prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Om manräknar bort sysselsättningseffekten av huvudmannaskapsförändringen 1983 ocheffekterna av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökade antalet sysselsatta ikommunerna med ca 3 000 personer 1983, 1984 väntas ökningen bli större. De kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringar ökade med 0,1983 och väntasminska med 1,1984. En närmare redogörelse för kommunernas investeringarlämnas i kapitel 7. konsumtion, totalvolymförändring2,6 1,8 underiiggande volymökning 1,1 1,4 Socialförsäkringssektornsinkomster är till stor del beroende av ATP-och sjukförsäkringsavgifternasstorlek samt den totala lönesummans utveckling. Fr.o.m. den 1 januari 1982blev underlagssumman för ATP-avgiften identisk med lönesumman. Först därefterkan summeringar göras av avgiftsuttaget i nedanstående tablå. ' Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensioneringsamt erkända arbetslöshetskassor. Till staten räknas kontant arbetsmarknadsstöd(KAS), arbetsskadeförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegaranlifond och sjöfolkspensionering, vilka samtliga tidigare inrymts isocialförsäkringssektorn. Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19811984 Bidrag från staten m. m. -37,8 4,2 63,0 12,4 85,6 -5,5 Konsumtion m. m. 43 259 10681 2578 Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. Den långsammautvecklingen av avgifterna 1983 sammanhänger med den tidigare omnämndaminskningen av sjukförsäkringsavgiften med en procentenhet som gjordes isamband med ökningen av folkpensionsavgiften; ATP-avgiften ökade både 1983 och1984 . Den nya s. k. löntagarfondsavgiften pä 0,harhär inräknats i ATP-avgiften vilken således ökar . De lagstadgadesocialförsäkringsavgifterna och de löneberoende indirekta skatterna i procentav lönesumman framgår av nedanstående tablå. Avgiftsuttag i procent avlön 19801984 (0,8 0,8) Ingår ej i summorna. 1983/84:100 164 Dessutom förekommerfrivilliga socialförsäkringsavgifter, t. ex. individuell ulläggspension (ITP).De socialförsäkringsavgifter som räknas in i socialförsäkringssektorn är ATP-och sjukförsäkringsavgifterna. Resterande socialförsäkringsavgifter ingår istatens inkomster, liksom de löneberoende indirekta skatterna. Ränteinkomsterna bl.a.från staten visar på kraftiga ökningar beroende på det högaränteläget. Ränteinkomsterna väntas fortsätta att öka 1983 och 1984. Transfereringarna tillhushållen, väntas 1983 ha ökat markant huvudsakligen beroende pä den kraftigaökningen av ATP, men också genom de ökade utbetalningarna från de erkändaarbetslöshetskassorna. Pensionsutbetalningarnaför ATP utgör av de transfereringar till hushåll som redovisas itabell 9:4. ökade utbetalningarna av pensionerna kraftigt beroendepä den stora ökningen av basbeloppet . begränsas däremotökningen till . (Jämför avsnittet om folkpensioner sid. Utvecklingen avtransfereringsutgifterna till hus-häll framgår av nedanstående tablå. Transfereringar till hushåll 1980-1983 ATP 19030 Sjukförsäkring inkl. föräldrapenning 16 398 Erkända arbetslöshetskassor 1 730 Det finansiella sparandetuppgick till . väntas överskottet liggakvar på denna nivå för att 1984 beräknas öka till . 9.4 Den totala offentliga sektorn Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 av bmttonationalprodukten.Den offentliga konsumtionen väntas fortsätta att öka , men ilångsammare takt . Antalet sysselsatta i denoffentliga sektorn fortsatte att öka 1983, men ökningen gällde i storutsträckning sysselsatta i beredskapsarbeten. Förändring i antal personer sysselsatta,totalt därav: huvudmannaskapsförändring beredskapsarbetenunderliggande sysselsättning Kommunalt sysselsatta,totalt därav: huvudmannaskapsförändring beredskapsarbeten etc. underliggande sysselsättning Tabell 9:5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 19811984 -3,0 -2,8 -0,2 2,6 -1,5 -1,5 -2,0 Statlig investering' Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' -9,7 30,6 -5,9 -8,3 -0,4 -7,5 4,0 -1,5 -7,6 -4,5 -6,0 -0,5 -0,8 ' Inkl. affärsverk samtstatliga och kommunala bolag exkl. bostadsinvesteringar. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. väntas enfortsatt ökning av den offentliga sysselsättningen. Ingen ytterligare ökning avsysselsatta i beredskapsarbeten förutses men istället väntas den nya s. k.ungdomslagen skapa ökad sysselsättning i den offentliga sektorn. De offentligainvesteringarna beräknas ha ökat i volym . Detta beror påkraftiga ökningar av investeringarna i statliga myndigheter och affärsverk. Destörsta ökningarna noterades för , , SJ ochluftfartsverket. Såväl de statliga som dekommunala investeringarna beräknas minska i volym 1984. Minskningen väntas blistörst för staten. Särskilt gäller detta för de statliga affärsverken, vilketberor pä att de stora investeringsprojekt som pågick inomvattenfall, SJ och luftfartsverket nu är färdiga. väntasvisserligen även fortsättningsvis öka sina investeringar, men eftersom dessafr. 