prop · G70389 · 1983-12-31 00:00:00 — Man pekar på att den nuvarande organisationen harfungerat mycket väl sedan den tillkom och atlrekryteringsuppgifterna kräver särskilda kunskaper och erfarenheter. Det ärdärför inle lämpligt att anförtro sådana uppgifter ål en befattningshavare i enlokal polismyndighet vid sidan av dennes övriga arbetsuppgifter. Man anservidare att den totala arbetsinsatsen för rekryteringsåigårder i landets allapolisdistrikt blir avsevärt större än om den nuvarande organisalionen behålls.Vidare framhålls konsulenternas betydelsefulla roll i urvalsprocessen. Fleraremissinstanser föreslår också att de nuvarande konsulenternas kunskaper ocherfarenheter skall tas tillvara och att de skall ges utökade uppgifter iurvalsprocessen. Jag vill för egen del först framhålla all jag helt delarpolisberedningens bedömning atl det nuvarande gynnsamma rekryteringsläget,vilket kan väntas beslå, talar för att rekryteringsorganisationen måste sesöver. Mål-sätiningen måsle vara att begränsa de resurser som f. n. satsas på enaktiv rekrytering av befattningshavare till tjänsier inom polisväsendet. En lösningkan då vara all man, som polisberedningen har föreslagil, i första hand strävarefter att avveckla den särskilt uppbyggda rekryieringsorgani-sationen, varsursprungliga uppgifter numera inle motsvaras av någol egentligt behov. Åven andralösningar är emellertid tänkbara. Polisberedningens förslag har kritiserats aven bred remissopinion. Jag vill till en början peka på alt relativt storaresurser nu avsätts för rekrytering, inklusive urval, till tjänster sompolisman och polischef. Vid arbetarälta tjänstemän med rekryteringsfrågor. Inom personalbyråi övrigt finns tjänstemän som deltar i rekryteringsprocessen. Elva konsulenterhar regionala uppgifter. På lokal nivå finns rekryleringsmän i allapolisdistrikt. Länspolischefer, polischefspersonal samt andrabefattningshavare liksom fackliga företrädare deltar ocksä i arbetet. Denna organisation framstår, särskilt i förhållande lilldet antal polis- 1983/84:89 56 aspirantersom har anställts , som överdimensionerad. Organisationen bördärför bantas kraftigt och arbeiet, mot bakgrund av del goda rekryteringslägesom råder, koncentreras på själva urvalsprocessen. Som flera remissinstanserhar föreslagit bör vidare den kunskap i och erfarenhet av rekryteringsfrågorsom finns i den nuvarande regionala organisationen tas tillvara och utvecklas.De lokala och centrala insatserna på detta område skulle då kunna minskas imotsvarande mån. En lösning efter dessa linjer bör vara möjlig genom att dendel av rekryteringskonsulenternas nuvarande uppgifter som består av aklivrekrytering i huvudsak kan upphöra. Denlösning somjag föreslår för den framtida rekryterings verksamheten innebärföljande. Vid börarbetet med rekryteringsfrämjande åtgärder minskas. Då behov uppkommer alt tafram nytt rekryteringsmaterial eller göra andra större förändringar i detrekryteringsfrämjande arbeiet bör man arbeta i projektform i samarbete medföreträdare för regionala och lokala polismyndigheter samt fackligaorganisationer. På så sätt minskas behovet av personal med fasta tjänster vidstyrelsen. Rekryteringskonsulenternasverksamhet ges en huvudsaklig inriktning på urvalsfrågor. De rekryleringsfrämjandeåtgärderna begränsas till upplysningar och information tillarbetsförmedlingar, skolor och liknande insfitutioner. Den uppsökande rekryleringsverksamhelenbör i huvudsak upphöra. Konsulenterna bör i stället la över ansvaret för dereferensundersökningar som utförs av polisdistriktens rekryteringsmän.Konsulenterna bör också liksom svara för de s. k. regionala proven. Pålokal nivå bör man besvara förfrågningar samt lämna ut informationsmaterialoch liknande till personer som tar kontakt med polisdistriktet för att fåupplysningar. I övrigt bör man kunna hänvisa intresserade till att ta kontaktmed rekryteringskonsulenlen. Även polisdistriktets uppgifter i rekryteringssammanhangbör således inriktas på urvalsprocessen. Denna bör utformas