prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: Verksamhelen med branschfrämjande ålgärder förmöbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna föreslås fortsätta ioförändrad omfaUning under budgetåren 1984/85-1986/87. Programmet för den glasindustrin föreslåsavslutas vid utgången av innevarande budgetår. Evenluell behållning vid budgetåretsslut på den del av anslaget Branschfrämjande åtgärder som innevarande budgetärär avsett för della program bör dock få utnytQas för fortsatt verksamhet underbudgelårel 1984/85. Prop.1983/84:135 129 Verksamhelen med branschfrämjande åtgärder inom inte iförväg avgränsade branscher eller delbranscher struktur- och utvecklingsprogrammetför övriga industrisektorer - föreslås få ökade resurser under budgelåret1984/85. Verksamheten föreslås även fortsättningsvis enbari omfattaomvärldsanalyser och andra utredningsinsatser. Under de sisla två budgetåren avireårsperioden /85-1986/87 föreslås verksamhelen bibehållas på oförändradverksamhetsnivå jämfört med /85. förslag: Verket framhåller i sintreårsplan för budgetåren 1984/85-1986/87 alt verksiamhelen bör vara inrikladpå alt främja den svenska induslrins inlernalionella konkurrenskraft genom altta initiativ till, medverka lill och underlälta en anpassning lill förändradestrukturella belingelser. Endasl projekt och företag som kan bedömas haöverlevnadsmöjligheter på sikl bör bli akluella för stödinsatser. Strukturomvandlingen är en ständigt pågående process.Emellertid berörs inle alla branscher och förelag likformigt. Ett samordnatstatligl slrukturprogram skulle därför utgöra en ram för kontinuerligverksamhet. Inom denna ram krävs en slor flexibililel såväl i fråga ominriklningen mot olika insalsområden som åtgärdernas omfattning och utformningi de enskilda fallen. Programmet skall således ses som en regiiljär permanentverksamhet som dock är tidsbegränsad ur en enskild branschs eller delbranschssynvinkel. Induslriverkel föreslår all samlliga delprogram fortsätterunder treårsperioden /85-1986/87. Med undanlag för delprogrammel för denmanuella glasinduslrin, som föreslås avvecklad , föreslårSIND kraftigt ulökade resurser. Vidare föreslår verkel all statsmakternasuppdelning av anslaget på de särskilda branschprogrammen och slruktur-ochutvecklingsprogrammet för övriga industrisektorer upphör fr.o.m. budgetåret1985/86. I fråga om den Iräbearbeiande industrin framhållerindustriverket dess beroende av utvecklingen inom byggandet. Mot bakgrund avden minskade bostadsproduktionen och den ökade reparations-, ombyggnads- och lillbyggnadsverksamheten(ROT-verksamheten) har branschprogrammet för den träbearbetande induslrin gettsen ökad tyngdpunkt på ålgärder inriklade på anpassning till den ändradehemmamarknadssituationen och främjande av exporten. För möbelindustrin föreslår industriverket i första handen fortsatt satsning på exportfrämjande ålgärder och på sortimentsutveckling.Del sistnämnda sker i samarbete med STU. Även utbildningsinsatser och konsultstödföreslås fortsätta men med lägre prioritel . I fråga om snickeriindustrin planeras en inventering avnya exportmarknader med specialinriktning på offentlig miljö. I etttreårsperspektiv bör 9 1983/84. Prop.1983/84:135 130 industriverket kunna spela en viktig roll i strukturomvandlingeninom snickeriindustrin. Bl.a. kan en fortsatt strukturrationalisering förväntasinom fönstersnickeriindustrin. Trähusbranschens besvärliga situation på hemmamarknadenkräver ökade salsningar på export. Sådana satsningar pågår i samråd med förelagenoch de anställdas organisationer. Induslriverkel föreslår all dessa insalserfår fortsätta och all stöd även ges samverkans- ochslruklurratio-naliseringsslrävandena i branschen. Sågverksindustrin har under det senasle året återvunnitförlorade marknadsandelar. Devalveringen har härvid haft en gynnsam effekl. Debranschfrämjande ålgärderna för sågverksindustrin i syfle alt främja en ökadvidareförädling föreslås fortsätta. föreslår rörande den glasindustrinatl insalserna