prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Om därför den fortsatta beredningen avfrågan om det ekonomiska stödet till energiforskningen efter 1984 leder framlill bedömningen att en lägre nivå än medelnivån kan väljas bör detta ske. anför att volymen på statens stöd till forskning ochulveckling inom energiområdet bör vågas mol den vinsl som insatserna på siktmedför med avseende på minskad import av energiråvaror, leknisk utveckling somkan öka exportmöjligheterna, meningsfull sysselsättning och bättre miljö.Föreningen har för sin del inte anledning att föreslå någon annan omfallning påstödel än det som gäller. Däremot anser föreningen att forskningen skullevinna i effektivitet om stödet kanaliserades via färte slödgivande organ än vadsom är fallet. påtalar vidare alt ett praktiskt sättatl bedriva forskning och ulveckling är i s.k. kolleklivforskningsprogram, därslaten och industrin gemensamt anslår medel för forskning. Landsorganisationeni (LO) påtalar att ett stöd till ytterligare prototyp- ochdemonstrafionsanläggningar i vissa avseenden är angeläget, men alt detta ejersätter en fortsatt salsning på forskning inom energiområdet. Det är LO:suppfattning att stor vikt bör läggas vid en uivärdering av del nuvarandeforskningsprogrammet. LO kan i stort tillstyrka de förslag och prioriteringarsom Efn har gjort på medelnivån. LO pekar dock på möjligheten att den tekniskaulvecklingen i övrigt inom industrin inte tillräckligt beaktas i förslagen tillinriktning av programmet. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) har inte funnit anledning att föreslå någonändring av programstruktur eller programansvar genlemol 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 152 STU:s förslag till ändring av slyrelsens programstruktur hartillstyrkts av BFR. Efn bör enligt BFR vara programansvarigt organ förprogramelementet Geolermi, men rådel ansvarar för verksamheten med den s. k.våta geotermin inom delprogrammen Värmepumpar och Nalurvärme. Gränsen mellanatt utnyttja grundvatten eller geotermalvat-ten som värmekälla för värmepumparär ej möjlig att fastlägga. Delprogram Värmedistribulion är enligt rådetsuppfattning avgränsad mot verksamheten vid statens energiverk på etttillfredsställande sätt. Rådel påtalar vidare att frågor om driftslrategier,aktiv effektstyrning, krafibalanser, m.m. faller inom delprogrammetSystemteknik i överensstämmelse med ansvarsförhållanden under perioden1981-1984. BFRanser att den nuvarande gränsdragningen mellan rådet och STU bör bestå inomenergiområdet. Rådet bör vara programansvarigt organ för delprogrammetEnergianvändning för bebyggelse, men STU bör ges ett stort handlingsutrymmeinom ramen för detta programansvar så som varit fallet från och med /83. STUkonstaterar för sin del att erfarenheterna av stödarbetet under dehittillsvarande tre 3-årsperioderna visar att de olika programorganens upplevdaansvarsområden tenderar alt överlappa varandra i allt högre grad. Tillkomstenav statens energiverk kommer att råda bot på vissa av de problem som uppstått,men STU menar ändå att diskussioner måsle föras kanske under hela perioden1984/85-1986/87, för att senast inför årsskiftet 1987/88 kunna nå bästa möjligaarbetsfördelning, samarbelsformer och myndighetsinterna arbetsformer i övrigtinom den då sektorintegrerade verksamheten. Det nu samlade underlaget frånprogramorganen bekräftar enligl STU:s uppfallning den i praktikenupplevda överiappningen. Särskilt tydlig har överiappningen blivit i kontaktytanmellan STU:s och statens energiverks ansvarsområden. STUanser att del f. n. är stor risk för att "STU-kompetens" håller påatl dubbleras på t. ex. och Efn, då den ralionella lösningenenligt styrelsen är atl överföra ansvarel på STU i del ögonblick som del stårklart all vidareulvecklingsmofivet är mer industripolitiskt betingat. Dettagäller enligl slyrelsen hela tillförselområdet med undantag av kärntekniksidandär andra organ är mer kompetenta än STU. Gränsdragningsproblemalikenmellan NE och STU har enligt STU:s uppfattning