efler följanderiktlinjer. Ansökningshandlingarnatill tjänster som polisman ges in lill som därefter överiämnarärendet till resp. länsstyrelse. Det egentliga urvalsarbetel handläggs därefterav en rekryleringskonsulent som ansvarar för atl referensundersökning, intervjumed sökanden och del regionala provet genomförs. Inlervjuförfarandet börnormalt ske i det polisdistrikt där sökanden är bosalt. Efter att ärendet har berettsfärdigt återlämnas handlingarna av till med etlyttrande där den sökande har rangordnats i förhållande till andra sökande fränlänet. Meden sådan ordning kommer betydligt mindre resurser än tidigare att användas förrekryteringsfrämjande åtgärder men en god service till kretsen av sökande och tillmyndigheterna bör likväl kunna bibehållas. Kvaliteten i urvalsprocessen kommerockså alt bevaras. Prop.1983/84:89 57 svinner arbetsuppgifterna för rekryteringsmännen och dessakan fullt ut tas i anspråk för sina ordinarie arbetsuppgifter. Jag bedömerockså att några tjänsier som rekryleringskonsulent kan dras in. Vidrikspolisstyrelsen bör personalbehovet för rekryteringsarbetet kunna minska.Jag återkommer till regeringen i dessa frågor. 2.7 Rationaliseringsvinster och kostnader I 1980/principproposition framhölls att de förslagsom lades fram i fiera hänseenden skulle komma alt innebära elt effeklivareutnyttjande av polisväsendets samlade resurser inom de ekonomiska ramar somgällde. Vidare framhölls atl det också var etl krav för förslagens praktiska genomförandeatt de totalt setl höll sig inom kostnadsramen för polisväsendet, vilket måstebli en förutsättning för polisberedningens arbete. Idirektiven till polisberedningen angavs följaktligen att beslut gavutrymme för olika ambitionsnivåer vid genomförandet av den beslutade reformen.Det påpekades att del slalsfinansiella läget inte medgav att alla de olikaönskemål som kunde göra sig gällande blev tillgodosedda. Generellt borde förberedningens arbete gälla att de organisatoriska och övriga förändringar somaktualiserades skulle begränsas till vad som med nödvändighet fordrades förgenomförandet av den reform som hade beslutat om. Beredningen bordeutgå från den resurstilldelning för polisväsendet som skulle komma all gälla /83. Polisberedningen tar också upp kostnadsfrågorna, både isill organisa-lionsbelånkande och i belänkandet om rekrytering och utbildning.Beredningen anser att de kostnader som reformen aktualiserar rör uniformsfrågan,inrältandet av vissa nya tjänster, ökade kostnader för polisstyrelsernas verksamhel,högre kostnader för den nya polisutbildningen samt vissa investeringskostnadervid . Vidare ulgår beredningen från alt eltgenomförande av reformen enligl beredningens förslag kommer att resultera i s.k. AB-förhandlingar för grupper av anställda inom polisväsendet. I fråga om finansieringen av reformen anger beredningen iorganisations-betänkandet atl övertidsuiiagei inom polisväsendet, som uppgårtill 1,2- 1,3 milj. timmar , bör kunna minskas genom den nya flexiblare organisalionen.Varje procents minskning av antalet övertidslimmar leder enligt beredningentill en reducering av lönekostnaderna med omkring 1,5 milj. kr. Vidareanser beredningen all dess förslag på utbildningsområdet ligger inom ramen förresurstilldelningen för /83 för motsvarande utbildning. Jag lar i del följande endasl upp de ekonomiskakonsekvenser som uppkommer till följd av de förslag som bör genomföras den 1juli 1984. Till de kostnadsfrågor som blir aktuella när reformens andra steggenomförs återkommer jag i del sammanhangel. Dit hör som nämnts5 Riksdagen1983/84. 