prop · G703165 · 1983-12-31 00:00:00 — Att denverkliga kostnaden i den meningen kan bli olika från ett fall till ett annat äri själva verket en konsekvens som ligger inbyggd i skattesystemet som sådant.Därvidlag skiljer sig inte ett allmänt skadestånd från vilket annat skadeståndsom helst. För övrigt löser man inte det i promemorian skisserade problemetgenom att slopa avdragsrätten. Till följd av skillnader i ekonomisk bärkraftskulle självfallet de allmänna skadestånden även fortsättningsvis drabba olikaarbetsgivare olika hårt. När det gäller frågan omavdragsrättens reella betydelse bör även framhållas att skatteeffekterna kanvägas in när man bestämmer storleken av ett allmänt skadestånd. Det är ävenmöjligt att vid skadeståndsbedömningen ta hänsyn till den skadeståndsskyldigesekonomiska bärkraft mera allmänt sett. Förslaget att slopa avdragsrätten medgerinte någon sådan flexibilitet. Liknandesynpunkter förs fram av KFO och SHIO-Familjeföretagen. KFO framhåller vidareatt ett slopande av avdragsrätten skulle motverka Prop.1983/84:165 58 detpågående arbetet att reformera företagsbeskattningen där siktet är inställt påatt närma det skattemässiga resultatet till det redovisningsmäs-siga. a. följande. Skattelagstiftningenär uppbyggd enligt huvudprinciperna att när ett belopp är skattepliktigt förmottagaren är det avdragsgillt för den som erlägger beloppet om kostnaden äratt hänföra till en förvärvskälla. Enligt förslaget skall den skadelidande äveni fortsättningen beskattas för det erhållna skadeståndsbeloppet. Förslagetleder därför till en inkongruens i skattesystemet därigenom att ersättning somär skattepliktig hos mottagaren blir icke avdragsgill hos utgivaren och dettatrots att fråga är om kostnad i förvärvskälla. Åvenarbelslivscentrum och är kritiska mot förslaget. Arbetslivscentrumframhåller bl.a. att förslaget skulle negativt påverka möjligheterna att ur arbetstagarsynpunktnå tillfredsställande uppgörelser i tvister utom rätta. Arbetslivscentrum anförvidare bl. a. följande. Attför skattemyndigheterna utröna vad som avsetts eller vad som kan anses vara enadekvat klassificering när det gäller en skadeståndsuppgörelse som kan tänkasgälla allmänt skadestånd utan att parterna lämnat erforderlig indikation häromkan uppenbarligen i många eller de flesta fall erbjuda en oöverstiglig uppgift.Även i den utsträckning det vid taxeringen skulle vara möjligt att företa ensjälvständig prövning, t.ex. med stöd av ett intyg från facket, kan man undraom det är rimligt att introducera ett kontrollmoment av detta slag när det i såhög grad kommit att framstå som önskvärt att göra skattesystemet mer enkelt ochpraktikabelt. Det har inte såvitt framgår gjorts gällande att det här skulle föreligganågot större fiskalist intresse motiverande en rättsförändring. Dock föreliggerju möjligheten av schabloniserade beräkningsnormer. Sveahovrätt, som anser sig sakna anledning att motsätta sig en lagändring i det ipromemorian angivna syftet, framhåller emellertid att det kan finnas skäl fören mer djupgående analys som grund för lagstiftning på området. Vad hovrätten iförsta hand syftar pä är en analys av gränsdragningen mellan olika typer avskadeståndssanktioner och vitessanktioner inom arbetsrätten. RSKoch kammarrätten i Slockholm anser att begreppen arbetsrättslig lagstiftningoch allmänt skadestånd behöver klarläggas ytterligare. Kammarrätten tar vidareupp frågan om övergångsbestämmelsens utformning och anför följande. Ipromemorian föreslås (s. 9) att avdragsförbudet skall tillämpas även i fall därvisseriigen betalningen sker efter ikraftträdandet men de förhållanden som harutlöst skadeståndsskyldigheten hänför sig till tid . En sådanordning rimmar dåligt med förbudet i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformenmot retroaktiv skattelagstiftning. 1983/84:165 59 riktigaär att från tillämpningsområdet för den nya regleringen undanta samtliga falldär de omständigheter som har föranlett skadeståndsskyldigheten hänför sigtill tiden före ikraftträdandet. Ett minimikrav måste i allt fall vara attavdragsförbudet inte tillämpas när skadeståndet har hunnit fastställas - genomfrivillig överenskommelse eller genom dom - före ikraftträdandet. TCOoch /SR anser att starka skäl, bl. a. den s. k. symmetriprinci-pen inomskatterätten, talar för att beskattningen hos mottagaren av allmänt skadeståndtas bort. Kammarrätten i anser att det inte finns anledning att iförevarande sammanhang ändra på de regler som gäller den skattemässigabedömningen av ersättningen hos mottagaren. 