prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Föratt bekämpa narkotikamissbruket och den illegala narkotikahandeln krävs etteffektivt inlernalionellt samarbete. verkar i de olika internationellaorganisationerna för att få till stånd en effektivisering och intensifiering avdet internationella narkotikaarbetet. tillhör de största bidragsgivarna tillFN:s narkolikafond. beslöt regeringen all bevilja ett bidragmed 4 milj. kr. har också lämnat ettärligt bidrag till narkotikafondens allmämia verksamhet. Under anslaget J 1.beräknar jag . för detta ändamål. Inom den s. k.Pompidougruppen genomförs ett aktionsprogram mot narkofikamissbruket och motden illegala narkotikahandeln i . Särskilda europeiska seminarier haranordnats om behandling av de tyngst belastade missbrukarna, personalens situation inom narkomanvården, 1983/84:100 Bilaga 7 163 forskning om missbrukets omfattning samt omkontrollinsatser mot den illegala narkotikahandeln. Gruppen förbereder nu ettnytt program som skall diskuteras vid ett ministermöte . Inom sker ettomfattande samarbete. En nordisk ämbetsmanna-grupp, Nordiskakontaktmannaorganet för narkotikafrågor, följer kontinuerligt utvecklingen iNorden och föreslår samordnade insatser mot missbruket. Som ett led iuppföljningen av det program som ett nordiskt ministermöte beslutade om år 1982har nordiska seminarier anordnats om informations- och behandlingsinsatser. Ensärskild arbetsgrupp behandlar frågan om jämförande studier av missbruketsutveckling. Inom ramen för det arbete som bedrivs av föralkohol- och drogforskning (NAD) har en expertgrupp utarbetat en vetenskapligöversikt över cannabismissbrukets hälsomässiga skadeverkningar. Särskildaarbetsgrupper har lämnat förslag om intensifierat nordiskt samarbete inompolisens och tullens verksamhetsområden. Nordiska kontaktmannaorganet förnarkotikafrågor förbereder nu ett nytt nordiskt handlingsprogram på området. Barn- och ungdomsvård m. m. Syftet med samhälletsvård av barn och ungdom är att främja en gynnsam utveckling och godauppväxtförhållanden för unga. Här är samhällets grundläggande insatser genombarnavårdscentralerna, barnomsorgen och skolan av stor betydelse. I arbetet med att skapaen mer barn- och ungdomsvänlig miljö bl. a. i bostadsområdena är aktivmedverkan från företrädare för olika sociala verksamhetsgrenar liksom frånungdomsorganisationer och de boende själva av stor vikt. Fritidsverksamhet förbarn och ungdomar är betydelsefull när det gäller att förebygga olika socialaproblem. Bidrag har lämnats från allmänna arvsfonden till ettstort antal projekt inom barn- och ungdomsområdet. Som exempel kan nämnas attstatens ungdomsråd har erhållit medel för att genomföraflera projekt med och bland invandrarungdom. Vidare har tre invandrartätakommuner erhållit medel för att utveckla metoder för förebyggande arbete medinvandrarungdom. Dessa projekt har utarbetats av statens invandrarverk i samrådmed kommunerna. För alt initiera ochgenomföra ett utvecklingsarbete vid fritidsgårdarna har regeringen i september1983 anvisat 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden avseende en treårigförsöksperiod. En särskild arbetsgrupp har tillsatts med företrädare för bl. a.socialdepartementet, barn- och , , statensungdomsråd, och . Utvecklingsarbetetavser insatser för att utveckla nytt innehåll, nya arbetsmetoder och nyaverksamhetsformer som syftar till att skapa attraktiva alternativ till dekommersiella ungdomsmiljöerna. 