1983/84:89 58 bl.a. systemet med basorganisation, fria resurser ochmedelsramar samt utformningen av polisutbildningen. Den ändrade befogenhetsfördelningen mellan polischefen ochpolisstyrelsen i ett polisdistrikt bör leda till något ökade kostnader,exempelvis för sammanträdesarvoden till ledamöterna i landets 118polisstyrelser. Dessa kostnader och vissa andra kostnader som följer medsammanträdena har jag bedömt vara helt marginella. De reformer som jag har förordat skall genomföras i frågaom den regionala organisationen från innebär att vissa tjänsterpå länsstyrelserna kan dras in som andra tjänster i den lokalapolisorganisationen inrättas. Jag bedömer dock alt åtgärderna totalt settmedför kostnadsminskningar för statsverket. Jag har förordat alt tillförs ettmindre anlal nya tjänster, främst i verkskansliet. Mot detta skall ställas bl.a. minskade kostnader för utbildningsadministration och lokaler förutbildningsändamål. Redan under det kommande budgetåret bör irafikutbildningssektioneni och polishundsektionen i dras in. Åven vidpolishögskolan i bör administrationen kunna minskas under budgetåret.Dessa rationaliseringsvinster bör, tillsammans med en indragning underbudgetåret av vissa tjänster på rekryteringssidan, väl motsvarakostnadsökningarna. De förslag som jag har lagt fram om rikspolisstyrelsensframtida uppgifter och organisation har till syfle att effektiviseraverksamheten och att begränsa personalbehovet vid styrelsen. Åtgärdernakommer därför att i etl längre tidsperspektiv medföra besparingar. Jag har sammanfattningsvis kommit fram till att dereformförslag för polisväsendet somjag i denna etapp har lagt fram innebärbesparingar för statsverket. Jag vill slutligen erinra om vad jag redantidigare har sagt all reformen i sin helhet endast kan genomföras med totaltsett oförändrade kostnader för polisväsendet. I det inledande avsnittet har jag redogjort för denallmänna bakgrunden till reformerna. Jag har där också utvecklat skälen tillvarför reformerna bör genomföras i två steg. Den första etappen bör ulanproblem kunna i huvudsak genomföras . Vissa åtgärder, t. ex. överfiyltningenav utbildningsenheter till , bör dock av praktiska skälske successivt under /85. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår alt godkänna de riktlinjer i fräga om polisensorganisation m. m. somjag har förordat. Prop.1983/84:89 59 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar genom propositionföreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. 1983/84:89 60 Sammanfattning av polisberednings betänkande (DsJu 1983:10) I sitt principbetänkande (SOU 1979:6) Polisen behandlade1975 års polisutredning organisatoriska frågor och spörsmål om en rättsligreglering av polisverksamheten. Sedan polisutredningens betänkande remissbehandlats togsde i belänkandet diskuterade frågorna upp i prop. 1980/81: 13 om polisensuppgifter, utbildning och organisation m.m. behandlade propositionenunder (JuU 1980/81:24, rskr 1980/81:210). I enlighet med vad somhade förordats av polisutredningen och i propositionen förutsätts iriksdagsbeslutet att det praktiska genomförandet av polisreformen och de isammanhanget aktuella frågorna skulle behandlas av en särskild beredning. På grundval av riksdagsbeslutet meddelade regeringen den23 direktiv för polisberedningen. Av dessa framgår den huvudsakligainnebörden av det principbeslut om en reform av polisväsendet som riksdagenhar fattat. Beredningen har behandlat frågorna om den rättsligaregleringen av polisverksamheten i betänkandet (SOU 1982:63) Polislag. Når detgäller uppdraget i övrigt har beredningen utarbetat preliminära förslag lill eltsystem där beslulen i polisväsendet i stor omfattning fattas på lokal nivå.Förslagen har publicerats i etl antal promemorior i Ds-serien. Beredningen har berett etl stort antal myndigheter m.fl. lillfälleatl yttra sig över de preliminära överväganden som innefattas i promemoriorna.Beredningen redovisar nu sina slutliga ställningstaganden i de organisatoriskafrågorna. Även ombesluten i polisväsendet skall fallas på lokal nivå i stor omfattning, betyderdet enligt beredningen inte att statsmakternas styrning av polisverksamhetenskall minska. Beredningen föreslår i stället att den skall vidgas atl omfattainriktningen av polisväsendets totala resurser och inte som begränsastill hur vissa tjänster skall användas, I delta syfte föreslår beredningen enny anslagskonstruktion för polisväsendet. Ett utflöde av