prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Detla reducerade behov kan dockantas något överstiga vattenkraftens produk-fionsförmåga. Tillskott avfossilbränslebaserad kraftproduktion krävs därför. I första hand börmottrycksanläggningar utnyttjas. Dämtöver kan emellertid även oljekondensverkenbehöva tas i anspråk. Vidarekan i krigssituationer fossilbränslebaserad elkraft behövas för ytteriigareändamål. Om stamlinjenätet skadas genom krigshandlingar eller sabotage kanleveranserna av vattenkraft från till de södra delarna av landetkomma att inskränkas tills anläggningarna blivit reparerade. Under tidenbehöver olje- och kolbaserad elkraft tas i anspråk. Det gäller även vid skadorpå kraftstationer. Avdessa skäl behöver olja beredskapslagras för elproduktion i kondenskraftverk.Den försörjningsplan som ligger till gmnd för mitt förslag till revideratoljelagringsprogram innefattar lagring av olja för detta ändamål. Behovetöverstiger väsenfligt de kvantiliter innehavarna av kondenskraftverk kan antasbli skyldiga att lagra enligt gällande bestämmelser. Destörre och modernare oljekondensverken är av väsentlig belydelse förelproduktionen i krig. Olja bör därför beredskapslagras för sådan produktion itillräckliga mängder. Enligt K 83 bör innehavarna av dessa anläggningar hållaen kvantitet om eldningsolja i lager för ändamålet. K83 har haft överläggningar om denna fråga med representanter för innehavarna avde större kondenskraftverken, nämligen statens vattenfallsverk.Karlshamnsverkets kraftgrupp och AB . Företagen har därvidförklarat sig beredda att t. o. m. under vissa förutsättningarlagra olja enligt följande. 1983/84:110 77 Företagen förutsätter bl. a. atl tillstånd att underskridanämnda kvantiteter upp kan lämnas under vissa onormalasituationer utan all oljeavgift uttas och att lagringsskyldigheten skallbegränsas till de angivna kvanfitelerna. Enligt minmening bör resultatet av överläggningarna i huvudsak kunna ligga till grund förbestämmandet av lagringsskyldigheten. Jag anser, efter samråd med K 83 och densärskilda utredaren, att frågan tekniskt bör lösas så att för innehavare avoljekondensverk med en installerad effekt av mer än 150 MW lagringsskyldighetföreskrivs på motsvarande sätt som gäller för innehavare avgaslurbinanläggningar med en installerad effekt av mer än 5 MW enligt 6 b §LOL. Sistnämnda bestämmelse trädde i kraft (prop.1976/77:74, FöU 13, rskr 311, SFS 1977:939). Lagringsmängderna för dessaanläggningar fastställs av regeringen enligt grunder som godkänt. Jag förordar att i ett nytt andra stycke i 6 b §föreskrivs en motsvarande skyldighet för innehavare av värmekraftverk somenbart producerar el, dvs. kondenskraftverk om lagringsskyldighet förutsättsenligt försörjningsplan för av godkänt program för oljelagring. Detinnebär med den försörjningsplan jag har förordat altlagringsskyldighet fastställs för innehavarna av de ovan nämnda verken medangivna lagringsmängder. Fastställandet av lagringsskyldighel ochlagringsmängd görs av regeringen, vilket då förutsätts ske på grundval avresultatet av de överläggningar som ägt rum. För de lagringsskyldiga bör, närsärskilda skäl föreligger, finnas vissa möjligheter att ta i anspråk viss delav lagren. En formell möjlighet till sådant tillstånd bör öppnas genom etttillägg till 11 §. En formell ändring måste också göras i 7 § 2 mom. och vidarebör uppgiftsskyldighet enligt 13 § gälla också i dessa fall. om tvångslagring kompletteras somnämnts med regler om oljeavgift enligt förordningen (1957:344) om oljeavgifterm.m. De ändringar som gjordes i denna författning beslutadesav regering och riksdag gemensamt (samfälld lag). Enligt I § är lagringsskyldigaoch därmed också avgiftsskyldiga enligt förordningen endast säljare ochförbmkare som är lagringsskyldiga enligt 5 eller 6 § LOL. Eftersom oljeavgiftliksom tidigare bör kunna tas ut också av dem som är lagringsskyldiga enligt 6b § andra stycket, bör förordningen ändras i enlighet härmed. 