prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — , i (LO),(), Centralorganisationen /SR,Moderata samlingspartiets kvinnoförbund. , , VPK: skvinnopoliliska ulskoll, . Forum för kvinnligaforskare och kvinnoforskning i , , , och , HusmodersförbundelHem och Samhälle, . Yrkeskvinnors Riksförbundsamt Fredrika-Bremer-Förbundel. () och Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA) har meddelat attde inle har någol atl anföra i frågan. Iförevarande remissammanslällning presenleras remissinstansernas synpunkleruppdelade i tre avsnitt, nämligen allmänna synpunkter (1), synpunkter päjämställdhetskommitléns förslag (2) och synpunkter på kostnaderna (3). Förstagången en remissinstans nämns anges den gängse förkortningen inom parentes.Därefter används förkortningen. Varjeavsnitt inleds med kommitléns förslag. Endast de förslag, som har kommenteratsav remissinstanserna, återges här. I övrigt hänvisas till den sammanfattning avkommitténs förslag som redovisats ovan. Ibelänkandet (SOU 1983:4) Om hälften vore kvinnor har jämslälldhelskommitlénsökt sammanställa kunskap om kvinnliga forskares situation i forskarsamhälletmed utgångspunkt i 42 uppsatser, de flesta skrivna av kvinnliga forskare.Kommitlén har vidare beskrivit jämslälldhetsforskningens organisation och -med hänvisning till beslut all jämslälldhetsforskningen skall varaett prioriterat område och alt jämställdhet bör ges hög prioritet i all forskning- föreslagil ålgärder för alt uppnå jämställdhet i forskarsamhället. Kommitténsäger därvid atl målel inle är "jämställdhet på männens villkor, utanbalans i forskarmiljön och i själva forskningen, så atl del kvinnligaperspektivet får påverka både arbetsförhållandena och forskningens innehåll.Della gäller all forskning, inle bara jämställdhetsforskning. Åtgärder utifrånskall ses som ett slöd för förändringar inifrån, från universitet och högskoloroch från forskarna själva". 1983/84:107 Bilaga 5 180 Betänkandet innehåller också en sociologisk studie av vårlsamhälle av "Två världar". beskriverulvecklingen av andelen kvinnor i forskarutbildningen och vart de lar vägen somfärdiga forskare. Vidare har beskrivit kvinnoforskningenspionjärperiod i 1950-1975. Betänkandets uppläggning och allmänna disposition harmottagits mycket positivt av remissinstanserna. En majorilel av dessa anseratt betänkandet är lättläst, intressant, fantasieggande och okonventionellläsning saml tankeväckande, slagkraftigt och värdefullt som dokument. Bland dessa finns t. ex. (), universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), naturvetenskaptiga forskningsrådet (NFR), Sverigeskmtbruksuniversitet (SLU), skogs- och jordbrukets forskningsråd (),jämställdhetsombudsmannen (), statskontoret,.statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN), Kungl. (), .svenska kommunförbundet.Landstingsförbundet (), i (LO), (), Centralorganisationen /SR. de politiskakvinnoorganisationerna, forum- och centrumorganisationerna för kvinnligaforskare och kvinnoforskning samt Fredrika-Bremer-Förbundel. UHÄ anser att belänkandel bör få en stor spridning ulanförhögskolan, medan FOA framhåller att del bör kunna användas som läromedel inomutbildning av chefer och projektledare. SAMN anser atl belänkandel bordepubliceras i en mer lättillgänglig form, t. ex. som pocketbok. Delegationen förjämställdhetsforskning (Jämfo) framhåller att det är värdefulll atl väsentligafrågor genom betänkandet förts in i den forskningspolitiska debatten. Även om kommittén sålunda vunnit de flestaremissinstansernas gillande i fråga om metoden att inhämta kvinnliga forskaressynpunkler, har andra bedömningar också framförts. () framhåller atl kommitlén - för atl få en mer fullständig karlläggning-även borde ha intervjuat forskarhandledarna. Delegationen för social forskning(DSF) anser att också kvinnliga forskare med en mindre positiv inställning tilljämställdhetsfrågorna borde ha intervjuals. En allmän utgångspunkt för kommitlén som även behandlalsav remissinstanserna är definitionerna av jämslälldhetsforskning ochkvinnoforskning. Kommittén har genomgående använt termenjämställdhetsforskning. diskuterar i belänkandel (s. 17-18)definitionerna av jämslälldhetsforskning och kvinnoforskning. Här återges försammanhangets skull några citat ur uppsats väridar. "Jämställdhelsforskning utgår från en grundläggandelikhel mellan kvinnor och män. Den söker bidra lill att identifiera och allavlägsna hinder för förverkligandet av lika villkor såväl på arbetsmarknadensom i del privata och offentliga livet." 