denna nya anslagskonstruklionär att den lokala polisstyrelsen ges en ekonomisk ram för sin verksamhel.Principen är att enskilda poster får överskridas, förutsatt alt de sammanlagdautgifterna under posterna inle överstiger summan av posterna - den ekonomiskaramen. Det är givelvis inle möjligt atl hänföra utgifter, som avser den egenlligapolisverksamheten och som inte är påverkbara, till poster som skall ingå iramen. Som exempel på sådana utgifter under de nuvarande anslagen lill denlokala polisorganisationen nämner beredningen utgifter under posten lill kostnaderför förpassning, polililransporler saml för kosl och sjukvård för omhiinderiagnapersoner. 1983/84:89 61 Ramen skall omfatta såväl kostnader för löner som andrakostnader i verksamheten. Kostnaderna för polismanslönerna faller dock utanförramen. Trots de begränsningar som har angetts räknarberedningen med all den ekonomiska ramen för en lokal polistyrelse kan kommaalt bli förhållandevis stor. Ramen ger den lokala styrelsen möjligheter attbesluta om utgifter för bl.a. expenser, inventarier och utrustning som kanköpas mot avropsavlal, mindre datorer och mindre förhyrningar såsom lokaler förkvarterspoliser och fillfälliga expeditioner. För att öka möjligheterna till en mer långsiktig planeringnär det gäller medelsanvändningen föreslår beredningen bl.a. ett särskiltsparsystem. En polismyndighet, som under ett budgetår inte utnyttjar hela denekonomiska ramen, bör få tillgodogöra sig det sparade beloppet under något avde tre följande budgetåren. Förslaget om statsmakternas styrning förutsätter attstatsmakterna kommer att uttala sig om olika aktiviteter i polisverksamhetenoch att verksamheten i aktiviteterna följs upp. Beredningen föreslår enindelning i aktiviteter efter reformen som.bygger på den indelning somrikspolisstyrelsen (RPS) nu tillämpar. Indelningen utgår från fyrahuvudaktiviteter, nämligen Beredningen anser att det är angeläget att vissaaktiviteter definieras klarare än nu så att den utåtriktade verksamheten - denfaktiska polistjänstgöringen - klart kan särskiljas. Indelningen i aktiviteter bör framgå av regleringsbreven. RPSfår i sin anslagsframställning redovisa aktiviteterna med utgångspunkt i denordning som anges i regleringsbrevet. Den indelning som kommer alt beslutas avstatsmakterna bör givetvis gälla för hela polisväsendet. Det är emellertidklart att de regionala och lokala instanserna skall kunna göra ytterligareindelningar för sina behov. Beredningen uppehåller sig också vid vilka mått somkan användas vid redovisningen av de aktiviteter som anges i regleringsbrevet. När det gäller planeringsprocessen efler reformen föreslårberedningen att RPS skall avge anslagsframställning liksom men attkraven på anslagsframställningar från länsstyrelse och lokal polisstyrelseslopas. För att förenkla administrationen vid resursplaneringen på regional ochlokal nivå förordar beredningen ell enda planeringsdokumenl för den lokalapolisstyrelsen och en motsvarande handling för . Dokumentet skallinnehålla de uppgifter som den lokala polisstyrelsen resp. länsstyrelsenbehöver för beslut om fördelning av resurser under det närmast kommandebudgetåret och inriktningen av verksamheten under del därpå följandebudgetåret - del år för vilket RPS skall avge anslagsframställning. 1983/84:89 62 När del gäller planeringsförfarandet i stort efterreformen förutsätter beredningen alt RPS informerar länsstyrelserna ochpolisstyrelserna efter det att regeringen har lagt frambudgetpropositionen. bör RPS begära det underiag av lånsstyrelsernasom kan behövas för RPS: s framställning till regeringen med anledning av detkommande regleringsbrevet för polisväsendet. Underlaget bör vara RPS tillhandasenast . RPS bör avge sin framställning till regeringen senast den Iapril. Om inte gör någon siörre avvikelse från regeringens förslag ibudgetpropositionen, bör ett regleringsbrev kunna utfärdas omkring . En viktigdel i beredningens förslag lill ökat inflytande för de regionala och lokalainstanserna i