prop · G70376 · 1983-12-31 00:00:00 — ett system medbegränsade inslag av automatiska regler. Sålunda skulle en indexering kunna skeför Jordbruksföretagens kostnader för förnödenheter och tjänster varvid dockspeciella händelser skulle kunna föranleda vissa avvikelser från indexeringen.Däremot skulle i princip obundna överväganden få göras för kapitalkostnaderna.Även beträffande kostnadsökningarna inom livsmedelsindustrin skulle man sökaåstadkomma en modifierad modell av ungefär samma slag som enligt det friasystemet med bestämning av totalbelopp. Ersättningen för Jordbrukarnas egna arbeteoch egna kapilal blir mera förhandlingsbar än nu och binds inte lika hårt somtidigare till löneutvecklingen för anställda, och kan mera Jämföras medlevnadsstandarden för Jämförbara företagare och även för löntagare. anför: Förbundet anser det vara en självklarhet, att jordbrukarnaskall kompenseras fullt ut för ökade produktionsmedelskostnader. Förbundetfinner tanken absurd, att Jordbrukaren med sin arbetsinsats skall täckaokompenserad del av produktionsmedelskostnaden. Avkompletteringspropositionen (1982/83:150) framgår, att "varjeprocentenhets kostnadsökning inom Jordbruket som inte kompenseras har beräknatsresultera i en minskning av Jordbrukarnas inkomster för eget arbete och kapitalmed i storleksordningen ". Motbakgrund av vad som ovan anförts vill förbundet med bestämdhet hävda, attnuvarande system för kompensation till jordbruket för ökade produktionsmedelskoslnaderskall bibehållas. Prop.1983/84:76 Bilaga 2 44 7.Produktion och konsumfion av Jordbruksprodukter Konjunkturinsfitutetanför: Som informationsunderlag framlågges i betänkandet prognoser fram till1986 för konsumtion och produktion av viktigare Jordbruksprodukter. Härutöverpresenteras samhällsekonomiska beräkningar för att belysa konsekvenserna avden överproduktion man räknar med. Kalkylerna bygger, som sådana kalkyleralltid måste göra, på en rad antaganden om olika faktorer: allmänekonomiskutveckling, relativprisutveckling, matvanor etc. Institutet vill understrykakommitténs uttalande att det är förenat med betydande svårigheter att utförakalkyler av detta slag och att resultatet av beräkningarna i slor utsträckningberor på vilka antaganden som görs om olika faktorer. Beräkningarna har l.ex.gjorts under förutsättning av oförändrad Jordbrukspolitik, något som redan medhänsyn lill beslutade förändringar samt aviserade förslag inte förefallerhelt invändningsfritt. Det är också att märka att det antagits attproduktivitetsutvecklingen inom jordbruket kommer att fortgå i stort sett i sammatakt som . Någon hänvisning har exempelvis inte gjorts till deåterverkningar som kan komma att följa därav atl realpriserna på handelsgödsel,till någon del beroende på särskild avgifts- och skattebeläggning, numera äroch kan väntas förbli avsevärt högre än för etl årtionde sedan. framlagda delbetänkandet innefattar inte några nya åtgärder idelta syfte; det föreslås endast atl nuvarande avvecklingsersättning tillvissa mjölkproducenter skall bibehållas samt att förbudet mot expansionsinvesleringarinom animalieproduktionen skall förlängas till dess statsmakterna tar ställningtill kommitténs samlade förslag. Kommittén har bland produklionsbegränsandeåtgärder även diskuterat sådana som skulle verka genom att försämra lönsamheteni Jordbruksproduktionen men avvisar dessa dels därför atl de kan få ickeönskvärda effekter med avseende på inkomstmålet, dels därför att de kan bli ineffektivagenom att jordbrukarna kan tänkas kompensera en inkomstminskning per produceradenhet genom en högre produktion. Institutet finner det inte heller uteslutetatt man i det kortare perspektivet i viss utsträckning kan få en sådan effekt. Kommitténdiskuterar några olika förslag eller skisser till förslag för tvä-och flerprissyslemför producentpriserna och överväger framför allt ett tvåprissystem för mjölk.Detta innebär att all produktion utöver vad som kan avsättas på den svenskamarknaden skulle betalas med ett lägre