prop · G703159 · 1983-12-31 00:00:00 — I denna fråga konslalerar jag försl att frågan om räll domstol intepåverkas av vilka sanktionsbestämmelser som gäller. Innan reglerna om laga domsloländras kan del vara lämpligl all utreda en indelning av den svenska fiskezonenmed hänsyn tagen till de svenska domstolarnas domkretsar. Jag vill också påpekaatt inte någon remissinstans gjort gällande all de nuvarande forumreglernamedfört sådana problem som inte kunnal lösas. För min del är jag av dessa skälinle beredd atl nu lägga fram nägot förslag i frågan om rätt domstol. På siklkan del dock vara lämpligl atl reglerna preciseras och jag har erfarit' attdelta också övervägs inom . Som ett underlag för dessaöverväganden har jag vidarebefordrat remissinstansernas synpunkler rörande forumfrågantill justitieministern. Några remissinstanseranser alt det finns ett behov av särskilda ansvarsbestämmelser för del fallalt order inle ållyds vid ett ingripande i den svenska fiskezonen.Såsom framgår av promemorian har genom lagen (1982:395) omtullverkels medverkan vid polisiär övervakning fått utökade befogenheter. Med slödav lagen har géneraltullstyrelsen meddelat anvisningar föringripande mot svenska eller utländska fiskefartyg inom svenskl sjöterritoriumeller i den svenska fiskezonen dä brott misslänks mol den svenska fiskelagstiflningen.Promemorian innehåller en redogörelse för vissa andra befogenheter som ocksåfinns i samband med ett ingripande. I del följande kommer jag all föreslå vissaålgärder som kan ses som kompletteringar lill lag, bl. a. enbefogenhet att undersöka fiskefartyg för atl konlrollera efterlevnaden av fiskelagstiflningen.Sammantagna framstår dessa befogenheter enligl min mening som tillräckliga föralt effektiva ingripanden skall kunna göras. Jag anser det f. n. inte befogat atldärutöver införa särskilda straffbestämmelser av det slag som några remissinslanserförordat. Skulle det visa sig att lag inle medför den effektivitet vidkustbevakningens ingripanden som man har anledning atl anta, är jag emellertidberedd atl ompröva mitt ställningstagande. Fleraremissinslanser har efterlyst ulökade resurser till fiskelillsynen m.m. Deförslag som kommer alt läggas fram är såvitl avser fiskelillsynen främst avlagteknisk nalur. Jag anser efter samråd med finansminis- Prop.1983/84:159 13 ternalt dessa förslag kan genomföras utan atl ytterligare medel lillförs fiskelillsynen. Mittförslag: Den som bedriver trålfiske i strid mot meddelade föreskrifter ellerutan tillstånd då sådant behövs skall kunna dömas till normerade böter. Promemorieförslaget:Överensstämmer med milt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. Några anför principiella skälmot att normerade böter införs. Skälenför mitt förslag: Dagsböter är ingen effektiv påföljd när det gäller broll somhar begåtts i näringsverksamhet. Delta gäller i än högre grad renapenningböter, som ju kan bestämmas till högsl . Inom flera utredningarövervägs f n. ändringar i bötesstraffets utformning. Några remissinstanseranser att man inte bör införa specialregler pä fiskels område utan i ställetavvakta resultaten av pågående ulredningsarbele. Detär ovisst om och när de utredningsförslag som arbetas fram rörande bötessanktionenkommer all resultera i ny lagstiftning. Del är angeläget att en skärpning avsanktionerna på fiskets område kommer lill slånd så snabbt som möjligt. Ensärlösning med hänsyn lill de ofta förekommande överträdelserna kan,åtminstone inle lills vidare, undvikas på fiskels område. Ett viktigt syfte medskärpta straffbestämmelser är att fä till slånd påföljder som står i nivå medlagstiftningen i de andra nordiska länderna. Med hänsyn lill della vore del ioch för sig lämpligt att införa penningböter ulan nägon högsta beloppsgräns, vilkelskulle överensstämma med de sanktionsregler som finns i norsk och dansk lagsliflning.Enligt min mening bör dock reglerna i FL inle principiellt avvika från vårt landsnuvarande straffrättsliga huvudregler. Bötesregler med samma ulformning som dedanska