begränsas, då branschens situation förbättrats under senare år.Vissa insalser bör dock göras i ett ireårsperspekliv så atl inle vunnafranigångar och förbättringar av branschens situation raseras. Under dennaavirapp-ningsperiod bör ett förlängt exportstöd ingå i programmel. Kvarvarandemedel för särskilda slruklurgaranlier med räntebefrielse för den manuellaglasinduslrin under /84 bör få utnytQas även under de följandetvå budgetåren. Vidare föreslår SIND all lån lill miljöförbältrande investeringarbör få ges. I fråga om slruklur- och utvecklingsprogrammet för övrigaindustrisektorer, anser industriverket alt det är angelägel atl delprogrammellillförs instrument som möjliggör en mer aktiv medverkan från verkels sida iindustrins strukturomvandling. Induslriverkel betonar möjligheterna all främjamarknadsföring och export i samband med strukturförändringar. Industriverkels anslagsäskande för branschfrämjandeåtgärder, med undanlag för de branschfrämjande ålgärderna för tekoindustrinframgår av följande tabell: Delprogram År I År 2 Ar 3 1984/85 1985/86 1986/87 - Glas 4,0 } 78,3 86,2 Bakgrund och skäl för mitt förslag: Textil- ochkonfektionsindustrin (lekoinduslrin) var den bransch som försl blev föremålför branschfrämjande åtgärder. Branschprogrammet för lekoindustrin /71. Bakgrunden till all della program infördes var den svagautvecklingen inom lekoindustrin . Således ökade produktioneninom textilindustrin med endast 0,i genomsnitt under 1960-lalet ochkonfektionsindustrin med . Den svaga tillväxten inomlekoindustrin medförde problem med överka- Prop.1983/84:135 131 pacilel och behov av personalreduktioner. Branschens regionalakoncentration gjorde att förändringarna inom branschen fick ett förhållandeviskraftigl genomslag på arbetsmarknaden i ifrågavarande regioner. För dengrundtextila delen av branschen minskade produktion och produktionskapacitetl.o.m. så myckel atl försörjningsberedskapsmässiga synpunkter aktualiserades.Den här beskrivna utvecklingen i kombination med nämnda speciella förhållandensom präglade lekoindustrin föranledde den dåvarande regeringen all år 1968tillkalla sakkunniga. Dessa fick i uppdrag alt bedöma tekoindustrins ulvecklingoch presenlera förslag lill ålgärder för all förbäitra branschenskonkurtenskraft. I sitt arbele skulle de sakkunniga även beaktaförsörjningsberedskapsmässiga synpunkler. På basis av dennautredning,utarbetade regeringen ett förslag om branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin som presenterades . med programmel med branschfrämjande ålgärder förtekoindustrin infördes ell program för den glasindustrin. Bakgrundenlill detta program var i stora drag densamma som för lekoindustrin. Förslagelom ett program för den glasindustrin baserades på framställningarfrån organisationerna inom den glasindustrin. Verksamheten med branschfrämjande ålgärder har successivtkommil att omfatta nya branscher som vissa befintliga branschprogramavslutats. /71 har branschprogram funnits för - tekoindustrin och den glasindustrin fr. o. m. budgelårel 1970/71, -sko-, möbel-, trähus- och snickeriindustrierna fr.o.m. /73, o. m. /74, - päls- ochmetallmanufakturindustrierna fr. o. m. /75, - delbranschsludierinom övriga industrisektorer dvs. inom inte i förväg fastställda industrisektorer fr. o. m. budgelårel 1979/80, o. m. /84. Flera av dessa program har upphörl och f.n. omfattastekoindustrin inkl. pälsindustrin, glasindustrin samt möbel-,snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna av verksamhelen. budgelårel 1983/84 ett struktur- och utvecklingsprogram för övrigaindustrisektorer - dvs. de industrisektorer som inte omfattas av särskildabranschprogram. Insalserna inom ramen för detta program är begränsade lill omvärldsanalyseroch andra utredningsinsatser. Programmet är således i princip en permanentningav den tidigare försöksverksamheten med delbranschstudier inom övrigaindustrisektorer. Situationen inom de flesta branscher som blivitföremål för branschfrämjande åtgärder har i regel