prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — För viktigadelar av havsfisket liksom för kust- och insjöfisket är utsättning avfiskyngel i syfte att förbättra fisktillgången numera nödvändig. Vidare ärforsknings- och utvecklingsarbete av väsentlig betydelse för möjligheterna attrationellt tillvarata, utveckla och reproducera fiskresurserna. är central förvaltningsmyndighet förärenden angående fiskerinäringen, frifidsfisket och fiskevården. Styrelsen ärchefsmyndighet för statens lokala fiskeriadministration. Styrelsens uppgifterär bl. a. att lämna fiskets utövare behövligt bistånd, verka för vården och ettrationellt utnyttjande av fiskbestånden saml främja avsättningen av fisk ochfiskprodukter. gällande riktlinjer för fiskeripolitiken antogs avriksdagen (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr 272). Riktlinjer förfritidsfisket och fiskevården antogs (prop. 1980/81:153, JoU 29, rskr374). Utvecklingen därefter motiverar att statsmakterna redovisar sin syn påhur verksamheten med odling av fisk, skaldjur och alger för olika ändamål börinfogas i denna politik. Det finns vidare anledning att i detta sammanhangnågot beröra vissa frågor om forsknings- och undersökningsverksamheten påfiskets område. 2.2 Odling av fisk och skaldjur Odling av fisk för utplantering sker för alttillgodose såväl yrkesfiske som fritidsfiske. Syftet med odling av denna s. k.sättfisk är att genom utplanteringar förstärka befintliga fiskbestånd, attkompensera för skador på fiskbestånd som uppstått till följd av olika slag avingrepp i miljön samt att öka produktionen av fisk genom att sätta ut arter somtidigare inte har förekommit i ett visst vatten. Utsättning och inplantering avodlad fisk i olika vattenområden har varit den helt Prop.1983/84:10 3 dominerande fiskevårdsmetoden i vårt land. Under senare århar fiske-vårdsintressel koncentrerats till de försöksulsättningar av lax ochhavsöring som skett längs våra kuster uiöver den traditionellakompensations-odlingen i anslutning till vattenkraftutbyggnaden. har intresset ökat väsentligt förkonsumtionsodling, framför allt för kassodling av regnbåge och repodling avmusslor. Odling i vatten av organismer avsedda för andra ändamål ände nu nämnda sker i ökande utsträckning utomlands. Ett exempel är odling avalger för framställning av kemikalier till bl. a. livsmedelsindustrin. Intressethärför ökar även i vårt land. Odlingen av fisk, skaldjur och alger omfattade år 1981totalt i hela världen ca lOmilj. lon eller av havens och sjöarnasavkastning. Utvecklingen går alltså myckelsnabbt. FAO förutspår en produktion av 12 milj. ton och 30 milj. tonvid kommande sekelskifte. I odlades ca fisk ochmusslor. Större delen av denna produklion bestod av regnbåge och lax ikonsumtionsodlingar. I odlades ca regnbåge och ca1500 ton blåmusslor för konsumtion. beräknas den svenskaproduktionen uppgå till ca regnbåge och ca 3000 lon blåmusslor. Den snabba utvecklingen internationellt inom fiskodlingenkan förklaras bl. a. av ett stagnerande havsfiske, ökande energipriser, minskadtillgång på fisk till följd av ökade föroreningsmängder i hav och sjöar,marknadens efterfrågan på vissa fiskarter saml medvetenheten om alt fisk ochskaldjur är nyttiga livsmedel. Det är f. n. inte möjligt all tillgodose efterfrågan påden svenska marknaden med svenskfångad fisk annat än när del gäller sill ochtorsk. 1 övrigt är en import nödvändig. Det är främst dyrare fiskarter ochhögförädlade fiskprodukter som importeras. av den svenskalaxkonsumtionen bestod av importerad vara. Den svenska exportendäremot, består nästan helt av oförädlad färsk sill, strömming och torsk.Priserna för dessa produkler är låga. Den stora fisk- och skaldjursimporten orsakar ett storthandelsunderskott. Underskottet var 535 milj. kr. och hade ökat till1,. då underskottet var 614 milj. kr. fördeladedet sig på bl.a. laxfiskar med 113 milj. kr., plailfiskar med 98 milj. kr. ochkräftdjur med 289 milj. kr. Enligt min mening finns det gynnsamma förutsättningar fören ökad fisk-och skaldjursodling i . Erfarenheterna utomlands visar altdet är möjligt att erhålla en snabb utveckling på detla område. 