1983/84:107 Bilaga 5 181 "Man kan säga all kvinnoforskning inleder enomchiffrering av kulturen. Kvinnoforskare är ofta kvinnor som vägrar all varaden konlrastvätska mol vilken det manliga självförhärligandet framträder. Blandlekmän används beteckningarna jämställdhets- och kvinnoforskning ofta somsynonymer. Men bland berörda forskare har motsättningarna stundom varitbittra. Vad har då kvinnoforskare haft alt invända mot jämslälldhetsforskning? Kvinnoforskare menar, att förverkligandet av lika villkormellan könen bara alltför lätt blir på männens villkor i ett samhälle därmakten är manlig. Kvinnorna assimileras under förutsättning att de gör avkallpå sina egna erfarenheler och värderingar. I ljuset av manlig kullurdominansfår kvinnor läll prägel av "defekta män" när de frigörs från sintraditionella roll som mannens motbild. När modellen för likhet är manlig ärdel nägol som inte stämmer hos kvinnorna. Kvinnoforskning kan ses som en motvikt, ett försök atlkorrigera all den forskning som är centrerad på mankön och utgår från manligalivsförhållanden. Vad kvinnoforskare vill säga är hell enkell, att det ärviktigt all forskare besinnar om könstillhörighet är relevant för derasproblem. När kön ulgår ur analysen skall det inte bero på forskarensaningslöshet utan på rimliga överväganden." "I den mån jämslälldhetsforskning uppfattar denmanliga kulturdominansen som ell verkligl hinder för jämställdhet, och icke iförsta hand slrävar efler alt omfördela kvinnor och män i syslem varsspelregler och mäl dikteras av män, så bortfaller motsättningen mellanjämställdhets- och kvinnoforskning. Det är möjligt att kvinnoforskningensbidrag jusl ligger i all påminna om huvudmotsättningen." Några remissinstanser som har behandlal dennadefinitionsfråga är bl. a. DSF, (), Forum förkvinnliga forskare och kvinnoforskning i och / samt humanistiskasektionsnämnderna vid i . Forum i Slockholm betonar nödvändighetenav en distinktion mellan kvinnoforskning och jämslälldhetsforskning. BådeForum i Slockholm och Forum i anser all kvinnoforskning är delöverordnade begreppet och jämslälldhetsforskning en del av kvinnoforskningen.Kvinnoforskning (woman studies) är också enligl Foriimorganlsalionerna ochhumanistiska sektionsnämnderna vid i delinternationellt accepterade begreppet. Enligt i är detviktigast att kvinnoforskningen ställer nya frågor till vetenskapen och söker"hela sanningen" i stället för som bara "halva". DSF saknar "en velenskapsleoretisk diskussion somskulle ha kunnat bidraga med en större begreppsmässig klarhet både när detgäller att skilja ut och klargöra sambandet mellan jämställdhet som samhällsmåloch jämställdhet som forskningsfält, och atl klargöra kopplingen mellan å enasidan begreppet kvinnoforskning och å andra sidan forskning otn kvinnor,forskning /o/- kvinnor resp. forskning av kvinnor." 1983/84:107 Bilaga 5 182 SFS menar att den uppdelning som kommillén gjort mellan åena sidan forskning om kvinnor ur olika perspektiv och å andra sidan forskningav kvinnor är myckel vikfig, men alt den inte använts konsekvent i belänkandel.SFS säger bl.a.: "Inom humaniora och samhällsvetenskap är delnaturligt alt fästa vikl både vid all öka antalet/andelen kvinnliga forskareoch forskning om kvinnor ur olika perspekliv. Inom leknisk ochnaturvetenskaplig fakultet kommer det, inom merparten av ämnena, all slälla sigsvårt alt finna någon speciell "kvinnoinriktning". Därför är del härviktigl all inrikla sig på atl öka andelen kvinnliga forskare. Om man knylersamman de ivå olika