prop · G703124 · 1983-12-31 00:00:00 — - svenskundervisning (SFI) - skola för skolpliktiga barn - barnfillsyn under SFI eller GRUNDVUX-ulbildning - fritids- och kulturaktiviteter. Enav utgångspunkterna i det lokala omhändertagandet bör vara att den kommunalakompetensen och de reguljära kommunala resurserna kan utnyttjas föromhändertagande av flyktingar. Prop.1983/84:124 74 grerasi kommunens ordinarie verksamhet och bygga på lokala förhållanden. Oavsett hurutformningen blir kommer berörda kommuner enligt arbetsgruppen att behövaförstärkning vad gäller bl.a. socialförvaltning, skolförvaltning saml fritids-och kulturverksamhet. Även beträffande arbelsmarknadsservice är det väsentligtau tillräckliga resurser skapas på berörda orter för förmedling,yrkesvägledning, utbildning m.m. Ansvaret för dessa frågor bör ligga kvar hosarbetsmarknadsverket även sedan ansvaret för flyktingarnas omhändertagandeförts över till och kommunerna. Detföreslagna systemet med lokalt omhändertagande skulle enligt innebära attde nuvarande permanenta och de tillfälliga förläggningarna i sina nuvarandeformer bör ersättas av mottagningsförläggningar för korta vistelser. Den fasta förläggningskapaciielenkan därigenom minskas. Eltgenomförande av fullt utbyggt lokalt omhändertagande föreslås ske successivt itakt med att överenskommelser med kommuner om lokalt omhändertagande ingås.Staten och kommunförbundet borde inleda överläggningar om ett lokaltomhändertagande. bör från början ta över ansvaret förflyktingförläggningarna från AMS. Därmed bör även tolfte huvudtitelnsförslagsanslag D2 "Åtgärder för flyktingar" föras över till SIV.Samtidigt bör länsarbetsnämndernas verksamhet med enskild inkvartering upphöraoch ansvaret för familjepedagogverksamheten föras över från socialstyrelsentill . SIVbör tillföras 18 tjänster och de fasta förläggningarna förstärkas med någontjänst för kamerala och personaladministrativa tjänster. En överföring av huvudmannskapetfrån AMS till skulle beröra ca 500 fast och tillfälligt anställda inomarbetsmarknadsverket. Tjänsterna vid förläggningarna skulle med undantag förvissa arbetsförmedlartjänster föras över till . EnligtAGFA skulle den totala kostnaden med ett lokalt omhändertagande på en nivå med1250 kvotflyktingar och 3000 spontanflyktingar uppgå till 129 milj.kr. perbudgetår att jämföra med de senaste årens budgetutfall om ca 170 milj.kr. Häri ingår viss verksamhet för asylsökande som inte blirflyktingar. Om man jämför denna kostnadmed de korrigerade nulägeskostnaderna skulle skillnaden i kostnader uppgå tillca 18 milj. kr. Förslagen skulle således enligt : s bedömningrymmas inom den ekonomiska ramen och även innebära en viss besparing förstaten. Prop.1983/84:124 75 Sammanställningav remissyttranden över rapporten (Ds A1981:11) Ett lokalt omhändertagande avflyktingar Arbetsgruppensrapport har i remissbehandlingen fått ett i stort sett positivt mottagande vadgäller förslagen om den allmänna inriktningen av samhällets åtgärder för flykfingaroch förslaget om atl statens invandrarverk () bör bli ny huvudman för flyktinverksamheten.Vissa instanser hyser dock farhågor för atl arbetsplaceringen av flykfingarskall försvåras, särskilt i ett utsatt arbetsmarknadsläge, om ansvaret förflyktingverksamheten flyttas från arbetsmarknadsverket. Denav arbetsgruppen skisserade modellen för ett lokalt omhändertagande avflyktingar har också vad gäller dess allmänna inriktning och innehåll mottagitsi huvudsak positivt. Många instanser anser dock att modellen inte ärtillräckligt utredd, vare sig vad gäller de ekonomiska konsekvenserna för statoch kommun eller del praktiska genomförandet. Från kommunernas sida ärinställningen till det föreslagna avtalssystemet posifiv under förutsättning atlkommunerna får full kostnadsläckning för sina insatser för flyktingar och attersättningen ges i så schabloniserad form som möjligt. Förslagetom ökade insatser för atl främja en mera jämn fördelning av asylsökande ochflyktingar över landet har