1 vårt land ärtillgången på vatten för odling förhållandevis god. Vi har erfarenheter av fiskoch fiskhanlering genom det yrkesfiske som bedrivs, det finns goda kunskaper omvilka miljöskyddshänsyn som bör tas och inte minst ett starkt intresse blandbefolkningen för verksamheten. Prop.1983/84:10 4 Konsumtionsodling av fisk och skaldjur kan bedrivas i bådestora, högmekaniserade anläggningar och i mindre anläggningar. Mindre anläggningarhar visat sig ha slor betydelse för deltidssysselsätlning och som komplementlill andra verksamheter i glesbygder. Inte minst i bygder med traditionell fiskarbefolkning kanverksamheten få en allt mer betydelsefull roll. Förutom att behovet avekonomiska insatser för att skapa sysselsättning inom fiskodling ärförhållandevis litet spelar erfarenheterna som finns bland fiskarbefolkningenstor roll för en framgångrik odlingsverksamhet. Ett väsentligt problem inom det sedvanliga yrkesfisket ärmarknadsföring och distribution av fisk och fiskprodukter. a. i det förhållandet att inte obetydliga mängder ursprungligensvenskfångad fisk importeras hit i förädlad form. Ökade insatser förkonsumtionsodling av fisk och skaldjur kommer att ställa ökade krav pårationell och sammanhållen marknadsföring. Det är självfallet inte lämpligtatt det skapas skilda marknader och distributionssystem för fångad och odladfisk. Verksamhet med odling av fisk och skaldjur riktar anspråkpå vattenresurser som kan vara av intresse från andra utgångspunkter. Genomatt planmässigt, t. ex. inom ramen för den fysiska planeringen, avväga anspråkenpå lämpliga områden för odling mot anspråken från andra intressen kan en stordel av de problem och konflikter som har uppstått sannolikt undvikas.Chefen för kommer senare att behandla den frågan. Forsknings- och utvecklingsarbete är en nödvändighet fören framgångsrik fiskodlingsverksamhet. Jag återkommer till den frågan i detföljande. Här vill jag framhålla den nära anknytningen till och behovet avsamordning med den FoU-verksamhet som bedrivs för yrkesfiskets behov. Det ärgivet att FoU-verksamheten i stora delar inte kan renodlas till enderatraditionellt yrkesfiske och fiskodling för utsättning eller fiskodling förkonsumtion. Vad jag nu har anfört visar att det inte är vare siglämpligt eller möjligt att göra en åtskillnad mellan statsmakternas riktlinjeroch övergripande insatser för traditionellt yrkesfiske å ena sidan och fisk-och skaldjursodling för konsumtion å den andra. Enligt min mening börsambandet mellan verksamheterna och det sätt på vilket de kompletterar varandrakomma till uttryck även i förordningen (1976: 286) med instruktion förfiskeristyrelsen och statens lokala fiskeriadministration. Dessa myndigheterbör sålunda ha det övergripande ansvaret för verksamheten på områdei. Någolvattenbruksråd av det slag som FRN och DSH har föreslagit anser jag, i likhetmed de flesta remissinstanserna, inte behövs. Jag går över lill alt behandla vissa mer specifikafrågor kring fisk- och skaldjursodling. Min redogörelse sker med utgångspunkt ide förslag som hur lämnats av FRN och DSH samt remissyttrandena däröver. Prop.1983/84:10 5 Strävan bör vara att förenkla tillståndsprövningen ianslutning till fisk-och skaldjursodling. I utredningsförslaget föreslås att tillståndsprövningenförenklas i riktning mot ett enda prövningssyslem. Remissinstanserna är positiva till ett förenklatprövningsförfarande. Allt utnyttjande av mark och vatten för jordbruk,industri, samhällen m. m. innebär konsekvenser för miljön. Detta gäller ocksåodling av fisk m.m. Vid dessa odlingar tillförs det omgivande vattnetföroreningar genom fodret och de odlade organismernas exkrementer. Det ärnödvändigt att föroreningen av vattnel begränsas genom lämplig lokalisering avverksamheten och en förbättrad odlingsteknik. () utreder f. n. frågor omtillståndsprövning för fisk- och musselodlingar. a. överväger