pris. Kommittén avvisar emellertid dennatanke och anser att elt sådant system skulle kräva en alltför betungande adminislrationför atl nu vara motiverat. Därjämte bidrar det lill att låsa strukturen inomsåväl producent- som mejerileden. bedömningar finner institutet svårt att avvisa. Systemet skulle bl.a. kräva en ingående reglering av Jordbruksföretagens individuellaproduktionsramar med det behov av särskilda kontroller som följer härav. Ändå villinstitutel instämma i kommitténs uttalande att ett tvåprissystem som generellmetod vid prissätting utan tvekan är ett kraftigt styrmedel för produktionen -enligt institutets mening det på begränsad sikt mest verksamma bland dem somhittills tagits under allvarligt övervägande. Om en prisdifferentiering avdetta slag med åtföljande regleringar inger alltför stora betänkligheter,återstår som tänkbar slutsats att del kanske trots allt kan visa sig lättareatt bära de merkostnader som är Prop.1983/84:76 Bilaga 2 45 Detta skulle emellertid innebära att Jordbrukarnaoch/eller konsumenterna får sämre utbyte av livsmedelsproduktionen än someljest skulle kunna vara möjligt. Åtminstone torde detta gälla om inte ökadeadministrationskostnader äter upp hela den samhällsekonomiska vinsten avminskad överskottsproduktion. NOanför: Det kan först konstateras att kommitténs bedömning av konsumtionsutvecklingenpä kort sikt med största sannolikhet slår fel med hänsyn till attsubventionerna på kött, fläsk och ost helt tas bort fr.o.m. den 1 december1983. De tidigare minskningarna av matsubventionerna torde nämligen ha starktbidragit till den konsumtionsnedgång som tillsammans med en fortsaltproduktionsökning skapat överskollssituationen på dessa varuområden. Överskottenkan således snarare väntas öka än minska. Atl förlänga det tillfälligainvesteringsförbudet kan tyckas ligga nära till hands i en sådan situation. NOanser emellertid att åtgärden överhuvudtagel inte borde ha genomförts. Dendrabbar nyetableringar och moderniseringar på ett sått som inte är ägnat attfrämja produktivitet i Jordbruket. Dylika åtgärder måste självfallet undvikas.NO invänder också starkt mot införandet av någon form av investeringskontrollsom medel att minska produktionen. Däremot kan det vara naturligt att helleller delvis minska del statliga stödet till investeringar på detta område. Kommitténdiskuterar en rad andra åtgärder som är vidtagna eller tänkbara för att minskaöverskotten. NO vill i första hand beröra den metod som är naturlig för attråda bot på rådande förhållanden, nämligen en diftérentierad prissättning ellernågon annan form av ersättning baserad på marginalkostnader. Man skulle därmedfå en prissättning som bättre avspeglar produkternas faktiska värde på olikamarknader och som mera rättvist fördelar de regleringsekonomiska kostnadernaför att avsätta över-skotlskvantiteterna. För den enskilde producenten är detvid nuvarande betalningssystem nästan allfid lönsamt att öka produktionen ävenom det kräver ökade kostnader och marginalkostnaderna därmed överstiger intäkternaav produkterna när de säljs på exportmarknaden. Detta är överskottsproblemetskärna. Givetvis ligger det något destruktivt i att inte utnyttja tillgängligaresurser. Men kompensationen måste i någon form relateras till den volym somkrävs av försöijningsskäl om inte systemet skall bli orimligt dyrt. Kommitténfinner att differentierad prissättning i form av ett tvåprissystem kan varalämpligt endast på mjölkområdet. Det bidrar dock enligt kommittén till att låsastrukturen inom såväl producent- som mejerileden och medför ett omfattandeadministrativt arbete. Del innebär vidare all besluten i viss utsträckning försöver frän den enskilde till centrala organ. Avövriga tänkbara åtgärder som kommittén diskuterar vill NO avråda från tankar påall kvotera ut den totala produktionsvolymen till förädlingsledet. Dellaskulle vara konkurrensbegränsande. Andra varianter på differentieradersättning kan vara värda alt närmare utredas, l.ex. progressiva leveransavgifteroch skattereduktion vid minskad produktion. Av vikt är därvid att finnalösningar som inte hämmar effektiviteten, snedvrider konkurrensen eller medförbetydande administration. SPKanför: Kommittén har vad gäller frågan om obalans mellan produkfion ochkonsumtion valt att inte lägga några nya förslag i sitt delbetänkande. 