8.5 Ändrade regler om basmängd Grundläggande bestämmelser om skyldighet för enskilda attav beredskapsskäl hålla lager av olja finns i lagen (1957:343, omtryckt1977:939) om oljelagring m. m. (LOL). För myndigheter gäller motsvarande bestämmelserenligt särskilda föreskrifter. Lagringsskyldighelen gäller dem som 1983/84:110 78 säljereller förbmkar olja i viss utsträckning och avser bl. a. motorbensin, fotogen,motorbrännolja och eldningsolja (2 §). Det år då lagren skall hållas benämslagringsåret och det år under vilket försäljning eller förbrukning skall skeför att lagringsskyldighet skall inträda basåret. Mellan basåret ochlagringsårel förflyter ell år under vilket lagringsskyldighet fastställs.Lagringsår och basår motsvarar kalenderår. Densom säljer olja under ett basår är lagringsskyldig under följande lagringsår omhan importerat oljan eller utvunnit den vid ett inhemskt oljeraffinaderi. Ensäljare är också lagringsskyldig, om han har förvärvat oljan från en importöreller någon som har utvunnit oljan vid ett inhemskt oljeraffinaderi, underfömtsättning atl han under basåret sammanlagt har sålt minst 20000 m' annanolja än gasol eller gasol (5 §). Densom förbrukar olja är lagringsskyldig under ett lagringsår, om han underbasåret har förbrukat olja som han importerat. En förbmkare är ocksålagringsskyldig om han vid en anläggning under basåret och före detta årsammanlagt har förbrukat eldningsolja (6 §). Enligtförarbetena (prop. 1957:144) har denna bestämmelse tillkommit för att intetillfälliga variationer i förbrukningen alltför mycket skall påverkalagringsskyldigheten. För alt lagringsskyldighet över huvud laget skallföreligga måsle den lagringsskyldige ha förbrukat olja vid anläggningen underbasåret. Desom fastställts som lagringsskyldiga för är fördelade enligtföljande. 1. oljehandeln 52 2. industriföretag 93 3. kraft- och värmeverk 50 4. bostadsföretag, sjukhus m. fl. Inomförbrukarkategorin, dvs. 2-4 i tablån, kan samma förelag inneha fleraanläggningar för vilka lagringsskyldighet föreligger. Antalet anläggningar medlagringsplikt inom denna kategori uppgår till 242. Oljehandelnsvarar för av ivångslagren i fråga om bensin, fotogen och motorbrännoljaoch för i fråga om eldningsolja 1-2, men för endasl i fråga omeldningsolja 3-5. Industrin, kraft- och värmeverken, bostadsföretag och sjukhussvarar för resterande av eldningsolja 35. Densom tillverkar stadsgas eller innehar en större gasturbinanläggning förframställning av elektrisk kraft blir som framgår av avsnitt 8.4 lagringsskyldigenligt särskilda regler (6 a §, 6 b §). Enligt4 § LOL fastställer regeringen den mängd olja av varje varuslag som skalllagras i landet. Delta sker enligt grunder som godkänts av Prop.1983/84:110 79 De lagringsvolymer som fastställs av regeringenfördelas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) på de lagringsskyldiga.DeUa sker före året efter basåret. ÖEF beslutar då hur mycket somvarie lagringsskyldigt företag skall lagra under det följande lagringsåret (4§). Den fördelning av lagringen som ÖEF således gör sker med ledning av enjämförelsemängd (basmängd) för varje varuslag som de lagringsskyldigaföretagen säljer eller förbmkar (7 § I mom.). Då basmängden beräknas utgår man - utom då det gällergasol, råvara för stadsgas och vissa turbinanläggningar - från dengenomsniuliga mängd som den lagringsskyldige har sålt eller förbmkat underbasåret och före detta år. Anledningen till delta är att storavariationer i förbmkningen eller försäljningen mellan olika år inte skall fåalltför stor inverkan på lagerhållningen (prop. 1957: 144). Om förbrukningeneller försäljningen varat kortare lid än räknas den genomsnittligaårliga försäljningen eller förbmkningen som verksamheten pågått.Då det gäller gasol las bara hänsyn till försäljningen under basåret (7 § 2mom. Då basmängden beräknas för en försäljare får vissa avdraggöras som angetts under åtta punkter i 7 § 2 mom. Avdrag får i princip baragöras då försäljningen av ett varuslag skett till någon som skall lagra sammavara. Bara sådan försäljning och förbrukning som ligger till grund förlagrings-skyldigheten räknas när basmängden bestäms (7 § 1 mom.). a. att försäljning till utlandet inte medräknas. 