1983/84:165 60 Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrivs att 41 och 60 §§ lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 41 § Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna avkollektivavtal får icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse (lockouteller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, omavtalet har ingåtts av organisation och denna ej i behörig ordning har beslutatåtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse om fredsplikt i kollektivavtaleller om åtgärden har till ändamål 1. att utövapåtryckning i tvist om kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta innebördeller i tvist humvida visst förfarande strider mot avtalet eller mot denna lag, 2. att åstadkommaändring i avtalet, 3. att genomförabestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla,eller 4. att stödja annan, när denne icke själv får vidtagastridsåtgärd. Första stycket utgör ej hinder för arbetstagarorganisation att i behörig ordning besluta blockad för att utverka betalning av klaroch förfallen fordran på lön eller på annan ersättning för utfört arbete. Oavsett om kollektivavtal gäller får en arbetsgivare intesåsom stridsåtgärd eller som ett led i en stridsåtgärd hålla inne sådan löneller annan ersättning för utfört arbete som har förfallit till betalning.Såsom olovlig stridsåtgärd betraktas också att arbetsgivaren håller inne sådanlön eller annan ersättning med anledning av att arbetstagarna dellar I strejkeller annan stridsåtgärd. 60 § Är någon skadeståndsskyldig en- Skadestånd kan, om det är skå- Ugt denna lag, kan skadeståndets Ugt, sållas ned ellerhelt falla bort. belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle hautgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld, denskadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelsemed den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna I övrigt. Fullständigbefrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligl första stycket av arbetstagares skadeståndsskyldighetför deltagande i olovlig stridsåtgärd skaU särskild hänsyn tagas tillomständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt 43 §, ochverkningarna av överläggningen. I mål otn skadestånd för arbetstagares deltagande I enolovlig stridsåtgärd skall domstolen, , 1. om arbetskonflikten ännu på går och om domstolen finner den olovlig, ålägga arbetstagarna att återgå till arbetet, och 2. omdet bedöms lämpligt för att undanröja orsakerna till arbetskon flikten, besluta att en ny överlägg ning enligt 43 § genast efter åter gång till arbetet skall tas upp under ledning av en förlikningsman. Arbetstagare som senast i samband med en förstaöverläggning enligt 43 § varaktigt har ålergåit lUI arbelel får åläggas skadeslåndbara om detfintis särskilda skäl till det. Högre skadeslånd än tvåhundra kronor får inte åläggasarbetstagare för deltagande I en olovlig stridsåtgärd. Detta gäller dock inteifråga om arbetstagare som inte följer ett åläggande av domstolen om återgångtill arbetet, om stridsål-gärden med hänsyn tUl omständigheterna måstebetraktas som särskilt allvarlig eller anmärkningsvärd. Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna i 60 § tillämpas när skadeståndsskyldigheten har uppkommit efterikraftträdandet. I annat fall tillämpas 60 § i dess äldre lydelse. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenomföreskrivs att 4 kap. 7§ lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister skallha nedan angivna lydelse. Talan får ej upptagas till prövning av arbetsdomstolenförrän förhandling, som kan påkallas enligt lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet eller som anges i kollektivavtal, har ägt rum rörande tvistefrågan. Första stycket gäller icke talan enligt 31 § första eller tredje stycket lagen om medbesiämmande i arbetslivet och ej heller tvist huruvida stridsåtgärd vidtagits i strid strid mot lag eller kollektivavtal eller tvist om påföljd för sådan åtgärd. Har i fall som avses ;' 43 eller 60 § lagen ont medbesiämmande i arbelslivet överläggningsskyldighet ej fullgjorts, får arbetsdomstolen dock ej pröva tvisten förrän så skett. Utan hinder av första och andra styckena får talan upptagas till prövning, såvUt gäller förordnande för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet. Sedan sådana frågor prövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på att förhandling eller överläggning rörande tvistefrågan enligt första eller andra stycket slutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförts får målet icke slutligt prövas. Första stycket gäller icke talan enligt 31 § första ellertredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och ej hellertvist humvida stridsåtgärd vidtagits i mot lag eller kollektivavtal eller tvistom påföljd för sådan åtgärd. Har i fall som avses i 43 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet överiäggningsskyldighet ej fullgjorts, fårarbetsdomstolen dock ej pröva tvisten förrän så skett. Utan hinder av första och andra styckena får talanupptagas till prövning, om i målet framställes yrkande om förordnande för tideninfill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet. Sedan sådatttyrkande prövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på att förhandlingeller överiäggning rörande tvistefrågan enligt första eller andra stycketslutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförts får målet ickeslutligt prövas. Har förhandling eller överläggning som avses i förstaeller andra stycket ej ägt mm, får talan ändå upptagas till prövning, om motförhandlingen eller överiäggningen förelegat hinder, som icke berott avkäranden. Denna lag träder i kraft . 