och norska kan dä inle komma i fråga. Jag kan belräffande den närmaremotiveringen för detta ställningstagande hänvisa till vad som har anförts iavsnitt 3.2 i promemorian. Den enda återstående lösningen enligt den svenska lagsliflningenär, då en särskild sanklionsav-gift enligl vad jag har anfört tidigare inte kananses lämplig, penningböter som besläms efler en särskild beräkningsgrund, dvs.normerade böter. Denkritik av principiell natur som några remissinslanser riktar mot normeradeböter går ul på att böter av detta slag numera i praktiken utmönstrats urlagstiftningen. Enligt möter det dock ingel Prop.1983/84:159 14 hinderatl lagreglerna innehåller bestämmelser om normerade böter, om detta är enlämplig påföljd för ell visst brott. På andra områden har sanklionsavgiflerinförts när dagsbotsslraffel ansetts otillräckligt. Jag vill för min del havdaalt del pä förevarande område ligger närmast lill hands att införa normeradeböter om denna påföljdsform är ändamålsenlig. Med hänsyn till att det rör sigom ell begränsat område finns det goda möjligheler att finna en rättvisandeberäkningsgrund för böterna. Normerade böter kan ge en kännbar ekonomisksanktion och framstår med hänsyn lill de brister som är förbundna med dagsbotssystemetsom en minst lika rättvis påföljd. Vidare kan man med normerade böter utdömabötesstraff pä samma nivå som enligt lagstiftningen i andra länder. Dessulombör, i likhel med vad som föreslagils i promemorian, fängelse ingå istraffskalan. Jag har redan angettvarför jag anser all endasl Irälfiske skall omfattas av de nya reglerna (seavsnitt 2.1). Vad jag därvid anförde avsåg främst skälen för atl i fråga om sanklionsformenavgränsa Irålfiske från andra fiskemetoder. I sammanhanget bör ocksä beaktasalt trälfiskel är myckel effektivl som fiskemelod och kan ulgöra ett hot om utfiskningeller beständsholande överfiskning om det inle hälls under konlroll. Vidare kanirålfiske pä förbjudet område innebära en fara för skador på redskap somanvänds av andra fiskare. Dessa omständigheter ulgör somjag ser det ytterligareskäl för att införa skärpta regler för olaga eller olovligt Irålfiske. Reglernaom normerade böter för olaga eller olovligt trålfiske medför vissaföljdändringar, i fiskeriförordningen. Jag avser att senare lämna förslag tillregeringen i den frågan. Mittförslag: Böterna skall besläminas lill lägst och högst ettkrontal moisvarande etthundra gånger antalet hästkrafter (DIN) i motorn på delfiskefartyg som använts för bogsering av trålen. Promemorieförslaget:Innehåller även ell förslag om gemensamt straff för flera gärningar. Överensstämmeri övrigl frånsett en ändring av redaktionellt slag med mitl. Remissinstanserna:Prakliskl taget alla remissinstanser, som har yttrat sig i frågan, tillslyrkerden föreslagna beräkningsgrunden och straffskalan. a. riksåklagaren pekardock på att förslagel i promemorian om gemensamt straff för flera brott kanmedföra vissa lillämpningssvårigheter. Skälenför mitt förslag: Anledningen till alt motorstyrkan pä ett trålfiskefartygföreslagits ulgöra beräkningsgrunden för normerade böter sägs i promemorianvara atl motorstyrkan är av avgörande betydelse för hur slor trål 1983/84:159 15 somett fartyg förmår bogsera och därmed också för resultatet av fisket. Vad somframkommit vid remissbehandlingen bekräftar enligl min mening att motorstyrkanär en lämplig beräkningsgrund. Genom att motorstyrkan är avgörande för infiskningskapaciteten,kan straffet bestämmas i direkt förhällande till den vinst som varil åsyftadeller möjlig vid varje lillfälle. Det fångstredskap som vid olaglig användninginnebär eller kan innebära störst skada pä fiskbestånden medför med dettasystem också det strängaste straffet. anser,främst av utredningstekniska skäl, atl ett fartygs brullodräktighet är enlämpligare beräkningsgrund än motorstyrkan. Jag är medveten om att det i vissa silualionerkan uppstå svårigheler atl fä fram kortekta uppgifter om motorstyrkan. De falljag närmast tänker på är när man har misslyckats med att