prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Till grund förberäkning av granskningsavgifternas storlek ligger bl. a. avskrivningar påbiografbyråns utrustning. För innevarande budgelår uppgår avskrivningarna till101034 kr. och för /85 till . Byrån begär alt få göra åleranskaffningar /85 inom en ram av . Intäkterna genomgranskningsavgifter har för /83 understigit beräknat belopp meddrygt . Detta beror på en tillfällig minskning av antalet granskade kopior.För /85 föreslår byrån en höjning av granskningsavgiften , vilketskulle ge totalt 2656000 kr.i intäkter. Utnyttjandet avfraktstödet har ökal kraftigt. För /85 begär biografbyrån därfören förstärkning (+ . I skrivelse lillregeringen har föreslagit att verksamhetenmed fraktstöd, som pågår i tolv av landels län, skall utökas till att gälla hela landet. 1 sitt yttrande över skrivelsen hänvisar slalens biografbyrå fill en undersökning som byrånhar gjort om fraklstö-dels effekter i . Enligtbyrån fördelades antalet föreställningar ganska jämnt mellan mer publikdragandefilmer, utpräglat "smala" filmer och en mellangrupp. "Publikfilmernas" andel av detantal filmer som visats med fraklstöd är mindre än de båda andra gruppernas andel. Enligt biografbyrån ärmedvetenheten om möjligheterna lill fraklstödnu stor hos biografägarna och den skepsis till stödformen som tidigarerått är borta. Av delta drar byrån slutsatsen all fraktslödet har en positiv effekt på biografrepertoaren och allåtskilliga mer exklusiva filmer inteskulle visas utan fraktslödet. Byrån tillstyrker därför förslaget atl verksamhetenutvidgas fill att gälla hela landet. Enförsöksverksamhet med fraklstöd för film har pågått sedan budgelårel 1978/79, frän böljan i en fjärdedel av landet men sedan den 1juli 1982 i tolv län. Syftet medfraktslödet är atl biografägarna skall stimuleras atl visa kvalitetsfilmer genom altfraktkostnaderna för dessa filmer ersätts av staten. F.n. kanfraktstöd utgå om har förklarat filmen berättigad lill fraklstöd och om filmen har visals vid biografföreställning pä någon ort i , , ,, , ,, , , Väslernorrlands, Jämllands ellerNortbottens län. Fraktslödet utgår för sådana kostnader för frakt av film som enligt regler inom filmbranschen normalt uppkommerför den som låter visa film på ortsom omfattas av försöksverksamheten. Endast film som ärminst får förklaras berättigad lill fraktstöd. För filmersom har visats första gängen vid biografföreställning i eller senaregäller att urvalet skall ske med Prop.1983/84:100 Bilaga 10 401 hänsyn lill kvalitet. Sammanlagt skall urvalet omfattaomkring en tredjedel av det antal filmer som åriigen har biografpremiär iSverige. Också filmer som har haft svensk premiär före färförklaras berättigade till fraktstöd om särskilda skäl föreligger. Härvidskall urvalet främst ske medhänsyn till del filmhistoriska värdet. Frågor om utbetalning av fraktstöd prövas av statensbiografbyrå. har begärt alt fraktslödetskall utökas till all gälla i hela landet. 1 sitt yttrande överförbundets skrivelse anför biografbyrån att fraktslödet har haft enpositiv effekt pä biografrepertoaren.Åtskilliga mer exklusiva filmer skulle sannolikt inte ha visats utan fraktstödet.Biografbyrån tillstyrker därför förslaget alt verksamheten skall utvidgas tillhela landet. För egen del anser jag det vara en viktig filmpoliliskuppgift atl på olika sätt främja att de kvalitetsfilmer som finnstillgängliga i vårt land når sinpublik också utanför de största städerna.Det är därför myckel glädjande att fraktstödet synes ha den åsyftade effekten.En närmare analys av biografbyrånsmaterial visar emellertid atl det genomsnittliga stödbeloppet per föreställning skiljer sig avsevärt mellanbiografer med olika föresläll-ningstäthet.För biografer med högst fem föreställningar , barnma-tinéer oräknade, utgjorde det genomsnittligafraktstödsbeloppet per föreställning90 kr. För filmstudios var motsvarande belopp . För de biografer som harsex eller flera föreställningar stannade det genomsnittliga stödbeloppet per föreställning vid12 