prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — På det finansiella ochmonetära området antogs ett antal resolutioner, främst om offentligtutvecklingsbistånd, skulder och monetära frågor. De monetära frågorna bedömdesföre konferensen som särskilt svåra. Det var därför en framgång alt samtligaresolutioner pä det finansiella och monetära området antogs utan omröstning. Konferensen gav också i-,u- och östländer tillfälle alltillsammans diskutera den världsekonomiska situationen med särskild betoning påutveckling och ekonomiskt samarbete mellan . Enighet om ett gemensamtslutullalande kunde dock inte uppnås. En slutlig värdering av kangöras först , när man sett hur konferensen har följts upp. Det krävsatt regeringarna visar sin vilja att göra detta. Den harutarbetat ett arbetsprogram i nio punkter för att följa upp resultaten avUNCTAD VI.Arbetsprogrammetansluter sig till huvudfrågorna vidkonferensen: rå- 1983/84:100 Bilaga 5 117 varor, handel samt finansiella och monetärafrågor. Det gäller på råvaru-området att bl.a. påverka länder som ännu intebestämt sig för att ratificera den gemensamma fonden att göra detta, attaktivt verka för ett ökat stöd till /internationellahandelscentrum (ITC) inkl. dess råvaruprogram samt att aktivt delta i arbetetpä ett nytt system för stabilisering av exportintäkter. Påhandelsområdet gäller det att bekämpa protektionismen dels genom att verka fören internationell uppföljning av beslut om avveckling av handelshinder somtagits i och , dels genom att för egen del undvika att införa nyahandelshinder. bör på det finansiella och monetära områdetinternationellt verka för ett ökat stöd till de multilateralautvecklingsorganen och för att samtliga länder uppnår 0,7%-målet för offentligtbistånd. bör vidare fortsätta att driva kravet pä en sådan ökadtilldelning av speciella dragningsrätter (SDR), som har realistiska möjligheteratt bli genomförd. Vi bör också framhålla att Internationella valutafondensresursbehov kommer att förbli stora och att en tidigareläggning av den niondekvothöjningen bör övervägas. Slutligen kommer fortsätta att verka fören effektivare tillämpning av det internationella program för de minstutvecklade länderna som antogs . De särskilda tullförmåner(s.k. tullpreferenser) för som införde omfattade underär 1982 en handel om totalt . Detta utgör av importen (. ) från de88 länder och områden som beviljats tullpreferenser. Huvuddelen avimporten frän dessa länder (13,.) är tullfri enligt mest gynnadnationsprincipen. Bilaterala frågor på det handelspolitiska,ekonomiska och kommersiella området Bilaterala kontaktermellan och andra länder i handelspolitiska och kommersiella frågor ökarsuccessivt. Bakom detta ligger bl.a. en politiskt betingad önskan, främst istatshandelsländer och vissa utvecklingsländer, att ta upp frågor om handeloch ekonomi i en mellanstatlig ram. Kontakter i form av ministerbesök ochdelegationsresor med officiell medverkan m.m. har allt oftare kommit att användasi handelsfrämjande syfte. Med bl.a. statshandelsländerna i och vissau-länder har ingått särskilda handels- eller samarbetsavta). Som enföljd av dessa hålls periodiskt återkommande möten t. ex. blandadekommissioner. harmöten i blandade kommissioner hållitsmed , , och . Vidare har ett möte inom ramen för detbredare samarbetet hållits med . Kommissionsmöten har också ägt rum medflertalet statshandelsländer. Handeln med statshandelsländernai har karaktäriserats av den ansträngda ekonomiska situationen idessa länder. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 118 ten till har stagnerat. kraftiga ökningen av importen särskilt av oljeprodukter från Sovjetunionenoch fortsatt. Detta har medfört ett ökande svenskt underskott ihandeln med dessa länder. I de officiella kontakterna t.ex. i samband med deregelbundna kommissionsmötena läggs därför från svensk sida särskild vikt vidbehovet att öka den svenska exporten till . inledde är 1982konsultationer med flera länder, däribland , om påstådd subventioneringav specialstålindustrierna i strid med subventionskod. tillbakavisadepåståendena om att den amerikanska industrin skulle ha skadats av vår export.Efter ytteriigare utredningar från amerikansk sida införde ijuli 1983importrestriktioner i form av ökade tullar och kvantitativa begränsningar påspecialstålimporten från alla länder. Åtgärden motiverades med att denamerikanska stålindustrin befann sig i en svår situation. De kvantitativabegränsningarna infördes för rostfri stäng, rostfri valsträd samtverktygsstål. , som är en av de främsta leverantörerna till avframförallt verktygsstål, begärde i enlighet med GATT-reglerna konsultationer.Dessa inleddes och avslutades . Resultatet blev attSverige erhöll separata kontingenter för de tre specialstälkategorierna vilketär av stor betydelse. Kontingenterna uppgår till av 1982 ärs svenskaexport av resp. produkter. Vidare lyckades uppnå en fränhandelspolitisk synpunkt acceptabel form för överenskommelsen. Från svensksida har dock framhållits det beklagliga i detta amerikanska avsteg fränfrihandelspolitiken vilket riskerar att få allvarliga konsekvenser för svenskindustri. Pä textilomrädet harSverige, i likhet med de flesta andra industriländer, bilateralabegränsningsavtal med textilexporterande länder. har för närvarandesådana avtal med 16 länder. 1 tillämpliga fall har dessa ingåtts inom ramen fördet s.k. multifiberavtalet (MFA) - det internationella regelverket för handelnmed textilvaror. Begränsningsavtalen omförhandlas allteftersom de löper ut.Från svensk sida eftersträvas långsikti-gare avtal . Avtal med enlöptid på 4-5 är slöts under är 1983 med nio länder. Återstående avtal avsesomförhandlas . De nya långsiktiga avtalen innehåller ömsesidigauppsägningsklausuler. En utvärdering av det nuvarande skyddssystemet påtekoområdet kommer att ske när det samlade resultatet av förhandlingarnaföreligger. Liksom tidigare är importen av tekovaror frän statshandelsländernaoch föremål för restriktioner. Den s.k. globalkontingentför gummistövlar och gummikängor, som sedan är 1977 har gällt för länderutanför EG och EFTA, kommer att avvecklas /84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 119 Förbud mot investeringar i och m.m. Genom lagen(1979:487) om förbud mot investeringar i och , som trädde ikraft , begränsas den svenska näringsverksamheten iSydafrika och . Syftet med lagen är att öka det politiska trycket påden sydafrikanska regimen och därigenom bidra till en genomgripande samhällsförändring i , attinspirera andra stater till efterföljdsamt att öka trycket på att vidta ytteriigare åtgärder.Regeringen kan i vissa fall medge undantag frän investeringsförbudet. Sådana undantag har medgivits förinvesteringar avseende ersättning avförsliten utrustning eller förbättringar på arbetsmiljöområdet. Någonutvidgning av företagens verksamhet i och tillåts inte.Hittills har 14 sädana ärenden avgjorts . En redogörelse för hur företagens verksamhet har utvecklats i Sydafrikaoch lämnas ärligen i en särskild skrivelse till . På riksdagensbegäran sker en översyn av lagstiftningen om förbud mot investeringar iSydafrika och (UU 1979/80: 27, rskr 360). Utredningen, som numeraär parlamentariskt sammansatt, har som uppgift bl. a: att studeramöjligheterna till komplettering av den gällande lagen med ytterligare åtgärder som kan påverka Sydafrikasapartheidpolitik. Utredningen beräknas vara avslutad under första halvåret1984. Regeringenbeslutade att krigsmateriel från inte får föras in iSverige utan regeringens medgivande (SFS 1983:870). De särskildastatliga insatserna för att främja svensk export av varor och tjänster, som utgörett komplement till den av regeringen förda allmänna ekonomiska politiken och tillföretagens egna exportansträngningar, är av-väsentlig betydelse för attminska underskottet i bytesbalansen. Genom, detstatliga stödet skapas bättre förutsättningar för företagen att öka sina egnaexportansträngningar. Mot denna bakgrund föreslås ökade resurser till den exportfrämjande verksamhet som främstbedrivs genom exportråd. Vidare