1983/84:76 Bilaga2 46 Denprolongering av investeringsförbudet som föreslås kan dock enligt nämndens meningknappast ses som en väg mot ökad balans. Konservering av nuvarande strukturkan inte ge de fortlöpande effektivitetsvinster och den flexibilitetsom skiftande marknadsförutsättningar kräver. För framtiden måste inomjordbrtiksregleringenlösningar på produktions-, balans- och andra marknadsproblem, sökas i systemmed ökat utrymme för marknadspåverkan. Häri inbegrips rimligt utrymme för konkurterandeimport. nuvarande Jordbrtiksregleringens kompensationssystem får lantbrukaren likamycket betalt för den första som den sista producerade enheten. Det innebär attdet för den enskilde lantbrukaren alltid är lönsamt att öka produktionen sålänge som marginalkostnaden inte överstiger det pris han får ut. Slutsatsen avdetta är att priset i nuvarande system inte ger adekvat styreffekt vidbalansproblem. För att en märkbar fördelningseffekt via priset skall erhållasmåste lantbrukarens överproduktion betalas med ett pris som - pä en fri marknad- motsvarar den intäkt som faktiskt erhålls vid försäljning av dennaöverskottskvantitet. Lantbruksstyrelsenanför: Lantbruksstyrelsen vill framhålla den stora osäkerhet som ligger i deredovisade antagandena. Om de av kommittén redovisade priskänslighetstalengäller, skulle det föreslagna borttagandet avlivsmedelssubventionerna på bl.a. kött leda till en viss ytterligare konsumtionsminskning.Vidare är den antagna årliga avkastningsökningen inom mjölkproduktionen, 75 kgper ko, lägre än den ökning som har skett . Detär inte heller sannolikt att den av kommittén antagna minskningen av antalet mjölkkorsker utan att särskilda åtgärder vidtas. Styrelsen finner alt de hittillsvidtagna åtgärderna för att begränsa överskotten ännu inte har åstadkommit tillräckligaeffekter. Lantbruksstyrelsenvill peka pä alt effekterna av lagen om förbud mot nybyggnad harmotverkats av en ökning av byggnadsverksamheten inom lantbruket under periodenomedelbart före lagen trädde i kraft. Av lantbruksstyrelsens statistik fråndjurskyddsgranskningen framgår att antalet granskade platser för mjölkkorunder uppgick till 8 100 Jämfört med 6700 undermotsvarande period . 1vissa fall har dispenser från nybyggnadsförbudet lämnats. Lantbruksstyrelsenvill framhålla att del med hänsyn till den korta tid som nybyggnadsförbudetvarit i kraft inte är möjligt att nu göra en närmare utvärdering av effekternaav delta förbud. Generellt torde dock gälla att effekterna på kort sikt avlagstiftningen är begränsade. Genom olika åtgärder som exempelvisomdisponeringar av befintliga stallutrymmen kan kapacitetsutnyttjandet ochdärmed produktionen ökas utan att någon nybyggnad sker. Effekterna av ettnybyggnadsstopp verkar antagligen olika på lång sikt inom olikaproduktionsgrenar. Lantbruksstyrelsenserfarenheter är alt tillämpningen av lagen om förbud mot nybyggnadsverksamhetinnebär betydande administrativt arbete. I avvaktan på att effekterna avförbudet mot nybyggnad av djurstallar närmare kan utvärderas och atlstatsmakterna tar ställning till livsmedelskommitténs samlade förslag har lantbruksstyrelseningen erinran mot att förbudet förlängs med elt år. Prop.1983/84:76 Bilaga 2 47 Kommitténredovisar alt den avvecklingsersättning för mjölkproducenter mellan 60 och 65års ålder som utgår har haft ganska begränsadeffekt. Lantbruksstyrelsen har tillsammans med tidigareföreslagit regeringen att avvecklingsersättningen på sätt som redan sker i nortaSverige skall kunna utgå i även om slakt- och rekryteringsdjurbehålls. Styrelsens bedömning år att en sådan ändring är en förutsättning föratt åtgärden skall kunna få ökad effekt i dessa delar av landet. Sannoliktbehövs