välkomnats av remissinstanserna. Ett stort antalinstanser har emellertid ställt sig frågande till hur en sådan styrning skallkunna genomföras i praktiken. Tillde förslag i arbetsgruppens rapport som ifrågasatts eller kritiserats av en delremissinstanser hör förslaget att asylsökande bör omfattas av det lokalaomhändertagande som regleras i avtalen med kommunerna. Dessa instanser anser attdet i stället är viktigare att koncentrera insatserna till att förkortaväntetiderna i utlänningsärenden. Ett annat av arbetsgruppens förslag som harifrågasatts är att vistdsefiden vid de fasta flyktingförläggningarna inle böromfatta . Förslagetatt bör få ett samlat statligt ansvar för flyktingfrågorna genom att blihuvudman för flyktingverksamheten har mötts av en positiv remissopinion.Principen om som huvudman tillstyrks sålunda av bl. a. (), , (), , statskontoret,(), samtliga länsstyrelser som har yttrat sig ifrågorna. i (LO), (), Svenska kommunför- 1983/84:124 76 bundetoch den hell övervägande delen av de kommuner som har yttrat sig i frågan.Socialstyrelsen och kommun avstyrker förslaget, och hävdar att detkräver fortsatt utredning. Vissa remissinstanser bl. , LO, ,, och Kariskoga kommuner samt , haruttryckt farhågor för att arbetsplaceringen av flyktingar därmed kan försvårassärskilt i ett utsatt arbetsmarknadsläge. instanser, bl. a. , , Rädda barnen och SvenskaRöda korset har påtalat den konflikt som kan uppstå genom att har ansvaretför såväl tillståndsprövningen av flyktingar som flykfingverksamheten. Fleraremissinstanser, bl. a. , , och fästa uppmärksamheten på att alla statliga myndigheter har sittansvarsområde för flyktingarna och att delta ansvar inle får rubbas. SIVmenar att det är naturligt att den myndighet som har det samordnande ansvaretför flyktingpolitiken även bör ha det administrativa ansvaret. Verket bedömerdock alt ansvaret för den nya formen av omhändertagande kan handhas av SIVendast under förutsättning alt tillräckliga resurser ställs till förfogande.SIV räknar med att verket måste tilldelas 22,5 tjänster för alt ta överflyktingverksamheten. Verket anser det omöjligt att la över verksamheten i sinnuvarande form och särskilt då den enskilda inkvarteringen eftersom verketsaknar regional organisation. AMStillstyrker att huvudmannaskapet förs över till och framhåller vidare isitt yttrande att ansvaret för de arbetsföra flyktingarna även i fortsättningenåvilar AMS när det gäller utbildning och arbete. AMS anser det angeläget atlman på ett tidigt stadium tillsätter en organisationskommitté för genomförandeav arbetsgruppens förslag, en synpunkt som delas av många andraremissinstanser, bl. a. TCO och LO. Enligt AMS bör de anslällda vid såväl defasta som de tillfälliga föriäggningarna erbjudas anställning hos den nyehuvudmannen fr.o.m. . Sedan de fasta förläggningarna förts överåterstår 60 tjänster som åvilar AMS efter ansvarsuppdelningen. Lönemedelmotsvarande 60 tjänster måste därför avdelas för AMS återstående uppgifter inomflykfingverksamheten. Socialstyrelsenhävdar att frågan om huvudmannaskapet inte är ordentligt utredd och avstyrkerförslaget i avvaklan på ytterligare utredning. a. pekar styrelsen på prop.1968:142 och prop 1975:26 av vilka det framgår att åtgärder för invandrare iprincip skall vidtas av respektive fackmyndighet på området. Förslaget omlokalt omhändertagande borde ha prövats utifrån dessa propositioner. I ställethar betänkandet givit en roll som det knappast har enligt dess instruktion 3§,nämligen ett övergripande ansvar på myndighetsnivå för flyktingfrågor iSverige. framhåller vidare att det inte torde vara möjligt attulan lagändring ge en central myndighet en tillsynsuppgift över verksamhet somfaller 1983/84:124 77 inomandra fackmyndigheters kompetens. har enligt gällande lagtillsyn över socialtjänstlagen och medicinallagstiftningen. menar också att : s ansvar inle får inkräkta på andramyndigheters ansvar för flyktingfrågor inom del egna fackområdet. Verketsansvar bör avse