verkeimöjligheten till vissa förenklingar i prövningsförfarandet. Med hänsyn härtillär jag inte nu beredd att ta ställning till eventuella ändringar iprövningsförfarandet. Jag vill emellertid redan nu framhålla att jag fästermycket stor vikt vid alt prövningsförfarandet får en utformning som är så enkeloch obyråkratisk som möjligt. måste samhällets intressen tillgodosesi fråga om miljöskydd och skydd mot sjukdomsspridning. Jag vill understryka vikten av att lokaliseringen avodlingar noggrant avvägs mot anspråk från andra intressen. Endast härigenom kanodlingsverksamheten ges den stabila struktur som är nödvändig för en positivoch långsiktig utveckling. 2.2.3 Forskning och utbildning Ställningstagande En samordnad ökad satsning på forskning och utveckling ifråga om odling av fisk, skaldjur och andra organismer bör ske inom ramen förbefintliga institufioner. Inte minst behövs ett utvecklingsarbete på marknadsförings-och distributionsområdet, samlat för hela fiskerinäringen. Jag har för avsiktatt senare under detta återkomma till regeringen med förslag om ökatforsknings- och utvecklingsarbete på dessa områden. FRN och DSH föreslår att en tvärvetenskaplig institutionför vattenbruk inrättas. Institutionen bör enligt förslaget vara centraltbelägen i och knuten till ett universitet. Med vattenbruk avserstyrgruppen odling av vattenlevande organismer som fisk, musslor och ostron,kräftdjur och alger i intensiva eller extensiva odlingsformer för att ökaproduktionen eller värdet av avkastningen över den som normalt förekommer imiljön. Prop.1983/84:10 6 Förutom för produktion av livsmedel odlas organismeravsedda som betesfisk, akvariefiskar, fiskar för biologisk bekämpning,försöksdjur m. m. Musslor odlas för pärlframställning. odlas förframställning av kemikalier lill bl. a. livsmedelsindustrin för omvandling tillenergi eller för vattenrening. FRN och DSH föreslår att fältarbete och experimentelltarbete förutom vid den centralt belägna institutionen bedrivs vid olikabefintliga regionala stationer eller laboratorier. De flesta av dessa behöveremellertid förslärkas eller byggas ut för att tillgodose de behov avexperimentellt utrymme som verksamheten har. Vidare föreslås att särskilt stöd utgår tillinternationell och nationell forskarutbildning inom områdei för vattenbmk.Utbildningen av fiskeri-konsulenler föreslås kompletterad medvattenbmkskunskap. De flesta remissinstanserna avstyrker inrättandet av entvärvetenskaplig institution och rekommenderar att ökad forskning istället skervid befintliga institutioner. Teknikutvecklingen är nu mycket snabb och möjligheter tillförändringar och anpassningar är stora. Som exempel på den pågående tekniskautvecklingen kan följande nämnas. Isläggningen och underkylt vatten haransetts vara stora hinder för svenska kassodlingar av fisk. Försök vid Ulvöarnautanför har dock visat att dessa svårigheler kan bemästras imåttligt bräckt vatten. 1 sötvatten har odlare lyckatsövervintra fisken. Däremot måste en del svårigheter övervinnas innanövervintring kan ske i saltare vatten, exempelvis på . Lågavattentemperaturer gynnar odling av laxfiskar, dvs. de arter som har högasaluvärden. Det är mot bakgrund härav viktigt att odlingstekniken i tempereradeområden inriktas på kallvattensarter såsom lax, regnbåge och . Härförtalar också vad jag har redovisat om handeilsunder-skotiet i fråga omfisk och fiskprodukter. Utnyttjande av värme i industriellt processvatten eller ikylvatten från kraftverk ger möjlighet till val av andra arter än de som odlasf.n. Denna typ av odling innebär också att odlingstekniken måste utvecklas. Enutveckling bör ske i riktning mot energisnåla system där vattenåtercirku-leras. Vidare bör den odlingsteknik som f. n. tillämpas förhavsodling av fisk, ålodling och repodling av musslor kunna förbättras. Forsknings- och utvecklingsarbete är mot bakgrund av vadjag nu har anfört av väsentlig betydelse för våra möjligheter att bygga upp enrationell odlingsverksamhet för både konsumtion och