prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Hänsyn tillkyrkofondens kostnader för översättningsarbetetbör tas då nuvarande ramavtal om utgivningen av översättningar av kompletterasmed beslut om ersättning föröversättningen av . Jag har vidare räknat medel för vissa utbildningskostnader till följd avdatadelegationens verksamhel. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKommittéer m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 24 1982/83 Utgift 301739 Reservafion 140038 1983/84 Anslag 292000 1984/85 Förslag 292000 Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår vara oförändrat.Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 15 25 1982/83 Utgift 1716899425 1983/84 Anslag 1758136000 1984/85 Förslag 1865037000 Länsslyrelsensvarar för den slalliga förvallningen i länel i den mån den inle ankommer påannan myndighel. Länsslyrelsen skall främja länels ulveckling och befolkningensbäsla saml verka för alt slallig, och landsfingskommunal verksamhelsamordnas och anpassas lill de regionalpolitiska målen och de riktlinjer förhushållning med mark och vatten somhar uppställts för länet. verksamhel är mångskiftande. Arbetsuppgifterna berör bl. a. samhällsutbyggnadeni vid mening, beskattningsväsendet,totalförsvaret, den sociala omvårdnaden och räddningstjänsten. Länsslyrelsen är högsla polismyndighet inom länel samlhuvudman för priskontorsverksamhelen. Länsslyrelsen är i sin verksamhet direkl underställd regeringen.Samtidigtfungerar den i vissa frågor som sektororgan ål vissa centrala ämbetsverk. ledsav en styrelse. Landshövdingen är styrelsens ordförande. Länsstyrelsensstyrelse består, förulom av landshövdingen, av 14 ledamöter. Dessa utses genomval som i princip förrällas av landslinget. Länsslyrelsen är, med undanlag för den i Siockholms län,organiserad i två avdelningar - planeringsavdelningen och skatteavdelningen -samt en administrativ och enallmän enhet. i är indelad i fyra avdelningar nämligen planeringsavdelningen,förvaltningsavdelningen,taxeringsavdelningen och adminislrativa avdelningen. Landshövdingen är chef för länsstyrelsen.Avdelningschef är ett länsråd. Ställföreträdareför landshövdingen är, med undantag av , ett av länsråden. I är länsöverdirektörenlandshövdingens ställföreträdare. I alla länsstyrelser utom i länfinns en länspolischefsexpedition. 1 fullgör de uppgifter somankommer på länsbostadsnämnd. Under länsslyrelsen lyder i olika avseenden den lokalaskallemyndigheten, kronofogdemyndighelen, polisväsendel och civilförsvarel. Anlalel tjänster vid länsslyrelserna uppgår till ca 9500. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 26 Om man bortser frånsärskill beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgelår till ca I 770 milj. kr. är ell gemensaml rafionaliserings-, samordnings- ochulbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bislår länsslyrelserna i frågorsom rör personal- och ekonomiadminislra-lion, ralionalisering och adminislralivulveckling. Nämnden faslsiäller formulär lill vissa blanketter förlänsstyrelserna. I samråd med länsstyrelserna planlägger och anordnar nämndenulbiidning och konferenser för läns-slyrelsepersonal. En redovisningscenlralför länsslyrelserna är knuten till nämnden. leds av en slyrelse som beslår av ordförande, viceordförande och sex andra ledamöler. Nämndens kanslichef ingår i slyrelsen.Antalet anställda hos nämnden är ca 30. Nämnden disponerar för innevarandebudgetår ca 9,3 milj. kr. för sin verksamhet. Flertalel länsslyrelserhar i sina anslagsframslällningar för /85 utgått från etthuvudförslag som innebär en anslagsnivå som ulgör del pris- och löneomräknadeanslaget för /84 minskal . Medelsbehovet enligt dettaalternaliv ökar med . Länsstyrelserna anserallmänl atl en fortsalt minskning av resurserna, enligt huvudförslaget, kommeratl medföra att service och rättssäkerhet allvarligt eftersatts. Generella anslagsminskningarär inte möjliga all genomföra om en tillfredsställande verksamhet skall kunnabedrivas och om lagstiftningen skall