delarna kommer salsningarna på kvinnoforskning all endaslrikias mot de ämnen som kan förena de båda. Genomförs vår distinktion mellan"kvinnor som forskar" och "forskning om kvinnor" blir delnaluriigl alt lägga slor vikl vid alt söka öka andelen kvinnor även inom deområden där det inle finns något ulrymme för "forskning om kvinnor". Jämställdhetskommillén har avgivii sina förslag i syfleatl uppnå jämställdhet i forskarsamhället, dvs. dels för all fä en mer rättvisfördelning mellan män och kvinnor inom forskningen, dels för alt höjakvaliteten i forskningen genom ålgärder som leder lill all erfarenheter fränoch kunskap om kvinnors liv och arbete får rättvist inflyiande i forskningen. (), SLU,Forumorganisationerna saml och kvinnoforskning iUppsala delar kommitténs uppfallning atl en rättvisare fördelning mellan mänoch kvinnor i forskningen skulle få belydelse för forskningens inriktning ochkvalilel. Slyrelsen för leknisk utveckling (STU) understryker att fler kvinnormåsle rekryteras till leknisk forskning. () menar attdel är ovedersägligt att kvinnor är en outnyttjad resurs i forskningen. () anser all det finns fördelar med enjämnare könsfördelning. anser all forskningen givetvis påverkas avvem som forskar och vilken referensram vederbörande har. Andra remissinstanser, t.ex. FOA, SFS ochsaiyihäUsvetenskapliga institutionen vid i deklarerarandra åsikter om della. FOA anser inle all fler kvinnor i forskningen skullepåverka forskningens inriktning. viduniversitetet i finner det inte givet att kvinnor som grupp kantillföra forskningen något och betecknar kommitténs metod alt generaliseraulifrån de kvinnliga forskarnas erfarenheler som diskutabel. SFS anser atlideologiska skillnader är av slörre belydelse för forskningens inriklning änkönstillhörigheten. och rektorsämbetet vid () har behandlal en annan av kommitténs utgångspunkter, nämligenalt del inle finns några könsbundna skillnader i medfödd begåvning sommotiverar den könsbundna uppdelning av arbetsmarknaden som vi har. 1983/84:107 Bilaga 5 183 Både och delar kommitténs uppfattningatt sådana könsbundna skillnader inte finns, men CTH anser att del skulle varitvärdefulll med ett kapitel som kort sammanfattat del akluella kunskapslägelinom delta område. Flera remissinstanser har behandlal behovel av forskningmed kvinnoperspektiv, bl.a. med hänvisning lill vad som framgår av dekvinnliga forskarnas uppsalser. Styrelsen för i anseralt kvinnoperspektivet måsle integreras i all forskning och undervisning. (), TCO och medicinska fakultetsnämnden vid iLinköping har framhållit behovet av all kvinnoperspektiv anläggs på den medicinskaforskningen, TCO särskill i fråga om sam-hällsmedicinens inriktning. MFRpåpekar atl kvinnor också måsle vara objekl för medicinsk forskning och atl deli belänkandet delvis lämnats en missvisande bild av den medicinska forskningensinriklning. AMS, Arbetarskyddsfonden (ASF) och Arbetslivscentrum (ALC)har understrukit behovet av forskning över jämställdheten i arbetslivet. AMSyrkar pä mer målinriktad jämställdhelsforskning och anger som exempel denbiomedicinska och biopsykologiska forskning som pågår vid karolinskainslitulet. AMS anför bl.a.: "Iprojeklel ingår jämförelser mellan könen när del gäller bl.a.stress-reaktioner. Hillills lyder resultaten på all kvinnor hanterar stressbättre än män dvs. på ett mer ekonomiskl sätt. Denna typ av forskning kommeratl få betydelse för arbetslivet och är ett utmärkt exempel pä tvärvetenskapligjämslälldhetsforskning." Även FOA har påpekat behovet av forskning beträffandebiologiska skillnader mellan kvinnor och män. ALC framhåller behovet avproblem-orienterad forskning i samarbete mellan olika discipliner.Socialstyrelsen betonar vikten av all den jämslälldhetsforskning som bedrivsinle ensidigt koncentreras till kvinnor ulan även belyser männens roll.Forskningen bör enligt styrelsen också inbegripa socioekonomiska faktorersbelydelse, betydelsen av annat nalionellt-kulturelll ursprung m. m. universiteteti har påpekat alt vissa högskoleutbildningar, som