föresläs medel för en fortsattverksamhet i syfte att främja export avkompletta anläggningar eller delar tillstora anläggningar (SPE, Svensk projektexport). har,jämfört med mänga i-länder, ett relativt begränsat handelsutbyte medu-länderna. Särskilt för vissa sektorer kan u-landsmarknaderna utgöra storapotentiella exportmarknader. Genom de senaste årens ekonomiska svårigheteroch akuta betalningsbalansproblem har ställt ökade krav på t.ex.finansieringsätaganden, byteshandel och biståndsinsatser i samband med handeln. En rad nya medel ochinstitutioner har tillkommit som ivarierande utsträckning har tillsyfte att främja de kommersiella förbindelserna med u-länderna.Planerade satsningar, där flera 1983/84:100 Bilaga 5 120 instrument samverkar, förekommer endast i begränsadutsträckning och i ett relativt kortsiktigt perspektiv. En förbättradöverblick och samordning skulle kunna ge ett bättre utnyttjande av tillgängligamedel för att främja handelnmed . Särskilt viktiga är sådana insatser som är svära att få till stånd genom normal kommersiell verksamhet. Exempel kan vara projekt där krav ställs pä hela system av insatserfrån mjuk- till hårdvara och som inbegriper såväl tjänsteexport som varuexportoch motköp. I samband med sådanaofta långsiktiga affärer kan behov uppstå av samordning frän statens sidaunder medverkan av en rad olika institutioner och företag. För att möta dessa behov kommer enbegränsad försöksverksamhet altigångsättas. Avsikten är att ländervis med några få medbetalningsförmåga samordna mer långsiktiga ansträngningar för att främja handelsutbytet. Därvid skall tillgängliga resursersåsom krediter och garantier, bistånd i olika former liksom exportrådsoch företagens verksamhet m.m.mobiliseras i syfte att nä paketlösningar och arrangemang vars innehåll kan variera avsevärt beroendepå de aktuella behoven i samarbetet med landet i fråga. Verksamheten skall varalångsiktig för att kunna ge resultat i form av nya affärsmöjligheter.Verksamheten skall ske inom ramen för tillgängliga resurser. Det är troligt attbranschvisa insatser kommer att få ökad betydelse . Debranscher som bedöms vara aktuella i första hand är energisektorn och byggsektorn. har enbetydande exportpotential i sina mindre och medelstora företag. En utvärderingav det hittillsvarande stödet har presenterats. Tjänstesektorn harinternationaliserats och fått en ökad betydelse. En utredning kommer attpresentera förslag i syfte att ytterligarestimulera och utveckla den svenska tjänsteexporten. Inom ramen för utredningens arbete har olika initiativvidtagits för att sprida sådan information om det svenska kunnandet inomtjänstesektorn som kan innebära ökade exportmöjligheter. Vidare har nyligenpresenterats förslag som rörmöjligheterna för den kommunala och landstingskommunala sektorn attengagera sig i exportverksamhet. De svenska företagens möjlighet attförsäkra sina exportaffärer mot risken föruteblivna betalningar och andra förlustrisker, dvs. att erhållaexportkreditgarantier, är ett viktigt element i utrikeshandelspolitiken. () svarar för dennagarantigivning. Verksamheten präglasav en avvägning mellan önskan att främja den svenska exporten ochbehovet att minimera statens risktagande. 1 EKN:s verksamhetingår förutom normal affärsmässig garantigivning (n-garantier) även garantigivningenligt särskilda kriterier vid export med 1983/84:100 Bilaga 5 121 ett särskilt samhällsintresse samt vid export avbetydelse för ekonomiska utveckling (s/u-garantier). Mot bakgrundav den i många länder försämrade riskbilden har garantiproduktionen stagneratoch en förskjutning ägt rum från n- till s/u-garantier. För exporten är detviktigt att EKN kan fortsätta med en omfattande garantigivning. 