varit provisorisktlöst. Vissa, särskilt i inledningsfasen av energiforskningsprogrammel,prakliska rikllinjer har funniis vilka genomgått endast mindre justeringar vidnågra tillfällen. STUföreslår följande rollbeskrivningar som utgångspunkt för en diskussion om hurgränsdragningarna på forsknings- och utvecklingssidan skall kunna förbällras.Statens energiverk stöder rent energipoliliskt motiverade forsknings- ochutvecklingsinsatser på tillförselsidan i syfte att kunna visa på en teknisktgodtagbar funktion hos ett eller flera alternativa tillförselsysiem inom ramenför en vald införandestrategi. Vissa länkar i en 1983/84:107 Bilaga 9 Indu.stridepartementet 153 sådankedja av delsystem (avgränsningsbara utruslningsdelar, komponenler, apparater)kan därvid vara tekniskt överdimensionerade eller på annal sätt ofullständigaoch därmed ekonomiskt omotiverade, men tillräckligt funktionella var för sigför all syslemfunkiionen skall kunna uppnås. En vidareutveckling av systemetoch dess delar görs avhängig en teknisk-företagsekonomisk lönsamhetsbedömningpå industrins villkor. STU stöder som huvuduppgift inomenergiforskningsprogrammet energi- och industripolitiskt motiverade insalser päenergianvändningssidan ända fram till det kommersiella stadiet. STU stöder inomenergiforskningsprogrammel även de industripolitiskt motiverade tekniskavidareutvecklingsinsatserna av olika tillförselsyslems länkar/komponenter isyfte att göra dessa kommersiella. 2.4Energianvändning i industriella processer m. m. Enligtplaneringsunderlagels förslag innefaltar programmet Energianvändning iindustriella processer verksamheler inom delprogrammen Massa och papper. Järnoch stål saml Gemensamma energitekniker. Remissinstanserna anser huvudsakligenall denna programstruktur är välmotiverad. Enligt naturvetenskapligaforskningsrådets (NFR) bedömning är den slora delen av STU:senergiforskningsprogram mycket väl utarbetad med välgrundade förslag tillförändringar. Argumentationen för ett i STU sammanhålletenergiforskningsprogram finner NFR övertygande. BFR har dock uppfattningenall STU:s verksamhet inom området energianvändning för bebyggelse bör ses somen integrerad del av STU:s övriga verksamhel. Rådet finner STU:s förslag omändrad programstruktur rimligt. En framskrivning av nuvarande verksamhel börske och insats-nivåerna bör i så fall ligga i linje med STU:s förslag. Rådetfinner emellertid i likhel med bedömningar i Efn:s rappori 3 1983 att verksamheleninom området Lokala energikällor riskerar atl uttunnas i nivåer lägre än STU:sallernaliv 3. Även på denna nivå är verksamheten av måttlig storleksordningenligl BFR med hänsyn till de lolala insatserna inom området Lokalaenergikällor från rådel, statens energiverk, vallenfallsverkel. ,bosladsstyrelsen m.fl. och med hänsyn till tempot i marknadspenetrationen. påpekaratl slödel till energiforskning inom områdel industriella processer har haftstor belydelse för atl öka energikompelen-sen och energimedvetandet hosspeciellt de mest energikrävande branscherna. Stödel bör emellertid nu skärasned enligl verkel och del slöd som är moliveral bör i slället integreras iSTU:s ordinarie program. Det är emellertid viktigl enligt attSTU:s allmänna kompelens ulnylljas i energiforskningsprogrammel, eftersom detkommer att likna STU:s tekniska ulvecklingsprogram. STU och energiverkel bördärför öka sitt samarbele. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 154 StatsföretagAB finner att del av STU föreslagna nya delprogrammet Gemensamma energiteknikerär den del av STU:s programområde som är av störst intresse med hänsyn tillStatsföretagsgruppens nuvarande energiprofil och vill tillstyrka skapandet avdet nya delprogrammet. I övrigt anför Statsföretag all STU:s långsikligaambitioner på energileknikområdet och dess huvudförslag för perioden1984/85-1986/87 bör accepteras av statsmakterna. En för hela programmetEnergianvändning i industriella processer gemensam medelsposl för slörreförsöksanläggningar och -verksamheler bör finnas och vara av storleksordningen100 