polisväsendet utgörs av ett system med basorganisation och friaresurser. Regeringen förutsätts komma att liksom nu bestämma antaletpolismanstjänster för varje polisdistrikt. Regeringen skall dessutom fastställaen basorganisation för distriktet. Övriga personalresurser skall utgöra friaresurser. anger vilka enheter som skall finnas idistriktet, såsom avdelningar, rotlar och vissa arbetsgrupper. med arbelsledande funktioner såsomchefer för ordnings- och kriminalavdelningar och vissa andra befälsljänster.Vissa administrativa tjänsier bör också tas upp i basorganisationen. Sådana rotlar,vars ansvarsområde sträcker sig utanför det polisdistrikt där rotlarna ärstationerade, ingår också i basorganisationen. Det är enheter för bekämpningav narkotikabrott, för ekonomiska brott och för tekniska undersökningar.Dessutom anges vissa särskilda rotlar som utlänningsrotlar. I övrigt anges förkriminalavdelningen endast antalet befattningshavare med chefsfunktioner. Denlokala polisstyrelsen, i vart fall i de större polisdistrikten, får därigenomstor frihet alt bestämma rotelindelningen med hänsyn till de lokalaförhållandena. Arbetsgrupper, dvs enheter utanför centralorten, ochchefer för arbetsgrupper skall också anges i basorganisationen i de fall därstatsmakterna har ett intresse av alt bestämma på vilka orter det skall finnaspolis. Då det gäller mindre arbetsgrupper och posteringar föreslår beredningenatt den lokala polisstyrelsen själv skall besluta om inrättande resp. indragning. Dimensioneringen av de regionala enheterna skall enligtberedningens förslag ankomma på . I övrigt skall den lokalapolisstyrelsen besluta om sådana resurser i ett polisdistrikt som inte ingår ibasorganisationen och som inte heller har tagits i anspråk av länsstyrelsenför regionala enheter. En funktion för analys och planering bör enligtberedningen markeras i basorganisationen i det polisdistrikt i länet där denregionala verksamheten har sin tyngdpunkt liksom i vissa större polisdistriktdär verksamheten beräknas ta en hel tjänst i anspråk. Befattningen bör varabesatt med en polisman. 1983/84:89 63 Beredningenredovisar vissa allmänna överväganden om de personaladministrativa effekternaav den nya organisationen. Den nuvarande tjänstestrukturen behålls förpolismän i den egentliga polismanskarriären. När del gäller tjänstebenämningaroch titlar för polispersonal föreslår beredningen en särskild lösning.Både,tjänster för polispersonal och administrativ personal bör inrättas ochtillsättas i huvudsak efler nuvarande regler. Frågor som reformenaktualiserar på medbestämmandeområdet bör enligl beredningens mening få ensådan lösning att flexibiliteten i organisationen vidmakthålls. Enliglberedningen skulle det vara en fördel om dessa frågor kunde lösas avtalsvägen. I den regionalapolisorganisationen behålls som länets högsta polisorgan.Länsstyrelsens framtida roll kännetecknas av inriktningen på planerings-,resursfördelnings-, samordnings- och tillsynsfrågor. Beredningens förslagförutsätter ett ökat medborgarinflytande pä regional nivå genom förtroendemannastyrelse.En av styrelsens viktigaste uppgifter blir att besluta om de regionala polisenheternas.dimensio-neringoch att besluta om inriktningen av de regionala verksamheterna. Landshövdingens särskildabefogenheter när det gäller polisverksamhet under extraordinära förhållandenundergår ingen förändring. Utrymmet för landshövdingen alt hänskjutapolisärenden till förtroendemannastyrdsen utvidgas emellertid. Länspolischefen skall iflertalet län fortfarande vara tjänsteman i . Hans ställning inomlänsstyrelseorganisationen förstärks och hans verksamhet inriktas i merautpräglad grad på planering, samordning och tillsyn. Beredningens förslaginnebär bl. a. att en särskild vikt läggs vid frågor om samverkan överlänsgränserna, beredskapsplanering och säkerhetstjänst. Tyngdpunkten i fråga omde operativa ledningsfunktionerna när det gäller den permanenta regionalapolisverksamheten förskjuls i riktning mot de lokala polisstyrelserna.Länspolischefens