1983/84:100 Bilaga 7 164 former för ökad kulturmedverkan, utveckling avformer för verksamhetsplanering och ekonomiskt självstyre samt insatser föratt nå föreningslösa tonårsgrupper m. m. skall prövas. antog en resolution i vilken året 1985proklamerades som internationellt ungdomsår. Ungdomsårets teman ärdelaktighet, utveckling och fred. Statsrådet har tillsatt enberedningsgrupp för världsungdomsåret. Beredningsgruppen skall svara för planering,genomförande och uppföljning av olika insatser. Regeringen har beslutatatt sammanlagt högst 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden får disponeras förinsatser med anledning av världsungdomsåret . Medlen skallanvändas för försöks- och utvecklingsarbete inom barn- ochungdomsorganisationerna, försöksverksamhet i lokala miljöer och för insatser avbildningsförbund, handikapporganisationer, kommuner och landstingskommuner m.fl. Vid överläggningar medföreträdare för har diskuterats idrottsrörelsensbehov av resurser för utvecklingsarbete. Därvid har frågor rörandeidrottsrörelsens sociala ansvar och dess samverkan med m. m.diskuterats liksom andra för idrottsrörelsen och samhället angelägna utvecklingsfrågor.Jag avser att föreslå regeringen att anvisa medel urallmänna arvsfonden för utvecklingsarbete inom idrottsrörelsen. En barn- och ungdomsdelegation har tillsatts avregeringen. Delegationen skall vara ett samordnande organ för barn- ochungdomsfrågor. Inom delegationen för social forskning (DSF) har under sommaren1983 i samråd med barn- och tillsatts en initiativgrupp föratt bl. a. uppmärksamma, analysera och redovisa forskningsbehov beträffande barnsoch ungdomars levnadsvillkor och välfärd. Medel från departementetsanslag A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet går tillforsknings- och utvecklingsarbete inom bl. a. barn- och ungdomsområdet.Angelägna problemområden är separationer och deras följder för barn, hur ochnär ingripanden skall ske i barnavårdsärenden, alternativa vårdformer ochderas utveckling, vilka krav som skall ställas på bra familjehem, vad somhänder efter familjehemsplaceringar och hur stöd kan ges till familjehemmen. kommerinom kort att ge ut en ny upplaga av en skrift om barnmisshandel och annanvanvård av barn. kommer styrelsen att presentera en rapportom incest och andra sexuella övergrepp mot barn. Styrelsen har bl. a. förregeringens barn- och ungdomsdelegation redovisat en modell för metodutvecklinginom socialt behandlingsarbete. Inom socialstyrelsenplaneras ett projekt om separationer och deras konsekvenser för barn ochungdomar. Styrelsen kommer vidare att i samarbete med Allmänna barnhusetanordna ell idéseminarium om vård av barn och ungdomar i familjehem. Vidarekommer styrelsen att ge ut allmänna råd om stöd lill familjehemmen, biologiskaföräldrarna och barnen Prop.1983/84:100 Bilaga 7 165 efter ett omhändertagande. Allmänna barnhusetplanerar att tillsammans med utarbeta en informationsskrift omomhändertagande av barn avsedd för allmänheten. Vidare planerar attanordna en konferens om hämtning av barn. Ett nordiskt projekt om samhälletsresp. familjens ansvar för barnen pågår. Det syftar bl. a. till att undersökavad som ligger till grund för variationer i antalet omhändertaganden av barn ide nordiska länderna. Antaltvångsomhändertaganden av barn har minskat kraftigt sedan den nyasocialtjänstlagen och LVU trädde i kraft . Socialstyrelsenhar inhämtat siffror från länsrätterna som visar att antaletbarn som tas om hand på grund av missförhållanden i hemmet har mer än halveratsfrån 1 1981 enligt 25 §a, barnavårdslagen, till 1982 enligt 1 §p. Även antalet barn och ungdomar som omhändertagits på grund av sitteget beteende (t. ex. missbruk eller kriminalitet) har minskat ftån 754 enligt25 § b, barnavårdslagen, till 1982 enligt 1 § p. De preliminärasiffrorna för måste tolkas med stor försiktighet. Den kraftigaminskningen kan fill en del sammanhänga med skillnader ibarnavårdslagens och LVU:s konstruktion. När det gäller antaletomhändertaganden på grund av missförhållanden i hemmet är tendensen fortsattnedåtgående . kommer att analyseradessa siffror närmare när statistik för år 1982föreligger. Enligt senast tillgängligstatitik var antalet fosterbarn 847, varav 1 935 ej varomhändertagna för samhällsvård. 2 895 barn var nytillkomna . 