utsättning. Enligt minmening är del dock inte motiverat med en särskild forskningsinstitution förändamålet. Jag har för avsikt att senare under detta återkomma tillregeringen med förslag om ett utökat forsknings- och utvecklingsarbete påifrågavarande område och hur detla bör organiseras. Prop.1983/84:10 7 1 detta sammanhang vill jag understryka betydelsen avyrkesutbildning för konsumtionsodling av fisk och skaldjur m. m. Del är heltnaturligt att yrkesutbildningen inom en ny verksamhetsgren ännu inte har funniisina former. Många odlare är mer eller mindre självlärda. För deras del ärdet angeläget med en yrkesinriktad fortbildning och vidareutbildning. Även engrundläggande yrkesutbildning för vuxna är viktig. Regeringen har i annatsammanhang uppdragit åt () att inventera, utarbeta ochfastställa kursplaner för yrkesinriktade glesbygdsanpassade utbildningar ikommunal och statlig vuxenutbildning. Det är angeläget att SÖ inom ramen fördetla uppdrag tar fram och för ul kursplaner med inriktning mot fisk- ochskaldjursodling. Det är slutligen viktigt att utbildningen avfiskeritjänstemän kommer att innefatta odlingskunskap i ökadomfattning. Härigenom kan en ändamålsenlig rådgivning och information ske pådelta område. 1 dessa frågor har jag samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Vad gäller det föreslagna inrättandet av avelsstationeroch en karantänanläggning bör med hänsyn till det ansträngda ekonomiska lägeti första hand befintliga odlings- och försöksanläggningar utnyttjas. Skyddet mot fisksjukdomar m.m. bör förbättras. Det kan skeinom ramen för den verksamhet som bedrivs av befintliga organ på området ochfinansieras av odlarna själva. Det konstateras att det föreligger brist på diagnostiskoch rådgivande service avseende fisksjukdomar och att servicen bör förstärkasoch byggas ut vid statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) och vid regionalaveterinärmedicinska laboratorier. Den framtida fisksjukdomsbekämpningen föreslås bliorganiserad enligt en modell med ett centralt sjukdomslaboratorium, centraltillsynsmyndighet, rådgivande nämnd och regionala laboratorier.Remissinstanserna Förslaget har bemötts positivt och bedömts angeläget av deremissinstanser som kommenterat det. Fisksjukdomsbekämpning har gmndläggande betydelse förodling av fisk. Fisksjukdomar har fått en ökad omfattning.Brister i fisksjukdomsbekämpningen kan leda till stora ekonomiska förluster ochtill förluster av värdefullt biologiskt material. I takt med ökningen avantalet odlingar får således fisksjukdomsbekämpningen större betydelse. Lantbmksstyrelsen har ansvaret för skyddet mot smittsammadjursjukdomar i vårt land. Den fiskhälsokontroll som bedrivs är frivillig ochsköts av SVA som enligt sin instmktion bl. a. skall medverka i förebyggandetoch bekämpning av djursjukdomar. Den praktiska verksamheten på Prop.1983/84:10 8 smittskyddets område har enligt hittillsinte omfattat skaldjur. Det är angeläget att skyddsverksamheten vidgas lilldessa arter. Den ökande skaldjursodlingen bör kunna stärka det ekonomiskaunderlaget härför. har ifrågasatt om inte samtligafiskodlingar där fisk för utsättning eller vidare uppfödning produceras ilandet bör vara anslutna till en obligatorisk fiskhälsokontroll. Enligl minmening är en sådan organiserad kontrollverksamhet angelägen. Del ankommer påodlarna själva att ta inititativ till detta. 2.2.5 Statligt stöd lUl odlingsföretag F.n. lämnas glesbygdsstöd och stöd från de regionalautvecklingsfonderna till verksamhet med fisk- och skaldjursodling. I vissutsträckning kan också bevilja statligt stöd. Del krävsytterligare underlag för bedömning av om det finns behov av en förändring ochsamordning av de statliga stöden till fisk- och skaldjursodling.Utredningsförslaget Det föreslås att en låneform skapas med samma villkor somgäller för fiskerilän, dvs. med tvä års amorteringsfrihet och lägre räntefot änför andra lån. Lånet är tänkt att stimulera en ny näring med likviditetsproblemi inledningsskedet. Statliga