präglats av en avtagandetillväxt i produktionen. Delta har lell till alt de successivaralionaliseringar som företagen genomförl i produkfionen resulterat i ettminskal arbetskraftsbehov. Flera av branscherna har vidare varil regionallkoncentrerade och 1983/84:135 132 därmedhaft stor belydelse för sina resp. regionala eller lokala arbetsmarknader.Samtidigt har det funniis förutsättningar - exempelvis fillgång till råvarorinom landet, lång tradition av produktion av ifrågavarande produkter inomlandet, lillgång lill kompetent arbetskraft - för en företagsekonomiskt lönsamverksamhet inom branscherna i fråga. Branscherna har i regel utmärkts av ensplittrad företagsstruktur, svag kapitalbas och brislande resurser för allgenomföra dels en problemanalys, dels vidla nödvändiga ålgärder. har iregel förhindrat eller fördröjt den anpassning som branschens förändradesiiualion krävt. De branschfrämjande åtgärderna har i dessa fall syftat tillall initiera sådana förändringar inom branschen så alt slörre delen avbranschen skulle uppnå företagsekonomisk lönsamhet. Programmens uppläggninghar skell i intimt samarbele med berörda branscher och representanter förarbetslagarna. Genomförandet av programmen har förutsatt ett aktivt engagemangav företagen. Somframgåtl har syftet med branschprograminsatserna varil såväl defensivt somoffensivt. Del defensiva inslaget i verksamheten har varit målsättningen altförhindra en alltför kraftig minskning av sysselsättningen inom en bransch. Detoffensiva inslaget har varil målsättningen atl ulveckla de livskraftigadelarna av en bransch så all branschen i sin helhet kunnat uppnå godtagbarföretagsekonomisk lönsamhet. Del offensiva inslaget i verksamhelen har fåttallt större vikt . Exempel därpå är programmet försågverksindustrin resp. struktur- och utvecklingsprogrammet för övrigaindustrisektorer. Det förstnämnda programmet syftar primärt till atl höjasågverksindustrins förädlingsgrad, konkurrensförmåga på utlandsmarknaderna ochexportintäkter. Det sistnämnda programmet skall påskynda olikakonkurrenshöjande åtgärder inom såväl problem- som framtidsbranscher. Medelsarsenalenutgjordes i början enbart av slöd till utbildningsåtgärder och tillexporlfrämjande ålgärder. Denna har successivt kompletterats med stöd tillkonsultinsatser, samverkansprojekt avseende marknadsföring på hemmamarknadenoch finansiellt stöd av olika slag. Administrationen av verksamheten med debranschfrämjande ålgärderna låg före /74 i huvudsak hoskommerskollegium. Fr.o.m. nämnda budgetår gavs del nyinrättade statensindustriverk huvudansvaret för de branschfrämjande åtgärderna med undanlag avde exportfrämjande åtgärderna. Fr.o.m. /77 fick induslriverkeläven ett programansvar för de exporlfrämjande ålgärder som ingick ibranschprogramverksamheten. Syftet med denna förändring var alt åstadkomma enförbättrad samordning mellan de exportfrämjande åtgärderna och övriga branschfrämjandeålgärder. Industriverkethar i sitt arbele med de branschfrämjande åtgärderna successivl utvecklat enarbetsmodell (se figur). I denna arbetsmodell sammankopplas debranschfrämjande åtgärderna med det därtill knutna finansiella stödel - slruklurgaranlier, räniestöd och vissa lån - till s.k. Enligt arbetsmodellen inleds ett program iregel med en s.k. omvärldsanalys för en delbransch. Delbranschen beslår av engrupp -vanligtvis 10-20 företag med liknande produktion, marknadsorienteringoch/eller problembild. Arbetsmodell för branschprogram Arbetsmodell förbranschprogrammen /Konsult-|Sam- lUtbild- / insatser i verksans- [ning / i och pro- 1 / 1 föring i 1 / !etc.) Omvärldsanalysen syftar lill att ge företagen inomifrågavarande bransch en gemensam referensram i fråga om olika centralaförhållanden rörande branschen, exempelvis producent- och kundslruklur,utrikeshandel, marknadsutveckling. Denna utredningsinsats finansierasvanligtvis hell med statliga medel. I nästa steg genomförs vanligen företagsvisakonkurrenskraftsanalyser. Dessa utförs på begäran av de enskilda förelagen