förläggningsverksambeten, upprättande av avtal med enskildakommuner, information om flykfinggrupper och frågor i samband med självamottagningen. Däremot bör inte enligt kommunförbundet ansvara för de frågorsom rör principer för och innehåll i socialtjänst, utbildning och andrafackområden. () tillstyrker att i fortsättningen blirhuvudman för flyktingverksamheten. Såväl i som Malmökommun framhåller att länsstyrelsernas roll i flyktingomhändertagandet bordediskuteras. påtalar även behovet av samarbete mellan regeringskanslietoch vid större spontan flyktinginvandring. Frånflera håll påtalas att det är väsentligt att får tillräckliga resurser föratt klara huvudmannskapet. Viss oro uttrycks även för atl AMS inte får tillräckligaresurser för placering av flyktingar i utbildning och arbete bl. a. frånOxelösunds, och . 3 Nya former för flyktingomhändertagandet Deflesta remissinstanser ansluter sig till förslaget om ett lokalt omhändertagande,bl. , AMS, IPOK och . Några anser dock, bl. a. RRV och RPS,att det föreslagna systemet med ett lokalt omhändertagande har vissa brister,bl. a. möjligheten till styrning av flyktingarna till flera kommuner, attasylsökande inbegrips, hur avtalen med kommuner skall läggas upp, denekonomiska ersättningen m. m. AMSpåtalar att flyktingarna kommit att vistas i förläggning alltlängre tid. AMS ser därför positivt på förslaget atl kommunerna skall ta handom flykfingarna och påpekar i sitt yttrande att styrelsen i skrivelse tillregeringen anhållit om bemyndigande för att tillämpa ett med lokaltomhändertagande snarlikt förfarande som en engångsföreteelse i vissa kommuner. Möjligheternaatt låta kommunerna ta hand om flyktingar bör enligt AMS införas successivt.Ett motiv härför är att det kan bli svårt att i fillräcklig omfattning finnakommuner som har såväl bostad som arbetsmarknad. Först sedan man fåtterfarenhet av hur ett sådant arrangemang fungerar i praktiken bör enomstrukturering av flyktingförläggningarna övervägas. SIVframhåller att den nya formen av omhändertagande av flyktingar kräver i ettuppbyggnadsskede kraftfulla insatser för alt få tillstånd avtalen. Den nyaformen av föriäggningsverksamhet får genomföras i den takt som ett lokaltomhändertagande byggs ut. Det innebär att de förläggningar som verket tar överkommer att ha samma funktion som . 1983/84:124 78 RRVmenar att : s och kommunernas roller måste renodlas för att den lösning somföreslås med verket i en kravställande roll och kommunerna i en praktisk rollskall kunna genomföras. RRV är också skeptisk fill atl det går snabbt aU byggaupp eu system för de spontant inresta flyktingarna. Enligt verkets bedömningär del inte bara fråga om en nyorganisafion utan även en ambitionsförskjutningi nivån på omhändertagandet. Verket förordar att förändringen sker i tvåetapper för alt kunna utvärdera resultaten av den första etappen innan beslutom ny etapp tas. I första etappen skulle ansvaret för förläggningarna förasöver till . Därefter skulle möjligheten att föra över ansvaret för despontant hitresta kunna prövas. RPS,som i och för sig inte motsätter sig atl lar över huvudmannaskapet, menaratt verket utan större problem bör kunna ta över verksamheten vid depermanenta förläggningarna. Det är däremot tveksamt om , i avsaknad avregional organisafion, vid hastigt uppkommande behov av tillfälliga föriäggningarkan tillgodose behovet på samma snabba och effektiva sätt som AMS har gjort.Enligt RPS bör ett lokalt omhändertagande av andra än kvotflyktingar bliföremål för ytterligare överväganden. a. , och Täbykommuner påtalar svårigheten för att ta över ansvaret eftersom verket intehar en regional organisation. kommun menar att försäkringskassornakunde handlägga ekonomiska frågor för flyktingar och särskilt från verketutsänd personal övriga frågor. Länsstyrelseni menar att det kan vara svårt att realisera förslaget om lokaltomhändertagande och föreslår att alternativa lösningar diskuteras. En sådanvore att inrättade mindre förläggningar med som