också en höjning av ersättningsbeloppet för alt nå en betydligt ökadanslutning. Sammanfattningsvisdelar lantbruksstyrelsen kommitténs bedömning att ytterligare direkta åtgärderför produktionsanpassning inte behöver vidtas.Produktionsutvecklingen, särskilt inom mjölkproduktionen, måste dock följasmed största noggrannhet så att ytterligare åtgärder kan vidtagas omöverskotten fortsätter att öka. Konsumentdelegationen(KD) anför: Preliminära beräkningar tyder påatt överskotten av animalier är samhällsekonomiskt mycket olönsamma på långsikt (dä alla kostnader är röriiga). LMK-83 vill emellertid mot bakgrund avöverskottssituationen förbättrats något - åtminstone tillfälligt intenu föreslå några speciella åtgärder utan avvakta tills slutlig ställning skalltas i fråga om produktionsmålet. KDdelar kommitténs uppfattning, även om överskottssitualionen torde förvärtas iförhållande till kommitténs antaganden till följd av den föreslagnasänkningen av livsmedelssubventionerna. KD har i princip den inställningen altproduktionsbalansen i första hand bör upprätthållas genom en väl avvägd pris-och lönsamhetsnivå. Även om man inle genom prissättningen nu snabbt kanåstadkomma balans i produkfionen anser KD det vara bättre att marknadskrafternafår verka än att administrativt betungande och effeklivitetshämmandedetaljregleringar genomförs. Detkänns angeläget för delegationen atti detta sammanhang än en gång framhålla atlkostnaderna för export av överskott inte får övervältras på konsumenterna. anför: vill industriverket i detta sammanhang lämnatvå förslag till konkreta åtgärder som syftar till alt minska de totalasamhällsekonomiska kostnaderna för Jordbruksöverskotten. Det ena gäller enökning av fläskexporten och därmed en ökning av den samhällsekonomiskaintäkten; det andra ett system för en balanserad mjölkproduktion (tvåprissystem)och därmed en minskning av den samhällsekonomiska kostnaden. Sverigeslantbruksuniversitet anför: Balansproblemen inom livsmedelssektorn ärerfarenhetsmässigt myckel komplexa. Att på kort sikt påverka "produktionsvolymenkräver kraftfulla ingrepp med vittgående och svåröverskådliga effekter.Utredningen har ej föreslagit sådana starka ingrepp. En viktig del av produktionsbalansproblematikenrör överskottens samhällsekonomiska kostnader. SLU anser att utredningenskostnadsanalyser är ofullständiga bl. a. därför att de ensidigt berörproducentledet. Svenska och internationella erfarenheter visar på en mycketlåg, kortsiktig utbuds-elasticitet i Jordbruket liten kortsiktig effekt avproduktionsstyrande åtgärder - medan efterfrågeelasticitelerna påkonsumtionssidan sannolikt är underskattade: Därför bör även del framtidakonsumtionsmönstret tas 1983/84:76 Bilaga2 48 medi bilden när produktionsbahmsen analyseras. Särskilt bör man då uppmärksamma enalll mer differentierad marknad. EnligtSLU bör möjligheterna att via minskade regleringar åstadkomma förbättrade ochmera överskådliga anpassningsmekanismer inom såväl produktions- somkonsumtionsleden analyseras. är det omöjligt att uttala sig omlämpligheten i ulredningens förslag lill kortsiktiga produklionsbegränsandeåtgärder. Etl konkret exempel på svårigheterna i sammanhanget ulgör frågan om livsmdelssubventionerna.Utredningens analyser grundar sig på en utveckling med oförändradelivsmedelssubventioner. Eftersom det nu föreligger förslag i om enstark nedskärning kan de gjorda analyserna bli inaktuella redan innan beslutom förturs-frågornalas. Länsstyrelseni läin anför: Länsstyr-elsen biträder kommitténs förslag att dettillfälliga investeringsstoppet för byggnadsinvesteringar inom animalieproduktionenförlängs efter den 30Juni 1984 med ytterligare elt år i avvaktan på kommitténsredovisning av huvudförslaget. biträder även kommitténs förslagatt nuvarande avvecklingsersältning till vissa mjölkproducenler bibehålles, menföreslår atl reglerna ändras så att avvecklingsersättning skall kunna utgå isödra liksom f. n. sker i även om slakt- och rekryteringsdjur behålls. Länsstyrelseni