858barn var placerade som fosterbarn i avvaktan på adoption. Antalet barnhem inomfastställd barnhemsplan uppgick vid slutet av till 127 med 1 243platser. På hemmen vårdades totalt 3 742 barn . Antalet platser vidsådana hem för vård eller boende som tidigare betecknats som ungdomsvårdsskolorär ca 500 fördelade på 18 insfitutioner. Antalet vårdade elever den 31 december1982 var 362. har 378elever inskrivits, varav 307 pojkar och 71 flickor. De vanligasteintagningsorsakerna var för pojkar förmögenhetsbrott, aggression ochvåldshandlingar, missbruk av narkotika samt fordonstillgrepp. För flickor varde vanligaste intagningsorsakerna missbruk av narkotika, förmögenhetsbrott, ochmissbruk av alkohol. Ersättning till kommunerna för bistånd tillvissa utländska medborgare Fr. o. m. den 1 januari 1980gäller nya regler för ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar ochutlänningar som väntar på beslut om uppehållstillstånd. Ett syfte med de nyaersättningsreglerna var att åstadkomma en förenklad administration.Kostnadsfördelningen mellan stat och 1983/84:100 Bilaga 7 166 kommun för hjälp till flyktingar skulle iprincip vara oförändrad i jämförelse med äldre regler. När det gällerutlänningar som väntar på beslut om upphållstillstånd var det fråga om en vissutvidgning av del statliga kostnadsansvaret. Mot bakgrund av atteffekterna för kommunerna av de nya ersättningsreglerna på vissa punkter varosäkra tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppgift attutvärdera ersättningsreglerna. Resultaten av arbetsgruppens arbete harredovisats i promemorian (Ds S 1982:1) Utvärdering av reglerna för ersättningtill kommunerna för hjälp till flyktingar och utlänningar som väntar på beslutom uppehållstillstånd. Arbetsgruppen framhåller att det finns behov av vissaförändringar av ersättningsreglerna. Inom regeringskanslietpågår arbetet med att utforma ett nytt system för mottagningen av flyktingaroch asylsökande i . Till grund för arbetet ligger det förslag som den s.k. AGFA-gruppen (arbetsgruppen för flyktingansvaret) inomarbetsmarknadsdepartementet lämnade i promemorian (DsS A 1981:11) Ett lokaltomhändertagande av flyktingar och förslag som lämnats av invandrarpolitiskakommittén (IPOK) i delbetänkandet (SOU 1983:29) Invandringspolitiken - Förslag.AGFA-gruppens förslag innebär bl. a. att det huvudsakligaflyktingomhändertagandel bör genomföras i regi mot statlig ersättningenligt överenskommelser mellan () och enskildakommuner. AGFA-gruppen har också föreslagitändringar av nuvarande statsbidrag till familjepedagogisk verksamhet förflyktingar. Detta förslag har utvecklats i vissa delar, bl. a. vad gälleransvarsfördelningen mellan och invandrarverket, i promemorian(DsS 1981:20) Förändring av nuvarande statsbidrag till familjepedagogiskverksamhet bland flyktingar och zigenare. Överläggningar pågår f.n. med om kommunernas medverkan iflyktingomhändertagandet. Frågor rörande ersättning fill kommunerna för biståndlill flykfingar m. fl. behandlas också i delta sammanhang. Siktet är inställtpå att förelägga en proposition. De planeradeförändringarna kan komma att innebära att merparten av de statliga medlen underanslaget J 6. Ersättningar till kommuner för hjälp till utländska medborgare,flyktingar m. m. överflyttas till anslag underarbetmarknadsdepartementetshuvudtitel. I avvaktan härpå bör anslaget J 6.uppföras med oförändrat belopp. Vården av alkohol- och narkotikamissbrukare Socialberedningen (S1980:07) skall enligt sina direktiv följa och utvärdera socialtjänstreformenoch därvid bl. a. särskilt granska tillämpningen av lagen om vård avmissbrukare i vissa fall, LVM, samt föreslå de ändringar som 1983/84:100 Bilaga 7 167 Beredningen har i oktober1983 lämnat ett delbetänkande (DsS 1983:16), Erfarenheter av LVM och vissaandra socialljänstfrågor. Vad gäller inledandesjukhusvård enligt LVM konstaterade beredningen bl. a. att av depersoner som kom till ett LVM-hem inledde värden på sjukhus.Under första halvåret 1983 var andelen . En LVM-patient kan inte hållaskvar mot sin vilja på sjukhus, såvida inte lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) är fillämplig. Utredningen anser att LVMborde ändras så att det blir möjligt att förordna om vård enligt LVM även omLSPV används i ett akut skede i början av