har särskildbetydelse för kvinnliga forskare, inte alls har upplagils lill behandling ibelänkandet. Det gäller vårdutbildningar och utbildningar förundervisningsyrken som försl infördes i högskolan och som saknarforskningsöverbyggnad. Styrelsen för landstingsförbundet (LF) har framhållitalt ökad forskarutbildning på omvärdnadsomrädet kan komma att innebäraett bättre omhändertagande av patienterna. Även DSF har påpekat denna brist ibetänkan-del. saknar en samlad överblick över förhållandena i frågaom jämslälldhel vid samlliga högskolor. Det långsiktiga tidsperspektivet har även behandlats inågra yttranden. Forum för kvinnliga forskare i saknar ett preciseratlidsper- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 184 spekliv i belänkandel och vill som ett gripbarttidsperspektiv ange . ALC, som menar att högskolans grundstruktur måsteändras, pekar pä alt betänkandet skulle vunnit på att ange mål för sådanalångsiktiga förändringar. Även NFR berör det långsikliga perspektivet när detgäller attitydförändringar och uttrycker en förhoppning om alt den ärgenerationsberoende och alt den dolda kvinnodiskrimineringen, som är så svåratl synliggöra och bearbeta, kanske elimineras . 2.2 Synpunkter på jämställdhetskommitténs förslag Kommillén föreslår all olika modeller prövas för attirygga den tvärvetenskapliga och forskningsstimulerande verksamhel som bedrivsav Forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning vid universiteten i ,, , och . Förslagethar kommenterats av ell slorl anlal remissinstanser, t.ex. av DSF, statens rådför byggnadsforskning (BFR), , , , SAMN, LO, TCO, /SR och flerahögskolor. Samlliga uttalar sin stora uppskattning av den verksamhet sombedrivs av Forum- (eller Centrum-) organisationerna. harpåpekat alt en forumorganisation har bildals i under namnet "Forumför kvinnor i arbetsliv och forskning". FRN ifrågasätter om inteForumorganisationerna kunde koncentreras lill en högskoleort.Jämslälldhelsgruppen vid högskolan i anser att Forumorganisationerna ejbör institutionaliseras. Kommittén föreslår vidare att en institution förjämställdhetsforskning inrättas och placeras vid något av de yngreuniversiteten. Förslagel har kommenterats av flerlalel av remissinstanserna.Meningarna är delade. Förslaget lillslyrks av FOA, , ASF och ALCsamt av 7"C0, SAMN, , socialdemokratiskakvinnoförbundet, Fredrika-Bremer-Förbundel och LF. LF framhåller dock all delär tveksamt om man i nuvarande ekonomiska läge kan klara kostnaderna. Negativa lill förslagel är UHÄ och fiera högskolor, JÄMO.SFS, LO, /SR, tnoderata kvinnoförbundet, vänsterns kvinnoförbund, arbetarskyddsstyrelsen.Forumorganisationerna i , och saml Centrum förkvinnoforskning och kvinnliga forskare vid i . DSFuttrycker tveksamhet och Jämfo anser all förslaget evenluelll kan genomföras påsikl. t///Äanförbl.a. "Förslaget atl en tvärvetenskaplig institution förjämställdhelsforskning inrättas vilar enligl UHÄ:s bedömning på en alltför svaggrund för alt i nulägel vara ändamålsenligt. Argumentet atl denna institutionbör inrättas vid något av de yngre universiteten - eftersom den organisatoriskastrukturen där ger ulrymme för förändringar - har när alll kommer omkring intebelägg vare sig i belänkandel eller i . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 185 detta slag skulle tvärt om med lanke på del rådandeslalsfinansiella läget kunna få lill följd all den jämslälldhetsforskning sombörjat göra sig gällande ute på universilelen - ofta i anslutning lillforaverksamheten - hämmas." Kommittén föreslår också all utgivning av tryggas genom bidrag från anslag för jämslälldhetsforskning.Förslaget har tillstyrkts av alla de remissinstanser, som yttrat sig över del,nämligen DSF. UHÄ, BFR. Jämfo, SAMN. ALC, , /SR, SFS. Foriimorganlsalionerna,Centrum i , , folkpartiels kvinnoförbund ochFredrika-Bremer-Förbundel. I betänkandet föresläs vidare alt en bibliotekarieljänstför kvinnohislo-riska samlingarna vid snarastinrättas. Förslagel behandlas endast av några få remissinstanser.Del