anför: Den prisökning som ett bort tagande av livsmedelssubventionerna kommer att medföra resulterar med stor sannolikhet i en reaktion på marknaden med en minskad konsumfion av berörda produkter som en naturiig följd. Konsekvenserna av detta kommer alt öka överproduktionen ytterligare. Förslaget från kommittén atl förlänga nuvarande tillfälliga förbud mot investeringar inom animalie produktionen synes inte vara tillräckligl. kan dock accepte ra en förlängning av förbudet i avvaktan pä kommitténs slutliga ställnings lagande i frågan. Länsstyrelseni län anför: Kommittén uppskattar att 7 300 effektivasysselsättningstillfällen försvinner inom Jordbrukssektorn om balans skall nåsmellan produktion och konsumtion. vill därför påpeka deregionalpolitiska och sysselsättningsmässiga problem som kan uppstå. 1 deområden, där betingelserna för Jordbruket är sämst och där fiest enheter kommeratt försvinna vid en neddragning av Jordbruksproduktionen, finns en mycketbegränsad arbetsmarknad. Försämrade villkor för Jordbruket leder därför äventill en ytterligare utarmning av glesbygden. Länsstyrelsentillstyrker förslaget med en förlängning av investeringsförbudet tillsstatsmakterna tar ställning till kommitténs samlade förslag. Länsstyrelsentillstyrker även art avvecklingsersättning till vissa mjölk-producenter börbibehållas med vissa förändrade regler enligt det förslag som Jordbruksnämndenoch lantbruksslyrelsen tidigare inlämnat fill regeringen. anseratt systemet även är av stor social betydelse för Jordbrukaren. Systemet kanmed vissa förändringar bli betydligt effektivare för att minskamjölköverskottet. Det motverkas dock av ett borttagande avlivsmedelssubventionerna på nötkött. Länsstyrelsenanser också i likhet med kommittén att nuvarande över- Prop.1983/84:76 Bilaga 2 49 skottslägeinte motiverar alt en så genomgripande reglering som tvåprissystem för mjölknu införs. Länsstyrelseni anför: får till fullo understryka kommitténsuppfattning beträffande jordbrukets stora regionala betydelse i Norriandsinland. Dessutom bör framhållas att ett allmänt krav på en minskning avjordbruksproduktionen i första hand drabbar de svagare Jordbruksbygderna,bygder som dessutom har utvecklats i negativ riktning beträffande näringsliv,sysselsättningsunderlag och folkmängd och som är mycket känsliga förytterligare åderlåtning och där möjlighet till alternativ sysselsättning ärnära nog obefintlig. Ytteriigare utglesning av länets Jordbruk och minskningav djurhållningen innebär bl.a. ökade transportkostnader för produkter ochinköpta produktionsmedel. Detta leder till alt förädlingsföretagen får en sämrebetalningsförmåga vilket i sin tur försämrar lönsamheten i Jordbruket. Enallmän nedgång i jordbruket medverkar dessutom till att underlaget för övrigtnäringsliv och samhällsservice starkt minskar. För att hållaJordbruksproduktionen uppe borde därför en generell uppräkning av prisstödetför norra genomföras i likhet med framställning gjord frånde fyra nordligaste länen. --- avstått ifrån att föreslå ett så kallat tvåprissystemför mjölk, etl ställningstagande som delar. Länsstyrelsenhar inget att erinra mot att nuvarande investeringsförbud för djurstallarförlängs. Dispensreglerna för norra vilka, sett mot dagenslönsamhetsnivå, i realiteten saknar betydelse bör dock för framtidenbibehållas. Länsstyrelseni anför: Länet är inte något överskottsområde. Som ovan framgåttkrävs betydande produktionssatsningar för att länet skall till viss del blisjälvförsörjande. Mol denna bakgrund och med hänsyn lill Jordbrukels speciellaregionalpolitiska betydelse i är det viktigt att de åtgärder somvidtas för att begränsa överskottsproduktionen utformas selektivt. Enligtlänsstyrelsen bör det överhuvudtaget ej komma i fråga att tillämpa produktionsdämpandeåtgärder i det egentliga jordbruket i länet. Kommitténföreslår att det tillfälliga förbudet mot investeringar i animalieproduktionenförlängs till dess statsmakterna tar ställning till kommitténs förslag i desshelhet. Detta