huvudman och kommunensom ansvarig för verksamheten. Täbykommun menar att del kan ta för en kommun all förbereda införmottagandet av en större grupp flyktingar. måste enligt kommunenvissa insatser vara lättare att genomföra på förläggning. Deflesta remissinstanser, som har uttalat sig om en bättre planering av flyklingverksamheten,är positiva. Flera framhåller dock, som redan nämnts, svårigheten att finnainstrument för en bättre fördelning mellan kommunerna av flyktingarna och menaratt frågan om spridning inte belysts ordentligt, bl. a. RPS, ,, och kommuner samt Svenska Röda Korset. Frågor omvem som ska sköta fördelningen, när det ska ske och hur har, enligt fleraremissinstanser, inte analyserats tillräckligt. och menaraU deUa är en uppgift för polisen. föreslår även att ettutlokaliserat kontor från kunde ha denna uppgift. RPS menar för sin del attdet är en uppgift för socialförvaltningen. RPSmenar att kommunernas vilja atl göra en insats för flyktingarna kan bliberoende av arbetsmarknads- och bostadspolitiska hänsyn, vilket i sin tur kanleda till att huvudmannen får svårt att träffa avtal, och därigenom åstadkommaen spridning. Inträffar den situationen lorde föriäggningsvis- 1983/84:124 79 telsenkomma att förlängas. RPS påtalar också att det övervägande antalet utlänningarsom åberopar politiska skäl gör det först efler en lid efter inresan, varfördet är svårt att veta hur en spridning skall komma fill stånd. Socialstyrelsenmenar att den planering och framförhållning som arbetsgruppen talar om ärmöjlig att genomföra med nuvarande ordning av mottagande och omhändertagande avflyktingar. Fullt utbyggd har denna arbetsmetod använts av närdet gäller de organiserat överförda zigenare som kom till i början av1970- talet. framhåller att det är väsentligt att det enbart träffasavtal med kommuner som har förutsättningar att erbjuda flyktingen arbete vilketi sin tur kan försvåra en spridning. IPOKframhåller att det är angelägel att även andra kommuner är de som taremot flyktingar, kan erbjuda såväl lediga bostäder som möjlighet till arbeteför att mottagandet skall bli bättre. Stockholmskommun påpekar att en förutsättning för att kommunen skall kunna träffa avtalär alt även andra kommuner träffar avtal. Kommunen påtalar att den har tagitemot så många spontanflyktingar att det inte kan vara aktuellt alt skriva avtalom atl ta emot kvotflyktingar. Bl.a. Svenska Röda Korset menar alt det kan bli svårt atl styra flyktingarna fillvissa kommuner eftersom de kan ha uttalade önskemål om att komma till annankommun. LO påtalar atl det kan finnas behov av andra styrinstrument om enkommun vägrar att ta emot flyktingar utan godtagbara skäl. 4 Förläggningsverksamheten och innehållet i flyktingomhändertagandet Förslagentillstyrks av de flesta instanser som behandlar frågorna. Flera remissinstanserhar haft synpunkter på den nuvarande förläggningsverksamheten och bl. a. menatatt den är för lång. En del remissinstanser har även gjort påpekanden ominnehållet i denna nya omhändertagandeform speciellt när det gäller altinbegripa asylsökande. pekar på att långvarig vistelse på institution kan medföra passivisering.En snabb utflyttning i en kommun gör att kvotflyktingen kan leva under normalaförhållanden och få klara sig på egen hand på ett annat sätl än i entraditionell föriäggning. Från flera håll, bl. a. , , Hallslahammaroch kommuner, påtalas att en föriäggningsvislelse ärför kort för att flyktingen ska hinna återhämta sig. RRVdelar arbetsgruppens uppfattning all en kort förläggningsvistelse inte främjarflyktingens integration men verket vill emellertid peka på att ambitionen atlförkorta föriäggningsvistdsen f. n. kan stöta på betydande svårigheter. Länsarbetsnämndeni förordar en förläggningstid . Under dennatid skulle flyktingen ges möjlighet atl Prop.1983/84:124 80 En grundlig hälsoundersökning bör ske jämte påbörjande avsvenskundervisning. Nämnden kan inte finna att det framkommit skäl som talaremot bedömningen i utredningen av att