lånegarantier bör enligt förslagel också kunnages. Förslaget bemöts positivt av remissinstanserna. Vi har i goda fömtsättningar för lönsam fisk- ochskaldjursodling. En allmän utgångspunkt bör enligt min mening vara attodlingstekniken blir så effektiv och produktionen så stor att produkterna kanbära kostnaderna för marknadsföring och en rationell och säker distribution.Med effektivare odlingsmetoder och ökade produktionsvolymer kan odlingen bliviktig för landets ekonomi. Med hänsyn till den betydelse odlingsverksamheten börkunna få i områden med få andra arbetstillfällen är det motiverat med vissastatliga insatser i ett uppbyggnadsskede. Fiskerilån och fiskberedningslån kanunder vissa förutsättningar redan nu lämnas till verksamhet med anknytningtill fiskodling. Statligt stöd kan också erhållas för rationalisering avodlingsverksamhet som främjar fritidsfisket. De regionala utvecklingsfondernalämnar stöd till verksamheten. 1 glesbygder kan länsstyrelserna lämna stöd iform av bidrag och lånegarantier. Jag är inte beredd att nu ta ställning till hur etteventuellt stöd av det slag utredningsförslaget innebär bör vara utformat. Ettställningstagande måste bygga på en utvärdering av de övriga insatser som hargjorts och görs . Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen attfiskeristyrelsen får i uppdrag att närmare utreda dessa frågor. Prop.1983/84:10 9 är som jag inledningsvis har redovisatcentral förvaltningsmyndighet för ärenden angående fiskerinäringen,fritidsfisket och fiskevården. Till den centrala förvaltningsmyndigheten hörbl. a. ett havs-fiskelaboraiorium i och ett hydrografiskt laboratoriumi . Havsfiskelaboratoriet skall utföra praktiska och vetenskapligaundersökningar och försök på havs- och kustfiskets områden såsomfiskeribiolo-giska. produktionsbiologiska och andra undersökningar som främjarett rationellt nyttjande och vård av vattnens levande tillgångar. Hydrografiskalaboratoriet skall svara för praktiska och vetenskapliga undersökningar avvattnens fysikaliska och kemiska egenskaper i havs- och kustområden av intresseför svenskt fiske. har projekterat en utbyggnad avhavsfiskelaboratoriet. Projekteringen har skett med inriktning på en utbyggnadi vid . () planeraren utbyggnad av Kristinebergsmarinbiologiska station vid . Bl.a. mol bakgrund av de bådautbyggnadsplanerna har statskontoret i rapporten (1982:34) Havsforskningensresurser och organisation - förslag till effektivisering inom delar av områdetföreslagit en samlokalisering av laboratorierna. Utgångspunkten för förslagetär att forsknings- och undersökningsverksamheterna hålls skilda ål även ifortsättningen. Samlokaliseringen skulle innebära ett samutnyltjande av visspersonal och vissa lokaler och bl. a. medföra att skulle kunna utnyttja havsfiskela-boraioriets bibliotekstjänster.Havsfiskelaboratoriet å sin sida skulle få tillgång till instrumenttekniskkompetens. Kostnaderna för två separata utbyggnader enligtföreliggande planer beräknas av statskontoret till sammanlagt ca 38 milj. kr. i1982 års penningvärde. En samordnad laboratorieutbyggnad vid Fiskebäckberäknas kosta ca 32 milj. kr. Kostnaden för samlokalisering vid Kristinebergär beräknad fill ca 26 milj. kr. har avstyrkt statskontorets förslag medhänsyn främst till att samlokaliseringen skulle medföra en rad nackdelar frånsåväl verksamhetssynpunkt som personalsynpunkt för havsfiskelaboratoriet.Styrelsen anmärker även att statskontoret inte har redovisat hur ensamföriägg-ning skulle kunna genomföras praktiskt och att statskontoret inteheller har kunnat lägga fram godtagbara ekonomiska beräkningar som visar vinner ekonomiska fördelar. KVA har förklarat sig beredd att ta detframlagda förslaget som utgångspunkt för överiäggningar med staten. Marken påKristineberg ägs av . Överiäggningarna skulle bl. a. gälla frågan omupplåtelse av marken. KVA har anfört allvariiga erinringar i fråga ommöjligheterna för att utan ökat bidrag till dess verksamhet kunnafullgöra de långsiktiga åtaganden som fordras för