prop · G703144 · 1983-12-31 00:00:00 — Om man taralltför lätt på denna förklaring kommer detla av sig själv att leda tillmissbruk. haringa invändningar mot förslaget att flyktingförklaring skall kunna sökas utansamband med ansökan om UT och atl i alla asylärenden skall ta ställningtill om sökanden får stanna enligt 3§ UtlL. För att inte onödigtvis utsättasökanden för risker anser - utom beträffande de fall då flykfingförklaringlämnas - att grunden för tillståndet (3. 5 eller 6 § UfiL) inte bör framgå avdel beslulsmeddelande som skickas ut. Den bör i stället anges genom en internanteckning i verkets handlingar rörande den enskilde. Flyklingförklaring börenligt verket undanlagsvis kunna utfärdas för den som önskar behålla sitthemlandspass, om en godtagbar förklaring lämnas. Enbart en önskan all kunnaresa lättare är inte tillräcklig. Rödakorset ansluter sig till kommitténs föreslagna ändringar beträffande rättentill flyktingförklaring. En av de positiva effekterna av kommitténs förslag ärenligt Röda Korset att de personer som det rör sig om får möjlighet att ansökaom ekonomisk hjälp till familjeåterförening över del särskilda anslag somadministreras av AMS. Uppskjuten invandrarstalus vid s.k. snabb anknytning Majoriteten av remissinstanserna anser det nödvändigt attbehålla ordningen med uppskjuten invandringsprövning. Många av dessa föreslårdock en förkortning av prövotiden och en allmänt generösare praxis. Kammarrätteni anser således att en en uppskjuten invandringsprövning ärnödvändig även i fortsättningen. Nuvarande praxis sägs böra bibehållas, mentillämpningen får ej leda till direkt stötande resultat. RPS framhåller alt detinte är möjligt atl avstå från en ordning med uppskjuten invandringsprövning.Även om det är svårt att få fram en tillfredsställande utredning till denförsta tillståndsprövningen, är det enligt RPS:s uppfattning just förstagångsfillståndetsom är speciellt viktigt. Det måste därför ställas krav på alt det grundas påen tillfredsställande utredning. RPS ser det vidare som självklart atl ävenandra omständigheter än vistelsens längd skall tillmätas betydelse vid fillståndsprövningen,om ett anknytningförhållande upphör. Att utlänningen har funnit sig tillrätta iarbetslivet och samhället i övrigt måste emellertid spela en ringa roll. En ny prövolidskall enligt RPS löpa, om utlänningen får UT på grund av en ny anknytning. vill för sin del stryka under IPOKs konstaterande, attäktenskap/samboende som är konstruktioner i syfte att ge tillstånd ellerupplevs som ett problem i de flesta invandringsländer. Del är därför angelägelatt ha ett syslem som motverkar att skenförhållanden godtas som tillslånds-12 1983184. 1983/84:144 178 grund.Systemet med uppskjuten invandringsprövning bör därför gälla även ifortsättningen Endast elt mycket kortvarigt förhållande kan inte anses grundasådan anknytning till , att bosättning här bör tillåtas även omförhållandel var seriöst. anser vidare att några fakta inte kommit fram somger anledning atl frångå den nuvarande normala maximitiden . Kortare prövolidbör liksom nu ibland kunna tillämpas, exempelsvis med hänsyn till förekomstenav ett gemensaml barn saml till situationen i hemlandet för denutvisningshotade. Om elt förhållande upphör, bör visseriigen samtligaomständigheter i ärendet vägas in, men i flertalet fall bör dock tiden varautslagsgivande. Annars försvåras enligt verket möjligheterna att upprätthållaen enkel, snabb och förklarbar handläggning av anknytningsärenden.Ifråga omavsteg från kravet på normal vistelsefid tillägger atl särskild hänsyn börlas fill kvinnor som bryter upp från äktenskap pä gmnd av misshandel, särskiltom de kommer från länder där frånskilda kvinnor kan få svårigheter. God anpassningtill arbets- och samhällslivet kan utgöra grund för tillstånd, men då endast eflerlängre vistelselider. Normall bör ny prövolid räknas, om tillstånd beviljas pågrund av ny anknytning. ÄvenLänsstyrelserna i och delar bedömningen atluppskjuten invandringsprövning är