8.5.2 Effekterna av nuvarande bestämmelser I betänkandet (Ds I 1983:23) Tvångslagring av olja och kolhar som nämnts K 83, i samråd med den särskilde utredaren påberedskapslagrings-området, föreslagit vissa ändringar i de nuvarandebestämmelserna. Det gäller bl. a. basmängdsberäkningen, där förslaget innebäralt basperioden förkortas från tre till ell år. Lagringsåret avses inträda den1 juli året närmast efter basåret. Del innebär att lagringsår inle längremotsvarar kalenderår. Bakgrundentill förslaget om ändrade regler är de effekter som nuvarande bestämmelser harfått i en marknadssituation med minskande och förväntad fortsall minskadförbrukning av olja. Eftersom lagringsmålen är fasta och bestäms för längreperioder och hänsyn därmed inte fortlöpande tas till energiutvecklingen härdentvångslagrade oljan kommit all överstiga beredskapsbehoven. Detta förhållandeligger till grund för den inledningsvis nämnda skrivelsen från företrädare föroljebranschen. Att den minskade oljeförbrukningen så gott som uteslutandegäller vissa produktslag får betydelse för möjligheterna alt utnyttja del lägrebehovet till att reducera slalens lager, som till största delen består avråolja. Frågan om hur fördelningen mellan statlig lagring och näringslivetstvångslagring bör lösas i del reviderade oljelagringsprogrammet har behandlatsi avsnitt 8.3. Den basmängd som enligt LOL beräknas för varjelagringsskyldig an- 1983/84:110 80 vändsför att bestämma den andel av den totala mängden tvångslagrad olja som skallfalla på företaget. De nuvarande bestämmelserna om basmängdsberäkning fårbetydelsefulla effekter i nuvarande marknadssituation. Reglerna karakteriserasav att den försäljning eller förbmkning som ägt rum liggertill grund för beräkningen. Detta saknar betydelse för lagringsskyldiga med enjämn utveckling av verksamhetsvolymen. Om denna volym förändras får docktidsförskjutningen belydelse. Elt förelag med minskande volym får en störrebasmängd och därmed skyldighet atl hålla ett större lager än vad en fördelningbaserad på aktuella volymer skulle medföra. Det omvända förhållandet gäller förföretag med ökande verksamhetsvolym. Detnuvarande systemet medför en eftersläpning av lagringsskyldigheten medåtföljande kapitalbindning för företag med minskande försäljning ellerförbrukning. Detta förhållande har negativa energipolitiska konsekvenser.Energipolitiken syftar bl. a. till atl minska oljeförbrukningen genom sparandeoch övergång till inhemska bränslen eller kol eller i vissa fall naturgas.Sådana åtgärder kräver vanligen betydande investeringar. Med nuvarande högaräntenivå visar emellertid kalkyler för investeringar i minskad oljeanvändningofta låg eller ingen förräntning närmast efter det att de genomförtsäven om lönsamheten är god över . Det vore därför en betydandestimulans för investeringar i oljereduktion om oljdagringsskyldigheten kundeminska eller upphöra ulan eftersläpning. Förslagetatt förkorta basperioden från tre till syftar till att begränsaeftersläpningseffekten. Enförkortad basperiod från tre till innebär i realiteten en väsentligomfördelning av lagringsskyldighelen till nackdel för dem som har ökandeverksamhetsvolym. K 83 redovisar i silt belänkande beräkningar överkonsekvenserna avseende tjock eldningsolja med utgångspunkt basmängdoch lagringsmängd. EnligtK 83 blir vid oförändrade lagringsmål konsekvenserna av alt ändra basperiodenfrån tre till momentant så betungande för vissa kategorierlagringsskyldiga att det kan ifrågasättas om inte vissa övergångsbestämmelserbör införas för att lindra verkningarna. K 83 lägger dock inte fram någotförslag till sådana bestämmelser med hänvisning till att vid översynen avlagringsmålen och därmed också tvångslagringsbeho-vet dessa kan förväntas kunnasänkas och att konsekvenserna för företagen inte till fullo kan bedömas förrändå. Enligtmin mening är de