vara oförändrad.Länsstyrelsernas verksamhet styrs i hög grad av krav och efterfrågan frånallmänheten, kommuner och statliga myndigheter. Verksamhelen ulgörs i huvudsakav uppgifter som har ålagts i lag eller annan författning. Föratt klara ytteriigare besparingar förutsätter länsstyrelserna därförförfattningsändringar. Länsslyrelserna finner det ytterst angelägel att sådanaförfattningsändringar genomförs och understryker starkt vikten av att statsmakterna,genom dessa ändringar, skapar utrymme för en mer övergripande rationaliseringav verksamheten. Flera länsslyrelserfrarnhåller den svåra avvägningen mellan författningsreglerad verksamhet ochinilialivverksamhet som måsle göras. Många länsstyrelser anger att de medhänsyn till näringslivets strukturproblem och problemen på arbetsmarknadenprioriterar sådan verksamhel som syftar till att lösa eller mildra dessaproblem. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 Åtskilliga länsstyrelserför inte fram yrkanden om nya ijänsler. ulan nöjer sig med alt redovisa detbehov av nya tjänster som anses föreligga. Länsstyrelsernas yrkanden ochönskemålen om personalökningar m. m. innebär alt medelsbehovet ökar med85472000 kr. De yrkadepersonalökningarna hos länsstyrelserna omfattar 107 ijänsler varav ca irefjärdedelar avser Ijänsler lill skalleavdelningarna. Flera länsslyrelser hardessulom yrkat all medel för kvalificerad revision och för kontrollverksamheteninom mervärdeskatteenheterna skall tilldelas i samma omfattning som /84. Några länsstyrelser har yrkat att regeringen i ställetskall inrälla tjänster för denna verksamhet. Anslagsframställningenför budgelårel 1984/85 innehåller endast ett förslag enligl det s.k.huvudförslaget, dvs. ett pris- och löneomräknat anslag för /84minskat . Medelsbehovel enligt detta förslag ökar med 439000kr. Nämnden anmäleremellertid att om ADB-beredningsgruppens förslag genomförs fordras förstärkningav resurserna. Remissyttrandenöver länsstyrelsernas anslagsframställningar har avgetts av riksantikvarieämbetetoch slatens historiska museer 1983/84:100 Bilaga 15 beträffande laxeringsavdelningen, administrativaavdelningens uppbörds-enhet och dataenhet, skalleavdelningarna, vägtrafikskallekonlrollen hos länsslyrelserna belräffande länsslyrelsernas uppgifter enligl lagen (1977:293) om handel med drycker och enliglsocialljänsllag-sliflningen saml inom hälsoskyddel. belräffande bil- och körkorlsregislren framhåller all ambilionsnivån inom flera verksamhetsområdeninom länsstyrelsernas planeringsavdelningar inte alls eller obetydligt kanpåverkas av länsstyrelserna själva eftersom arbetsmängden huvudsakligenstyrs av inkommande ärenden eller dirigeras uppifrån. Dessaomständigheter begränsar starkt krympmånen hos planeringsavdelningen och gör atlnedskärningarna främst har drabbat naturvårdsenheterna och regionalekonomiska enheterna.Detta är enligt naturvårdsverketsuppfattning synnerligen otillfredsställande. De otillräckliga resurserna på miljöskyddssidan innebär enligt verket inlebara negativa och icke önskvärda effekter på miljövårdens område utan ger ocksåekonomiska förluster på grund av atlhandläggningstiderna förlängts. avvisar bestämt den generella tvåprocentiga nedskärningen som sparme-tod. Frånvaron av riktlinjer från statsmakternarörande verksamhetens inriklning istort tvingar länsstyrelserna tillkortsiktiga prioriteringar, där såvälde allmänna naturvårds- som miljöskyddsfrågorna uppenbart blir lidande. Nedskärningarna bör ej ske på regionalnivå. Del är avvägningar som enliglverket bör göras av regeringen för atl inte på cenlral nivå gjorda prioriteringar skall snedvridas. Verketframhåller vidare alt ett införande avden föreslagna prövnings- och tillsynsavgiflen för kontroll av miljöfariig verksamhet skulle ge länsstyrelserna medel attförstärka den otillräckligakontrollen på miljöskyddssidan. En avgift skulle också möjliggöra att kommunerna i ökad utsträckning dellar ilillsynsarbetet. 