kr. Orsaken till dessa skillnader är givelvis att filmstudios ochbiografer pä små orter visar varje film vid endast ell eller ell fåtaltillfällen, medan biografer i större tätorter, där underlaget räcker för en kontinuerlig föreställningsverksamhet,visar varje film vid ett större antal föreställningar. Det säger sig självt atlett fraklstöd som endast uppgår till12 kr. per föreställning inte kan utgöra någon särskild stimulans för en biografägare att ändra sill programval.Det är därför inte troligt atlfraktslödet när del gäller dessa biografer har haft någon nämnvärdeffekt på repertoaren. Enligl min mening bör därför, som fraktstödetutvidgas till atl gälla i hela landet, en inskränkning ske ifråga om vilka biografer som skall kunnaerhålla stöd. Biografer med stor föreslällningstäthet bör i fortsättningen inte kunna erhålla fraklstöd. På dettasätt används insatta resurser på ett mer effektivt sätt för att nå det mål somfraktstödet skall främja. Vid avgränsningen av de biografer som skall kunna erhållastöd framstår del som ändamålsenligt alt anknyta lill de regler somgäller för avgiftsbefrielse enligt 1982 ärs film- och videoavlal. Enligl 24§i avtalet skall biografavgift inte utgå för biografföreställning påsådant fast visningsställe där det - enligt det register som förs av - ges högst fem föreställningar ulöverbarnmatinéer. Med barnmatinéavses föreställning som riktar sig lill barn och som börjar . Stiftelsen har medgivit att 26 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 10 402 avgiftsbefriade biografer under vissa förutsättningar videnstaka tillfällen får visa fler än fem föreställningar utöverbarnmatinéer med bibehållen avgiftsbefrielse. Detta gäller dels om enavgiftsbefriad biograf under spelvecka i vilken helgdag ingär visar olika filmervid sammanlagt fler än fem föreställningar, dels dä man på dessa biografer under högstfem veckorper år visar fler än fem men högst åtta föreställningar utöver barnmatinéer,förutsatt alt det under en sådan vecka visas en och samma film vid samtligaföreställningar. kan också efter särskildframställning medge att en avgiftsbefriad biograf högst två gånger perår får visa fler än fem föreställningar utöver barnmatinéer. Dessa veckorskall vara filmveckor som syftar till att vidga intresset för värdefull film. Under sädana veckor inträdervisserligen avgiftsskyldighet, men biografens klassificering somavgiftsbefriad påverkas inte. Enligt min mening bör fraktstöd fr.o.m. den 1 juli 1984kunna utgå för film som visas vid biografföreställning på sådant fast visningsställedär det ges högst fem föreställningar utöver barnmatinéer. Med barnmatiné bör avsesföreställning som riktar sig till barn och som börjar . Biografbyrån bör ges rätt att lämna fraktstödäven om antalet föreställningar visningsställe tillfälligt utökas. Avsikten med att ge biografbyrån denna möjlighet är alt fraktstöd skall kunnautgå i bl. a. de fall som jag har angivit. 1 samband medutvidgningen bör verksamheten med fraklstöd betraktas som permanent. Denbör som handhas av . Kostnaden förfraktstödet efter en utvidgning i enlighet med vad jag har förordat kanberäknas till , vilket är . mera än som anvisats för innevarande budgetår. Det ökademedelsbehovel i jämförelse med den verksamhet som sker enligt nuvaranderegler har finansierats genom omprioriteringar på massmedieområdet. Kostnaderna förfraktstödet har varit svåra att uppskatta. Under /83 harmedelsbehovet varit högre än det anvisade beloppet och mycket talar för att så kommer atl blifallet även under innevarande budgelår. Medhänsyn till att regering och riksdagbör kunna förutse omfattningen avframtida utgiflsåtaganden förordar jag därför en ändrad ordning för beräkning av fraklstöd. Fr. o. /85 bör frakt-stödelsstorlek vara beroende av tillgången på medel. Det bör dock högst få motsvara de kostnader för frakt av film somenligt regler inom filmbranschennormalt uppkommer för den som låter visa filmen. För riksdagensinformation vill jag också redovisa mina överväganden när det gällersättet atl betala ut fraktstöd. 