prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — förädlingsvärde (exkl. fritidshus), som är ellmall på värdet av de tjänsler som bosladsseklorn producerar, ulgjorde avbruiionationalproduklen eller ca . i löpande priser. Kostnaderna ibostadsbyggandet steg kraftigt under senare delen av 1970-talel. Ökningstaktenkulminerade såväl för flerbostadshus som för gruppbyggda småhus.Därefter har ökningstakten varit avsevärt lägre. Delta framgår bl. a. avföljande uppgifter från SCB:s låneobjektssta-listik över de genomsnittligabyggkostnaderna för statligt belånade flerbostadshus och gruppbyggda småhusmed preliminärt beslut om bostadslån . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Genomsnittliga byggkostnader åren 1978-1982.Källa: SCB Genomsnittlig yta', m" kr./m" ' för flerbosladshusenbosladslägenhetsyta och för åren 1978-1980för småhusen bostadsyta. Därefter primär bruksarea (BRAp). Även ökningstakten ifaklorprisindex har avtagit. Den har nästan halverats jämförtmed föregående år för såväl flerbostadshus som gruppbyggda småhus. För all ytterligarebegränsa prisökningarna har regeringen beslutat att uppräkningen avtidskoefficienten skall begränsas till högst . Dessutom ändrasmetoden för fastställande av lidskoefficienten så all den fastställs månadsvisi efterhand och återger den faktiska prisnivån under månaden. Bosladsstyrelsenhar tilldelats tillfälliga resurser för att utreda formerna för en utvidgadkoslnadsuppföljning så alt begränsningen av tidskoefficientuppräkningen inlekompenseras via den produklionskosl-nadsanpassade belåningen. Utvecklingen av kostnaderna för drift ochunderhåll Drifts- ochunderhållskostnadernas andel av de totala kostnaderna förfastighetsförvaltningen har ökat . utgjorde dessakostnader och kapitalkostnaderna av de totala förvaltningskostnaderna.Motsvarande andelar var 63 resp. . I följande tablå redovisas deolika kostnadsposterna inom SABO-förelagen . 1983/84:100 Bilaga 13 I SABO-företagens kostnader för kapital, underhälloch drift . 1978 1979 1980 1981 1982 65:73 69:67 77:57 86:09 97:43 2/:72 35:35 39:43 46:03 47:90 18:95 24:05 33:87 42:82 48:38 45:88 49:48 .54:36 60:34 66:27 158:28 178:55 205:24 235:29 259:98 Utvecklingen av drifts-och underhållskostnaderna belyses också av bosladsstyrelsens beräkningar förnyproducerade flerbostadshus. Beräkningarna visar att för en typfasiighel hardessa kostnader ökal från /nr år' 1978 /m" , dvs.med 95%. Exkl. bränsle uppgår ökningen under denna lid lill . Somjämförelse kan nämnas all konsumentpriserna också ökade med61 %. Utvecklingen av drifts-och underhållskostnaderna är oroande och har medfört alt del för mångafastigheter inle har varil möjligt alt följa de planer för underhållel som harlagls fasl. De underhållslån som slod lill förfogande på kapilalmarknaden underår 1983 och möjligheierna för de allmännyttiga bostadsföretagen au fåräntebidrag för dessa lån bör ha gjort del möjligt atl ta igen en del aveftersläpningen i underhållel. har nyligenbeslutat (prop. 1983/84:40 bil. BoU 11, rskr 63) all inom ramen förbosladsförbällringsprogrammet införa ett särskilt statligt räntestöd förgemensamt underhäll, reparationer och energibesparande ålgärder i hyres- ochbosiadsrättshus. Syftet med räntebidraget är att möjliggöra nödvändigtunderhåll och utjämna de skillnader i skatteeffekter mellan olika upplålelseformeroch faslighetsägarekalegorier som uppslår om åtgärderna finansieras med lån. Kreditförsörjningen för underhåll, reparationeroch energisparande Del räntestöd förunderhåll m. m. som har beslulal om förutsätter kompletterande finansieringav åtgärderna på den opriorilerade kreditmarknaden. Motsvarande gäller föråtgärder som stöds med energispar-bidrag eller bidrag till installationer föruppvärmning m. m. i de fall bidragen rör bostadshus. Lån på den oprioriterademarknaden lämnas av stads-hypoteksföreningarna, SPAFI, GIGAB, , PK kredit, Agro Kredit och tomträtlskassorna i Stockholmoch . Lån kan sökas genom affärsbank, sparbank eller föreningsbankeller direkt av stadshypoteksförening. 