vårdperioden.Beredningen avser att återkomma fill frågan i sitt slutbetänkande.Delbetänkandet remissbehandlas . Resurserna för de öppnaoch frivilliga vårdformerna inom missbrukarvården har successivt byggts ut.Alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkolikamissbrukarefyller härvid enviktig funktion. Fr. o. m. innevarande budgetår finns ökade möjligheter föralkoholpoliklinikerna att arbeta mera behandlingsinriktal och med en samordnadbehandling av alkohol- och narkotikamissbrukare. Möjligheten att få kontakt meddolda missbrukare har också ökat. F. n. finns omkring 130 alkoholpolikliniker i112 kommuner. Även den särskilda öppna vården av narkotikamissbrukare harsuccessivt byggts ut, i första hand i storstadslänen. /84finns 26 särskilda öppenvårdsmottagningar som under benämningen vårdcentralerför narkotikamissbrukare erhåller statsbidrag för sin verksamhet. Socialstyrelsenhar lämnat positivt förhandsbesked om statsbidrag inom ramen för anslaget tillytterligare fem vårdcentraler. Familjevården är ettviktigt komplement fill institutionsvården för missbrukare. Med utgångspunktfrån familjevårdsutredningens förslag påbörjades en tvåårigförsöksverksamhet med utveckling , av familjevårdsenheter. Totalt har 5,2 milj.kr. anslagits för denna försöksverksamhet som omfattar 13 olika projekt. En arbetsgrupp isocialdepartementet föreslog i en promemoria Offensiv narkomanvårdsärskilda insatser i syfte att utveckla och effekfivi-sera den öppnanarkomanvården. I promemorian föreslog arbetsgruppen att medel skulle anslåstill utbildnings- och utvecklingsinsatser i syfte att utveckla delssocialtjänstens metoder för tidiga insatser, dels effektivare samverkansformermellan socialtjänst, polis och kriminalvård för att bättre skallkunna nå de tunga narkotikamissbrukarna samt för försöksverksamhet medinriktning på gatuprostituerade narkotikamissbrukare och missbrukare medallvarliga psykiska störningar. Regeringen beslutade den30 att ställa 4,5 milj. kr. till förfogande attdisponeras i enlighet med förslag från arbetsgruppen. Statsbidrag har därefterutgått till utvecklingsinsatser i 15 kommuner, de flesta utanförstorstadslänen. Arbetsgruppen har fortsatt sitt arbete underhösten och återkommer med 1983/84:100 Bilaga 7 168 fler förslag i en rapport som beräknas vara klari . Försöksverksamhet medsamverkan inom missbrukarvården pågår i socialdepartementetsregi. Verksamheten omfattar 11 projekt i olika delar av landet. Projekten harolika omfattning och inriktning, men flertalet har som främsta syfte attåstadkomma en bättre samordning av och hälso- och sjukvårdensinsatser för alkoholmissbrukare. Andra har som huvudsyfte att underlättasamarbetet mellan institutionsvård och öppen missbrukarvård. Arbetsgruppen har nyligen1983 lämnat en lägesrapport. En erfarenhet från projektarbetet är attbristerna inom vårdsystemet blivit tydligare, men man har också börjat se konkretapositiva effekter av ett förbättrat samarbete. Några projekt redovisar också eneffektivisering i form av bl. a. snabbare service från hälso- och sjukvården,minskat dubbelarbete och gemensamt utformade behandlingsplaner. Den 1 juli 1984skall samtliga projekt vara avslutade. Stödet tillförsöksverksamhet och metodutveckling är av central betydelse för utveckling avmissbrukarvården. F. n. utgår vissa särskilda statsbidrag för dessa ändamål bl.a. från anslaget J 5. Utveckling och försök med vissa vårdformer.Specialdestinerade bidrag fill vissa bestämda områden kan dock medförasvårigheter att stödja sådana projekt och verksamheter där de särskildainsatserna integrerats i övrig verksamhet som är helt i linje medsocialtjänstlagstiftningens intentioner. För att bättre anpassa stödet tillförsöksverksamhet och metodutveckling till dessa intentioner kommer jag i detföljande att föreslå atl anslaget ges karaktären av ett utvecklingsanslag inomområdet socialt behandlingsarbete med tonvikt på missbrukarvården. Anslaget börockså kunna anlitas för viss försöksverksamhet med behandling av och stöd tillfamiljer i kris och barn och ungdomar som far illa. För att möjliggöraförstärkta utvecklingsinsatser inom detta område beräknar jag en uppräkning avanslaget J 5 Utveckling och försök med vissa vårdformer med ca 4,4 milj. kr.fill 7 milj. kr. Upplysning och information på drogområdet Reservation 2 986 449 16 493 228' ' Anslaget Upplysning ochinformation på alkoholområdet. 