nackdelar som härrör från den eftersläpandelagringsskyldigheten så påtagliga att en förkortning av basperioden i enlighetmed K 83:s förslag bör genomföras möjligl. Jag förordar att en sådanändring genomförs med verkan redan från . Det innebär också atllagringsårel i fortsättningen bör löpa från t. o. m. den 30 juniföljande år. Ett så snabbt ikraftträdande innebär att det 1983/84:110 81 behövs vissa regler för att mildra övergångseffekterna förföretag med oförändrad eller ökad verksamhetsvolym. Delta gäller även medbeaktande av atl omläggningens effekter minskar till följd av de lägrelagringsmål som jag har förordat för /85 (avsnitt 8.3).Eftersom lagringsskyldigheten redan är fastställd för börbl. a. gälla all ingen skall kunna åläggas att före lagramer än som har bestämls i tidigare beslut. Detla får till effekt alt undersista lagringsmängden temporärt blir något lägre än vad som krävsför atl uppfylla lagringsmålen. Denna kan dock vid behov täckas genom alt statensråoljelager säljs ut successivt. Förslaget redovisas närmare i det följande. 8.5.3 Förslag till avkortad basperiod m. m. lag förordar alt följande ändringar görs i nuvaranderegler fr. o. m. : Basperiodenförkortas från till för den som är lagringsskyldig enligt 5eller 6 § LOL. Endasl försäljning och förbrukning under basåret tas således medi beräkningen. De särskilda regler som gäller för tillverkare av stadsgas ochinnehavare av gasturbinanläggningar berörs inte av förslaget. Lagringsskyldigaförbmkare av eldningsolja som inte är importörer är lagringsskyldiga endast omde under basåret förbrukar minst 5000 m eldningsolja. När basmängdenberäknas för /85 tillämpas den förkortade basperioden endastom basmängden blir lägre än enligt de äldre bestämmelserna. Ingenlagringsskyldig skall få åläggas att före utgången av hålla ett störrelager än som förut fastställts för honom. Den som inte tidigarevarit lagringsskyldig för , men blir lagringsskyldig genom de nyabestämmelserna, skall inle behöva fullgöra sin lagringsskyldighel före den 1januari 1985. Vad gäller förslaget under punkl 1 kan tilläggas atl, föratl fömtsällningarna för de försäljningar som har gjorts till de företag somomfattas av förslaget inte skall rubbas, ingen ändring föreslås ibestämmelserna om avdrag vid beräkningen av basmängden. Förslaget under punkl 2 innebär alt en motsvarandeförkortning av den tid som gmndar lagringsskyldighet görs när det gäller attbestämma vilka förbrukare som är lagringsskyldiga. Så snart förbrukningen underelt kalenderår understiger 5000 m upphör lagringsskyldigheten fr.o.m. nästalagringsår. F.n. är motsvarande gräns en sammanlagd förbrukning av 15000 m'under basåret och de två kalenderåren . Den förkor-lade basperiodenomfattar inle lagringsskyldiga som själva importerat olja för förbmkning vidanläggning. Förslagetunder punkt 3 innebär all vid beräkning av basmängder endast 6 Riksdagen1983/84. Nr 110 Rättelse: S. 96, raderna 5, 11 och 15 Står: olja Rättattill: råolja 1983/84:110 82 basåretsförsäljning eller förbmkning tas med när detta medför alt basmängden blirmindre än enligt de gällande bestämmelserna. Basmängden kan således komma attberäknas på olika sätt för olika lagringsskyldiga beroende på utvecklingen avderas försäljning eller förbrukning. Skäletför förslaget är att lagringsskyldiga med en ökande försäljning eller förbrukningannars skulle omfattas av bestämmelser som innebär en försämring under ett årdå beslut på gmndval av de nuvarande och för dessa lagringsskyldiga merförmånliga bestämmelserna redan föreligger. I praktiken innebär detta attomfördelningen av lagringsskyldighelen mellan de lagringsskyldiga inte slårigenom så snabbi som annars skulle ha skett. Administrativt uppstår inga störresvårigheter. Summan av basmängderna blir lägre än som annars skulle ha varitfallet, vilket medför förskjutningar vid beräkning av den andel av den totalalagringsvolymen som faller på varje lagringsskyldig. Den senare volymen bestämsmed utgångspunkt från det faktiska behovet från