lillslyrks av DSF, arbetarskyddsstyrelsen, I ,Forumorganisationerna i och saml av kvinnoförbund.Statskontoret efterfrågar någon form av samordning med del ansvarsbibliotekssyslemsom f. n. håller på att utvecklas genom delegalionen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning. Kommillén föreslår därefter inrättandet av vissa tjänsterför forskare, bl.a. alt en professur i litteraturvetenskap, särskiltkvinnolilleratur, inrättas vid i . Vissa remissinstanser har kommenterat förslaget. Det hartillstyrkts av humanistiska sektionsnämnden vid universitelet i Göleborg, DSF,Jämfo och . UHÄ påpekar alt ämbetet har framförtförslagel i anslagsframslällningen för budgelårel 1984/85. Vidare föreslär kommillén all en forskartjänst ilitteraturvetenskap vid i vid omprövning inriktas moikvinnolitteratur. Förslaget tillstyrks av . Jämslälldhelskommitlén föreslår även att en professur ijämställdhetsforskning med inriklning på mänsklig reproduktion ochsocialisalion inrättas vid i . Förslaget tillstyrks av DSF, . ASF.Jämfo, i och socialdemokratiska kvinnoförbundetsaml av universitelet i Linköping.Socialstyrelsen framhåller all den föreslagna Ijänslen har särskill inlresseför slyrelsen i dess arbete med sex- och samlevnadsfrågor. Negativa lillförslaget är bl. a. arbetarskyddsstyrelsen och SFS. Kommitténframför vidare förslaget att UHÄ vid bedömningen av innehållet i nya ochlediga professurer lar hänsyn till behovet av tjänster förjämslälldhetsforskning och atl högskolestyrelserna förfar på samma sätt när detgäller docent- och forskarassistentljänsler. Detta lillslyrks av DSF, UHÄ,universitelet i , CTH, Jämfo, SAMN, LF, Forum i ochGöteborg samt avinoderata kvinnoförbundet och av högskolor- 1983/84:107 Bilaga 5 186 na i och /. Förslaget är enligtUHÄ inte kontroversiellt. föreslår ocksä att forskningsrådenbeaktar möjligheterna att inrikta forskartjänster mot jämslälldhetsforskning.Förslagel tillstyrks av Forumorganisaiionerna i och samt avmedicinska fakultetsnämnden vid i och CTH. () betonar dock att det är angelägel atl varje beslut om nya forskartjänsterföregås av noggranna överväganden, när det gäller inriktningen, varvidkvinnoforskningen är ett av flera viktiga områden. Slutligen föreslår kommitlén i detta avsnitt atlregeringen inrättar fem särskilda docenttjänster i jämställdhelsforskning.Della förslag priorileras av DSF, UHÄ, , , Jämfo. konsistoriet viduniversitetet i , temarådet vid i , SAMN. SFS,Forum-och Centrumorganisationerna saml . framhåller vikten av alt det blir fler mellantjänster ochdoktorandljänster inom della område. FRN anser däremot att förslaget - inuvarande resursläge är orealistiskt - och vill hellre sammanföra alla forskartjänster,både nya och befintliga, i en cenlrumorganisalion. imiversitetet iLinköping anser atl kommittén borde ha föreslagil en omfördelning av resursernainom sociologi och pedagogik till projekl inriktade mol jämslälldhetsproblem. 2.2.2 Kvinnliga forskares villkor Jämställdhetskommillén föreslär att velenskapligahandledare ulbildas i frågor som rör jämställdhet i forskningen. Utbildningen av velenskapliga handledare, vilka f.n. fördel mesta är män, har tilldragit sig slor uppmärksamhet hos remissinstanserna.Förslaget tillstyrks av DSF, UHÄ, SLU. NFR, BFR, SAMN, KVA, SFS, TCO. /SR,Forumorganisationerna och det socialdemokratiska kvinnoförbundet. KVA och NFRuttrycker här en förhoppning all den dolda diskrimineringen av kvinnligaforskare skall vara borta inom de närmasle tjugo åren. Forumorganisalionen iGöteborg ifrågasätter om inle handledarresurserna borde knytas till Fora,eftersom organisationen inte tror på en utbildning av befintliga handledare,när del gäller kvinnoforskning. Vidareföreslår kommillén att varje fakullelsnämnd, i anslulning lillanslagsframställningen, gör en rappori om ålgärder för jämställdhet inomforskarutbildning och forskning inom sitt ansvarsområde och all rapporternasammanställs och sprids inom högskolan. Förslagel har kommenterats av ell fåtalinstanser och bland dem är meningarna delade. Förslaget tillstyrks av SLU, SFS,/SR, LF, SAMN och socialdemokratiska kvinnoförbundet. SAMN anser atlrapporten kunde göras tillsammans med den årligajämslälldhetsredovisningen lillSAMN som åligger myndighelerna. , och Jämfo befarar all förslagelskalle medföra ytterligare byråkrati och avstyrker därför. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 187 Jämställdhetskommillén föreslär även atl tillämpningen avbestämmelser om åldersgräns för utbildningsbidrag noga följs frånjämställdhelssynpunkt och att beslutet omprövas om utvärderingen visar attåldersgränsen hindrar rekryteringen av kvinnor till forskarutbildningen. Dettaförslag har kommenterats positivi av ell slort anlal remissinslanser, som delarkommitténs uppfallning att bestämmelser om en åldersgräns i slor ulslräckning"drabbar" kvinnliga forskare. Förslagel tillstyrks sålunda bl.a. avFOA, UHÄ, SLU, NFR. , , , arbetarskyddsstyrelsen, TCO, /SR, ochde politiska kvinnoorganisationerna. Forum- och Centrumorganisationerna, SFSsaml Fredrika-Bremer-Förbundel kräver alt beslämmelsen om åldersgräns omprövasoch Jämfo anser alt den bör las bort. Endast FRN varnar för åtgärder som höjeråldern bland de forskarstuderande och påpekar att åldern för nyexamineradeforskare är för hög. Kommittén har också behandlal kvinnorepresentationen ibeslutande organ och föreslår all olika tillsättande organ inom högskolan tarupp en diskussion med nominerande organisationer om den kompetens, utifrånkvinnors och mäns olika erfarenheter, som är nödvändig atl ha med i olikaslyrelser och nämnder. Delta förslag tillstyrks av DSF, UHÄ, iUmeå, humanistiska seklionsnämnderna vid universilelel i Göleborg, SLUi ,BFRi , AMS och SAMN. SFS anser däremoi alt det finns risk för atl en merkompetent person får stå lillbaka beroende på "felaktiv"könstillhörighet om kommitléns förslag blir en tvingande beslämmelse. Slutligen föreslär kommillén att regeringen bevakar attandelen kvinnor ökar i FRN och forskningsråden. Förslagel lillslyrks av DSF,, , , , arbelarskyddsslyrelsen, STU och riksrevisionsveiket(RRV). 2.2.3 Rekrytering av kvinnliga forskare I syfte all långsiktigt påverka attityderna i fråga omjämställdhet har kommitlén framfört älta förslag som hänför sig lill skola,förskola, lärarutbildning och läromedel. Eftersom många remissinslanserkommenterat dem "i klump" sammanförs de här. - jämställdhelsfrågornaskall ingå i grundutbildningen av lärare, - UHÄ omedelbartskall påbörja arbetet med en handbok i jämställdhetsfrägor för lärare m.fl., - kravet på SÖalt bevaka jämställdhelsfrågorna i sin läromedelsgranskning skrivs in ianvisningarna för verksamhelen, - erfarenhelernafrån granskningen av läromedel i grundutbildningen vid i lill övriga universilel och högskolor, - forskningsresultatfrän jämslälldhetsforskningen förs in i läromedlen på alla nivåer i skolan ochhögskolan, - jämställdhetenbeaklas i utvecklingsplanen för barnomsorgen när det gäller förskolanspedagogiska verksamhel och i ulbildningen och fortbildningen av förskollärare, - möjligheternalill samverkan mellan ämnen, som av tradition valts av Prop.1983/84:107 Bilaga 5 188 flickor resp. pojkar, tas lill vara bland annat i delokala arbetsplanerna i , - jämställdhelsfrågorna betonas ifortbildningen i teknik för låg- och mellanstadielärare. Allaförslagen har kommenterats positivt av remissinstanserna - ingen är negativtinställd. De som sålunda yttrat sig över dem är bl. a. DSF, SÖ, NFR, BFR, ALC,, statskontoret, RRV, SAMN, socialdemokratiska kvinnoförbundet. Forum iLinköping, , husmodersförbundel Hem och Samhälle(HSH), () och Fredrika-Bremer-Förbundel. remissinslanser finner del myckel vikligl alt jämställdhelsfrågornabehandlas i grundutbildningen av lärare. AMS, och efterlyser denhandbok i jämslälldhetsfrågor för lärare som UHÄ skall skriva. Atljämställdhelsfrågorna måste bevakas i läromedelsgranskningen betonas av NFR,SAMN, LF och i . SÖ påpekar atl del numera eflerden Ijuli 1983 är () som skallbevaka jämställdhetsfrägorna i läromedelsgranskningen.