1 syfte attnedbringa föriustriskerna utreds möjligheterna till riskdelning. Tullfrågor m. m. deltar i detinternationella tullsamarbetet, främst inom ramen för (- CCC) i . Rådet antog enkonvention om en ny, gemensam varunomenkla-tur (harmonized system). Dettasystem avses träda i kraft tidigast . Det mycket omfattandearbetet med att överföra denna nomenklatur till svensk lagstiftning ochutarbetandet av andra bestämmelser i samband härmed pågår. har under åretingått överenskommelse med om ömsesidigt bistånd i tullfrågor,vilket kommer att underlätta tullmyndigheternas ansträngningar att förhindra,utreda och beivra överträdelser av tullagstiftningen. Proposition omgodkännande av överenskommelsen har förelagts (prop. 1983/84:93).Kontakter har också tagits med i syfte att gemensamt motverkaatt och EG:s begränsningar av tekoimporten kringgås. En utredning angåendeutrikeshandeln i krissituationer har överlämnats till utrikeshandelsministern.Frågan bereds f.n. inom handelsavdelningen. Det handelspolitiskaregelsystemet bygger pä att konkurrensen inte snedvrids genom dumping ellerstatlig exportsubventionering. Reglerna ger således vissa möjligheteratt skydda sig mot sådan dumpad eller subventionerad import som skadar deninhemska industrin. Inom har studier påbörjats i syfte attvärdera hur en klarare procedur bör utformas i när det gällerdumpingundersökningar och utjämningstullförfaranden. Krigsmaterielinspektionenskontroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade 114 enskildatillverkare /83. Tillverkningsvärdet för är 1982 var 4582milj. (1981 3 956 milj. har ca1.850 ansökningar om utförsel behandlats. Medelvärdet av krigsmaterielexportenunder var ca 1,av den totala exporten . Värdet för under är 1983beviljade utförseltillstånd uppgår till ca 2010 milj. kr., en ökning med knappt100 milj. kr. i löpande priser jämfört med . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 har beslutatersätta lagen (1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m. med en ny lag (NU 1983/84:6, rskr 74). Den nya lagen (1983: 1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. träder i kraft den 1januari 1984. har inomhandelsavdelningen tillsatts en arbetsgrupp med uppgift att undersökaförutsättningarna för och redovisa underlag för olika modeller förparlamentarisk insyn och samråd i frågor som rör krigsmate-rielexport.Arbetsgruppen skall vidare utreda och redovisa förslag till en mer öppenoffentlig redovisning av den svenska krigsmaterielexporten. 30071067' 30539000 31861000 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ' Anslaget har t. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband mednäringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegiet leds av en styrelse.Chef för kollegiet är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Till kollegiet är knutetett handelspolitiskt råd och en samt rådgivande nämnder för frågorrörande auktorisation och godkännande av revisorer samt för frågor rörandegodkännande av tolkar och auktorisation av översättare. Beräknad ändring 1984/85 Handläggande personal Övrig personal + 2 of +2 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Kontantbidrag till Stiftelsen ' (23 967000) (584 000) (+ 966 000) (+ 64 000) 823 000 852000) 401000 ' För kontantbidrag förStiftelsen har för /84 medel anvisats inomanslagsposten Förvaltningskostnader. - Medel för stipendieverksamheten har /84 anvisats inom anslagspostenFörvaltningskostnader (utfall /. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 123 Inkomster vidkommerskollegium, som redovisas pä statsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas till sammanlagt 7,2 milj. kr. för budgetåret1984/85 (1982/83 7,2 milj. Kommerskollegiumhar i VP 83/84 (verksamhetsplanering) redovisat bl.a. en resultatanalysoch förväntad utveckling. Enligt kollegiets mening kan någon minskning avarbetsbelastningen inom kollegiets verksamhetsområden inte förutses. Kollegiet bedömeratt ett fullgörande av besparingskravet , vilketkrav endast delvis kan genomföras genom rationaliseringsåtgärder, leder tillambitionsnivåsänkningar. Den personalreduceringsom därmed blir aktuell förutseskunna genomföras i samband med naturlig avgång. Förutrikeshandelsverksamheten är det svårt att förutse utvecklingen pä motbakgrund av den osäkerhet om den allmänna