föriäggningsvislelseär all föredra för merparten av flyktingarna. På förläggningen sker enmängd administrativa uppgifter som troligen är lättare att sköta närflyktingarna är samlade, påtalar nämnden. Frikyrkorådettror för sin del att permanenta förläggningsresurser kommer att krävas underlång tid framöver bl. a. som en beredskap inför eventuella större invandringarav asylsökande. IOxelösunds kommun finns en tillfällig föriäggning som i stortliknar ett lokalt omhändertagande. Erfarenheterna av den hittillsvarandeverksamheten har varit mycket goda framhåller kommunen i silt remissvar. Hallstahammarskommun framhåller att en permanent förläggning i Hallslahammar med nuvarandeorganisation och med invandrarverket som huvudman skulle vara ett lämpligtkomplement till förläggningar med snabbare genomströmningstid enligtutredningens förslag. Den förläggning som drivs i Hallslahammar har storalikheter med ett lokah omhändertagande och skiljer sig från de övriga fastaförläggningarna genom att flyktingarna bor i egna lägenheter. Fleraaktiviteter vid förläggningarna sker i samverkan med kommunensförvaltningar. kommun som har erfarenhet av mottagande av en störregrupp kvotflyktingar från en förläggning påpekar, att trots begränsadarbetsmarknad på orten gav närheten mellan flyktingarna och arbetsmarknadenstora fördelar när del gällde att placera flyktingen i arbete. SåvälRöda Korset som reagerar mol ordet omhändertagande.Omhändertagande står för passivitet. Under hänvisning till 9§ i socialtjänstlagenatt socialnämndens insatser skall göras tillsammans med den enskilde hadetermen "mottagande i kommunen" varit riktig. Fleraremissinstanser tillstyrker att flyktingar ska kunna spara sin arbetsmarknadsutbildning.Bestämmelserna i arbetsmarknadskungörelsen bör ses över för att göra detmöjligt för nykomna flyktingar att senare komma i fråga för utbildning även omde är utplacerade i arbete, framhåller såväl AMS som . Arbetsgruppensförslag atl ta bort möjlighet till lån för inköp av bostadsrätt biträds inleav och . Styrelsen framhåller att denna möjlighetofta är en förutsättning för a« bostadsfrågan överhuvudtaget ska kunna lösas.Om den nuvarande låneverksamheten hell upphör eller går över fill annanmyndighet bör del undersökas om administrationen av de lån som getts framtillden kan gå över till kammarkollegiet. menar vidareatt det nuvarande startbidraget bör kunna upphöra. Flyktingen är i de flestafall berättigad till socialbidrag om det blir ett glapp emellan tiden försvenskundervisning och anställning. 1983/84:124 81 Startlåntill bohagsutrustning bör dock finnas kvar, menar . För starfiånbör man finna andra former, men denna fråga bör närmare utredas menar SIV.Verket menar sig inte kunna ta på sig att administrera denna verksamhet. Dennabör ligga kvar på länsarbetsnämnderna. Överlagtillstyrks förslaget att inbegripa de asylsökande i del lokalaflyktingomhändertagandet. Ett stort antal synpunkter har emellertid framförtspå bl. a. avgränsningen till andra väntare än asylsökande och ambitionsnivånför omhändertagandel. RPS avstyrker dock förslaget. Det förslag som föreliggerbeträffande asylsökande är enligt RPS inte tillräckligt underbyggt för atlkunna tillstyrkas, i synnerhet som de praktiska lika litet som de sociala ochekonomiska konsekvenserna kan överblickas. AMSbedömer atl det i många fall kan bli svårt att fördela de asylsökande överlandet, något som dock är en förutsättning för atl avtal med kommunerna skakunna träffas. menar atl inbegripande av de asylsökande ären av förutsättningarna för att kommunen ska kunna diskutera lokaltomhändertagande. Fleraremissinstanser påtalar behovet av att få staiens syn på omhändertagandet avasylsökande klarlagt. Utredningen har inte preciserat sig tillräckligt menarbl. a. och . menar att medundantag för planering av arbete och utbildning finns del inte någon anledningatt göra någon större åtskillnad mellan fiyktingar och asylsökande. Asylsökandehar enligt socialtjänstlagen samma rätt till