identifiera ettfiskefartyg som använts vid en överträdelse eller när utredningen om ett brottav någol annat skäl är ofullständig. Jag utgår frän att det i dessa fall kanförekomma svårigheler atl fä fram uppgifter pä flera väsentliga punkier ochinte bara i fråga om motorstyrkan. Dessulom framgår av yttrandeatl svårlösta problem kvarstår om man såsom verkel har föreslagil väljer brullodräk-tighetensom beräkningsgrund. Ingen remissinstans har ioch för sig motsatt sig den i promemorian föreslagna straffskalan.Riksåklagaren anmärker dock alt förslagel inle klart ger vid handen hur böternaskall bestämmas vid gemensaml straff Har mer än ett fiskefartyg använts vidbrotten sägs inle vilken moloreffekl som skall ligga till grund förberäkningen, den högsla eller den lägsia eller om mer än tvä fartyg ärinblandade - någon mellan dessa ytterlägen. Jag instämmer i uppfattningen atlden föreslagna beslämmelsen om gemensamt straff för flera gärningar kan vålla lolkningssvårigheler.Härvid beaktar jag alt gemensamt straff i böter enligl 25 kap. 4§ brottsbalkeninle får avse brott, för vilket stadgals normerade böter. Med hänsyn till dessaförhållanden anser jag alt någon särskild bestämmelse om gemensaml straff förflera gärningar inle bör införas. Om någon skall dömas förflera gärningar, ger den föreslagna straffskalan ändå ulrymme för en sådanrättstillämpning atl det lolala bötesbeloppet inte bUr orimligl högt. I övrigthar jag inget att erinra mol den i promemorian föreslagna straffskalan. Någraremissinstanser har pekal på vissa tillämpningsproblem som kan uppstå dels närett brott har skett vid partrålning, dels när såväl befälhavare sombesättningsmän skall dömas till normerade böter. Sädana problem kan enligt minmening lösas genom en tillämpning av de regler som finns i ommedverkan vid broll. Del behövs ingen specialregel i FL. Päsätt som föreslagils av riksåklagaren bör en redaktionell ändring göras i lagtexteni förhållande till promemorieförslaget. 1983/84:159 16 Mittförslag: Fiskeredskap som har använts som hjälpmedel vid broll skall förklarasförverkat om det inte är oskäligt. Promemorieförslaget:Redskapsförverkande får ske om det inle är uppenbart obilligt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har lämnat förslagel utan erinran. Hovrätten överSkåne och föreslår att bestämmelsen får den av mig förordadeutformningen. Skälenför mitt förslag: Förutsättningarna för redskapsförverkande har i promemorianbehandlats i avsnill 3.3.1 likhet med praktiskt laget samtliga remissinstanserhar jag ingen erinran mot de skäl för en utvidgning av beslämmelserna somanförts i promemorian. Jag vill endast tillägga alt den föreslagna ändringen avförutsättningarna för redskapsförverkande tillgodoser krav som framförts avflera remissinslanser om skärpta sanktioner även vid andra brott än olagligt Irälfiske.Som framhållits av hovrätten över och bör dock beslämmelsen fåen avfallning som innebär all förverkande skall ske om det inle finns skäl som lalardäremot. Det blir därigenom klargjort att förverkande skall vara huvudregeln. Förverkandereglerna i FLkan tillämpas vid ett stort antal situationer av helt olika slag. Del fmns däanledning alt lämna ett betydande utrymme för jämkning och eftergift, särskiltvid oaklsamhetsbroll. Att en allmän bedömning alllid skall göras av hurrimligt ett redskapsförverkande ler sig i del enskilda fallet understryks genomatl det uttryckligen anges alt ett förverkande inle får ske, om det skulle varaoskäligt. Uttrycket "oskäligt" bör här, liksom i övriga bestämmelserom förverkande användas för atl ange undantagsfallen när förverkande inte skallske. I fråga om de närmare skälen för detta hänvisar jag till prop. 1983/84: 36s. 30 f med förslag lill lag om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m.Därav framgår att del endast rör sig om en språklig ändring i förhällande tilluttrycket "obilligt". Mittförslag: I stället för fångsten eller redskapet kan dess värde helt ellerdelvis förklaras förverkat. Kan bevisning om värdet inle alls eller endasl medsvårighet föras, får värdet uppskattas lill ett belopp som är skäligt medhänsyn omständigheterna. 