ledningsfunktioner ges således en indirekt karaktär som främstlar sikle på övergripande planering, samordning och tillsyn. Befogenheten atti särskilda fall överta ledningen - helt eller delvis - av polisverksamheten ilänet kvarstår. Slockholmslän saml förutsätts få en från övriga län någotavvikande organisation. behåller där liksom i övriga län sinställning som länels högsta polisorgan. Länspolischefen ingår dock inte somtjänsteman i organisation utan befattningen som länspolischefoch polismästare i respektive förenas til! en tjänst.Beredningen föreslår att den regionala organisationen även i länutformas i linje med storstadslänens. Når det gäller frågan om fördelningen avbefogenheter och funktioner i övrigt mellan i dessa lån och den regionalachefen utgår beredningens förslag från att de operativt betonade lednings- ochsamordningsfrågorna faller på den nye länspolischefen/polismästaren.Beträffande övriga funktioner innebär förslagen till fördelningen en avvägningmed Prop.1983/84:89 64 utgångspunkt från de frågor om jävs- ochintressekonflikter som följer av att den nya chefsbefattningen innefattar båderegionalt och lokall ansvar. Beredningen beskriver också RPS:s roll i den framtidapolisorganisationen. Styrelsen får viktiga uppgifter när det gäller attförmedla statsmakternas beslul i prioriteringsfrågor som rör helapolisväsendet. Vidare får RPS utökade uppgifter på metodutvecklingsområdet. Härskall RPS studera olika problem i den dagliga polisverksamheten och lägga framförslag till förenklingar och förbättringar. RPS: s befogenhet att direkt ledapolisverksamhet föreslås upphöra beiräffande trafikövervakningen och sjöpolisverksamheten.Däremot bör RPS ha kvar sina ledningsbefogenheler beträffande flygverksamhetenoch vid bevaknings- och säkerhetsarbetet i samband med statsbesök och liknandehändelser. RPS: s befogenheter att leda kriminalpolisverksamhet föreslås blibegränsade till sådana fall där en central ledning eller samordning framstårsom helt nödvändig. verksamhet får därmed sin tyngdpunkt istöd ål och förstärkning av de regionala och lokala polismyndigheterna ispanings- och utredningsarbetet. RPS blir också centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet men en decentralisering sker av vissaarbetsuppgifter. Endast sådana administrativa uppgifter som med nödvändighetmåste handhas centralt kommer enligt beredningens förslag att ligga kvar hos RPS. Av vad som har sagts nu följer alt RPS: s befogenheter attmeddela bindande föreskrifter av olika slag för polisverksamheten kommer attminska. När det gäller allmänna råd för polisverksamheten föreslår beredningenatt frågor av betydelse för rättssäkerheten och metodutvecklingen prioriteras.Beredningen förordar dock återhållsamhet när del gäller regleringen av andrafrågor. En alltför omfattande central reglering kan motverka sitt syfte atlvara elt stöd i polisdistriktens arbete. Beredningen tar också upp frågor om samarbete och samrådmed åklagarväsendet. Dessa samverkansrutiner bör utvecklas både centralt,regionalt och lokalt. Beredningen slår fast att rutinerna skall vara enkla ochpraktiska. För genomförandet av reformen föreslår beredningen att, iden mån tjänster behöver ledigförklaras, det kan t. ex. vara tillräckligt omtjänsterna ledigförklaras bara inom det polisdistrikt där de är inrättade. Åvenför omorganisationen av RPS bör ett förenklat ansökningsförfarande kunnatillämpas. Beträffande kostnader för reformen räknar beredningen medatt kostnaderna för uniform m. m. till viss polispersonal vidkriminalavdelningarna rör sig om maximall 10 milj. kr. Vidare räknarberedningen med att dess förslag kommer att resultera i s. k. AB-förhandlingarför grupper av anställda inom polisväsendet. Dessutom tillkommer vissa nyatjänster som inrättas genom omvandling av andra tjänster. Slutligen uppkommervissa marginella kostnader, l.ex. genom atl antalet sammanträden med polisstyrelsenkommer att öka. Beredningen anser emellertid atl hela reformen Prop.1983/84:89 65