ekonomiska och politiskautvecklingen, som starkt påverkar det handelspolitiska skeendet i världen.Den handelspolitiska utvecklingen kan snabbt förändras och kollegietförutsätter att tillskott av resurser kan ges efter prövning av regeringen, omden allmänna handelspolitiska utvecklingen skulle kräva det. Inom detnäringsrättsliga området berörs flera verksamhetsgrenar av pågående elleravslutade utredningar och av förväntad lagstiftning. föreslär i sinanslagsframställning bl. a. följande: Beloppet motsvarar kostnaden för bl.a. två tjänster förframtagande av en ärlig rapport med översikt av utrikeshandel och handelspolitik. Förslaget utgör denlägre av de två alternativa ambitionsnivåer som kollegiet redovisat. Besparingarnaenligt huvudförslaget innebär en minskning av anslaget med 633 000 kr.Reduceringen föresläs genomföras dels genom rationaliseringar, delsgenom omprioriteringar och omprövningar med viss ambi-tionsniväsänkning somföljd. Den personalminskning som blir aktuell beräknas kunna genomföras i samband med naturlig avgång. av kollegiets besparing hänförs till lönemedel som kan sparas in om man genomför ettförslag frän kollegiet om vissa lättnader i kraven på svenskt medborgarskap ochbosättning i när det gäller styrelseledamöter i svenskaaktiebolag m. m. Kollegietföreslär förändringar av vissa avgifter. På tolk- och transla-torsområdetföreslås en enhetlig ansökningsavgift på . i stället för den nuvarandetvådelade avgiften. När det gäller vissa tillstånd bl. a. enligtaktiebolagslagen (1975:1385) och lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar föreslårkollegiet en övergång från expeditionsavgifter till ansökningsavgifter. 1983/84:100 Bilaga 5 124 Försin stipendieverksamhet begär kollegiet att . anvisas förslagsvis och under särskildanslagspost. verksamhet begärs i enlighet med av stiftelsen tillkollegiet ingiven anslagsframställning . Kollegiet hemställer att medel förkontantbidrag till byrån fr.o.m. /85 anvisas under särskildanslagspost. Försin beredskapsplanering hemställer kollegiet att . anvisas under fjärde huvudtiteln, anslaget H 3.Beredskapslagring och industriella åtgärder. För nästa budgetärbör medel för kommerskollegium beräknas med utgångspunkt i kollegiets huvudförslag.Under anslaget beräknar jag därutöver medel för framtagandet av en årlig rapport medöversikt av utrikeshandeloch handelspolitik. Ansträngningarna attfrämja den svenska utrikeshandeln är ett led i regeringens ekonomiska politik. Utvecklingen av vårt landsexport har varit god under det gångna året.För att kunskapsunderlaget skall bli bättre vid planeringen av olika handelspolitiska och exportfrämjande insatser iframtiden finner jag det angelägetatt en årlig analytisk översikt tas fram över den svenska utrikeshandelnsutveckling i fråga om olika regioner, länderoch produktkategorier. Översikten bör belysa den handelspolitiska utvecklingen och utvecklingen av den ekonomiskapotentialen på exportmarknaderna.Uppdraget bör ges till kommerskollegiet i samverkan med exportråd och exportkreditnämnden. Denförsta rapporten bör kunna föreliggaunder . Jag är dock inte beredd att tillstyrka inrättande av någonny tjänst vid kollegiet. I stället bör anslaget för övrigaförvaltningskostnader vid kollegiet uppräknas med . och återstoden averforderliga . anvisas över anslaget E 2. Exportfrämjande verksamhet.Uppdraget bör ses som ett försöksprojekt. Jag är inte bereddatt nu ta ställning till förslaget om ändrade avgifter i tolk- ochtranslatorsverksamheten. Frågan bör prövas i anslutning till de övervägandensom f.n. görs inom regeringskanslietmed anledning av betänkandena (Ds H1982:2) Att godkänna tolkar och auktorisera översättare - en utvärdering och (Ds U 1982: 10)Reformerad tolkutbildning. Inte heller deförslag om ändrade avgifter för vissa tillstånd enligt bl.a. aktiebolagslagenoch lagen om ekonomiska föreningar föranleder något ställningstagande i detta sammanhang. Dessa frågorär föremål för prövning inom (B 1977:06). Förslaget om vissalättnader i regleringen