1983/84:100 Bilaga 13 14 För att uppnå en viss likformighet ifråga om administration, villkor m. m. förlångivningen har delegationen för bostadsfinansiering, DFB, (ln 1967:30) haft överläggningar med instituten påden opriorilerade kredilmarknadenoch med bankföreningarna. Överläggningarna har även syftat lill atl finna former för alt gemensamt förebygga ochlösa kreditproblem. Jag finner delangeläget atl för redogöra för resultaten av överläggningarna i huvuddrag. Oprioriterade lånför underhåll, reparationer och energisparande skall i huvudsak baseras påde förutsättningar som följer av bidragsmyndigheternas beslut ibidragsärendel. Av dessa beslut framgår bl.a. den godkända kostnaden för åtgärderna och,i förekommande fall, vilka amorteringar som ligger till grund förräntebidragsberäkningarna. För huvuddelen avden oprioriterade utlåningen kommer i princip atl lillämpas en lägstagräns för oprioriterade lån på . Lån på lägre belopp får sökas hos bankerna. Om det krävs säkerhet i form av kommunalborgen skall inslitutel medverka lill alt söka borgen. När kommunen harbeslutat i borgensärcndel beslutar institutet om lån. Lån betalas utsenast i så nära anslutning som möjligt lill atl åtgärderna har genomförts. Om låntagaren behöver särskild byggnadskredit lämnas denav den bank som företräder institutet eller av det instilul som har beviljat länet. Byggnadskredilen lämnas i sådanaformer alt avlyfiel för låntagaren i praktiken endast innebär ell byte avmottagare för räntebetalningen. a. sladshypotek och SPAFI kommer normall all kunna betalas ut etappvis om del behövs förfinansieringen . DFB kommerframdeles att ta initiativ till ett ärligt möte med diskutera de övergripande frågor som kanvara aktuella från lid lillannan. För alt lösa kredilprohlem i enskildafall kommer del all skapas en ordning medförebild i för byggnadskredilfrågor. Lånesökande som harbeviljats räniestöd för underhåll m. m., energibidrag eller motsvarande kan få kredilprohlem prövade av engrupp inom DFB i samverkan med enföreträdare för vardera sladshypolek, SPAFI och övriga inslilulgemensaml. öm del behövs kan bankföreningarna adjungeras lill gruppen. Del bör förutsättas att kredilprohlemnormall löses av instituten själva utan inblandning av DFB. Anmälningar omkredilprohlem lämnas till . 1983/84:40 bil. 9 (s. 47) bör länsbostadsnämnderna hålla nära kontakt med kommunernaför alt underlälta atl borgens verksamheten löper smidigt. Frågor om borgen skall alltså inle i normala fall behandlasav DFB. Bosladsstyrelsen kommer atlinformera om möjligheterna att pröva kreditproblem i enskilda fall. 1983/84:100 Bilaga 13 15 I sinanslagsframställning för /85 refererar bosladsstyrelsen resultatet av enenkät till kommunerna om bosiadsmarknadslägel . Av de 113 kommuner som ansågall bosiadsmarknadslägel påtagligt hade förändrats menade drygt90 alt förändringen hade inneburitatt överskott på lägenheter uppkommit eller att överskottet ökat. räknar 57 kommuner medpåtagliga förändringar av bostadsmarknadsläget.Av dessa uppgav 37 att överskott på bostäder uppkommer eller att detökar. Enligt SCB:sundersökning av outhyrda lägenheter i flerbostadshus ökade antaletlägenheter som var lediga lill uthyrning frän 30000 till nära 40000ett år . var 3,av de allmännyttiga företagensbostadslägenheter i flerbostadshus ouihyrda. Motsvarande andel för september1983 är . Kommuner med högst 75 000 invånare har störst andelouthyrda lägenheter - 3,. För kommuner med mer än 75000 invånare var andelen 1,. och , varskommuner inte ingår i de två förstnämnda storieksgrupperna, var andelenouthyrda lägenheter 0,2 resp. 2,. I 48 kommuner var av de allmännyttiga bostadsföretagens beståndledigt lill uthyrning den 1mars 1983. hartidigare beslutat om vissa stödåtgärder för bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 3, rskr 112).