1983/84:100 Bilaga 15 29 Statens planverkkonslalerar alt inle ens de minsta länsstyrelserna - där situationen är särskilt bekymmersam enligtverket - yrkal några nya Ijänsler tillplanenheterna. Introduktionen av en ny plan- och bygglag och en nalurresurslag kommer enligt verket alt underett intensivt arbetsskede öka kravenpå planenheternas kapacitet såväl kvalitativt som kvantitativt. En nedskärningav resurserna kan därför äventyra en framgångsrik introduktion. Verkelframhåller viklen av all man i lägen med krympande personella resurser och oförändrad eller ökadarbetsbörda utnyttjar möjligheterna att anskaffa nya tekniska hjälpmedel.Delta gäller inle minst på dataområdet. Enligt verket finns det anledning altse positivt på länsstyrelsernas strävan all systematisera dalasamlandel påplaneringsområdet inom länen liksomderas strävan atl förbereda ett kommande ADB-behandlat informationsutbytecenlrall-regionall-lokalt. Lantmäteriverketframhåller atl de arbetsuppgifter som åvilar lantmälerienheterna tillstörsta delen är författningsenliga förpliktelser. En ytterligare nedskärning av anslaget bedöms få såallvarliga konsekvenser atl åtskilliga länsslyrelser inte längre lorde kunnauppfylla sitt ansvar som faslighetsregistermyndighet,mot t.ex. enskilda, andra myndigheter och kommuner. Verkettillstyrker mol denna bakgrund generellt begärda resursförstärkningar ochuttrycker med kraft angelägenheten av att en belysning av lanlmäterienheternas resurssituationkommer till slånd. Delta skulleenligt verket lämpligen kunna behandlas tillsammans med frågan om avgiftsfinansierad fastighetsregistrering som f.n.bereds inom bostadsdepartementetparallellt med Kartpolitik 85. Verkel vill betona viklen av alt ledningsfunktionen förslärks hos länsslyrelsen iBlekinge län. I andra hand priorilerasmedel för fortsatta strukturrationaliseringsålgärder hos länsstyrelserna iSkaraborgs och . I tredje hand prioriterar verket insatser inom områdena mikrografi,karllagning/arkivvård, registerkartor och utrustning. Civilförsvarsstyrelsenanför all sedan nuvarande organisation av länsslyrelsernas försvarsenhelerfaslslälldes har de personella resurserna forllöpande minskals ulan allarbetsuppgifterna minskats i motsvarande grad. I syfte att i någon mån motverka verkningarnaav personalbristen har ett terminalbaserat redovisningssystem för personalen icivilförsvarets krigsorganisation . har förutsattatt driftenav detta system skall betalas av länsstyrelserna fr.o.m /85. Enligl1982 års försvarsbeslut skall ledningen av civilförsvarsverksamheten pålokal nivå i krig och ansvar för viss planläggning i fred övertas avkommunerna. Detta innebär en ökad arbetsbelastning på försvarsenheterna varför resursbristallvarligt kan äventyra genomförandet avförsvarsbeslutet i vissa län. förutsätter att inga ytterligare personalminskningar genomförs vidförsvarsenhelerna samt att också en viss vakansfyllnadsker vid särskilt utsatta länsslyrelser. bedömervidare att en översyn av 1983/84:100 Bilaga 15 30 försvarsenheternas resursbehov förcivilförsvarsverksamheien är nödvändig varvid även frågan om finansieringen avförsvarsenheiernas verksamhetnärmare prövas. Överstyrelsen förekonomiskt försvar noterar alt försvarsenheiernas verksamhel endast iundantagsfall nämns i anslagsframställningarna på annat sätt än meraallmänt om planeringsavdelningen och de svårigheter som totalt finns inomavdelningen. I de fall försvarsenhelen omnämns konstateras att sådan verksamhetsom enligt försvarsbeslut skall priorileras, inte kan fullföljas fullt ut. Beträffandearbetsläget vid försvarsenheterna anser överstyrelsen alt en eftersläpningföreligger inom vissa områden. Delta år ett förhållande som förekommit underett anlal år och inte kunnal avhjälpas p.g.a. resurslägel vid försvarsenheterna. Ävenhögt prioriterad verksamhelmåste i vissa fall utgå. Överslyrelsen föreslår att det nu ges ulrymme för andhämtning och anpassning till existerande resurser vid länsslyrelserna och att försvarsenheterna undantas frånfortsatta besparingar. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer anser att länsstyrelsernas anslagsframställningar ger engod bild av länsantikvariernas situation. Med den stränga prövning som gjortsav enheternas anspråk kommer ändå kraven på handläggartjänster tillde hårdast belastade länen till synes.I gällande konstruktion med enmansenheler finns behovel av särsikilda informations- och projektmedelautomatiskt inbyggt. Sådana medelår enligl ämbetet förutsättningen för att verksamheten över huvud skall ha något nämnvärt manöverutrymme ulöver en renärendeexpedition. Ämbetet hävdar atlen utbyggnad av personalresurserna måste komma till stånd först ochfrämst i storstadslänen. Vid länsstyrelserna i och bör permanenta handläggartjänster inrättas med högsta prioritet. Däruiöver behövs allmäntsärskilda medel till lillfälligaförstärkningar och avgränsade insatser. framhåller alt länsveterinärerna har angelägna uppgifter inomlivsmedelskontrollen. För den projeklinriklade livsmedelskontrollen kommerlänsveterinärerna au i ökad omfattning få en ledande och samordnandefunktion och anbefallda besparingar bör därför inte leda till attlänsveterinärernas insatser för livsmedelskontrollen minskas. Verkel framhåller vidare att länsveterinärernaförmodligen kommer all få ta på sig större ansvar och lägga ner merförberedelsearbete beträffande länsslyrelsernas krigsorganisation. Statens pris- ochkartellnämnd anser all regeringens prioritering av inflationsbekämpningenkommer atl ställa ytterligare krav på nämndens pris- och konkurrensövervakande samt utredande verksamhet.Medverkan från nämndens sida med altforllöpande förse regeringen med analyser som underiag för den ekonomiska politiken, atl övervaka alt prisbildningen i näringslivet är effektiv och i möjligaste månfri från konkurrensbegränsningar samt att förse konsumenterna medprismässiga underlag för 1983/84:100 Bilaga 15 31 rationella inköpsbeslut kommer att ta slora resurser ianspråk. Priskontoren är en inlegrerad del av nämndens verksamhet och organisation. Motdenna bakgrund är det angeläget för nämnden atl frill kunna svara för den övergripandeplaneringen och samordningen av priskontorens arbetsuppgifter. Nämndenmåste ha möjlighel all lillfälligi kunna omplacera ijänsle-män vid priskontorenför alt utjämna toppar i arbetsbelastningen. Nämnden föreslår att en extratjänst hos länsslyrelsen i överflyttas till länsstyrelseni län. En personell förstärkning av länsslyrelsen i är angelägen enligl nämnden.Nämnden hemställer atl regeringen fattar beslut som innebär att de 21 exlratjänsterna vid länsstyrelsernaspriskontor överförs till kontorens ordinarieorganisation fr. o. m. /85. Nämnden konstaterarslutligen att trots priskontorens ringa storlek har de fått bära enoproportionellt stor del av de besparingskrav som länsstyrelserna fåttvidkännas. 1 nuvarande läge, med den ekonomiska politikens starka inriktning påinflationsbekämpning, borde enligt nämnden priskon-torsverksamheten hellundandras ytterligare besparingar. På vissa länsstyrelser bordedessutom frågan om interna omplaceringar för atl läcka upp lidigare besparingar vid kontorenaktualiseras. noterar alt endast ett fåtallänsslyrelser berör konsumentfrågorna i sina anslagsframslällningar. Dellaålerspeglar enligl verkels uppfallning i hög grad den blygsamma roll som denkonsumenlpolitiska verksamhelen kommil all spela inom de flesla länsslyrelser.Många länsslyrelserhar enligl verkels uppfallning ännu inte närmare analyserat och klargjort sillansvar vad gäller de konsumenlpoliliska frågorna. Länsslyrelsernas besparingarpå del konsumenlpoliliska områdel alllsedan budgelårel 1979/80 översliger vida degenomsnittliga nedskärningskrav som varitakluella för statsförvaltningen. Verket anser all en fortgående urholkning av resursernaför den regionala konsumenlpoliliska verksamhelen snabbi närmar sig en punkl då en effeklivifungerande verksamhel inle längre kan upprällhällas. Verkel reagerar kraftigtmot denna utveckling. Det är enligt verket helt oacceptabelt att enverksamhet, vars inriktning och omfattning fastlagts så sent som , är på väg