vad gäller styrelseledamöter i aktiebolag m. m. bereds f. n. inomregeringskansliet. Beträffandekollegiets stipendieverksamhet är det angeläget att denna kan breddas tillatt omfatta, förutom praktiktjänstgöring inom EG-kommis- Prop.1983/84:100 Bilaga 5 125 sionen, även andra europeiska samarbetsorganisationer.En ökad samordning av rekryteringen i av lämpliga kandidater bör ske, varvid kollegietserfarenhet i sammanhanget bör tas tillvara. Medel för den kostnad somverksamheten f. n. medför bör anvisas under en särskild anslagspost. Medel förkollegiets beredskapsplanering beräknas under fjärde huvudtiteln, anslaget H 3.Beredskapslagring och industriella åtgärder. Jag hemställer att regeringen föreslär att till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 153685899' Reservation 107095656" 1983/84 Anslag 164 500000 1984/85Förslag 202 660000 ' Anslaget har t. o. m. /83redovisats i bilaga - Varav ca 100 milj. kr. är disponerade genomtidigare beslut. Under förevarandeanslag beräknas medel för den exportfrämjande verksamhet som exportråd antingen själv utövareller planerar och leder inomhandelssekreterarorganisationen och utrikesrepresentationen. Följandemyndigheter/organ och anslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Myndighet/organ/verksamhet (del av anslaget) , täckande av vissa föriuster turistråd (del av anslaget) Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Kostnader för statsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. Ersättning för extra kostnader för förmånliga krediter till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin (del av anslaget) Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. (del av anslaget) Branschfrämjande åtgärder (del av anslaget) (del av anslaget) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 126 För budgetåret1984/85 har ca 390 milj. kr. beräknats för exportfrämjande verksamhetunder tredje huvudtiteln. Av utrikesförvaltningens verksamhet kanstorleksordningen beräknas avse åtgärder med exportfrämjande inslag.Detta motsvarar omkring 150-200 milj. kr. Under sjundehuvudtiteln har . förts upp under anslaget till Exportkreditbidragavsett för stöd till exportföretag som har orsakats ränteförluster isamband med exportkrediter. Under niondehuvudtiteln har i avvaktan pä en särskild proposition förts upp ett oförändratanslag av 49,6 milj. kr. under anslaget till turistråd. Ca hälften härav utgör endirekt stimulans av tjänsteexport. Under tolftehuvudtiteln har i avvaktan på en särskild proposition förts upp ett oförändratanslag för bl. a. branschfrämjande åtgärder för träbear-betande industrin.Vidare finns medel anvisade för särskilda industripolitiska insatser förtekoindustrin. Båda dessa program har exportfrämjande inslag. har ansvar för de samlade branschinsatserna medan Sverigesexportråd verkställer de beslutade insatserna med undantag för tekostödet somindustriverket svarar för. Under anslagen till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB beräknas 980 milj. kr., till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fanyg m.m. 480 milj. kr. och till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till 55 milj. kr. Vidare tas delar avstatens bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. och anslaget till ianspråk för olika exporlfrämjande aktiviteter. De på detta sättberäknade samlade utgifterna för exportfrämjande åtgärder över statsbudgeten för budgetåret1984/85 uppgår till ca 1955 milj. kr. exportrådinrättades genom avtal mellan svenska staten och . Inom är tillsatten särskild nämnd med uppgift att besluta om stöd till svensk projektexport. Exportrådetsuppgift är att som centralt organ planera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja svensk export. För alt lösa denna uppgiftplanerar och leder exportråd den exportfrämjande verksamheten delsvid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs.handelssekreterarna och de handelskamrar i utlandet som har slutit samarbetsavtal med rådet, delsinom utrikesrepresentationen.