milj. kr. Den av Efn föreslagna splittringen av dessa medel pådelprogrammen Trä, massa och papper saml Järn och stål bör enligl Statsföretagej komma lill stånd, bl. a. för alt den ej möjliggör stora försöksanläggningarinom delprogrammet Gemensamma energitekniker. Delprogrammel Gemensammaenergitekniker bör vidare tillföras 15-20 milj. kr. för insalser avseendeindustriellt utvecklingsarbete och innovalionsinriklade projekt inomenergitillförselområdet, vilket har föreslagits av STU men där Efn ej ansettsig kunna ta slällning. IVAnoterar all en förändrad programstruktur föresläs för STU:s del så all, förulomde kampanjinriktade branschprogrammen för järn och stål resp. papper och massa,övrigl energiforskningsslöd inordnas under ett program med benämningenGemensamma energitekniker. Delta förslag överensstämmer i sin uppläggning välmed de synpunkler som IVA framfört om det riktiga i alt inordnaenergiforskningsstödel i STU:s övriga forskningsstöd. IVA tillstyrker därförden föreslagna ändringen, men framhåller också att STU:s slöd inte enbart börvara inriktal på komponenter, utan även måste beakta systemaspekter. finner förslagel till delprogrammen rörande industriellaprocesser väl förankrat inom berörda branscher. Förbundel har med slortillfredsställelse noterat alt utveckling av leknik och metoder som kan geresultat beträffande energianvändningen på kort sikt skall priorileras.Förbundel vill vidare framhålla beträffande alt deekonomiska insatserna varit värdefulla för ett flertal industribranscher såsommassa- och pappersindustrin och järn- och stålindustrin. De långsiktiga programmenför resp. branscher har lett lill atl många goda resultat har kunnat tas framoch utnyttjas i företagens aktiviteter med effekliv användning av energin ochdärmed effektivt utnyttjande av de ekonomiska resurserna. Förbundel instämmer iSTU:s bedömning alt del är värdefulll att särskilda ekonomiska medel får utgåpå energiområdet för dessa två branscher under ytteriigare en treårsperiod. Däbör man hinna med de projekt som fortfarande har hög prioritet för branscherna.För den därefter kommande perioden, dvs. fr.o.m. har förbundetingel att erinra om STU:s satsningar på energiområdet integreras med deallmänna industriella satsningarna hos samma myndighet. Förbundel instämmer iSTU:s förslag att de medel, som utgår för energiområdet. 1983/84: i07 Bilaga 9 Industridepartementet 155 redanunder nästa treårsperiod inlemmas i teknikprogrammet. Förbundet instämmer ocksåi Kemikontorets förslag om en oförändrad ambitionsnivå. I dagens ekonomiskaläge bör man dock pä sikl överväga en viss nedtrappning av de totalaresurserna. En hårdare prioritering av fördelningen än måste då ske. anser atl delär väsentligt atl energiforskningen utförs i samarbete med berörd induslri ochstödjer tanken alt energianvändning i industriella processer fr. o. m. år 1987integreras med STU:s övriga verksamhet, vilket förutsäller erforderiigresursförsiärkning. anser vidare alt förslaget till innehåll ochomfattning av delprogrammet järn-och stålverk är väl förankrat inom branschenoch har därför kontorets fulla slöd. påpekar atl ett flertalprojekt inom stålbranschen har nått del stadium då slora försöksanläggningarbehövs för att driva projeklen vidare och vill därför underslryka behovet avde av STU begärda medlen för större försöksanläggningar. anförvidare all det är angeläget alt landel , som alternativ tillkärnkraften, satsar på utveckling av elproduktionssystem, som på lång sikl kange låga elpriser. För sin långsiktiga planering behöver förelagen ha kännedomom kostnadsutvecklingen på bl. a. olika energiformer. Järn-och stålindustrin har små möjligheler atl med dagens leknik ersätta olja medfasla bränslen. anser del därför nödvändigt med utveckling avförgasningsprocesser. Denna utveckling får dock inte begränsas lill inhemskabränslen ulan även kolförgasning måsle behandlas. Gasbehovet vid ell järnverkkan bli sä stort atl del är orealistiskt att tänka sig inhemska bränslen sområvara. Jernkontoretanser att del finns