befogad. Föreningen Föreningen anser att den nuvarande prövotiden vid"snabba anknytningar" bör bibehållas oförändrad. En uppmjukning idetta avseende skulle leda till en icke önskad oreglerad invandring. På molsvarandesätt som del skedde en nedgång av invandringen vid införandel av regeln om UTföre inresa, skulle antalet fall av "snabba anknytningar" åter stiga.För att motverka de icke önskvärda effekterna vid en upplöst "snabbanknytning" - exempelvis att kvinnor återsänds till ett hemland därensamma, frånskilda kvinnor ej är socialt accepterade - föreslår föreningarnaatt man utökar prövningsfaklorerna i humanitärt avseende. Detta förfarnde tordegenom sin selektivitet vara mera ändamålsenligt än en uppmjukning av nuvaranderegler beträffande "snabba anknytningar". Enlång rad kommuner tillstyrker dock IPOK:s förslag angående en förkortning ivissa fall av Ivåårstiden. kommun värdesätter särskilt den generösarehållning utredningen föreslår skola gälla för dem som genom skilsmässa ellerisärflyttning skulle riskera utvisning till hemlandet. Den nuvarandeordningen är enligt kommunen inle bara stötande utan också inhuman. 1 mångafall får den sociala konsekvenser för t.ex. barnen eller anhöriga och även förden som direkt berörs. delar uppfattningen atl "prövotiden"bör sältas så kort som möjligt, med en eventuell maximitid somtillämpas endast i undantagsfall. kommun anför liknande synpunkter.Örebro kommun, slutligen, understryker del angelägna i att en generösarepraxis utvecklas i ärenden angående uppskjuta en invandrarstalus och störrevikt 1983/84:144 '-* 179 läggs vid de humanitära skälen samt alt den normala prövotidenförkortas. På motsvarande sätt uttalar sig även och . Socialstyrelsenvill starkt betona de negativa sidorna en s.k. uppskjuten invandringsprövning.Stor försiktighet bör enligt styrelsen iakttas vad gäller prövning av tillståndsgivningi de fall anknytningen upphört. Framförallt gäller detla kvinnor, som annarstvingas återvända till länder där skilsmässa inte är socialt accepterad. Någraremissinstanser ställer sig mer eller mindre avvisande till ordningen meduppskjuten invandrarstalus. i ifrågasätter om ejfördelarna, inte minst från humanitär synpunkt, väger över till förmån för ettavskaffande av en uppskjuten invandringsprövning. En mera rigorös kontroll vidförsta tillståndsprövningen borde kunna ersätta den uppskjutna kontroll som nuäger rum men som inte verkar särskilt meningsfull. kommun anser attden upprepade prövningen utgör en tveksam särbehandling. Kommunen ansersamtidigt alt reglerna och principerna skall vara så klara och lydliga som möjliglför atl nedbringa antalet långvariga prövningar utan åsidosättande avindividens rättssäkerhet. Även för sexuellt likaberättigademotsätter sig en ordning med uppskjuten invandrarstalus. Åldersgräns vid ingående av äktenskap Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig ifrågan stöder kommitténs förslag, att gränsen för UT-grundande äktenskapnormalt skall gå vid . Enligt kammarrätten i måstevalfrihetsmålet vika när det strider mol grundläggande värderingar i detsvenska samhället. En tillståndsgivning som sirider mol övriga i del svenskasamhället grundläggande omsorgs- och skyddsregler för unga människor bör ej fäkomma i fråga. Huvudregeln i praxis måste därför enligt kammarrätten vara, atttillstånd inte får beviljas om parterna inte uppnått svensk giflermålsålder,även om parterna har ingått äktenskap som är giltigt enligt tillämplig, oftasthemlandels, lag. Undanlag från denna huvudregel bör medges endast om synnerligaskäl föreligger. Så kan vara fallet om parterna har gemensaml barn ellerflickan är gravid. Kammarrätten vill betona att i de fall där någon av parternafortfarande är skolpliktig undantag bör medges endast i ytterst speciella fall.