ochförutsätter i regel att förelagen delfinansierar verksamheten.Konkurrenskraftsanalysen skall ge en beskrivning av del enskilda förelagelssvaga och starka sidor mol bakgrund av den marknadsbild som kommil fram iomvärldsanalysen. Vidare skall konkurrenskraflsanalysen ge information omlämpliga åtgärder för att stärka konkurrensförmågan. Efter detta inledande utredningsskede lar denåtgärdsinriklade verksamheten vid. Denna del av branschprograminsatsernabrukar i första hand 1983/84:135 134 varainriktad på all slärka branschens konkurrensförmåga genom strukturförändringar,förbättrade adminislraliva rutiner inom förelagen m. m. Successivl kantyngdpunkten komma atl förskjutas mot ålgärder som syftar till alt slärkaförelagens marknadsföring på hemmamarknaden, främja förelagens export eller ivissa fall slödja effektivitetshöjande invesleringar. viktigt inslag i denav industriverket utarbetade arbetsmodellen är den tidsmässiga infasningen avde olika insalserna. Ettflertal utvärderingar har gjorts av hela eller delar av branschprogramverksamheten.Tre av utvärderingarna har varit heltäckande, nämligen två som utförts inominduslriverkel resp. och den senaste som utförts avriksrevisionsverket (RRV). Såväl RRV:s rapport som remissynpunkter på denna harredovisats budgetproposition (bil. 14, s. 36-41). Enligt vad som redovisatsi RRV:s översynsprojekl anser de flesta förelagen inom de branscher somomfattas av branschfrämjande åtgärder, atl dessa är av slort värde för atlfrämja en positiv utveckling inom branscherna i fråga. Jag delar dennauppfattning. Vidare anserjag alt de branschfrämjande åtgärderna är ellvärdefullt komplement till den generella ekonomiska politiken. Även i en brakonjunktursituation finns branscher som stagnerar trols gynnsammagrundförutsättningar. Branschfrämjande åtgärder bör därför även framgeni ha enbetydelsefull uppgift att fylla genom att initiera och påskynda nödvändigaförändringsprocesser. Denkompetens som industriverket byggt upp och den arbetsmodell som verketulvecklat medför enligl min bedömning en god effektivitet hos insalserna. I dettasammanhang villjag betona den betydelse som industriverkets sammanhållandeansvar och därmed möjlighel att styra insatsernas utformning och tidsmässigaförläggning har för effektiviteten. Mot denna bakgrund förordar jag altverksamheten med de branschfrämjande älgärderna får fortsätta i de former somhittills tillämpats. Vidare bör liksom insalserna i görligaste mångenomföras i konlakl med de regionala organ som är ansvariga för industri- ochregionalpolitiken. Dennuvarande styrningen av anslagsmedlen på de särskilda branschprogrammen ochslruktur- och utvecklingsprogrammet för övriga industrisektorer anserjag börbibehållas. Beslui om huruvida och i vilken omfattning insatser som går längreän omvärldsanalyser och liknande ulredningsinsalser skall göras inom enskildabranscher kräver en avvägning mol andra slatliga ålgärder. Därför bör ävenframdeles förslag om sådana åtgärder föreläggas . Somframgått av vad jag sagt har flera branschprogram avslutals. Detta ären eftersträvad utveckling med hänsyn till alt programmen syftar till alt genomtidsbegränsade insatser göra det möjligt för en bransch alt blikonkurrenskraftig utan statliga slöd. Inom varje enskild bransch ellerdelbransch bör insatserna således avbrytas så snart branschen uppnåttföretagsekonomisk lönsamhel eller insatserna visat sig ej kunna för- Prop.1983/84:135 135 bättrasituationen inom branschen. Vidare delar jag industriverkets uppfattning altendast projekl och förelag som kan bedömas ha överlevnads-möjligheter pä siklbör bli aktuella för stödinsatser. Situationeninom den träbearbetande industrin varierar mellan delbranscherna. Möbel-,snickeri- och trähusindustrierna har en fortsatt svag marknadssituation. För detvå sistnämnda branscherna är orsaken en vikande nybyggnadsverksamhet. Ökningenav ROT-verksamheten kompenserar inte helt denna nedgång. Sågverksindustrinssituation har däremot påtagligt förbällrals under de