1 samband med alt biograferna successivt underåret redovisar sina fraktkostnader bör biografbyrån betala ut preliminärastödbelopp, som utgör av det som skulle utgå om hela fraktkostnaden ersattes.Efter budgetårels slut, när den totala belastningen kan överblickas, bör en slutreglering ske, varvidbiografbyrån, i den män medelstillgången medger det, betalar ut återståendedelar av Prop.1983/84:100 Bilaga 10 403 Jag ämnar senare återkomma till regeringeni denna fråga. Avgifternaför granskning av biograffilm hos fastställs av regeringen och inkomsterna förs lill en särskildinkomsttitel på statsbudgeten. Avgifternas höjd fastställs sä att inkomsternakan beräknas täcka dels förvaltnings- och lokalkostnader för biografbyrån,dels kostnader för ränta på och avskrivning av utrustningskapital. Kostnadernaför fraktstödet skall däremot inle läckas med granskningsav-gifler. Jag har för avsikt att senare föreslåregeringen alt fr. o. m. höja granskningsavgifterna medca . För återanskaffning av utrustning tillstatens biografbyrå bör en särskild,förslagsvis betecknad anslagspost föras upp i biografbyråns stal. bör tas upp med ett formelltbelopp av . Biografbyrån bör fä belasta anslagsposten efter prövning avregeringen. Vidmin medelsberäkning harjag inte tillämpat huvudförslaget. I likhet med föregående är vill jag emellertidunderstryka vikten av att verksamhetenbedrivs rationellt och till så låga kostnader som möjligt med hänsyn till biografbyråns uppgifter. Att så skerbör vara ett avnämarintresse så att de framtida avgiftshöjningarna kanbegränsas. Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkänna de av mig förordade ändringarna av grunderna förfraklstöd för film, 2. godkännavad jag har förordat om återanskaffning av utrustning, 3. till Statensbiografbyrå för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 32308698 Reservation 235775 1983/84 Anslag 33045000 1984/85 Förslag 34040000 För stiftelsenSvenska Filminstitutels verksamhet gäller film-och videoavtal, somgodkändes av regeringen . En ändring i avtalet godkändesden . Enligt avtalet, som är slutet mellan slaten ochorganisationerna inom film- och videobranscherna, skall avgifter tillstiftelsen erläggas av biografägare och videogramuthyrare. Avgifterna tillförsen filmfond, vars medel enligt närmare bestämmelser i avtalet skall användas förproduktion av svensk film, för att främja spridning och visning av värdefullfilm, för branschfrämjande ändamål saml för övriga filmkulturella ändamål. /83 uppgick biografavgiflerna till 41,3 milj. kr. och videoavgifterna till 15,5 milj. kr. Frän anslaget utgårbidrag enligl följande sammanställning. Bidraget till projekt påfilmområdet utgår till konstnärsnämnden, övriga bidrag till . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1984/85 Produklionsgarantier lill svenska kortfilmer Främjande av sprid ning och visning av värdefull film Bidrag lill projekt på filmområdet Bidrag för filmkulturella ändamål Produklion av svensk film ' Därav högst 2 milj. kr.för försöksverksamhet med lokalt arbete med video. Svenska Filminstitutetsanslagsframställning innebär i huvudsak följande. /83 hade 26 svenska långfilmer premiär. Detta är enligtFilminstitutet ett rimligt antal. Under innevarande verksamhetsår förväntasantalet premiärer emellertid stanna vid 17-18. egnaproduktionsmedel har i ökad utsträckning fäll tas i anspråk för delfinansieringav filmer som annars inte hade producerats. Detta har begränsat institutelsmöjligheter alt särskilt inrikta sitt engagemang på kulturpolitiskt värdefullproduklion. För /85 föreslär därför en särskildpost om 5 milj. kr. för institutets engagemang i svensk filmproduktion(+5000000 kr. Filminstitutetkonstaterar alt äldre svenska färgfilmer hotar atl blekna bort och förstöras.Institutet vill därför inleda enaktion som pä tio är skall rädda 295 hotade färgfilmer från förstöring. Dentotala kostnaden anges till 8 milj. kr. i 1982 ärs penningvärde (+ . De medel som står tillkonstnärsnämndens förfogande för bidrag till projekt pä filmområdet är heltotillräckliga beroende på dels antalet sökande, dels de höga kostnaderna förfilmskapande. Nämnden föreslår all medlen fördubblas (+ . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 405 1 samband med att1982 års film- och videoavtal trädde i kraft ökadesresurserna för slöd till svensk korlfilmsprodukiion. Den nyinrättade disponerarenligt avtalet lägst avfilmfondens medel. Därtill kommer ett direkt statsbidrag. För innevarande budgetår disponerar nämndensammanlagt nära 6 milj. kr. , som inledde sin verksamhet , bl. a. beviljat garantier för 19 kortfilmerför barn med sammanlagt 4,4 milj. kr. och för 26 andra kortfilmer med5,0 milj. kr. Produktionsmöjligheterför kortfilm finns också inom ramen för egen filmproduktion. Enligt avtalet skall av medlen för Filminstitutetsengagemang i produktion av svensk film användas för produktion av kortfilm, företrädesvis för barn. För innevarande budgelår är 3,4 milj. kr. avsatta förkortfilmsproduktion, varav 1,7 milj. kr. för produktion av barnfilm. Trots alt ansvaret för stöd tillkortfilmsproduktion fr.o.m. den 1 juli 1982kan anses ligga helt på har vissa resurser för stödtillprojekt på filmområdet även efter detta datum anvisats lill konstnärsnämnden. För innevarande budgetår ärbeloppet . Under budgetåret1982/83 har nämnden gett bidrag tillsex projekt, av vilka endast fyra framstår som egentlig filmproduktion. Enligt min mening leder nuvarande splittrade ordning förfördelning av stöd till kortfilmsproduklion till nackdelar i form av administrativt dubbelarbete som inte motsvaras av några egentligafördelar. Fr. o. m. nästa budgetärbör därför inga medel som är särskilt avsedda för filmområdet anvisas till konstnärsnämnden. De statliga medel som är direkt avsedda för stöd till kortfilmsproduklion bör i sin helhet anvisasfill i form av produktionsgarantier. Jag räknarmed en ökning av institutets medel för detta ändamål med . pågår sedan många är tillbaka ettarbete som syftar till alt rädda äldre svenska spelfilmer, gjorda pä nitralbas, frän förstörelse. Enligt vad jag erfarit kan arbetetmed dessa filmer beräknas varaavslutat under /88. I årets anslagsframställning pekarFilminstitutet på behovet att även göra insatser för att rädda färgfilmer från förstörelse. Det rör sig om 295 svenskafärgfilmer där det finns risk atl färgenbleknar bort. För /85 begär institutet ett särskilt statsbidragför ändamålet. Enligt film- och videoavtal skall medverka till bevarandet av filmer och material av film- ochkulturhistoriskt intresse. För dettaändamål kan institutei använda medel som institutet får genom avtalet eller på annat sätt. 1 fråga omsvenska färgfilmer bör de svenska filmproducenterna ha ett intresse avalt filmerna bevaras. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 406 därför naturiigt atl söker träffa enuppgörelse med producenterna om bidrag till finansiering av enrestaureringsverksamhet. Vidare kommer betydande resurser att frigöras för nyaändamål när restaureringen av de svartvita nitratfilmerna är avslutad. Jag ärsålunda inte nu beredd att föreslå att särskilda medel anvisas till förrestaurering av färgfilmunder nästa budgetår. Det ärvisningsnämnden resp. som inom Filminstitutethandhar den närmare utformningen av institutets åtgärder för altfrämja spridning och visning av värdefull film. Visningsnämndensvarar vidare för försöksverksamheten med lokalt arbete med video. Eftersom det är fråga om delvis nyaverksamhetsområden är det viktigt attåtgärderna fortlöpande utvärderas av . Särskilt angeläget är detenligt min mening att effekterna av försöksverksamheten med lokaltarbete med video kan klargöras. Jag har för avsikt all återkomma tillregeringen i sistnämnda fråga. Sedan budgetåret1982/83 har som villkor för statsbidrag lill förvisningsfrämjande åtgärder gällt alt bidragen till Folkels för BioKontrast-verksamheten samt till Sverigesförenade filmstudios inte skall understiga vissa belopp. För /85 bör bidragen inte understiga . Jag räknar med enhöjning till 5 lOOOOO kr. av bidraget till främjande av spridning och visning av värdefull film. Av beloppet bör liksom under innevarande budgetär högst 2 milj. kr. få användasför försöksverksamhet med lokalt arbete med video. Bidraget tillfilmfonden bör höjas med . och bidraget lill ändamål med70000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillFilmstöd för budgelårel 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av34040000 kr. Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader 1982/83 Utgift 5 546569 1983/84 Anslag 6062000' 1984/85 Förslag 6485000 ' Anslaget Arkivet för ljud och bild. Enligt förordningen(1978:780) med instruktion för arkivet för ljud och bild () hararkivet bl. a. till uppgift alt bevara och tillhandahålla sädana ljud- och bildupptagningar som anges i lagen(1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1984/85 Arkivet för ljud och bild (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bandkosinader Arkivet för ljud och bild ALB:s anslagsframställning innebär i huvudsak följande. Pris-och löneomräkning 854000kr. Enbesparing enligt huvudförslaget bör enligt innebära ett begränsat uttag på förevarande anslag underÖvriga förvaltningskostnader (- 16000kr. ).Huvuddelen av besparingen bör tas från anslaget för samlingar och materiel m. m. I långtidsbedömningenkonstaterar atl en fortsatttillämpning av huvudförslaget måste medföra en frän forskningssynpunkt allvarligbegränsning i intaget av pliktexemplar.Det blir nödvändigt för att alltmer profilera sig som ett nationalarkiv även om det ursprungliga syftet varatt även skulle fungera som ettarkiv för det totala utbudet i av ljud och rörlig bild. Möjligheterna att ersätta besparingarna genomökade avgiftsuttag bedöms som ringa.Speciell avgiftssättning för större forskningsprojekt bör dock kunnaövervägas. Intagoch katalogisering av pliktexemplar kräver mer personal bl.a. till följd avvideogramutbudets omfattning. Arkivsekfionen bör därför förstärkas med en byråassistent (+122000kr. Enligtinstruktionen för leds myndigheten av (). Hos finns vidare ennämnd som har fill uppgift bl. a. att planeraoch samordna myndighetens verksamhel, upprätta förslag till anslagsframställningar m. m. Nämndenförordnas av regeringen. STARK är styrelseockså för , dialekt- och ortnamnsarkiven samt svensktvisarkiv och för svenskt biografiskt lexikon. 1 skrivelse den 16 november 1983har STARK föreslagit atl arkivstyrelsen fr.o.m. den skall upphöra att vara styrelseför och att fr.o.m. samma tidpunktfår en egen styrelse. STARK anför i skrivelsen bl. a. att har visat sig ha få naturligaberöringspunkter med arkivsektorn. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 408 1 föregående årsbudgetproposition redovisades budgetförslaget avseende verksamheten förarkivet för ljud och bild () i avsnittet Kulturverksamhet m.m. under dels ett anslag tillförvaltningskostnader, dels ett anslag tillstatliga arkivs kostnader för samlingar och materiel m. m. redovisas motsvarande budgetförslag i förevarandeavsnitt, avsnittet Massmedier m. m.Budgetförslagen återfinns under dels delta anslag, dels ett därefter följande,nytt reservationsanslag benämnt Arkivet för ljud och bild:Insamlingsverksamhet m. m. Vid beräkningen avförevarande anslag har ett begränsat huvudförslag tillämpats. Konsekvenserna avtillämpningen har i enlighet med ALB:s önskemål fördelals mellan förevarandeanslag och det nya reservationsanslaget för insamlingsverksamhet. Den föreslagnaresurstilldelningen innebär framför aUt en begränsning av arkivets möjligheteratt förvärva sådant ljud- och bildmaterial som inte faller under lagen ompliktexemplar. Jag delar statensarkivstyrelses uppfattning atl dess funktion som styrelse för börupphöra fr. o. m. . bör då i stället få en egen styrelse.Därvid bör även den till knutna nämnden avvecklas. Jag anser vidare att detbör få ankomma på regeringen att besluta såväl i dessa avseenden som i andra frågor somrör . Med hänvisning iövrigt till sammanställningen föreslår jag all anslaget för nästa budgetår förs upp med 6485000kr. Jag hemställer att regeringen 1. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om arkivets för ljud och bild organisation, 2. föreslårriksdagen alt lill Arkivet för ljud och bild: Förvaltnings kostnader för /85anvisa ett förslagsanslag av . Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m. m. 1982/83 Utgift 237000' Reservation 481000' 1983/84 Anslag 413000' 1984/85 Förslag 380000 ' Anslaget Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingaroch materiel m.m., anslags-poslenArkivet för ljud och bild. Från anslagetbestrids koslnader för arkivels för ljud och bild () verksamhet medförvärv av äldre ljud- och bildmaterial samt andra Ijud-ochbildupptagningar som införlivar i sina samlingar samt för materielunderhåll ochersättningsanskaffning av viss apparatur. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 409 Arkivet för ljud och bild ;s anslagsframställning innebär i huvudsak följande. av besparingen enligt huvudförslaget för anslaget till ALB:s förvaltningskostnaderbör las ut under förevarande anslag. Besparingen kommer att innebärainskränkningar i ALB:s förvärv av sådant ljud- och bildmaterial som kanha intresse för forskningen men som inte faller under lagen om pliktexemplar. (- .) Den behållning somvid utgången av /84 kan finnas kvar underreservationsanslaget Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och materiel m. m.,anslagsposten Arkivet för ljud och bild bör föras över till förevarandeanslag. Enligt vad jag har inhämtat motiveras reservations-uppbyggnadenhuvudsakligen av behovet av viss ersättningsanskaffning av teknisk apparatur. Vid min beräkning avarkivets för ljud och bild () förvaltningskostnadsanslag och förevarande anslag harjag, som jag tidigare redovisat, utgåttfrån ett begränsat huvudförslag. Huvuddelen av besparingen bör i enlighet med ALB:s önskemål tas ut underförevarande anslag. Konsekvensernahärav harjag redovisat under förvaltningskostnadsanslagei. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Arkivet för ljud och bild:Insamlingsverksamhet m.m. för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Dagspress ochtidskrifter 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag har till uppgift att fördeladet statliga stödet lill dagspress och organisationstidskrifter i enhghet medgällande bestämmelser. Därutöver har nämnden enligt sin instruktion (1976:419,ändrad senast 1981:975) till uppgift att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen för ohka fidningsgrupper och övriga väsenfiiga förändringar inompressen saml att rapportera om utfallet av de presstödjande ätgärdenia och omförändringar inom tidningsägandet. Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Pris- och löneomräkning183000 kr. Nämnden anför alt enfortsatt tvåprocentig minskning av anslaget medför betydande svårigheter.Möjligheterna att göra besparingar minskar . Med oförändradearbetsuppgifter kan nämnden inle arbeta med mindre kansli än man f. n. har.Besparingen måste dä inriktas på övriga förvaltningskostnader, vilka budgetåret1982/83 utgjorde av nämndens totala egna koslnader, varav enfemtedel avsäg ersättning till kammarkollegiet. För /85 beräknarnämnden en tvåprocentig besparing om . Med hänsyn tillförhållandel mellan resurser och arbetsuppgifter i nämndens verksamhet har ettbegränsat huvudförslag tillämpats vid beräkningen av anslaget. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Med hänvisning i övrigt till sammanställningenförordar jag att anslaget förs upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår att fill Presslödsnämndenför /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Från anslaget utgår stödenligt förordningen (1981:409) om statligt stöd lill dagstidningar (ändradsenast 1983:775). Stöd kan utgå i de former som framgår avsammanställningen. Villkoren för tilldelning av bidrag framgår avstödförordningens 5-45 §§. Vidare kan dagstidningar erhålla lån ur pressenslånefond (se anslaget Lån till dagspressen). Beräknad ändring 1984/85