Åtgärderna innefattar dels särskilda låneregler och lån för atl underlätta attbostäderna skall kunna byggas om och utnyttjas för andra ändamål, dels 50milj. för stöd till de värst drabbade företagen. har nyligenbeslutat (prop. 1983/84:26 bil. 3, BoU 7, rskr 60) aU anvisa ytteriigare 15 milj.kr. förstödverksamheten, då det nuvarande anslaget harvisat sig klart otillräckligt med hänsyn till de behov som företagen redovisar. Ökningen i hyrornavar enligt SCB:s årliga bostads- och hyresundersök-ningargenomsnittligt sett lägre under är 1982 än . I följande tabellredovisas förändringar i hyror inkl. bränsle för hyreslägenheter från olika byggnadsperioder. Procentuella förändringar av månadshyran åren 1979-1983för hyreslägenheterfrån olika byggnadsperioder 1983/84:100 Bilaga 13 16 Jag har medlillfredsslällelse noterat den överenskommelse för som har träffatsmellan parterna på hyresmarknaden och som innebär en begränsning avhyreshöjningarna lill i den del deavser drifts- och underhållskostnader (exkl. bränsle). Samhällets stöd till bostadsproduktion ochbostadskonsumtion Slalens och kommunernasslöd lill bosladsseklorn har ökalsnabbi sedan millen av 1970-lalet och uppgår nu lill belydande belopp. Destörsta direkta stöden inom bostadspolitikens ram är bostads- ochräntebidragen. Därutöver lämnas ell belydande indirekt slöd i form avskaitesubveniione-ring för egnahemsägare. Denna uppkommer genom egnahemsägarensmöjlighet all vid inkomsttaxering tillgodogöra sig underskoiisavdrag tillföljd av lån i fastighet. Slalen tillförs även intäkler från bostadssektorngenom hyreshusavgiften. Bostadssubventionernas utveckling under åren 1979-1983redovisas i följande tabell. Bostudssiibventionernas och hyreshusavgiftensutveckling . Bostadsbidrag' Räntebidrag Skatlesubvention för egnahemsägare-Hyreshusavgift 12.0 -0,4 ' Innefattar såväl deslatliga och de statskommunala bostadsbidragen som de kommunala bosladstilläggentill folkpension. - För åren 1979-1981redovisas resultaten av taxeringssiatis-liskaundersökningar. Såväl fasligheter med överskoll som Casligheler med underskott har beaktats. Starkt bidragande orsakertill ökningen av subveniionerna har varit byggkosinadsökningarna och del högaränteläget samt avdragsrätlen. Del har skett en starkförskjutning mellan subvenlionsformerna. Medan bostadsbidragen är 1976 svaradeför av de totala subveniionerna, var motsvarande andel . Undersamma period ökade skaliesub-ventionernas andel från lill . Utvecklingen avbostadssubventionerna står i strid med såi7äl bostadspolitiska ochfördelningspoliliska som samhällsekonomiska mål. Trots de beslut som riksdagentidigare har fattat om en begränsning i avdragsrätlen vid beskattning, omminskningar av räntebidragen för åtskilliga årgångar av slalligt belånadebostadshus saml om den särskilda hyreshusavgifien 1983/84:100 Bilaga 13 17 som skall bidra lill all finansiera subveniionerna förtillkommande årgångar av bostäder beräknas de totala subventionernafortsätta att öka. Begränsningen av underskoltsavdragen har, vilket börunderstrykas, fördelen all den motverkar den snabba uppgång i fastighetsvärdensom har skett och bidrar därmed till en sundare utveckling pä fastighetsmarknaden. har beslutat om ytterligareulgiftsbegränsningar inom räntebidragssystemet (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU12, rskr 95). De s.k. retroaktiva räntebidragen slopas. För hyres- ochbosiadsrättshus återinförs tidigaregällande syslem som innebär au de räntekostnader som del retroaktivaräntebidraget är avsett atl täcka betraktas som en del av projektetsproduktionskostnad och belånas på samma sätt som övriga delar. Vissa kompensalionsålgärder har vidtagits för atlmotverka större kostnadsökningar i produktionen. Dessutom harriksdagen beslutat om en reducering av räntebidrag lill störresmåhus. En ekonomisk styrning mol mindre småhus är motiverad av såvälbostadspolitiska som fördelningspolitiska skäl. I samma proposition aviserades att förslag skall föreläggasriksdagen om en statlig fastighetsskatt . Skatten utgör ell viktigtled i regeringens strävan all begränsa budgetunderskottet. Skallen skall islorl sett omfalla allafasligheter, dvs. även de fasligheter som inte berörs av den s.k.hyreshusavgiften. Skatten skall