senasle två åren.Devalveringen är den vikligasle orsaken till sågverksindustrins förbältradekonkurrensförmåga på utlandsmarknaderna och därmed återvunna marknadsandelar.Möbelindustrin har starkt påverkats av en minskad efterfrågan som förorsakatsav den svaga realinkomstulvecklingen . En viss ökning av exportenhar å andra sidan noterats under det senaste årel. Inom snickeri- ochträhusindustrierna krävs en anpassning till de krav som exportverksamhetställer om utvecklingen skall kunna ledas in i positiva banor. Inommöbelindustrin, som redan har en hög exportandel, krävs ökade salsningar påformgivning, produklulveckling och marknadsföring för att fortsatta framgångarpå exportmarknaderna skall uppnås. För sågverksindustrins del är situationenf.n. som nämnts gynnsam. Med tanke på de begränsningar som landetsråvarufillgångar sätter för branschens utveckling är det emellertid angelägelatl la lill vara marknadsutrymmet för vidareförädlade trävaror från svensksågverksindustri på exportmarknaderna. En fortsatt salsning på vidareförädladeprodukter från sågverksindustrin innebär nya möjligheter till utveckling avproduklion, sysselsättning och inkomsler för förelag som annars hotas avstagnation lill följd av de gränser för expansion som råvarutillgångarnasätter. Del skulle dessutom ge möjligheter att öka exportinkomsterna och därmedbli ett verkningsfullt bidrag till alt stärka landets ekonomi. Med utgångspunkli vad som här redovisats förordar jag att verksamhelen med branschfrämjandeålgärder för den träbearbetande industrin fortsätter på oförändrad verksamhetsniväoch med samma principiella uppläggning som f.n. under treårsperioden1984/85-1986/87. Situationeninom den glasindustrin har förbättrats påtagligt under senare år.Branschens situation har framför allt påverkats av en ökad avsättning på såvälhemmamarknad som exportmarknader, vilkel lett lill ett högtkapacitetsutnylQande. Förbättringen är en följd dels av åtgärder sominitierats av insatser inom ramen för verksamheten med de branschfrämjandeåtgärderna, dels av devalveringen. Vidare synes branschen, efter de relativtomfattande strukturförändringar som skett och i början av1980-talet, nu ha stabiliserats strukturellt. Åtgärder för den manuellaglasinduslrin har varil i kraft . Med hänsyn till denna positivaförändring av den glasindustrins situation och atl förändringen kanförväntas vara av mer långsiktig karakiär Prop.1983/84:135 136 föreslår jag ingen fortsättning av det treåriga programmelsom löper ut vid ulgången av innevarande budgelår. Jag ulgår ifrån alt statensindustriverk kommer atl följa utvecklingen inom den glasindustrin ochvid behov rapportera lill regeringen. Därmed kan ett underlag erhållas för altbedöma om hittillsvarande slatliga insalser varit tillräckliga. Evenluellbehållning av medel vid ulgången av detta budgetår bör dock få utnytQas förfortsatt verksamhel under /85. Inom ramen för struktur- och utvecklingsprogrammet förövriga industrisektorer har insatser påböijats för bl. a. verktygsmaskinindustrin,form-och pressverktygsmaskininduslrin samt offshoreindustrin. Jag anser delvara värdefullt att induslriverkel ges möjlighet atl på eget initiativ sälta inomvärldsänalyser och liknande utredningsinsatser inom skilda delbranscher.Sådana insatser kan utgöra en viklig faktor för alt initiera en nödvändigförnyelse- och omvandlingsprocess. Jag föreslår därför atl resurserna förslrukluranpassningsprogrammets övriga industrisektorer ulökas budgelårel1984/85 och under de två därefter följande åren bibehålls på oförändradverksamhetsnivä. Vidare förordar jag alt verksamhelen inom detta program liksomf.n. begränsas lill att enbart bestå av omvärldsanalyser och andraulredningsinsalser. Insatserna bör i ökad omfattning inriktas på områden medutvecklingspotential. Finansiellt stöd lämnas i form av delsindustrilånegaranlier, dels s.k. struklurgaranlier och lån lill investeringarinom ramen för verksamheten med branschprogram. Vidare ersätter slaten deregionala ulvecklingsfonderna