beredskapssynpunkt. Förslagetunder punkl 4 motiveras som framgått av det tidigare med alt en ökande eller nylagringsbörda - som dessutom gäller enligt ett beslut som ersatt ett tidigarebeslut för delvis samma lid - inte bör åläggas någon utan en rimlig lid föranpassning. Förslaget får som nämnts till följd att lagringsmålen förtvångslagringen inte blir hell uppfyllda förrän . Deföreslagna bestämmelserna för att underlätta övergången för den som får ökadlagringsskyldighet är begränsade till att gälla för liden fram till den 1januari 1985. Somjag strax återkommer till innebär de ändringar som föreslåsi LOL alt vissa angelägna reformer görs i ell delvis föråldrat regelsystem.Utredningen (H 1982:03) om beredskapslagring på oljeområdet beräknas undervåren 1984 lägga fram förslag fill ny lagstiftning som ersätter LOL. Detinnebär atl en ny lag efter riksdagsbehandling kan träda i kraftden . Detförslag till ett ändrat oljdagringsprogram som jag har presenterat i detföregående medför, att kapital frigörs både för staten och näringslivet. Värdetkan för näringslivet beräknas uppgå till ca och för statentill ca . Denminskade lagringen medför också minskade räntekostnader. Effekten häravinnebär för statens del att ränteutgifterna minskar med totalt ca 400 milj. kr.per år när revideringen av programmet är genomförd. Idet föregående har föreslagits ändrade regler för tvångslagring av olja i vissaavseenden. För atl genomföra detta krävs ändringar i LOL. Somjag redan nämntberäknas föreligga eu förslag till ny lagstift- Prop.1983/84:110 83 ning som ersätter LOL:s numera i språkligt och lagtekniskthänseende ganska föråldrade regler. Vad som föreslås är ändringar som avenergipoliliska skäl bör träda i kraft möjligt. Av naturliga skäl böri detta läge ändringarna i LOL begränsas till vad som är nödvändigt i sak. Desakliga ändringarna avser: 1. sammanslagningenav krigs-, avspärrnings- och fredskrislagren till en försöijningsberedskapsreserv(avsnitt 8.3.5), 2. sammanslagningav gmpperna motorbrännolja saml eldningsolja 1 och 2 till en gmpp (avsnitt8.3.3), 3. lagringsskyldigheterför innehavare av vissa värmekraftverk (avsnitt 8.4.3), 4. förkortningenav basperioden m. m. (avsnitt 8.5.3). I lagtekniskt hänseende föranleder förslaget under p. Iändringar i 1 och 11 §§ LOL, förslaget under p. 2 en ändring i 2 § LOL,förslaget under p. 3 ändringar i 6 och 6 b §§ LOL samt förslaget under p. 4ändringar i 4, 6, 7 och 13 §§LOL. Vidareföreslås som nämnts i avsnitt 8.4 en marginell ändring i förordningen(1957:344) om oljeavgifl m. m. Frånlagleknisk synpunkt är ändringarna inte särskilt komplicerade. Jag anser därföratl lagrådets yttrande kan undvaras i detta ärende. Jag vill tillägga attavsikten givetvis är all lagrådets yttrande skall inhämtas över det förslagtill ny lagstiftning som förväntas bli framlagt . I enlighet med vad jag nu har anfört har inomindustridepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1957:343) om oljdagring m.m., 2. lag om ändringi förordningen (1957: 344) om oljeavgift m. m. 8.9.1 Lagen (1957:343) om oljelagring m. m. 1 § För att trygga tillgång inom riket på mineralolja förenergiförsörjning under krig eller annan allvarlig försörjningskris skolasäljare och förbrukare av sådan olja här hålla lager därav enligt vad i dennalag stadgas. Om skyldighet för statlig myndighet atl hålla lager av mineraloljaskall dock, i stället för bestämmelserna i lagen, gälla vad regeringen däromförordnar. För atttrygga tillgången på råvara för framställning av siadsgas under krig ellerannan allvarlig försörjningskris skola vidare förbmkare av sådan råvara hållalager därav enligt vad i lagen stadgas. Enligt vad i lagen stadgas må ock stöd lämnas inhemsktoljeraffinaderi genom åläggande för importör att inköpa där utvunnen olja. I paragrafens första och andra stycken har tillagts orden"under krig eller annan allvarlig försörjningskris". Härigenom bar ilagen kommit till 1983/84:110 84 ultryckdet vidare syfte som tvångslagringen fått i och med att krigs-, avspärrnings-och fredkrislagrel förts samman till ett försöijningsbered-skapslager. Denföreslagna ändringen av syftet med tvångslagringen innebär också alt regeringenmåste få medge att viss del av lagret får tas i anspråk även under fredskriser.Detta kommer till uttryck i den föreslagna ändringen av II §. 