attupplösas genom att enskilda länsstyrelser kan agera utan att en centralhelhetsbedömning görs. En kraftigt försvagad regional verksamhet fårbetydande återverkningar för arbetet på cenlral och lokal nivå. Verket hemställer att statsmakterna gör en samladbedömning av det regionala resursbehovet och atl i avvaktan på denna helhetsbedömning ytteriigareförsvagningar av den regionala konsumentpolitiska verksamhelen inte tillåts ske. Riksskatteverkethar i sina överväganden utgålt från en samlad syn på förvaltningsområdet. Vidbedömningen av resursbehovet för de regionala och lokala myndighelerna har verketutgått från alt man tilldelas medel i 1983/84:100 Bilaga 15 32 enlighet med vad verket föreslagil i sin egen anslagsframslällning.Enligl riksskatteverketär del viktigt alt skatteförvaltningen och exekutionsväsendet ses som enhelhel. Verksamhelen vid länsstyrelsernas skalleavdelningar bör därförsamordnas, ledas och budgetprövas på samma sätt som den övrigaskatteförvaltningen. Verket föreslår därför atl medelstilldelningen lilllänsstyrelsernas skatteavdelningar sker genom ell särskilt anslag, skilt från övriga medelstilldelningar, och under samma huvudtitel som övriga skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. För alt slärkariksskalleverkels samordnande och ledande roll bör vidare medel som anslås till skatteförvaltningen för offensiva insalser och dylikt ställas tillverkels disposition för fördelning mellanmyndighelerna. Riksskalleverketkonstaterar att skatteförvaltningens resurser sell i förhållande till arbetsuppgifterna haravsevärt minskats . Verketavstyrker därför vatje form av schablonmässig nedskärning av resurstilldelningen. För att åstadkomma balansmellan resurser och arbetsuppgifterefteriyser istället ändringar i de administrativa och materiella lagregler som styr verksamhelen.Verkel vill därvid stryka under angelägenheten av att genomförasådana förenklingar som slopande avutbolaxeringen och förslaget om förenklad hantering av laxe-ringsbesvår. I syfte alt bl.a.kunna offensivt ta tillvara resultaten från den intensifierade kontrollverksamheten och för atl kunnaavdela tillräckliga resurser för de komplicerade besvärsfallen föreslårriksskatteverket alt ytterligare 10milj. lillförs länsslyrelsernas besvärsverksamhel. För all uppnå den avstatsmakterna lidigare uppsatta kontrollnivån vad gäller mervärdeskatten börlänsstyrelserna förslärkas genom att den iredje och sista etappen i ulbyggnadenav mervärdeskalleenheterna (41 tjänster) nu genomförs. För intensifierad arbetsgivarkontroll bör vidareenligl verket sammanlagl ytterligare10 milj. kr. anslås tilllänsslyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. För att kunna upprätthålla vägtrafikskattekontrollen på enacceptabel nivå bör länsstyrelserna lillföras ytterligare 1 milj. kr. Verket anser vidarealt det är av yttersta vikt alt skatteförvaltningen kan knyta tillsig och behålla skickliga och erfarna skaitetjänstemän. Den bristande balansen i fråga om lönesättningen bådemellan likvärdiga arbetsuppgifter inom den slalliga verksamhelen och mellanden statliga verksamheten ochnäringslivet försvårar dock f.n. detta. Verket föreslår därför att åtgärder vidtas i syfte att höjalönerna, framför allt inom revisions- och besvärsverksamheten och vid delokala skattemyndigheterna. Rikspolisstyrelsenkonstaterar alt inga yrkanden om personalförstärkning vidlänspolischefens expedition har förts fram. Inom det polisiära verksamhetsområdetär vissa reformer nära förestående. I avvaktan på de beslut som kanföranledas av polisberedningens förslag har intet att nu anföra. Socialstyrelsenframhåller att fortsatta nedskärningar kan få allvarliga Prop.1983/84:100 Bilaga 15 33 konsekvenser för det förebyggande arbetet och förlänsstyrelsernas tillsynsverksamhet på det sociala och alkoholpolitiskaområdet. anser att arbetsuppgifterna för alkoholhandläggarnahos länsstyrelserna har blivit betydligt mer komplicerade till följd av lagändringenavseende kraven på bl.a.ekonomisk skölsamhel hos