisationsvinster vid avyttring av sädanaandelar och aktier lades därför inle fram. Vinster vid avyttringar av andelar och akfier i äktabostadsföretag beskattas normalt enligt beslämmelserna i 35 § 4 mom. KL.Bostadsrätter anses alltså hänförliga till kategorin annan lös egendom. Vidavyttring av en bostadsrätt som utgör omsältningsfillgång i rörelse tas emellerfidvederlaget upp som intäkt av rörelse. Realisationsvinster på andelar och akfieri oäkta bostadsföretag beskallas som nämnts enligt aktiereglerna. Här och i det följande avses med bostadsrätt förutomandelar i bostadsrättsföreningar även andelar i bostadsföreningar och aktier ibostadsaktiebolag. Enligt 35 § 4 mom. KL är den skattepliktiga realisafionsvinslenberoende av innehavstidens längd och bestäms enligt följande. mindre än av vinsten men mindre än 3 är av vinsten men mindre än 4 är av vinsten 4 är men mindre än av vinsten Har avyttringen lett till en realisationsförlust görsmotsvarande beräkning. Det framräknade beloppet får dras av motrealisationsvinst m.m. enligt bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna till 36§. Som redannämnts föranleder inte alla försäljningar inom femårsperioden beskattning.Huvudregeln är att en realisationsvinstbeskattning sker om bostadsrätten harförvärvats genom köp, byte eller annat oneröst fång och avyttringen inle harkaraktär av tvångsförsäljning. Däremot sker ingen beskattning om bostadsrättenhar förvärvats genom arv, testamente eller gåva från annan än närstående.Förvärv genom bodelning eller genom gåva från närstående grundar dock inte utanvidare skattefrihet vid en framtida försäljning. Enligt skyldemansregeln i 35 §4 mom. andra stycket KL skall man i det fallet gå fillbaka till det närmasleförvärvet av annat slag. Är detta förvärv oneröst kan beskattning ske om densenare innehavaren från det förvärvet räknat avyttrarbostadsrätten. Innehavstidenberäknas normall från det bindande avtal om förvärv av bostadsrätten tecknatstill dagen för undertecknandet av ett bindande avtal om försäljning.Tillträdesdag, inflyltningsdag och liknande saknar således betydelse vidbestämmande av innehavstiden. Har en bostadsrätt förvärvats genom upplåtelse anses som förvärvsdagden dag när den skriftliga upplåtelsehandlingen har upprättals. Prop.1983/84:67 27 rättsföreningingår ett förhandsavlal om upplåtelse av bostadsrätt i fråga om annan lägenhetän bostadslägenhet - något som är möjligt enligt 9 § BRL -räknas dagen fördetta avtal som förvärvsdag. Harbostadsrätten förvärvats genom köp är dagen för köpeavtalet således avgörande.Avtalsdagen är avgörande även om köparen enligt 10 § BRL inte får utöva bostadsrätteninnan han har antagits fill medlem i föreningen. Vinstenvid försäljning av en bostadsrätt beräknas som skillnaden mellan å ena sidanförsäljningspriset - efter avdrag för eventuella försäljningskostnader - och åandra sidan del s.k. omkostnadsbeloppet (punkt 1 av anvisningarna till 36 §KL). I omkostnadsbeloppet ingår ingångsvärdet och förbättringskostnader m.m. Vidupplåtelse av en bostadsrätt utgörs ingångsvärdet i huvudsak av grundavgift, upplålelseavgiftoch inträdesavgift. Om bostadsrätten förvärvats genom köp e.d. gäller somingångsvärde det avtalade vederlaget och andra kostnader vid förvärvet.Ingångsvärdet påverkas inte av om bostadsrätten betalats kontant eller omförvärvet finansierats genom län. Storleken av föreningens fillgångar ochskulder saknar också betydelse för ingångsvärdet. Föreningenshus - och därmed de enskilda lägenheterna - ägs av föreningen. Bostadsrättshavarenhar endast en till tiden obegränsad nyttjan-derått fill lägenheten. Det har moldenna bakgrund tidigare varit oklart om de kostnader som bostadsrättshavarenlägger ned på förbättring av lägenheten (förbättringskostnader) skall varaavdragsgilla vid beräkningen av realisationsvinst. I RÅ1979 1:79 har regeringsrätten slagit fast att man vid realisationsvinstberäkningenskall beakta de kostnader som direkt ökat bostadsrättens marknadsvärde. Hänsynskall tas fill den förslitning eller "konsumfion" som underinnehavstiden sker av de arbeten o.d. som kostnaderna avser. Bostadsrättshavarenär själv ägare till de invenlarier som han installerat i lägenheten.Inventarierna år inte fastighetstillbehör (fill föreningens fastighet) utansjälvständig lös egendom. Överlåtelse av en bostadsrätt kan därför ansesinnefatta dels själva bostadsrätten och dels eventuell lös egendom som hartillförts lägenheten. En särskild realisationsvinslberäkning skulle då egentligenske beträffande den senare egendomen. rättsfall