2 Inkl. vissa från ättonde huvudtiteln överfördaanslag. Av anslaget förinnevarande budgetår disponerar 0,7 milj. kr. för deninformationsverksamhet om alkohol och andra droger som bedrivs av styrelsensbyrå för alkohol- och narkotikafrågor. Vidare fördelar nämndför alkoholfrågor sammanlagt 10,2 milj. kr. för informationskampanjer och annatinformationsarbete. 1983/84:100 Bilaga 7 169 är arbetsmarknadens parter tillförsäkrade minst3,2 milj. kr. för kamratstödjande verksamhet inom arbetslivets område. Förstatens ungdomsråds verksamhet med upplysning kring alkohol- ochnarkotikaproblemen utgår 4,1 milj. kr. En särskild utredare hari Rapport om alkohol- och narkotikaupplysning (, DsS 1983:11) lagt framförslag till en förbättrad samordning och organisation av de statligainsatserna för alkohol- och narkotikaupplysning. I rapporten, som harremissbehandlats, lämnas förslag som bl. a. syftar till att göra de statligainsatserna för information på drogområdet så effektiva som möjligt. a. att den statliga administrationen i samband med bidragsansökan ochbidragsfördelning föreslås förenklad. Vidare föreslås attinformationsinsatserna på drogområdet förs samman under femte huvudtiteln föratt underlätta samordning och överblick. Från åttonde huvudtitelnsförslagsanslag B 52. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetm. m. utgår bl. a. bidrag till den centrala verksamheten inom deungdomsorganisationer som regeringen förklarat berätfigade till statsbidragenligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer(omtryckt 1981:502, ändrad senast 1983:514). NykterhetsorganisationenVerdandi har i skrivelse till regeringen framfört att den arbetar med allagenerationer och vill bli betraktad som en socialt arbetandeorganisation. Förbundet har därför hemställt bl. a. atl statsbidraget från detaktuella anslaget förs över från åttonde huvudtiteln till femte huvudtiteln.Denna hemställan tillstyrks av . Från åttonde huvudtitelnsreservationsanslag B 55. Bidrag till ochnarkotikaupplysning utgår verksamhetsbidrag fill förbundet. Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) har som främsta uppgift att främjasaklig upplysning om verkningar av alkohol- och narkofikabruk på individ ochsamhälle och därmed sammanhängande frågor. Till CAN är 40 olikaorganisationer anslutna. Förutom organisationer ingår bl.a. i , , , Svenska Röda korset, och Skola ochElevorganisationen i . Verksamheten som leds av en styrelse beståendeav tolv ledamöter står under tillsyn av () som ocksåbetalar ut statsbidraget. /78 är personalen formelltanställd vid SÖ med tjänstgöringen förlagd till CAN. Från samma huvudtitelutgår under förslagsanslaget D 1. medel för personalen vidCAN. I föreslås attanslagen till CAN förs över från åttonde till femte huvudtiteln. Från åttonde huvudtitelnsreservationsanslag B 56. Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationerm.fl. utgår statsbidrag fill central verksamhet hos organisationer som bedrivernykterhetsarbete. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 1977 (prop. 1976/77:108, KrU 40, rskr 232)uppdrogs ål en särskild nämnd att pröva frågor rörande statsbidrag till sådanaorganisafioner. Denna nämnd -samarbetsnämnden - består av sju ledamöter. Nämnden utses av regeringen för treår i sänder, efter förslag från de bidragsberättigade organisationerna. Den s. k. KALV-gruppen(, Alkoholproblemafi-kers riksorganisation, och ) har hemställt att det stödsom nu går till KALV över samarbetsnämnden utgår direkt från femte huvudtiteln.I föreslås att anslaget förs över från åttonde till femte huvudtiteln.Samarbetsnämnden tillstyrker också förslaget. Beräknad ändring 1984/85 -1- 