1983/84:159 17 Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitl. Remissinstanserna:Har i allmänhel inle haft nägot att erinra mol förslagel. Riksåklagarenavstyrker en specialreglering i fråga om värdeförverkande i FL. Skälenför mitt förslag: För att åstadkomma en rimligt avvägd rättsverkan medanledning av ett brott är det ofta lämpligl atl i slället för fångst eller redskapförklara värdel eller en del därav förverkat. Ett partiellt värdeförverkandeär i och för sig förenligt med gällande lag. En uttrycklig beslämmelse omdetta bör dock las in i FL. Mankan utgå från att bl. a. olovligt fiske i den svenska fiskezonen och olagafiske regelmässigt sker under sådana omständigheter atl förutsättningarna förförverkande av fångst och redskap är uppfyllda. Detta gäller naturligtvis underförutsättning av alt de av mig tidigare föreslagna ändringarna i fråga omreglerna om redskapsförverkande genomförs. Även om ett fiskefartyg inte kan tasmed in lill hamn för förhör och annan utredning, finns del möjlighet att med t.ex.fotografering från flygplan styrka atl ett brott har begåttsoch alt villkoren för förverkande är uppfyllda. I sådana situationer, då beslaginte har kunnat ske, kan del dock vara svårt att fastställa värdet av det somskall förverkas. Om ett fotografi som har lagils frän flygplanär del enda beviset, går det inte att avgöra hur stor fångsten är eller hurmycket redskapen är värda. Mot bakgrund av att man kan förutsätta att del ändåfinns skäl att förverka något belopp, kan man dock genom en skälighetsbedömningbesluta om hur mycket som skall förverkas. Enallmän bestämmelse om förverkande i samband med brott som begåtts vid utövandeav näringsverksamhet finns i 36 kap. 3a§ . Enligt dennabestämmelse, som i princip är tillämplig även pä fiskets område, får vidbevissvårigheter värdet av det som skall förverkas uppskattas till ett beloppsom är skäligt med hänsyn lill omständigheterna. I samband med bestämmelsenstillkomst framhöll justitieministern atl den nya regeln visserligen gav uttryckför en generell princip som redan gäller i fråga om alla slag avvärdeförverkande men att en uttrycklig regel om värderingen vid förverkande enhgtbrottsbalken likväl var lämplig (prop. 1981/82:142 s. 18). Överträdelser avfiskeförfattningarna begås ofta i näringsverksamhet. I mänga situationer tordedet ändå inte bli aktuellt atl tillämpa de ovan nämnda brottsbalksbestämmelserna,bl. a. av det skälet att reglerna i FL i realiteten ger utrymme för attförverka ett störte belopp än vad som följer av de subsidiära bestämmelsema i36 kap. 3a§ . En skälighetsbedömning kan ändå förväntas bh aktuellförhållandevis ofta på fiskets område. Det är också angeläget att förfarandetkommer till användning när förutsättningar för detta föreligger. För attundvika osäkerhet vid rättstill-2 1983/84. 1983/84:159 18 lämpningenpå det speciella område som här är akluellt, bör enligl min mening en särskildregel om skälighetsbedömningen införas i FL. Denna får givetvis inle tolkas motsätlningsvis,sä alt en skälighetsuppskattning inte skulle fä göras i andra fall än demregeln lar sikte på. Iförarbetena till 36 kap. 3a§ har del sagts att ett belopp måstefastställas med viss marginal vid tveksamhet. Detta bör gälla ocksä på fisketsområde. På grundval av uppgifter frän fiskerislyrelsen anges i promemorianvissa belopp som kan anses normala när en skälighetsuppskattning görs. Jaghäller för troligt att bedömningen i domslolarna kommer attresultera i att belopp i den storleksordning som anges i promemorian förklarasförverkade. I likhet med riksåklagaren villjag dock för min del understryka atldet ankommer på åklagaren och slutligt på domstolen att med hänsyn lillomständigheterna i del särskilda fallet uppskatta det värde som skallförverkas. I fråga om utredningen i ett mål innebär de nya reglerna omvärdeförverkande inte heller annat än alt den mol vilken