även ses som ett instrument för att uppnå målet om en solidarisk omfördelning inom bosladsseklorn.Skatten skall utgå med en viss procentsats pä taxeringsvärdet. Avsikten är alt fastighetsskatten skall ersättahyreshusavgiften. Under förutsättning atl faslighetsskatten införsberäknas samhällets stöd till bostadssektorn bli följande. Ikalkylerna har hänsyn tagits lill subveniionerna avdel 10-åriga bosladsförbällringsprogrammet. Beräkningarna grundas på ell anlagande om nybyggande av 35000 lägenheler ,på en slaisläneränla på 11,och på attkostnadsökningen blir . Beräkningsförutsättningarna innebär antagande om en hög real ränta. Det av regeringen uppsatta målet förkostnadsutvecklingen bör innebära en på sikl lägre räntenivå än vad som här har antagits. påverkarberäkningarna av främslräntebidragen och skaliesubvenlionerna för egnahemsägare. 2 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 13 18 Bostadssubventionernas ochhyreshusavgiftens/fastighetsskattens utveckling -0,6 -1,7 -1,7 -1,7 -1,7 Kalenderåret 1984motsvarar /85 osv. ' Innefattar såväl destatliga och statskommunala bostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggentill folkpension. Såväl fastigheter medöverskott som fastigheter med underskott har beaktats. ' Till den delavgiften/skatten berör bostäder. 1982/83 Utgift 39464000 1983/84 Anslag 45436000' 1984/85 Förslag 52102000 ' Pä tilläggsbudget 1 haranvisals . ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift alt främja bostadsförsörjningen. Denär också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Därutöver åligger detstyrelsen att handlägga ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokalerm. Bosladsstyrelsen leds aven styrelse med sju ledamöter. Chef för bosladsstyrelsen är engeneraldirektör, som tillika är styrelsens ordförande. Inom styrelsen finnsfyra byråer: boendebyrån, byggnadsekonomibyrän, rällsbyrån och adminislrativabyrån samt ett personalkontor. Vidare finns en informationsenhet, enförfaltningsenhet samt ett verkssekretariat som är direkt underställda verkschefen.Till styrelsen har knutils en samlingslo-kaldelegalion, ett råd för belånings-och värderingsmetoder och ett bo-sladssociall råd. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1984/85 -H 913 000 -f 6 042 000- (därav lönekostnader) Ersättning lill kommunerna för deras medverkan i arbetet med åtgärder mot slrålrisker i ' Exkl. personal vidrevisionskontoret och lokalvårdspersonal. för , utvecklatdatorstöd, (prel. beräknat). för lokalvårdvid statens planverk och kostnader för koslnadskoniroll- grupp(l .) koslnaderför L-ATF-ålgärder (. Bostadsstyrelsenkonstaterar all styrelsen befinner sig i en särskilt besvärlig situation närdet gäller att beskriva konsekvenserna av resursminskningar eftersom hela detbostadspolitiska området är föremål för en vitlsyftande och ingående prövning.Styrelsen kan emellertid vid ett samlat övervägande av dels effekterna förstyrelsen av en tillämpning av huvudförslaget, dels vad regeringen har anförti budgetanvisningarna om det samhällsekonomiska läget i princip godta atthuvudförslaget tillämpas för /85. Styrelsen påpekar dock altminskningen av anslaget till förvaltningskostnader inte får bli större än . Antalet besvärsärendenhar minskat med drygt 300 från föregående budgelår. Minskningen avser i förstahand ärenden rörande bostadsan-passningsbidrag och energisparslöd. Den berorlill viss del på atl anlalel ansökningar om energisparslöd har minskat kraftigl.I övrigl kan minskningen förklaras av den kursverksamhet som bosiadsverkel harbedrivit och de mera generösa bestämmelser om bostadsanpassningsbidrag somträdde i kraft . Även besvär i fråga om beslut om bostadslånhar minskat. Däremot har antalet besvär i fråga om bostadsbidrag ökat med ca100. Även anlalel ärenden angående eftergift av bostadsbidrag i samband medåterkrav har ökal avsevärt . Bosladsstyrelsen finnerall resurstilldelningen lill bosiadsverkel sätter mycket snäva gränser för denvikliga utrednings- och utvecklingsverksamheten. En väg alt främjaerfarenheisåterföringen och utvecklingsarbetet i övrigl inom verket kan enliglstyrelsen vara au i ökad utsträckning knyta an lill forskningen inom samhällsbyggandel. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 20 Under /83har bosladsstyrelsen inventerat värde- och säkerhelshandlingar vid trelänsbostadsnämnder. Föregående budgetår inventerades sex nämnder. Styrelsenhar vidare inspekterat sex länsbostadsnämnder som ett led i sitt slöd tillnämnderna i deras arbete med granskning a.' förmedlingsorganens handhavande avbostadsbidragen. Under /82 inspekterades sju nämnder. Bosladsslyrelsen föreslår bl.a. följande. Pris- och löneomräkningm. Övrigaförvaliningskoslnader tillförs utöver huvudförslaget en resursförstärkningmotsvarande hälften av den portokoslnad som har föranletls av ändringen itjänstebrevsförordningen (+ . Poslen för lokalvård, förvilken styrelsen har samordningsansvar, ökas med . för att täckaplanverkets andel av kostnaderna. Medel för tryckning avblanketter bör beräknas utifrån den faktiska medelsförbrukningen (4- 441 000kr. förlokalkostnader bör las upp enligt beräkningar (4- 273 000kr.) Poslen Ersättning lillkommunerna för medverkan i arbetet med ålgärder mot slrålrisker i byggnaderbör tas upp med oförändrat belopp. För forskningsverksamhetyrkas , varav . Intäkterna förpublikationer beräknas lill . Inom bosladsslyrelsenbedrivs lillbaka ulredningsarbele rörande utvidgal dalorsiödtill verksamheten vid styrelsen och länsbostadsnämnderna. Avsikten är bl.a. alt nya ADB-ruliner för ulbelalning,bokföring och avisering av lån skall göra del möjligl för länsbostadsnämndernaall snabbi och enkell få lillgång lillde uppgifter som finns registrerade om lånen samt ge förutsättningar förautomatisering av vissa rutiner vid nämnderna. Nya ADB-ruliner är enförulsälining också för all införa s.k. nelioavisering av ränlebidragen.Netloavisering innebär atl räntebidragen uibelalas direkl lill bollenlåneinsliiuleni stället för till låntagaren. Jag återkommer lill denna fråga under anslagetB 4. Räntebidrag m. m. Jag anser all del är angelägel all arbetet med del ökadedalorstödel bedrivs skyndsamt och all störningar i lidsplanen undviks i såvälden centrala som den regionala delen. Erfarenhelerna från den försöksverksamhetsom har bedrivits kommerenligt vad jag har erfarit all avrapporlcras lill regeringen under våren 1984.Därefter kan beslut om genomförande enligl förordningen (1981:266) ominvesleringar i slatliga ADB-syslem tus. Bosladsslyrelsen har uppskattat att ca3000000 kr. erfordras för det fortsatta utredningsarbetet under budgelåret1984/85. Jag har i sammanställningen tagit upp ett för ändamålet preliminärt beräknal belopp av denna storlek. 1983/84:100 Bilaga 13 21 Bosladsstyrelsen hari olika sammanhang understrukit det allvarliga i de olika påpekandensom styrelsens revisionskonlor har gjort i samband med inspektioner avlänsbostadsnämnderna. Det har bl.a. gällt brister i hanteringen av räntebidragssyslemel, vilket har lett lill felaktiga utbetalningar till men för såväl staten som enskilda. Del kaninte heller uteslutas atl nämndernapå grund av oklara bestämmelser och en pressad personalsituation har godkäntför höga byggkostnader. För atl komma till rätta med del sistnämndaproblemet kommer reglerna all ses över. Jag föreslår också att tillfälligaresurser anvisas för alt förbällra kostnadskontrollen vid bostadslångivningen. Jag återkommer till frågan under anslaget B 3. Bosladsslyrelsenhar i sin anslagsframställning strukit under alt dispositionsrätt tillforskningsmedel kan förbällra möjligheterna all direkt få lill slånd för verket angelägen forskning. Forskningsfrågornaavses bli behandlade i en särskildproposition lill . Jag återkommer tillden av aktualiserade frågan i det sammanhanget. För nästa budgetårbör medel för bosladsstyrelsens verksamhel beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag har dessutomberäknat medel för kommunernas medverkan i arbetet med åtgärder motslrålrisker i byggnader (. Med hänsyn tillvad jag har anfört och med