Även instämmer i IPOK:s uttalande atl det i princip är motiverat att krävaatt båda parter skall ha uppnått svensk giflermålsålder för att UT skallbeviljas pä grund av äktenskap eller samboende, även om utländsk lag tillåterlägre ålder. Det gör även i , samt ärkebiskopen.Rädda barnen. ,, , och kommuner säger sig också tillstyrkaförslaget. Enligt mening, däremot, talar visserligenstarka skäl för atl tillstyrka utredningens förslag, eftersom dessa unga - i deflesta fall Prop.1983/84:144 180 flickor - ofta får leva under svåra förhållanden iSverige. säger sig emellertid med hänsyn till rådande rättslägeinle kunna tillstyrka förslaget. Rådande förhållanden är dockotillfredsställande och bör enligt styrelsen bli föremål för utredning.Styrelsen hänvisar särskilt till att även äktenskap som har ingåtts med ellermellan minderåriga blir giltiga i . har vidare undertecknat dets.k. , vilket understryker nära anhörigas rätl altåterförenas. kommun anför för sin del följande: Den svenska giflermålsgränsen är inte absolut och de somär kan ingå äktenskap o.n lämnat särskilttillstånd till del. Sådanl tillstånd beviljas i de flesta fall. Tillståndbeviljas i regel inte för den som är skolpliktig. Del är inleheller ovanligt att svenska minderåriga medborgare sammanboroch för detta fordras inget tillstånd. Det är därför viktigt att göra distinktskillnad, beroende av om man är skolpliktig, i prövning av ärendenom avsteg från det generella kravet på att båda parter skall ha fyllt föratt UT skall beviljas på grund av äktenskap/sammanboende. Vid prövning av UTför fortfarande skolpliktiga bör undantag göras när det är molivaerat av humanitäraskäl. Förhållandena kan vara sådana att det skulle framstå som mer stötande attvägra UT än att ge tillstånd, även om någon part är minderårig. Del kan varaom flickan är gravid eller parterna redan har gemensamma barn. Det kan ocksågälla en flicka som ingått äktenskap och som inte längre skulle las emot av singamla familj. Den tillslåndsbeviljande myndigheten bör rådgöra med socialanämnden i kommunen. kommun anser frågan vara av så stor principiellbetydelse alt den bör utredas ytteriigare. IPOK:s förslag angående en viss liberalisering avanhöriginvandringen inom ramen för vad kommittén kallar en "anlalsmässigriktpunkt" har fått elt blandat mottagande. Kammarrätten i menaralt en generell ändring av nuvarande praxis skulle leda till en stor och oförusebarinvandring, något som inle kan sägas ligga i linje med riktlinjerna förinvandringspolitiken. Förslaget om en anlalsmässig riktpunkt tillstyrksdärför. För alt undvika eventuella lillämpningssvårigheter anges denna kvotböra avse anhöriga som inle fillhör kärnfamiljen. Del bör enligt kammarrättenankomma på statens invandrarverk att genom en prövning från fall till fallavgöra vilka ytterligare sökande som bör tas emot. Särskild hänsyn bör tas tillanhöriga till flyktingar. AMS anser inle att en generell vidgning av nuvarandefamiljebegrepp är möjligt med hänsyn till de ökade krav som en sådan vidgningskulle komma alt ställa på arbetsförmedlingsservice, bostäder och socialservice. vill i delta sammanhang starkt understryka behovet avatt man tar hänsyn till de minderåriga gifta kvinnornas situation, i de fallde saknar egna anhöriga i landet. Ofta blir den unga kvinnan starkt beroede avmannens familj. Prop.1983/84:144 ' 181 mångagånger underlättas, om hon kan fä hit sina föräldrar eller någol äldre syskoneller annan äldre släkting, som kan ge henne slöd. Styrelsen ställer sig bakomförslaget om vidgade möjligheter för anhöriga utanför kärnfamiljen altinvandra. Elt visst försteg anses böra ges flyktingar. iStockholms län tillstyrker kommittténs förslag att invandring av anhörigautöver kärnfamiljen bör medges i ökad utsträckning mot bakgrund av attfamiljebanden ofta är starkare i andra länder och särskilt bland människor inöd. Det finns därför inte anledning alt tillämpa den snäva svenska synen påkärnfamiljen. , och kommuner stöder likaså förslaget. Assyrisk-Syrianskaflyktingfonden önskar en betydligt generösare praxis än . Mansäger vidare alt en alltför restriktiv familjeåterföreningspolitik kräver mersamhällsresurser än en mer generös sådan. Det beror på att ängslan och oro förde kvarvarande ger upphov till sjukdom med åtföljande vårdbehov. Åtskilligaandra remissinstanser tar dock avstånd från förslaget. 