gjordes emellertidresultatberäkningen gemensamt för själva bostadsrätten och övrig egendom. KLinnehåller i och för sig inte några regler om hur kapitaltillskott till föreningenskall behandlas vid realisationsvinstberäkningen. Det torde dock slå klart atl kapitalfillskottskall räknas in i omkostnadsbeloppet. Elt problem i sammanhanget är att det idet enskilda fallet kan vara svårl alt avgöra om en inbetalning till föreningenavsett kapitalfillskott eller ej. Enbostadsrätt kan i vissa fall övergå från medlemmen till föreningen. Tidigarehar medlemmen i ett sådant fall beskattats för utdelning från föreningen (RÅ1960 ref. 19). Enligt senare praxis kan övergången inte leda 1983/84:67 28 lill annal än eventuell beskattning för realisationsvinst(RÅ 1962 ref. 39, RÅ 1968 ref. 21, RÅ 1974 ref. 57, RÅ 1978 Aa 277). En förutsättningför detta är dock att vederlaget inte bestämts till högre belopp änmarknadspriset. Överlåtelser av bostadsrätter till föreningen kan ske somett led i en ombildning från bostadsrättsförening till självständigafastigheter (friköp). Om medlemmen vid friköpel förvärvar den tillbostadsrätten hörande byggnaden med mark fill etl pris som inte är lägre änmarknadspriset sker ingen utdelningsbeskaltning hos honom. Som föreningensanskaffningskostnad torde i det sammanhangel få räknas - förutomanskaffningskostnaden för byggnaden jämte mark - endast den del av vederlagetför bostadsrätten som överstiger bostadsrättshavarens insats och senarekapitaltillskott (RÅ 1970 not. Fi 1590). När den tidigare bostadsrättshavarensedermera säljer den friköpta fastigheten får han vid vinstberäkningen interäkna av de kostnader han haft för bostadsrätten (RÅ 1974 ref. 10 och RÅ 19801:29). En bostadsrättshavare beskattas i hemortskommunen för sinainkomster från bostadsrätten. Detta gäller både för löpande inkomster ochrealisationsvinst. Är bostadsrättshavaren inskränkt skallskyldig kan inkomstendock vara undantagen från beskattning. Ett utländskt bolag eller en utomlandsbosatt fysisk person beskattas sålunda inle för realisationsvinst på bostadsrätter.Inle heller vid den löpande beskattningen torde någon beskattning bli aktuell.I och för sig skall utländska bolag och utomlands bosatta fysiska personerbeskattas för utdelning pä andelar i svenska ekonomiska föreningar vidlaxeringen till statlig inkomstskatt. Denna bestämmelse torde emellertid inteomfatta utdelning i form av bostadsförmån, schablonintäkt o.d. genomförde kapitalvinstkommittén enenkät bland skattecheferna. Enkäten avsåg eventuella kontrollaktioner rörandebostadsrättsförsäljningar. I samtliga län utom två hade någon form avkontrollaktion företagits. Granskningarna avsåg i huvudsak taxeringsåren1978-1979. Sammanfattningsvis framgår av svaren att redovisningen avförsäljningarna var myckel bristfällig. På sina håll hade endast en bråkdel avförsäljningarna deklarerats. Kontrollakfionerna hade således lett tillavsevärda höjningar av taxeringarna. Av skattechefernas svar framgår också att del rådde vissosäkerhet i fråga om behandlingen av olika inbetalningar och kostnader vidvinstberäkningen. Kommittén har låtit utföra vissa beräkningar avseende dettotala utfallet av bl.a. nuvarande skatteregler. Av beräkningarna framgår attde totala skatteplikfiga vinsterna på grund av försäljningar kanuppskattas till 150 - 200 milj. kr. Enligt kommittén finns del - mot bakgrundav svaren på den nyssnämnda enkäten - anledning atl anta att de faktisktdeklarerade vinsterna var betydligt lägre. 1983/84:67 29 3.1 Övergång till en evig realisationsvinstbeskattning Beskattning av vinster vid icke yrkesmässig avyttring avfast eller lös egendom har sedan läng fid tillbaka skett inom ramen för denvanliga inkomstbeskattningen. De ursprungliga reglerna i KL grundades påuppfattningen att realisationsvinstbeskattningen endast skulle träffakapitalvinster som uppkommit genom spekulafion. Del ansågs att den tid undervilken egendomen innehafts typiskt sett angav om spekulationssyfte hadeförelegat eller ej. För fasl egendom gällde därför att vinster vid försäljninginom från förvärvet var i sin helhet skattepliktiga medan vinster vidlängre innehav var skattefria. för lös egendom var . Medhänsyn lill att en beskattning ansågs motiverad endast når ettspekulationssyfte förelåg, inträdde skattskyldighet bara om den avyttradeegendomen hade förvärvats genom ett oneröst fång. Genom lagstiftning ändrades reglerna så att denskattepliktiga andelen av vinsten successivt reducerades inom tio- resp.femårsperioden. begränsades skattefriheten för