1983 delvis finansieras genom dotterbolaget hänförsinvesteringarna numera till statliga bolag. De investeringsstimulerandeåtgärder som beslutades väntas dra upp investeringsvolymenmed för staten och för kommunerna1984. I tabell 9:6 redovisasden offentliga sektorns inkomster och utgifter . Transaktionernamellan de tre delsektorerna har eliminerats varför tabellen endast visartransaktionerna mellan den offentliga sektorn och samhällsekonomin i övrigt. Tabell 9:6 Den totalaofTentiiga sektoms inkomster och utgifter 1984 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- 2.1.3 Till internationell verksamhet 2.4 Köp och försäljning av har hela denoffentliga sektorn uppvisat ett sparandeunderskott. Försämringen i ofTentiigasektoms finansiella sparande är i sin helhet att hänföra till staten. 1984beräknas emellertid det finansiella sparandet förbättras, vilket är ettuttryck för att statens finansiella sparande förbättras.Socialförsäkringssektorn väntas dessutom öka sitt finansiella överskott. I vissa sammanhang jämföra den reala utvecklingen av offentliga inkomster och utgifter medBNP och dess utveckling i fasta priser. -0,3 -7,0 -1,4 -0,9 -1,7 -5,6 BNP, proc. -0,5 De nominellautvecklingstakterna med samtliga interna betalningsströmmar bortnettadehar deflaterats med BNP-deflatom för att kunna jämföras med utvecklingen av BNP i fastapriser. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 167 Den reala utvecklingen avde totala offentliga utgifterna ökade med 5,per är, dvs.betydligt snabbare än BNP. väntas de realautgifterna för offentliga sektorn öka mycket långsamt och utgiftstakten därmedunderstiga både inkomsttakten och BNP:s volymutveckling. De statliga utgifternaväntas t. o. m. minska både räknat inkl. och exkl. ränteutgifter. Som framgick avovanstående har den reala utgiftsökningen i den offentliga sektorn varitstörre än BNP-tillväxten . Som en följd härav har dekonsoliderade utgifterna satta som relation till BNP ökat trendmässigt under1970-talet, frän 1970 till beräknade 1983. Detta framgårav nedanstående tablå. Den totala konsoliderade offentliga sektorns andel av Utgifter 43,9 Inkomster 48,3 Skatter + avgifter 40,5 ' På grund av revideringar inationalräkenskaperna skiljer sig värdena något från tidigare pubUcerade. Den totala skattekvoten har ökat från till 51 % 1983. De totala inkomsternaunder har också ökat som andel av BNP om än inte lika snabbt. Från1977 har de legat-i stort sett oförändrade pä av BNP medan utgifternaökat frän 59 till av BNP. Detta kan också avläsas i den konsolideradeoffentliga sektorns finansiella sparande som uppvisat ett stort och snabbtväxande underskott (tabell 9:6). Utgifterna mätta somandel av BNP har som nämnts ökat mycket snabbt. En stor del av denna ökningavser statens ränteutgifter, vilka ökat från . 1977 till drygt 47miljarder kr. 1 denna sammanställning har de direkta transfereringarnamellan de offentliga sektorerna eliminerats. Hänsyn har dock inte tagits tillatt staten i allt högre grad har valt att finansiera sitt budgetunderskott viaupplåning hos AP-fonderna. Någon bra statistik över hur statens och kommunernasräntebetalningar fördelar sig på olika sektorer i ekonomin finns emellertidinte. Däremot kan man ur AP-fondernas årsredogörelse framläsa hur stora län somstat och kommun har hos AP-fonderna; 1975 hade staten . i lån hos dessa fonder. Med en medelränta (enligt AP-fondernasårsberättelse) pä 1975 torde socialförsäkringssektorns ränteinkomster tillca . komma från stat och kommun och borde egentligen ej tas medi den konsoliderade offentliga sektorn. 1982 hade staten lån för 51,2 miljarderkr. Med en medelränta pä10,borde ca 6,5 miljarder av den konsoliderade sektorns inkomster ochutgifter ej medtagas. Detta är en mycket grov metod att uppskattaränteströmmarna inom den offentliga sektorn. Den tyder emellertid på att denkonsoliderade offentliga sektorns inkomst- resp. utgiftsandel av BNP borde varaåtminstone lägre 1982. 