skäl som talar för att energiforskningen tilldelas samma resurser som . Vad belräffardelprogrammet Gemensamma energitekniker delar BFR STU:s uppfallning altindustrin intar en avvaktande hållning inom området solvärmeteknik och attdetta bör leda till ett minskat medelsbehov för industriellt utvecklingsarbete.Fullföljandet av kärnkraftprogrammet leder lill låga elpriser särskill undersommarhalvåret och därmed uppstår en svår konkurtenssituation för bl.a.solvärme. BFR delar även STU:s uppfattning att detta gäller även fördelprogram Värmelagring. Emellertid anser BFR atl förhållandet inte gäller förden del av verksamheten inom Värmelagring som är kopplad lill indireklsolvärmeutnyttjande, s. k. naturvärme, och för flera kombinationer av solvärmeoch värmepumpar, med eller utan lager, i lågtemperatursystem. En minskning avinsatserna inom delprogram Solvärmeteknik och i viss utsträckning Värmelagringborde enligt BFR:s mening balanseras av en ökande verksamhet inom övriga delprogram.Såvitt rådet kan bedöma har delta ej skett /82-1983/84 ochkommer ej heller till uttryck i STU:s förslag lill medelstilldelning förperioden /85-1986/87. Ökade insatser föreslås av BFR enbart inom områdetFörbränningsanläggningar. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 156 Inomområdet Värmepumpar framför BFR alt den av STU föreslagna nivån är synnerligenlåg mol bakgrund av det myckel snabba marknadsinförandet och de omfattande utvecklingsinsatsernainom industrin. 2.5Energianvändning för transporter och samfärdsel Iplaneringsunderlaget för energiforskningsprogrammel är insatserna rörandeenergianvändning för transporter och samfärdsel uppdelade på dels forskning omenergiinriktade ålgärder i transportsystemet, dels forskning omenergianvändning i fordon. () framhåller atl ett bibehållande av nuvarande ambitionsnivå är önskvärtoch sannolikt nödvändigl för att de uppställda energisparmålen skall kunna nås.Under överskådlig tid framöver kommer enligl rådet transportsektorn att varanästan helt beroende av oljeprodukler. Koslnaderna för oljeimporten är ocksåen myckel stor del i landets utrikesaffärer. För att så långt möjligtåsladkomma förbättringar i dessa avseenden krävs fortsatta ansträngningar påhushållningsåtgärder som del är angeläget att bedriva försök meddrivmedel som kan produceras inom landel. Det är därför enligt rådelangeläget att de båda delprogrammen. Åtgärder i transportsystemet resp.Användning av alternativa drivmedel m.m., koordineras väl mellan deprogramorgan som hanterar de olika anslagen inom delprogram 2 ienergiforskningsprogrammet för transporter och samfärdsel. Enneddragning av resurserna till forskning inom delprogrammet Åtgärder itransportsystemet skulle enligt TPR:s mening därför kunna fä stora negativasamhällsekonomiska effekier. STUerinrar om all ett nära samarbele finns mellan STU och TFD inomenergiforskningsprogrammel. TFD har aklivi deltagit i STU:s planering och STUhar under hand tagit del av TFD:s planeringsunderlag. STU finner därför attdelprogrammet Åtgärder i transportsystemet är väl avvägt såväl vad beträffarstorlek som inriktning. STU instämmer i TFD:s bedömning att en oförändradambitionsnivå bör vara huvudalternativ. bedömer del viktigl alt energianvändningen inom transportområdetstuderas. Verket anför att stora möjligheter fill besparingar av energi bedömsvara möjliga genom förändringar i transportsystemet. bör belydandemiljöfördelar kunna nås. Den totala satsningen på delprogrammet Åtgärder itransportsystemet som ryms inom TFD:s ansvarsområde borde därför enligtslatens naturvårdsverk ökas och koncentreras till de delar som är relevanta förstrukturförändringar inom transportsektorn, dvs. överföring tillenergieffektiva transportformer. bör studier göras av hurmiljöpåverkan då kan minskas. Det kan dock enligt meningifrågasättas om inte sådana studier inom transportsektorn snarare bör ske inomEfn:s program för allmänna energisystemstudier. 