hänvisning till sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att tillBostadsstyrelsen för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 47467000 1983/84 Anslag 20998000 1984/85 Förslag 37401000 I varje län utomGollands län finns en länsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för denslatliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. I Gotlandslän fullgörs motsvarande uppgifter av . Prop.1983/84:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader, förslagsvis + 5 735000 + 4947000 + 1871000 -(- 6039000 + 5 690000' -1- 997000 -32000000 -27 225000 -fl 1000 000 - 1633 000 -1-11000000 -1633000 ' Inkl. kostnader för L-ATF-åtgärder (675 000kr.) Även om en stor del avtillgänglig statistik över ärendemängder under det gångna budgetåret har visatpå minskande tendenser innebär detta inte atl arbetsbelastningen pålänsbostadsnämnderna minskar på samma sätt. Den största delen av nämndernasarbete avser låneförvaltande uppgifter. Antalet utestående län uppgick vid detsenaste till ca 1059000 omfattande nära 69 miljarderkr.Konverteringarna av underliggande lån är en arbetsuppgift, som har ökat starkti samband med de fortgående strävandena hos bottenkreditinstituten att förkortasina bindningslider. Även pantförskrivningsärenden, övertagande av lån,inlösen av lån och kapitalbesked är tidsödande uppgifter. Dessutom har antaletexekutiva auktioner ökat mycket kraftigt. pekarvidare på del omfattande merarbele med avseende på utbildning av verketsmedarbetare samt information till låntagare, kommunala handläggare, byggföretagm.fl. som föranleds av de ofta återkommande ändringarna av läne- ochbidragssystemens regler. Dessa ändringar försvårar dessutom för myndigheternaall agera effektivl och alt nå ut tillräckligt snabbi med kunskap om ändradefinansieringsförutsättningar. Bosladsstyrelsen serockså allvarligt på de olika påpekanden som styrelsens revisionskontor hargjort i samband med inspektionen av länsbostadsnämnderna. Ett exempel, delvisföranlett av resursbrister vid nämnderna, gäller hanteringen avräntebidragssystemet, där bosiadsverkel i en rad fall inle har beaktat ellerkunnat beakta ändringar av räntesatsen på underliggande kredit. Detta har isin tur lett till felaktigheter.Förhållandet har även uppmärksammals av revisorer. intensivt arbelepågår inom projekten administrativ rationalisering (AR) och utvidgat datorstödlill verksamheten vid och Prop.1983/84:100 Bilaga 13 23 länsbostadsnämnderna (UDS). Några mer märkbara resultatväntas dock inte kunna nås i verksamheten förrän om (AR-projektel /86 och 1986/87). I sammanhanget börtilläggas atl flera länsbostadsnämnder är små enheter, vilket gördet svårt att i praktiken uppnå rationaliseringsvinster i form av t.ex.minskning av personalstaten. En viss minskning och omfördelning av personalresurserna sker inom och mellan nämndernaunder innevarande budgetår. Med nuvarande ochförväntad arbetsbelastning på organisationen under detta och nästabudgetår ser styrelsen det mycket svårt att med bevarade anspråk påeffektivitet, kostnadskontroll och rättssäkerhet i ärendehanteringen ochlåneförvaltningen ytterligare minska länsbostadsnämndernas personalresurser.Tvärtom kan ytterligare minskningar av resurserna inomlänsbostadsnämndsorganisationen störningar i handläggningsprocessen medåtföljande problem för bl. a. byggsysselsättningen och ökade risker förförluster i låneverksamheten. Bosladsstyrelsen föreslår bl. a. följande. Pris- och löneomräkning . Länsbostadsnämndernaspersonalresurser bör behällas oförändrade i förhållande /84. Styrelsen framhåller därtill vikten av attarbetsmarknadsmyndigheterna också framgent kan ställa arbetskraft verkets förfogande i samma utsträckning (39anställda) som innevarande budgetår. Förvaltningsposteni övrigt måste beräknas med utgångspunkt i budgeten för länsbostadsnämndernaför /84, uppräknad med avseende på prisökningar och utan någonminskning . stryker under att de ofta växlande och nyaarbetsuppgifterna innebär krav på atl personalen får nödvändig utbildning.