talan om förverkandeförs skall ges tillfälle att lämna sådana uppgifter som kan bidra till enmateriellt riktig dom. 2.3.3Sammanblandning av lagUg och olaglig fångst Mittförslag: Skall enligt 36 § FL förverkande ske av fångst som påträffas ombordpå ett fiskefartyg, som använts till fisket, får hela fångsten förklarasförverkad, om det inle kan utredas hur slor del av fångsten som har tagitsolagligt eller olovligt. Promemorieförslaget:Överensstämmer i sak med milt. Remissinstanserna:Praktiskt laget samtliga tillstyrker förslagel. Skälenför mitt förslag: Enligl den nuvarande ordningen kan endast fångst somerhållits genom brott förklaras förverkad. Åklagaren måste alltså kunna styrkahur slor del av fångslen ombord pä ett fiskefartyg som har tagils upp olagligt.Enligt norsk rätt kan hela fångsten förverkas när lovlig och olovlig fångst harblandats samman. Enligt dansk rätt kan hela fångsten förverkas även om delinte med säkerhet kan avgöras alt den i sin helhet härtör från den brottsligagärningen. En motsvarande regel bör införas i svensk rätt. Fiskeristyrelsenhar föreslagit all den nuvarande beslämmelsen i 36 § fjärde stycket FL omförverkande av ett helt parti som innehåller fisk som fångats under otillåtentid eller inte häller föreskrivet minimimått skall omfatta ocksä fisk somfångats med förbjuden fiskemelod. Del viktigaste fallet som avses med fiskeristyrelsensförslag lorde vara när redskap med för liten maskstorlek använts vid fisket.Enligt min mening kan i sädana fall Prop.1983/84:159 19 förverkandeav ett hell parti fisk ske med stöd av de nya regler somjag nu föreslagit. Ensärskild bestämmelse som föreslagits av fiskerislyrelsen behövs därför inte. Enligl promemorieförslagelskall fångst som "finns" ombord på ett fiskefartyg förklarasförverkad. Avsikten med bestämmelsen är givetvis atl förverkande skall ske avden fångst som finns ombord när ett brott upptäcks och beslag sker. Dennainnebörd av bestämmelsen framgår enligt min mening tydligare om verbet"påträffas" används i lagtexten. 2.3.4Förfarandet vid förverkande i vissa faU Mittförslag: I mål om förverkande enligt FL är befälhavaren på ett fiskefartyg behcirigatt föra talan på ägarens vägnar i fråga om egendom som ägs av någon annan änbefälhavaren. Promemorieförslget:Förverkande fär alllid ske hos befälhavaren på ett fiskefartyg som använts vidbrott mot FL. Remissinstanserna:Förslaget lillslyrks av prakliskl taget samlliga. Skälenför mitt förslag: Förverkande kan enligl 36 kap. 4 § ske hos bl.a.gärningsmannen eller annan som medverkat till brottet, den i vars ställe gärningsmanneneller annan medverkande var eller den som genom brottet beretls . Omförverkande skall ske hos annan än den som är tilltalad för ett brott skallsärskild lalan föras enligt 17 § promulgationslag. När densom är tilltalad invänder att egendomen tillhör någon annan, måsle alltså den uppgivneägaren stämmas in. Processuella svåiigheler kan uppstå om den mot vilken ensådan talan skall föras är bosatt i utlandet eller om den egendom som skallförverkas ägs av flera personer, vjirav någon eller några inte åtalats. Även ombefälhavaren och ägaren till fångst och redskap inle är samma person kan man ulgåfrån att befälhavaren handlande står i överensstämmelse med ägarens vilja. För aUförenkla förfarandel i sådana fall bör befälhavaren ges en legal ställning somföreträdare för ägaren till den egendom som skall förverkas. Denna lösningtorde i praktiken ge samma resultat som förslagel i promemorian. En liknandebestämmelse finns i 8 kap. 10 § lagen (1980:424) om ätgärder motvattenförorening från fartyg. Prop.1983/84:159 20 Mittförslag: Beslag får läggas på fångst och redskap saml fiskefartyg eller annal,som kan antas ha betydelse för utredning om brott eller bli föremål förförverkande. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Skälenför mitt förslag: F. n. får enligt FL beslag ske endasl i syfte att säkerställabevisning. Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslagel atl beslag skallfä ske också om fångst eller redskap kan anlas bli föremål för förverkande.Detta överensstämmer med vad som redan gäller enligt fiskeriförordningen. Mittförslag: instruktion om fisketiUsynsman ersälls av regler i FL. Föratt kontrollera efterlevnaden av FL och föreskrifter som har meddelats med stödav FL fär undersökning ske av fisk, fiskeredskap, fisksump eller fiskefartyg.För tillsyn över efterlevnaden av FL och föreskrifter som har meddelats medstöd av F'L får regeringen eller den myndighel som regeringen beslämmer utsesärskilda fisketiUsynsman. En fisketillsynsman får förordnas all la egendom ibeslag och atl utföra sådana undersökningar som har nämnts. Promemorieförslaget:Innebär atl misstanke om brott krävs för alt undersökning skall få ske och atten fisketillsynsman inte får ta egendom i beslag. I övrigt överensstämmer förslageli sak med mitt. Remissinstanserna:Anser att en fisketillsynsman skall ha befogenhet att ta egendom i beslag. Fiskeristyrelsenanser all det bör vara möjligt att göra rutinmässiga kontroller avefterlevnaden av lagstiftningen. I övrigt tillstyrks promemorieförslaget avpraktiskt taget samtliga remissinstanser. Skälenför mitt förslag: Regler om fisketillsynen finns såväl i FL som i instruktionen(1955:274) för fisketiUsynsman, se avsnill 2.3 i promemorian. Av kungörelsen(1955:275) angående skyldighel för befattningshavare vid tullverkels kust- ochgränsbevakning att ulöva jakt- och fisketillsyn m. m. framgår attkustbevakningens tjänstemän har samma befogenheter Prop.1983/84:159 21 Vissa befogenheter i instruktionen avser åtgärder som ärav sådan karaktär att de med hänsyn tiU de misstänktas integritet bör reglerasi lag. Jag syftar på de regler som ger en fisketillsynsman rätt att undersökafisk, fiskeredskap och fisksump och att därvid la upp ullagda fiskeredskap och fisksumparur vattnet. Promemorieförslaget innebär att instruktion upphävs och atlbeslämmelserna i instruktionen tas in i FL och i fiskeriförordningen. I likhetmed remissinstanserna anserjag att förslaget bör genomföras. Förutom rätt atlutöva de befogenheter, som följer av instruktion, bör den som utövarfisketillsyn också ha rätt att undersöka ett fiskefartyg för kontroll avefterlevnaden av FL och föreskrifter som har meddelats med stöd av FL. Dennabefogenhet torde i mänga fall vara nödvändig för att verkställa undersökningarav de slag som redan följer av instruktionen och för att kunna ta egendom i beslag.I viss utsträckning kan undersökning av fiskefartyg ske med stöd av lagen(1982: 395) om medverkan vid polisiär övervakning, se prop.1981/82:114 s. 20 ff. Detta hindrar enligt min mening inte alt en särskildbestämmelse om undersökning av fiskefartyg tas in i FL. Enligl37 § FL har befälhavare pä undersökningsfartyg befogenhet attbesluta om beslag. Från dessa fartyg bedrivs emellertid numera inte någontillsynsverksamhet. Befälhavarens rätt atl beslula om beslag behövs därför inlelängre. I promemorian har föreslagits att även fisketiUsynsmännens rätt att taegendom i beslag upphävs. Så gott som samtliga remissinslanser har avstyrktförslaget i denna del. Med hänsyn lill att de nya bestämmelserna om förordnandeav fisketUlsynsman innebär atl beslutande myndighet i varje särskilt fall böravgöra vUka befogenheter enligt lagen som en fisketillsynsman skall fä utöva,anser jag liksom remissinstanserna att fisketiUsynsmännens befogenhel att taegendom i beslag bör kvarstå. Deingripanden enligt FL som personal har räll alt göra börulföras av sådan tjänsteman som uppfyller de krav i fråga om tjänsteställning,utbildning och erfarenhet m.m. som avses i 6§ nämnda 1982 ärs lag. Genomförandelav de förslag som jag nu redogjort för medför vissa följdändringar i bl. a. fiskeriförordningen.1955 års instruktion om fisketill-synsmän bör som jag tidigare nämnl upphävas.Jag avser att senare förelägga regeringen förslag i dessa frågor. 1983/84:159 22 Mittförslag: Besvärsreglerna i FL skall bara avse talan mot beslut som en myndighethar meddelat med stöd av bemyndigande direkt i FL.