viss benefiktförvärvad egendom genom den s.k. skyldemansregeln. har synen på realisafionsvinstbeskatlningenförändrats. Realisationsvinsterna har i större utsträckning kommit attjämställas med andra inkomster. infördes s.k. evig beskattning avaktievinsterna. Året därpå avskaffades tidsbegränsningen i fråga om fastigheternasamtidigt som bl.a. regler om indexuppräkning och 3 000-kronorstillägginfördes. Skatteplikten gjordes i båda fallen oberoende av omegendomen hade förvärvats genom ett oneröst eller ett benefikt fång. Övrig lösegendom berördes inte av omläggningarna . Inte hellerändringarna i realisationsvinstbeskattningen åren 1976 och 1980 omfattade dennnagrupp av tillgångar. De nuvarande reglerna för beskattning avrealisationsvinster vid avyttring av bostadsrätter och andra tillgångar sominte behandlas enligt aktiereglerna har således i sina huvuddrag varitoförändrade sedan KL:s tillkomst. har realisationsvinstbeskattningenför andra tillgångsslag ändrats . Detta har bidragit tillatt göra detta skatteområde allt mer tekniskt komplicerat. Som tidigare nämnts hade realisationsvinstkommittén bl.a.i uppdrag att försöka samordna realisationsvinstbeskattningen för de olikaslagen av tillgångar. Kommittén fann emellertid att de grundläggande kraven ifråga om beskattning av å ena sidan vinster vid fastighetsavyltringar och åandra sidan vinster vid försäljning av aktier, andelar och annan lös egendommedförde att det inte var möjligt att införa ett enhetligt system för allatillgångsslag. Det är också min uppfattning att det bl.a. med hånsyn tillde vitt skilda slag av tillgångar det här är fråga om torde vara svårt attutforma ett enhetligt Prop.1983/84:67 30 system för realisationsvinstbeskattningen som uppfyllerallmänna krav på rättvisa. Däremot bör beskattningsreglerna i möjUgaste månsamordnas med utgångspunkt i vissa övergripande syften med beskattningen. Dengällande ordningen i fråga om bl.a. bostadsrätterna, som innebär atlförsäljningsvinsterna är skattefria , har sin grund i etl synsättpä beskattningen som övergivits. Rättvisesynpunkter och fördelningspolifiskamofiv lalar för att en evig vinstbeskattning av bostadsrätterna införs. har i det föreliggande betänkandetredovisat sitt förslag till utformning av en evig beskattning avrealisationsvinster vid avyttring av bostadsrätter. Kommittén har ingåendeanalyserat de frågor av främst teknisk natur som uppställer sig vid en sådanomläggning av beskattningen. De flesta remissinstanser har begränsat sina yttrandentill att avse frågan om den lämpligaste beskattningsmetoden för det fall all enomläggning skall genomföras. Några instanser har dock diskuterat frågan om detlämpliga i atl införa en evig beskattning. Flertalet av dessa - bl.a.länsstyrelserna i , och ,bankinspektionen, . Centralorganisationen /SR (/SR),i (LO), och () - förordar att en sådan beskattning nu införs.Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation ek för (SBC) motsätter sigen omläggning och hävdar att en sådan åtgärd måste föregås av en översyn avskattereglerna i stort för bostadsrätter, eventuellt för hela bostadssektorn.Även anser att ytterligare ulredning krävs. förslag och remissyttrandena överdet utgör enligl min mening etl bra underlag för att ta ställning till fråganom en evig realisationsvinstbeskattning skall införas för bostadsrätterna. Ilikhet med flera remissinstanser anser jag alt det inte längre finns någrahållbara skäl för att behålla den nuvarande tidsbegränsade beskattningen. Somframgått av del föregående har utvecklingen på övriga delar avrealisationsvinstskatteområdet lett till att den gällande ordningen förbostadsrätter kommit att att framstå som alltmer otidsenlig. En övergång tillevig beskattning bör därför nu ske. När jag kommit fram till denna slutsats harjag också beaktat att frågan om realisationsvinstbeskattningen utgör en del avden större frågan om bostadsbeskattningens utformning. Bostadsbeskattningen är f.n.föremål för en översyn inom ramen för bostadskommitténs (Bo 1982:02) arbete.Det förhållandet kan emellertid enligt min mening inte utgöra ett hinder föratt nu genomföra en skattepolitiskt väl mofiverad ändring av vinstbeskatlningenför bostadsrätter. Sammanfattningsvis anser jag att en övergång till evigbeskattning av realisationsvinster vid avyttring av bostadsrätter börgenomföras. Valet av beskattningsmetod behandlar jag i närmast följandeavsnitt. 1983/84:67 31 3.2 Valet av beskattningsmetod har undersökt tre olika metoder fören evig realisationsvinstbeskattning vid avyttring av bostadsrätter.