investeringsförbud är ett exempel på en generell åtgärd sommotverkar de regionalpolitiska delmål som uppställts för Jordbrukspolitiken. Förbudetbör oberoende av hur dispensreglerna utformas ej avse . Glesbygdsdelegationenanför: Delegationen anser att det bör tillåtas enökning av Jordbruksproduktionen i den utpräglade glesbygden. Det är inte i dessa områden problemen med överskottsproduktion uppstått. För att ge utrymme för detta krävs en omstrukturering av Jordbruket i de södra delarna av landet. LOanför; Enligt gällande riksdagsbeslut liksom enligt kommitténs direktiv skallJordbruksnäringen själv ta ansvaret för uppkommande produktionsöverskott. LOfinner det självklart att denna regel kvarstår i ett nytl Jordbrukspolitisktbeslut. Kommitténredovisaren beräkning över de samhällsekonomiska kostnaderna på kort sikt avöverskotten av Jordbruksprodukter. 1983/84:76 Bilaga 2 50 na är försiktigt hållna, och torde enligt LOs mening,underskatta kostnaderna. Görs motsvarande beräkningar över delångsiktiga konsekvenserna av överskotten, blir kostnaderna - vilket kommitténockså påpekat - betydligt högre. Trots detta ansluter sig LO till kommitténsgrunduppfattning att några speciella åtgärder inte nu bör vidtas för attbegränsa produktionen, utan att övervägandena får anstå tills kommittén skallavge sitt slutbetänkande. LO vill dock betona, att det borttagande avlivsmedelssubventionerna fiån på kött, fläsk, ost saml får-och lammkött som regeringen föreslagit, måste motivera kommittén alt noga följautvecklingen . LO vill också markera sin negativa inställning tillkortsiktiga, selekliva åtgärder för att åstadkomma en produktionsanpassning. Deselektiva åtgärder som prövats har tillfälligt begränsatproduktionen, men har inte åstadkommit någon varaktig neddragning avproduktionsresurserna. Detaljregleringar av marknaden medför vidare onödigbyråkrati och verkar hämmande på rationaliseringsutvecklingen. Det senaremedför på lång sikt att konsumenternas utgifter för livsmedel blir högre än deeljest skulle ha varit. LO menar att marknadskrafterna - priset ochlönsamheten, är de effektivaste medlen för att nå produktionsbalans inomJordbruket och att dessa krafter måste ges möjlighet alt verka, även inom dennareglerade näring. Ifråga om investeringar gäller etltillfälligt förbud mot investeringar inom animalieproduktionen. Förbudet gällertill och med den 30Juni 1984. Kommittén kan enligl direktiven pröva någon formav investerings- eller etableringskontroll. I avvaktan på ytterligareerfarenheter av förbudets effekler och överskottssiluationens utveckling bör,enligt kommitténs mening, förbudet tillfälligt förlängas tills dessstatsmakterna tar ställning lill kommitténs samlade förslag. LO vill i nulägetinte motsätta sig kommitténs förslag i denna fräga. TCO anför; När det gäller produktionsbalansen innebärkommitténs förslag att man avvaktar och eventuella förslag får anstå till slutbelänkandetsom skall föreligga . TCO delar kommitténs bedömning att lägetvad avser produktions- och konsumtionssidan nu är något bättre än närkommitténs direktiv skrevs. På är emellertid de samhällsekonomiskakostnaderna för överskottet mycket stora eller ett par miljarder . TCOdelar vad som framförs i direktiven nämligen att Jordbruksnäringen själv skallta ansvaret för uppkommande överskott. anför:Livsmedelsarbetareförbun dets principiella syn på överskottsfrägorna är atl en bättre balans bör åstadkommas mellan konsumtion och produktion. En sådan anpassning måste dock ske successivt, på lång sikt och under planmässiga former. En sådan anpassning måste ske mot ett bedömt långsiktigt konsumtionsbe hov, kvantitativt och kvalitativt, och inte påverkas av kortsiktiga variatio ner i efterfrågan.-- -------- Beträffande medel atl nedbringa produktionenfinns två princi vägar, dels detaljregleringar, dels sänkt lönsamhet. Detaljregleringar har allvariiga effekter på lång sikt och bör enligt förbundels rnening endasl tillgripas i akuta situationer och under begränsade perioder.