2§ Lagringsskyldighet enligt 1 § första stycket och inköpsskyldighet avsemineralolja som lillhör någon av följande gmpper, nämligen: molorbensin,dock icke flygbensin; fotogen,dock icke flygfotogen; motorbrännoljaoch eldningsolja 1 och 2; samt övrigaslag av eldningsolja. Sådanaslag av olja, som inrymmas under en och samma av de i första stycket angivnagrupperna, skola vid fullgörande av lagringsskyldighel ävensom vidtillämpningen av denna lag i övrigt anses likvärdiga. Där så finnserforderiigt, må regeringen förordna om annan gruppindelning. Därej annat utsäges, förslås i lagen med olja allenast sådan mineralolja somangives i denna paragraf. lagen stadgas om lagringsskyldighet skall icke äga tillämpning på olja somutvunnits ur inhemsk skiffer. Ändringen,som behandlats i avsnitt 8.3.3, innebär att gmppen motorbrännolja och gruppen eldningsolja1 och 2 förts samman till en grupp. Det i andra stycket upptagna bemyndigandetför regeringen att förordna om annan gruppindelning, om del anses erforderligt,har enligt ordalagen vid räckvidd. Syftet är dock knappast alt regeringen medstöd av detta skall vidta en så omfattande åtgärd som att permanent sammanföratvå i författningstexten angivna grupper. När en motsvarande åtgärd vidtogs år1962 ändrades författningstexten i enlighet härmed (prop. 1962: 194, LU 45,rskr 420). 4§ Regeringen fastställer, enligt grunder som godkänt, den mängd olja,tillhörande var grupp, som sammanlagt skall hållas i lager enligt 1 § förstastycket. Tillsynsmyndighetenskall före på sätl stadgas i denna lag bestämma hum mycketolja, tillhörande olika grupper, envar som enligt I § första stycket ärlagringsskyldig skall hålla i lager dettaår till och med följande år. Harlagringsskyldig genom att eftersätta sin uppgiftsskyldighet enligt denna lagföranlett atl lagringsmängden icke kunnat bestämmas före sagda tidpunkt, måtillsynsmyndigheten senare, dock sist före utgången av den tid varunderlagringsskyldighel skall fullgöras, besluta härom utan hinder av aU den jämliktförsta stycket fastställda sammanlagda lagringsmängden kan komma altöverskridas. Prop.1983/84:110 85 Andraoch tredje styckena har ändrats till följd av att lagringsårel förskjutits iliden så att del löper från den till utgången av juni påföljande år.Tillsynsmyndigheten skall således fördela de nya lagringsmängderna för dennalagringstid. Förden som är lagringsskyldig enligt 6 a eller 6 b § gäller liksom tidigaresärskilda bestämmelser. 6§ Förbrukare är lagringsskyldig, därest han under basåret inom riket, annorledesän vid fartygs drift i utrikes trafik, förbmkat olja, som han infört frånutrikes ort. Vad nu sagts skall dock ej gälla, om han infört oljan påtransportmedel för transportmedlets drift. Skyldig att lagramotorbrännolja eller eldningsolja är ock den som under basåret vid anläggninginom riket förbrukat sådan olja, därest vid anläggningen under basåret och detvå kalenderåren närmast för-bmkals sammanlagt minst femionlusenkubikmeter motorbrännolja eller eldningsolja. Den som vid en anläggning underbasåret förbrukat mindre än motorbrännolja eller eldningsoljaoch inle själv infört den till riket skall dock inte vara lagringsskyldig fördenna anläggning. Förstaoch andra styckena tillämpas inte på olja som förbrukas såsom råvara i de fallnär enligt 6 a eller 6 b § lagringsskyldigheten bestäms på särskilt sätt. Paragrafen har fått deninnebörden alt lagringsskyldighelens inträde följer de nuvarandebeslämmelserna. Vid utträdet gäller däremot all den som under basåret har enårlig förbrukning under 5000 m' därmed upphör att vara lagringsskyldig.Bestämmelsen gäller inte om förbrukaren själv importerat olja. All importmedför lagringsskyldighet enligt första stycket.