för viss del av förlusterna på de lånegarantiertill småföretag som fonderna har lämnat l.o.m. Mitt förslag: Syslemet med årliga ramar förindustrilånegarantier bör ersättas med en ram för de totalt uteslåendegarantierna, en s.k. engagemangsram. Den bör t.v. uppgå lill 1 050 milj. kr. En gemensam garantiram bör anvisas för slruklurgaranlierlill företag inom vissa industribranscher och för särskilda slruklurgaranliertill tekoindustrin. Verksamheten med strukturgarantier lill förelag inom vissaindustribranscher föreslås fortsätta t.o.m. /87. Verksamhetenmed särskilda struklurgaranlier för textil- och konfeklionsindustrin föreslåsfortsätta under /85. Ett samlat förlustläckningsanslag bör anvisas som läckerföriusler på grund av industrilånegarantier och olika slag av struklurgaranliersaml förluster på grund av andra typer av Jånegarantier och vissa andrautgifter som f.n. läcks från skilda anslag på statsbudgeten. Verksamheten med ränlebefrielse i samband med slruklurgaranliertill företag inom vissa industribranscher saml verksamhelen med lån tillinvesleringar inom glasindustri föreslås fortsätta under budgelårel1984/85 inom ramen för de reservationer soni kvarslår-vid ingången av dettabudgetår. Prop.1983/84:135 137 : Per uleslod lån medslatliga industri-lånegarantier på totalt ca 634 milj. kr. Under budgetåret1982/83 beviljades nya garantier för lån på ca 215 milj. kr. Den årliga ramenför industrilånegaranlier har under de senasle budgetåren uppgått lill 300milj. SIND föreslår all denna årliga ram uppgår till 500 milj. kr. /85 för att sedan stiga till 700 resp. 1 000 milj. kr. för detvå följande budgetåren. Garantiramen för struklurgaranlier lill förelag inomvissa industribranscher (möbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna)uppgår under /84 till 185 milj. kr. Garaniiramen för särskildaslruklurgaranlier för textil- och konfeklionsindustrierna uppgår under budgetåret1983/84 lill 259,5 milj. kr. Enligt beslut (prop. 1980/81:89, NU45, rskr 296) bemyndigades regeringen att under budgetåren 1981/82-1983/84ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med särskilda struklurgaranlierför glasindustri inom en ram av 25 milj. kr., varav endast 5 milj. kr.var disponerade t.o.m. . finns möjlighel all geränlebefrielse i samband med särskilda slruklurgaranlier för den manuellaglasinduslrin. Under /83 beviljades lån lill investeringarinom glasindustri med ca 1,9 milj. kr. och lån tillralionaliseringsinvesleringar inom konfektionsindustrin med ca 6,7 milj. kr. SIND föreslår all ränlebefrielsen i samband medstruklurgaranlier lill förelag inom vissa industribranscher upphör förstruklurgaranlier beviljade fr.o.m. /85. Den ränlebefrielse somkan ges i samband med särskilda struklurgaranlier för glasindustriföreslås fortsätta /85-1986/87. SIND föreslår en vissnedtrappning under del sista budgetåret av treårsperioden. Vidare föreslår SINDatl verksamhelen med lån till invesleringar inom glasindustri skallfortsätta i reducerad omfattning under /85, varefter verksamhetenföreslås upphöra. Bakgrund och skäl för mitt förslag: SIND:s möjlighet attlämna statlig garanli för lån innebär alt företag med svaga lånesäkerheter meni övrigl goda framtidsutsikter får ökade möjligheter att finansierainvesleringar och rörelsekapilal. Jag anser alt i fortsättningen börbeslula om en ram för totalt utestående industrilånegaranlier. En redovisningav det lotala garantiengagemanget och en sådan engagemangsram speglar bällre ände nuvarande årliga ramarna slalens ålaganden i samband med statligalånegarantier. Regeringen bör åriigen för redovisa det slatligaengagemanget i form av sådana garantier. Jag förordar all ramen bestäms fill1050 milj. kr. Föriuster lill följd av infriande av garantier kommer rentlekniskl atl minska statens engagemang på grund av utestående garantier. Jagvill betona all sådana föriusler inte bör frigöra utrymme för nygarantigivning. 1983/84:135 138 Detankommer på regeringen alt utfärda närmare föreskrifter för garantigivningen.