5/V ifrågasätter detlämpliga i vad kommittén föreslår. SIV:s hittillsvarande erfarenheter avadministrationen av ell system med en anlalsmässig riktpunkt är starktnegativa. Systemet inger lätt överdrivna förhoppningar hos de sökande och derasanhöriga i . Detta leder till ell ökal anlal ansökningar som i mångafall måste avslås, vilket förorsakar besvikelser som i sin lur leder filltelefonförfrågningar och upprepade nya ansökningar. Avslagen uppfattas enligtverket i många fall som orättvisa och ger därigenom upphov till misshälligheter.Ell kvotsyslem är vidare administrativt betungande och resurskrävande. Med ettsystem som omfattar alla nationaliteter måste man räkna med, att det bliravsevärt svårare att upprätthålla ambitionen att visa rättvisa mellan skildasökande än vad som var fallet med det begränsade system som tidigaretillämpades i fråga om assyrier och syrianer från . anser att detinom ramen för gällande syslem bör vara möjligt alt ta ökad hänsyn till falldär ömmande och udda omständigheter åberopas. Skulle emellertid ett kvotsysteminrättas, har inga invändningar mot de riktlinjer för prioritering inomramen för detla som IPOK antyder. Ärkebiskopen,barnen. och frikyrkorådlsamråd ställersig tveksamma till kommitténs förslag om en anlalsmässig riktpunkt föranhöriginvandring av andra än de personer som ingär i hushållsgemenskapen. Ensådan riktpunkt kan nämligen komma alt strida mot principen om familjesammanföringsom elt övergripande samhällsmål. De fyra remissinstanserna tillägger attensamma ogifta barn, som har beviljats uppehållstillstånd av t.ex. humanitäraskäl, skall ha en självklar rält att här få återförenas med sina föräldrar"inom kärnfamiljsbegreppel". i menar att man börkunna i praxis liberalisera anhöriginvandringen genom en sänkning av dennuvarande åldersgränsen för föräldrar med samtliga barn i och genom atländra villkoren så att det räcker att ha "flera eller samtliga barn iSverige". 1983/84:144 182 beklagaralt kommittén inte har kunnal precisera kretsen av anhöriga, som har rätt attförenas sig med anhörig i , på elt sätt som tydligare ger uttryck förden generösare praxis som kommittén förordar. Man hälsar dock medtillfredsställelse att kommittén föreslår, att familjeåterförenings-politikenskall vara ett övergripande mål inom invandringspolitiken. Röda korset villockså peka på atl elt kvotsyslem bäddar för kritik och undran från de sökandevid upptäckten av att likabehandling i tillslåndshänseende inte längre gäller,beroende på att den totala kvoten är fylld. LO konstaterar i sitt yttrande altdel. allt sedan den nuvarande invandringspolitiken lades fast , harskett en uppmjukning i fråga om invandringen av anhöriga. Med hänsyn till desvåröverskådliga konsekvenser som en ytterligare uppmjukning kan innebärasäger sig LO vilja förorda ett bibehållande av nuvarande praxis. FöreningenSveriges länspolischefer och Föreningen framhåller attkommitténs liberalisering av nu gällande praxis kommer all medföra betydandeutredningsproblem för polisen, när del gäller att ta fram ell godtagbartbedömningsunderlag för beslutande myndighet. Förslaget kommer tveklöst innebäraen icke önskvärd invandring genom att påståendena om "nära anhörig"oftast är okon-Irollerbara. Kammarrätteni har inget atl erinra mol alt nuvarande praxis huvudsakligen bibehålls.Närdet gäller anhöriga som skulle tillåtas komma inom ramen för ett årligtfastställt antal bör dock i vart fall bostadsfrågan närmare undersökas. Iflertalet fall är del möjligt för sökanden att i hemlandet avvakta attbostadsfrågan m.m. löses. I de fall anhöriga här i ej i någon månbidrar till lösning av sädana frågor som boslad och försöijning bör detta vägasin in tillståndsprövningen. Inte heller har något att invända mol denmarginella uppstramning av praxis som IPOK föreslår, även om det kan komma allmedföra visst merarbete vid tillståndsprövningen. Således