3 488 000 -1- 20 000 + 1 632 000 -t- 273 000 -1- 1 900 000 -1- 109 000 -1- 287 000 Medel för personal i -1- 162 000 -1- 170 000 Organisationsslöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. a statsbidrag till vissa nyklerhelsorganisa- tioner m. fl. -1- 347 000 Bidrag lill KALV-organisationerna (, Alkoholproble-malikers riksorganisation, och Nyklerhetsorganisa- -1- 945 750 -1- 20 347 750 -Hl 060 000 ' 1,2 , 3statens ungdomsråd, 4,5 , 6 samarbetsnämndenför fördelning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m. fl., 7ICALV, 8 Verdandi.2 Överflyttas från åttonde huvudtiteln 1983/84:100 Bilaga 7 171 disponerarverksamhetsmedel för egna informationsinsatser inom drogområdet. Styrelsen haransvar för att följa upp kampanjer mot droger. Ibudgetpropositionen 1983 har anslaget upptagits till . /84 sker en väsentlig nedtrappning avstatens droginformation jämfört innan då socialdepartementetskampanjer genomfördes. Det kan finnas skäl för en utvärdering och merlångsiktig analys av metoder m. m. för den framtida inriktningen. För att den positivautvecklingen skall kunna fortsätta är det väsentligt att åter intensifieradrogupplysningen . Här bör spela en central roll. För att få genomslagskraft behövs både centralamassmediainsatser och produktion av material som kan användas lokalt i skolor,föreningar etc. För /85 begär . för denna verksamhet. För att genomföra en undersökning avhembränningens omfattning och för vissa ytterligare ändamål äskar socialstyrelsensammanlagt . för /85. för alkoholfrågor haralltsedan starten förfogat över arvsfondsmedel för att stödjaförsöksverksamhet med frifidsaktiviteter. För /84 utgår ettbelopp på 6,3 milj. kr. har begärt att även denna summainräknas i anslaget. Den av regeringen tillsatta utredningen om de statligainsatserna för alkohol- och narkotikainformation m. m. och dess konsekvenserför kan inte överblickas . Styrelsen har därför,utöver nämnd justering, utgått från oförändrat belopp. Totalt innebär detta /85 . harsedan år 1972 fördelat medel för informafions-och upplysningsverksamhet inomungdomsorganisafionerna. Under dessa år har värdefulla erfarenheterdokumenterats. I avvaktan på utredningen om de statligainsatserna för alkohol- och narkotikainformation har rådet avstått från attföreslå större förändringar av anslaget. Rådet anser att det är viktigt attinformationsinsatserna genom ungdomsorganisationerna får fortsätta ochutvecklas. Informationen kan dock ta sig många uttryck. Detär därför viktigt att begreppet "informationsinsatser" inte ges enalltför snäv innebörd. Rådet anser att medel för alkoholinsatser främstskall användas till lokala aktiviteter. Rådets nuvarande administrativa resurser ochanslag till organisationer 1983/84:100 Bilaga 7 172 För /85 beräknar . för sin verksamhet. Prisomräkning m. m. SÖ finner det angelägetatt CAN ges ökade möjligheter till informationsåtgärder. SÖ föreslår därföruppräkning av anslaget till CAN:s verksamhet med . föralkohol- och narkotikaupplysning har begärt medel till lönekostnader för tvåtjänster inom den administrativa detaljen och . SÖ har framförtsamma förslag för /84, vilket emellertid inte bifölls ibudgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83:100). Med hänsyn till de förändringar,som kan bli följden av utredningsförslaget från utredningen omnarkotikamissbrukets omfattning (DsS 1982:13), vill SÖ avvakta med förslag omnya tjänster. SÖ föreslår löneomräkning m. m. av anslaget med . pågrund av gällande avtal. statsbidragtill vissa nykterhetsorganisationer m. fl. begäratt anslaget till skall räknas upp till sammanlagt , Nämnden hemställer vidare att anslag till KALV-organisationerna utgår isärskild ordning. Det är ett väsentligtsamhällsintresse att motverka uppkomsten av drogproblem. För deninformafionsverksamhet om alkohol och andra droger som bedrivs avsocialstyrelsens byrå för alkohol- och narkotikafrågor beräknar jag 733 000 /85. För informationskampanjer och övrig informationsverksamhetsom bedrivs av beräknar jag sammanlagt10 .