att förslaget skall kunnagenomföras. Prop.1983/84:10 10 Enligl min mening råder del fortfarande osäkerhet om hurden framtida utformningen av laboratorieverksamhet bör vara.Del är uppenbart att en gemensam utbyggnad av de båda laboratorierna skullekunna bli billigare än två separata. En nackdel med statskontorets förslag äratt en samlad utbyggnad minskar möjligheterna för framtiden att lokaliseradelar av havsfiskelaboratoriet till annan plats. F. n. sker två tredjedelar avsvenskt havsfiske i . Del är möjligt att havsfiskelaborato-rielsverksamhet skulle kunna bedrivas mer rationellt och billigare om viss del avverksamheten utfördes vid en avdelning vid syd- eller ostkusten. Denna skulle iså fall i första hand samförläggas med annan liknande verksamhet. Tillräckligtunderlag för bedömning av detta alternativ saknas emellertid. Jag har därförför avsikt att senare föreslå regeringen att frågan studeras närmare. Statskontoret har i sin rapport vidare föreslagit ettsystem med s.k. baslaboratorier för marinbiologisk forskning utefter densvenska kusten. har tidigare denna dag redogjort förbehovet av en närmare belysning av baslaboratoriernas uppgifter och funktion.Havsfis-" kelaboratoriets roll i baslaboraloriesystemet kan emellertidinte förutses . 1 statskontorets rapport föreslås vidare atthydrografiansvaret i samordnas inom en myndighet, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), genom att fiskeristyrelsenshydrografiska laboratorium, med undantag för en laborator och enforskningsassistent, sammanförs med SMHIs hydrologiska och oceanografiskaavdelning. Statskontoret anför att och har delvis olikakompetens. har kemisk expertis som är i behov av medanSMHI förutom mätverksamhet även forskar kring och utvecklar mätinstrument,något som varken har kompetens eller resurser till. Sammaundersökningsmetoder används av båda myndigheterna. Enligt statskontoretinnebär nuvarande verksamhet en dubblering i fråga om mätserier ochlagringsställen. har avstyrkt statskontorets förslag ochbetonar vikten av en helhetssyn vid behandling av problem och frågor medanknytning till fisken som naturresurs. Denna helhetssyn tillgodoses enligtstyrelsen bäst genom nuvarande ordning med det hydrografiska laboratorietinordnat i och i det existerande kontaktnätet med andrainstitufioner. Enligt KVA kan en överföring av i stort sett all hydrografiskkompetens utanför universiteten till en myndighet som saknar biologiskkompetens befaras leda till minskad kontakt mellan fiskeribiologer och andramarinbiologer å ena sidan och hydrografer å den andra. Sambandet mellanhydrologiska processer och de levande resurserna i havet är så intimt att detenligt tvärtom fordras en närmare sådan kontakt än vad som ärfallet. Liknande synpunkter har framförts av andra remissinstanser. SMHItillstyrker statskontorets förslag och anser att ett genomfö- 1983/84:10 11 rande innebär vinster i fråga om planering avundersöknings- och forskningsverksamhet, datahantering och datalagring,utnyttjande av personal och utrustning saml svenski uppträdande iinternationella organ och annal internationellt samarbete. är berett attöverta ansvaret för hydrografiska laboratorium så snartarbetsuppgifternas omfattning, finansieringsformer och personalfrågorklarlagts. För egen del anser jag all del är viktigt att denhydrografiska verksamheten i fungerar effektivt. Frågan omhydrografiverksamheten bör därför utredas inom ramen för det uppdrag som jagnyss har aviserat. I utredningsuppdraget ingår även frågan om laboratorietsorganisatoriska tillhörighet. Jag har i denna fråga samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. För sin forsknings- och undersökningsverksamhet förfogarfiskeristyrelsen över fiskeriundersökningsfartygen och Thetis. I sinrapport föreslår statskontoret att Thetis avyttras och att Argos förses medmodern utrustning. Förslaget innebär vidare att Argos tillsammans med vissa andraforskningsfartyg i fortsättningen skall utgöra en nationell resurs inte enbartknuten till .