1983/84:165 63 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20§' kommunalskattelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkningen av inkomsten från särskild förvärvskällaskall alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternas förvärvande ochbibehållande avräknas från samtliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt),som har influtit i förvärvskällan under beskattningsåret. Att koncernbidrag,som inte utgör sådan omkostnad, ändå skall avräknas i vissa fall och inräknas ibruttointäkt hos mottagaren framgår av 43 § 3 mom. Avdrag får inte göras för: den skattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförligautgifter, såsom vad skattskyldig utgett som gåva eller som periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning till person i sitthushåll; kostnader i samband med plockning av vilt växande bär ochsvampar till den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefriaenligt 19 §; värdet av arbete, som i den skattskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skattskyldige själv eller andre maken ellerav den skattskyldiges barn som ej fyllt ; ränta på den skattskyldiges eget kapital som har nedlagtsi hans förvärvsverksamhet; svenska allmänna skatter; kapitalavbetalning pä skuld; avgift enligt 8 kap. studiestödslagen (1973: 349); avgift enligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgift enligt lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgift enligt 99 a § utlänningslagen (1980: 376); avgift enligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet eller annan lag som gäUer förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare, tiär skadeståndet avser annal än ekonomisk skada; straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycketrättegångsbalken; belopp, för vilket arbetsgivare är betalningsskyldigenligt 75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger på grund av underlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar; ' Senaste lydelse 1983: 1051. 1983/84:165 64 avgiftenligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978: 268); vattenföroreningsavgiftenligt lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg; räntapå lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag som avsesi punkt 7 av anvisningarna till 24 §; m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . Den nya bestämmelsen tillämpas närskadeståndsskyldigheten har uppkommit efter ikraftträdandet. 1983/84:165 65 Innehåll Proposition ..................................................................... ..... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. 1 Propositionens lagförslag ................................................ 2 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1984-02-23med beslut om lagrådsremiss ............................................................. 7 1 Inledning ..................................................................... ..... 7 2 Allmänmotivering ................................................... ..... 8 2.1 Tvåhundrakronorsregeln ...................................... 10 2.2 Förbud mot att hålla inne intjänadlön såsom stridsåtgärd ... 14 2.3 Skattereglernas tillämpning påvissa arbetsrättsliga skadestånd 17 3 Upprättadelagförslag ................................................. ... 19 4 Specialmotivering ....................................................... ... 20 4.1 Förslaget till lag om ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 20 4.2 Förslaget till lag om ändring ilagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister ....................................................... ... 27 4.3........................................................................... Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) ........................................................... ... 28 5 Hemställan ................................................................. 29 6 Beslut ......................................................................... 29 Utdrag av lagrådets protokoll ..................... ... 30 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1984-03-22med beslut om proposition ................................................................. 33 1 Sammanfattningeni kommittébetänkandet .............. ... 35 2 Kommittébetänkandetslagförslag ............................. ... 40 3 PromemorianSkattereglernas tillämpning på vissa arbetsrättsliga skadestånd 41 4 Sammanställningav remissyttrandena ...................... ... 50 5 De remitteradelagförslagen ..................................... ... 60