bör enligt verket -innan tillstånd för primärinvandring ges - om möjligl beaktas att bostadsfrågankan lösas för anhöriga. Vidare bör tillståndsprövningen påverkas av attdehärvarande förklarar alt de inte avser sammanbo med sökanden och inle kan ellervill bidra till dennes försörjning. Motsvarande gäller då det framgår all delfrämsta skälet till hitflyttning är en önskan att få del bättre på det svenskasamhällets bekostnad. Kravetpå UT före inresan Kommitténsförslag till viss uppmjukning av gällande praxis beträffande kravet på UT föreinresan har föranlett få remissinstanser att yttra sig. Dessa har nästangenomgående avstyrkt förslaget. RPSmotsätter sig således den föreslagna ordningen. Att utröna om del Prop.1983/84:144 " 183 är fråga om skenäktenskap måste enligt RPS bli en myckelsvår uppgift för passkontrollpersonalen. Detta gäller i samma grad beträffandemöjligheten att konstatera om det finns en relafion mellan parterna,motsvarande förlovning, med sikte på atl äktenskap skall ingås. RPS anser atlproblemet med de långa handläggningstiderna måsle lösas inom ramen för nugällande beslämmelser. När det gäller frågan om en liberalare praxisbeträffande anhöriga utanför kärnfamiljen anser RPS, atl frågan om derastillstånd kan lösas på ett tillfredsställande sätt genom tillämpningen av punkt4 i 33 § UtlF. RPS tillägger all en uppluckring av tillämpningen av beslämmelsernai 33 § UtlF ulgör ell allvarligt och olyckligt steg tillbaka till den ordningsom gällde före . avstyrker först och främst förslaget, attavsteg från kravet på UT före inresan skall göras i fall då äktenskap ingåttsutomlands under exempelvis en semestervistelse. Ett genomförande skulle enligtverkets mening undergräva del införda systemet med UT före inresa somvisat sig fungera effektivt. Man har enligt anledningmisstänka att det är fråga om skenäktenskap. avvisar vidare tanken allutlandsmyndigheterna skulle fä bevilja visering i ärenden av detla slag.Grundprinciperna för delegeringen av viseringsbeslulen är att det alltid skallröra sig om besök i , medan IPOK:s förslag avser bosättning. Verketmenar att de avigsidor som påpekas får lösas inom ramen för nuvarande system.Slutligen framhåller att verket inte heller kan acceptera IPOK:s meraallmänt hållna förslag till undantag från kravet på UT före inresa. En sådanordning skulle nämligen avsevärt försvåra möjligheten att ge adekvatinformation om vad som gäller i viss situation. För atl systemet skall kunnatillämpas måste de undantag som skall gälla vara mycket konkret definierade. Ävenkammarrätten i anser att det är angeläget atl undantagsfallenbegränsas genom en relativt strikt tillämpning. Några mer generella lättnaderi fråga om möjligheterna till att ta hit släktingar bör alltså inte ges, ävenom praxis bör vara mer liberal vad gäller anhöriga till flyktingar. Den kontaktmed anhöriga i hemlandet som naturiiglvis är angelägen bör enligt kammarrätteni vissa fall kunna underlättas med en mindre restriktiv viseringspraxis, dåfrämst i fråga om anhöriga till utlänningar som har fått stanna i av flyktingliknandeeller andra politiskhumanitära skäl. Angående specialfallet med invandrare somunder sin årliga semestervistelse i hemlandet ingår äktenskap med en landsmanvill kammarrätten anföra följande: I dessa fall bör i första hand övergå vas om del ärpraktiskt möjligt att den i bosatte före semesterresan till hemlandetförser myndigheterna med den utredning om exepelvis parternas tidigare relationsom är nödvändig och därvid erhåller ett ej bindande förhandsbesked. I de fallnegativt förhandsbesked meddelas skall kravet på UT före inresan upprätthållas.För det fall positivt besked erhålles kan detta tillsammans med bevis omingånget äktenskap saml erforderlig visering accepteras som grund för inresaoch prövning av UT-ansökan här i landet. Även med föreslagen ordning är detnödvändigt att tillämpa uppskjuten invandringsprövning. 