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 157 Länsstyrelseni län erinrar om alt en utredning om samordnad varudistribution i Örebrolän har visat att del borde finna förutsättningar att uppnå väsentligakostnadsbesparingar i varudistributionen genom samordnad distribution. Detborde enligt finnas skäl att fortsätta dessa studier på riksnivåoch göra en djupare undersökning och analys av de samhällsekonomiska vinsteräven inom energiområdet som en samordnad distribtuion kan ge. anföratt när det gäller programmel Energianvändning för transporter och samfärdselbör den del som transportforsknings-delegationen ansvarar för, integreras idess eller transportrådets ordinarie verksamhel och upphöra som en särskild deli energiforskningsprogrammet. Den del som rör energianvändning i fordon ochsom STU har ansvar för bör enligl energiverkel integreras i STU:s övriga program. Slatens järnvägar (SJ)påtalar atl TFD:s insatser inom delprogrammet Åtgärder i transportsystemet t.o. m. uppgår till ca 19,2 milj. kr. Av dessa medel har endast 0,8%fördelals på spårbundna transporter. I en översikt över kommande insatser inomenergiforskningsprogrammet har ämnesområdet spårbundna transporter hellutelämnats utan någon motivering. Mot bakgrund av att forskningsinsatsernaunder programmet Energianvändning för transporter och samfärdsel skallinriktas på atl underbygga överväganden om trafikpolitiska ålgärder, med syfteatt minska oljeberoendel inom transportsektorn, måste här enligt SJ framhållasjärnvägstrafikens höga energieffektivitet och låga oljeberoende. Med hänsyntill detta bör enligt SJ avvägningen mellan spårbunden trafik med möjlighelerlill eldrift och vägtrafik behandlas i energiforskningsprogrammel. påpekar att vägsektorn nästan hell måsle förlila sig på statligainsalser för ulrednings- och utvecklingsarbete på energibesparings-området, varförverket förordar att denna sida stärks. anser alltransportforskningsdelegalionens anslag till energiforskning inte bör sänkasunder den nivå på 12 milj. kr., som TFD framfört som sill huvudalternativ. Statens väg- ochtrafikinslitut delar TFD:s uppfattning om all del även fortsättningsvis krävsresurser för en fortsatt kompetensutveckling och kunskapshöjning beträffandeöversiktliga och generella samband inom områdel transportsystem - energi.Institutet delar också TFD:s uppfattning om forsknings- och utvecklingsinsatserrörande effekten av s. k. ålgärdspa-kel. En precisering och prioritering avvilka ålgärdskombinationer som bör studeras är dock nödvändig, eftersom sådanasludier ofta kräver slora resursinsalser. Institutet har uppfattningen all detär effektivl att i vissa sammanhang koncentrera begränsade forsknings- ochutvecklingsresurser lill ett fåtal frågeställningar - t.ex. effekten av ändradinriklning och nivå på driftverksamheten inom väg- och trafikområdet.Institutet framhåller särskill behovel av att ett fasl system förhastighetsmätningar byggs upp. Ett sådanl syslem skulle göra det möjligl attfölja förändringar i trafikens 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 158 hastighetsnivåeroch därmed även förändringar i bilarnas bränsleförbrukning. lordeförulom förtjänsterna på energiområdel även kunna utnyttjas lill andra formerav trafikanalyser. Sjöfartsverketanser att TFD:s förslag om bibehållande av oförändrad nivå skall varavägledande. Inom denna ram bör TFD ha möjlighel och ulrymme att göra rimligapriorileringar. påtalar vidare det orimliga i att TFD:sfinansiering på sjöfartens område hell föll bort vid planeringsalternativennedskärning. Luftfartsverketinstämmer i allt väsentligt i TFD:s beskrivningar av nuläget och ibedömningarna för den framtida inriktningen av energiforskningen inom delakluella delprogrammel. Verket påpekar vidare atl även om inga projekl somberör flyg pågår i delprogrammel Ålgärder i transportsystemet kommer troligennya projekt all kunna initieras under den kommande programperioden. Programstruktureninom BFR:s nuvarande ansvarsområde föreslås av BFR bli någol förändrad undernästa ireårsperiod genom att de nya delprogrammen Nalurvärme, Systemteknik,Genomförandefrågor