bistånd som övriga som vistas ikommunen. Formen för bistånd måste dock anpassas till det förhållande aUasylsökande inle fått uppehållstillstånd. kommun menar att omprognosen för UAT redan från början kan bedömas som god måsteanpassningsåtgärder kunna vidtas för alt integreringsprocesseninle skall fördröjas. Frånflera håll påtalas behovet av alt i första hand förkorta väntetiderna för attkomma tillrätta med den s.k. väntarproblematiken. Detta är en väsentligarefråga menar många remissinstanser, än hur tillvaron skall gestalta sig underväntetiden. Kommunförbundetframhåller i sitt yttrande att har spontanflyktingarnavarit avsevärt fler än kvotflyktingarna. Spontan-flyklingarna har i hög gradbosatt sig i vissa kommuner. Det är därför behovet av planering är större fördenna grupp. Elt villkor för att denna planering ska lyckas är att den påbörjasunder spontanflyktingarnas tid som asylsökande. ytteriigare skäl attinbegripa asylsökande är all det i det praktiska arbetet är omöjligt att göraåtskillnad mellan dem som väntar på tillstånd och de som fåu fillstånd framförallt inom två områden, skolan och . Vissa insatser, t. ex.utrustning av bostäder, är självfallet delvis beroende av om frågan omtillstånd avgjorts menar förbundet. framhåller att detlokala omhändertagandet förutsätter atl åtgärderna för asylsökande ombesörjesav samma kommunala organ som svarar för arbetet med flyktingar. Flertaletasylsökande får stanna, varför en sådan 6 1983/84. 1983/84:124 82 ordninggaranterar kontinuitet i handläggningen. Detta innebär emellertid inte alt deasylsökande bör få samma omhändertagande som de som accepterats som flyktingar.RPS menar för sin del att det är märkligt att arbetsgruppen inte funnit detmotiverat all diskutera för- och nackdelar med föriäggningsvislelse förasylsökande. RPS menar att det finns stora fördelar med delta bl. a. urrationaliserings- och effektivitetssynpunkt. , och Uppsalakommun menar likaså alt det kan finnas skäl att låta asylsökande bo påförläggning. SIVmenar för sin del att bostadsfrågan för asylsökande inte får lösas genommottagningsförläggningar . Möjligen kan någon form av kollektivinkvartering bli nödvändig i avvaktan på att ett lokah omhändertagande ordnas.Länsstyrelsen i framhåller behovet av att i svåra fall hänvisa deasylsökande i en kommun till en förläggning på annan ort tills bostadsfråganhar lösts medan LO föreslår ett syslem med på förhand utvalda och lämpligamottagningskommuner där den asylsökande anvisas bostad . Uppsalakommun å sin sida menar att det kan finnas behov av lagstöd med innebörden atlde asylsökande hänvisas till en viss kommun . 5 Kostnadsfördelning stat/kommun Denallmänna uppfattningen bland remissinstanserna är att omhändertagande avflyktingar är ett statligt ansvar även i ekonomiskt avseende. Samtliga kommunersom har uttalat sig anser att en förutsättning för atl del lokala omhändertagandetskall kunna genomföras är att full statlig kostnadstäckning ges. De flestaremissinstanser som har uttalat sig om utredningens förslag om avtal mellanstat och kommun är positiva till förslagen. menar att det ärjust genom avtalen som man dels kan åstadkomma en planering av bosättningen,dels kan ge kommunerna utrymme för planering av omhändertagandet. Genomatt ett ramavtal ingås ges statens möjlighet att åstadkomma ett någorlundalikvärdigt omhändertagande i de olika kommunerna, menar bl. Avtalen börkunna omförhandlas menar bl. , , och . anser att del inle är realistiskt atlgöra en bedömning av insatserna i kommunen förrän flyktingen vistats där enviss tid. och bör delta i förhandlingar omramavtal när det gäller hälsofrågor framhåller bl. RRVställer sig tveksam till den roll som staten skulle få gentemot kommunernasintresseorganisation. Som skäl härför pekar RRV delspå att det är juridiskt omöjligt med ett ramavtal då det förutsätter atlkommunförbundet får kommunernas mandal atl sluta ett för kommunerna bindandeavtal, dels på att förfarandel innebär risk för atl 1983/84:124 83