1983/84:144 184 Förslagetavstyrkes även av Föreningen och Föreningen . Advokatsamfundethar emellertid en annan uppfattning. Samfundet anför att kravet på UT föreinresan har orsakat avsevärda psykologiska påfrestningar och ekonomiskauppoffringar framför allt för ungdomar som önskar gifta sig eller bara levasamman. Detta drabbar till ett betydande antal även svenska medborgare- inte minst kvinnor. Samfundet vill varna för de orimliga konsekvenserna av"nuvarande hårda praxis, diffusa rättstillämpning och eftersläpandehandläggning på detla område." Nuvarande ordning leder enligt samfundetför övrigt också till åtskilliga fall av illegal vistelse, där de berördaungdomarna ändå anser sig ha rätlen på sin sida gentemot en okänsliglagstiftning. säger bl.a. att de rutiner som tillämpas med anledning avmisstanke om skenäktenskap är förnedrande i de fall då utlänningen gifter sigmed en landsman. I dessa fall bör tillstånd till invandring ges från början. IPOK:Sförslag i dessa delar lämnas i allmänhel utan erinran av remissinstanserna.Kammarrätten i har inget att erinra mol all nuvarande praxis,kompletterad med av kommittén särskilt angivna synpunkter, läggs till grundför den fortsalla tillämpningen. Vad gäller personer med försörjningen tryggadgenom pension eller i övrigt genom egna medel är enligt kammartättens mening väl restriktiv. Det kan till och med ifrågasättas om den inte kan mjukasupp mer än vad kommittén har föreslagit. och frikyrkorådlsamråd stöder kommitténs förslag, attden som varit bosatt i bör ha rätt atl återvändahit oavsett längden av vistelsen utomlands. anges därvid bli enriktpunkt. Man instämmer vidare i kommitténs åsikt, alt tillstånd bör kunnabeviljas pensionärer och andra med försörjningen tryggad genom egna medel, omdet föreligger särskilda skäl utöver fastighetsinnehav. Den som riskerar barbarisktstraff för icke politiska handlingar, som är kriminella i , bör enligtremissinstanserna kunna anses uppfylla kraven på all mycket starka humanitäraskäl skall föreligga. i menar atl generella lättnaderutöver vad som IPOK föreslår bör kunna genomföras vad gäller invandrare medpensionsfrågan ordnad. 5/Vsäger sig kunna ansluta sig till alt allmänna riktlinjer läggs fast och alt denärmare detaljerna utformas genom vidare utveckling av praxis, varvid nuvarandeprinciper bör vara utgångspunkt. Det är dock enligt verket angeläget allstatsmakterna så långt det är möjligt konkret lägger fast de ramar som börgälla. För nya grupper bör praxis utformas i ett samspel mellan ochregeringen. Verket tillstyrker i huvudsak IPOK:s 1983/84:144 "' 185 Det gäller dock inte den ovillkorliga rätten förden som har vislats här en längre lid all återinvandra hit. Inte heller RPS kanansluta sig till tankegången atl den som har varit bosatt i bör ha rält all återvända hit oavsett längden av vistelsenutomlands. SIV:s i betänkandet redovisade praxis bör enligt RPS ävenfortsättningsvis tillämpas. vill fästa uppmärksamhetenpå de problem som ibland uppkommer i samband med att t.ex. utländskdiplomatisk eller konsulär personal efter ett antal års stationering och arbetehär lämnar . Det har det visat sig svårt för de barn som så önskat atl,i fall då det inle har varit fräga om högskolestudier, få stanna kvar i Sverigeför atl avsluta sin här påbörjade utbildning, även om försörjningen varittryggad. Det är enligt samfundet viktigt, inte minst för våra internationellarelationer, att sådana ärenden prövas efter mer förstående riktlinjer än . ansluter sig till kommitténs uttalanden om engenerösare viseringspolitik och framhåller att betydande steg i den anvisade rikfingenredan har lagils, bl.a efler diskussioner i verkets styrelse. Verketunderstryker alt det ofta är en mycket svår och grannlaga uppgift all bedöma cmelt viseringsärende avser en bona fide-besökare eller inle. Tillstånd för släklbesökbeviljas om del inte på gmnd av särskilda omständigheter, såsom förhållandena ihemlandet, begränsat vistelsetillstånd till tredje land eller härvarandesläktings förhållande till hemlandet, kan antas att avsikten är bosättningsnarare än besök.