inrättas. Programelemenlel absorplionsvärmepumpar föreslåsflyttat från delprogram Värmelagring till delprogram Värmepumpar. Delta innebäralt tidigare delprogram uppdelats. De föreslagna delprogrammen inom programmelEnergianvändning för bebyggelse är Solvärmeteknik, Värmepumpar, Naturvärme,Energilagring, Värmedislribulion, Genomförandefrågor och Systemteknik. Vidarehar STU föreslagit atl STU:s område inom programmel Energianvändning förbebyggelse för perioden /85-1986/87 hänförs lill delprogrammel Gemensammaenergitekniker inom programmel Energianvändning i industriella processer m. m. anser all uppläggningen av förslagel lillverksamhetsplan för programmel är ambitiös. Tyvärr har inte förslagel enligtinstitutet blivit så väl genomarbetat som vore önskvärt. Institutet påtalarvidare att teknikfrågorna dominerar i förslaget som del på fleraställen sägs all systemfrågor, genomförande och uppföljning kommer atl varaviktiga . STUpåtalar i remissvaret en ökande överlappning mellan de olika programorganensansvarsområden. BFR:s förslag till verksamhetsplan medför enligt STU exempelpå sådana kontaktytor mol STU rörande Värmepumpar inom områdenasystemorienlerade komponenlstudier innefattande förångarkonstruklioner,avfroslningsleknik, preslandaökning hos kompressorer, andra drivkällor än eloch höjning av värmefaktor. STUanför vidare angående Absorpiionsvärmepum'par områdena framtagning av nyamediapar för uppvärmningsändamål och grundforskningsinsatser beträffandeteorier för absorbatorprocesser. 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 159 Dennauppräkning av insalser inryms enligt STU hell i STU:s förslag. Exempelpå ytterligare sådana kontaktytor anges av STU vara latent värmelagringinnefattande begränsade grundforskningsinsatser främsl beträffande metoder förvärmetransport saml vidare termokemisk energilagring innefattande begränsadegrundforskningsinsalser, syftande främst lill teknisk bedömning av nya hittillsbeaktade möjligheter. STUhar för termokemisk energilagring föreslagil alt insalserna i första hand skerinom programmet Energirelaterad grundforskning. De insatser som planeras av STUoch NFR samordnas inom NFR:s energiutskott. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () påpekar atl ett rationellt sättatt åstadkomma en effektiv energihushållning är alt ta hänsyn tilllokalklimatologiska förhållanden vid planering av ny bebyggelse. Beräkningaroch mätningar visar enligt att energiförlusterna från en byggnad kan varaupp till högre på en, ur lokalklimatologisk synpunkt, exponerad platsjämfört med på en skyddad plats. har utvecklingen avmetoder för sådanl hänsynstagande lagit fart, men ylleriigare forsknings- ochulvecklingsinsalser krävs menar . anser vidare all forskningsinsatserpå detta område kan bli samhälls- och privatekonomiskt myckel lönandeinvesleringar för framliden. framför uppfattningen all elvärme även efter enkärnkraftavveckling kan vara ett goll alternativ i vissa fall. Med hänsyn tillden starka reduktionen av uppvärmningsbehovet, som ernås framledes videnergisnål bebyggelse, kan dvärmen få god konkurtenskraft i områden med lågvärmetäthet anför verket. Vatlenfallsverkel anser att billigare systemlösningarför värmeförsörjningen är önskvärda och pekar på möjligheten all nyttjabefintliga eldislributionsnät. noterar med lillfredsslällelse all Efn:s rapport nr 3förordar alt tappvallenvärmning och rumsuppvärmning ses som två separata behovmed olika varaktighet. Föreningen delar också uppfattningen all de bådabehoven tenderar all bli av samma storleksordning. Grundsynen innebär enligtelverksföreningens mening att de olika behoven kan tillgodoses med skildatekniska lösningar, vilkel även underlättar introduktion och användning avkombinerade försöijningssystem/tillför-, selsätt. Speciellttappvallenvärmningen är av inlresse i byggnader som försörjs meddirektverkande el. Systemlösningar för effektivare tappvallenvärmning kan varaen dellösning för alt långsiktigt kunna bibehålla el som huvudsakliguppvärmningsform i nämnda byggnadsbestånd.