lillståndshavare. Länsstyrelserna skall fr. o. m. utreda om vårdbehov enligt lagen om vårdav missbrukare i vissa fall (LVM) föreligger, ansöka om vård saml svara för processföringeni länsrätten. anser att de resurser som ställts tilllänsstyrelsernas förfogande för dessa nya arbetsuppgifter troligtvis inte är tillräckliga. Det är nu inte möjligtalt definitivt bedöma hur omfattande länsstyrelsernas utredningsarbete kommeratt bli eller kostnaderna härför.Socialstyrelsen framhåller vidare att länsstyrelsernas uppgifter i anknytning till socialtjänstreformen ärav utomordentligt stor betydelse föruppföljning av lagstiftningen och för utvecklingen av kommunernas arbete. Man understryker därförnödvändigheten av att länsstyrelserna tilldelaserforderliga resurser så att de kan fullgöra samtliga ålagda uppgifter inom detta område. Genom hälsoskyddslagenstillkomst.har länsstyrelserna fåttett utvidgat ansvar för hälsoskyddsfrågorna. anser att det ärviktigt att länsstyrelserna får resurser att uppfylla detta på det sätt som slalsmakterna avsell. En akluellangelägen uppgift är bl. a. all informeramiljö- och hälsoskyddsnämnderna om den nya lagstiftningen samt atl följa upp vilka konsekvenser somlagstiftningen fåll vad gäller resursbehovetför miljö- och hälsoskyddsnämndernas verksamhet. Trafiksäkerhetsverketanför att antalet fordon och ulfärdade körkort fortsätter att öka medanpersonalresurserna på länsstyrelsernas bil- och körkortsregister minskar. Detta har bl.a. fört med sig enförsämrad service, exempelvis genom att telefonservicen har begränsats.Periodvis är ärendebalanserna omfattande. Verket framhåller alt den fastlagdaprincipenär att verkets inleverans av medel lill statskassan ska grunda sig på de faktiska koislnadernaför länsslyrelsernas arbele i bii- och körkorlsregister-syslemel. Dettainnebär att schablonmässigt genomförda besparingar vid länsstyrelserna fårtill följd ett sänkt avgiftsunderlag och därigenom en lägre avgiftsnivåför bilägare och körkorlstagare än vad som eljest vore fallet. Denstatsfinansiella besparingen blir därigenom i förlängningen endastbokföringsmässig eftersom inleveransen från avgifterna sjunker i motsvarande mån. Verketanser att en samtidig politisk prövning av avgiftsnivå ochservicegrad skapar bättre förulsällningar för ett fungerande registersystem än vad somblir följden av mer eller mindre schablonmässiga besparingar vid länsstyrelserna. Denrelevanta frågan är istället vilken servicegrad som bilägare ochkörkorlsinnehavare är beredda alt betala för. Enligl irafiksäkerhetsverket är detuppenbart att servicegraden vid fiera länsstyrelseridag är klart oacceptabel. Verket tillstyrkeratt medel ställs till förfogande för yrkade tjänster hos iUppsala län. Verket anser vidare alt en bedömning och 3 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 34 uivärdering av ambitionsnivå ocharbetsbelastning för funktionen allmänl ombud i körkortsmål bör komma lillstånd för att fastställa resursbehovet för denna funktion. Del ärolyckligt att som f.n. resurser las från bil- och körkorlsregislreringen föratl läcka del behov som funktionen för allmänt ombud i körkortsmål har skapat. Utredningar som berör länsstyrelserna Vidgadlänsdemokrati Länsdemokratikommitténtillsattes med stöd av regeringens bemyndigande för attutreda frågan om vidgad länsdemokrati. I ett första delbetänkande (SOU 1978:35) Regional ulvecklingsplanering -länsplanering m.m. lämnade kommillén förslaglill ulformning av den framlida länsplaneringen. Vid behandling avregionalpoliliken (prop. 1978/79: 112, AU 23, rskr 435) gjordes vissaförenklingar i planeringsprocessen vilka i alll väsenlligl slämde överens medkommiiiéns förslag. Vad gällde kommilténs förslag om en lag, enligt vilkenlandstingskommunen skulle anta länsprogram och länsrapporl, angavs emellertidi beslut atl liden inle var mogen för ell slulligt siällningsiagande.I lilläggsdirektiv erhöll kommillén i uppdrag all sludera olika modeller förell vidgat folkligt inflytande över den regionala samhällsverksamheten.