9.5 Beräkning av finanspolitiska effekter I nationalbudgetarbetetanvänds en relativt enkel modell för att belysa de samlade finanspolitiskaeffekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan även av förändringari kommunernas och socialförsäkrings-sektoms inkomster och utgifter. Beräkningarnasyftar till att belysa hur reala förändringar i de offentliga inkomsterna ochutgifterna påverkar samhällsekonomin. Som mätt pä den finanspolitiska effektenutnyttjas de reala förändringarna i procent av BNP i fasta priser. Förändringar av delposteri de offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekter päsamhällsekonomin. Även om den offentliga sektorns finansiella sparande äroförändrat kan emellertid en finanspolitisk effekt uppstå genom att det skerförskjutningar mellan olika typer av inkomster och utgifter, vilka har olikamultiplikativ effekt på samhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl.a. de marginella konsumfions- ochimportbenägenheterna' tas i modellen hänsyn till dessa förhållanden. Till grundför effektberäkningarna ligger således bedömningar av dels importbenägenheternaför privat konsumtion samt för offentlig konsumtion och investering, delshushållens konsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster. Tabell 9:7 Finanspolitiska effekter 1976-1984 Procent av bruttonationalprodukteni fasta priser Staten: direkt effekt indirekt effekt 0,0 -0,8 0,2. 0,1 -1,1 -0,1 0,1 -0,1 -1,0 -0,2 -2,0 -0,8 -1,0 -1,1 -2,2 Kommunerna: direkt effekt indirekt effekt Summa -0,1 -0,4 0,6 -1,6 -1,0 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -2,2 ' Inkl. Allmännapensionsfonden. Anm. P. g. a. revideringari nationalräkenskaperna skiljer sig värdena något från tidigare publicerade. ' Med marginellkonsumtions- resp. importbenägenhet avses hur mycket t. ex. hushållen ökar sinkonsumtion resp. import vid en viss given ökning av sina inkomster. Det aktuellakonjunkturiäget liksom även efterfrågeökningarnas sammansättningpåverkar de marginella importbenägenheternas storlek. antas denmarginella importbenägenheten för privat konsumtion vara 0,35. Hushållensmarginella konsumtionsbenägenhet har i likhet med tidigare beräkningar förutsatts vara0,7. Med dessaantaganden om import- och konsumtionsbenägenheter som grund erhålls ur modellenvärden på ett antal muhiplikatorer. Därefter kan den totala effekten avförändringar i den offentliga sektorns verksamhet på bmttonationalprodukten räknas fram. beräknashela den offentliga sektorn få en svagt kontraktiv effekt på ekonomin, och väntasdenna kontraktiva effekt bli relativt kraftig. Detta framgår av tabell 9:7. Av tabell 9:8framgår något utförligare hur olika delposter i den offentliga sektornsinkomster och utgifter bidrar till den totala finanspoliUska effekten för 1980-1984. Tabell 9:8 Finan.spolitiska eekter 1980-1984 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Inkomster därav; direkt skatt indirekt skatt -0,2 -o;3 0,9 -0,6 -1,6 -0,3 -0,9 -0,7 -0,0 -0,7 därav: transfereringar m. -0,8 -1,0 -0,1 0,4 -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 -1,5 -1,0 -0,2 -0,3 -1,0 -1,1 -2,2 Inkomster därav: skatter -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 därav: transfereringar konsumtion investeringar -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -2,2 ' Ränteutbetalningar för utländska lån antas intemedföra någon finanspolitisk effekt. Prop.1983/84:100 170 1982 hade staten enexpansiv effekt på ekonomin genom kraftigt ökade utgifter för industripolitiskaåtgärder och räntor på statsskulden. De senare gav trots sin låga multiplikatoreffektett relativt stort bidrag till den totala effekten. Ökningen av ränteutgifterna medfördevisseriigen en svagt expansiv effekt även1983. Den stora kontraktiva effekten kommer emellertid från ökningen avde indirekta skatterna. Även 1984 uppvisarstaten en kontraktiv effekt, huvudsakligen betingad av den långsammautvecklingen av transfereringarna. Även ökningarna av de indirekta skatterna bidrar till dennaeffekt. Detta beror på skattehöjningar1983 som genom betalningsrutinerna får effekt även 1984. För kommunernainnebär framför allt ökningen av den kommunala konsumtionen expansiva finanspolitiskaeffekter för samtliga är under perioden1976-1984. Den svenskakreditpolitiken har även i hög grad fått utformas utifrån behovetatt parera statsbudgetens likvidiserande inverkan på den svenska ekonomin. Meden ökad likviditet i ekonomin följer tilltagande risker för att det skalluppkomma svårbemästrade balansproblem som i sista hand kan yttra sig i enförvärrad inflation. Ett av kreditpolitikens huvudmål under senare är har motdenna bakgrund varit, att i största möjliga utsträckning förläggastatsupplåningen till den inhemska marknaden utanför banksystemet. Med denfortsatta tillväxten i budgetunderskottet har denna uppgift kommit att framståsom alltmera angelägen . För att underlättastatens upplåning utanför banksystemet introducerades i juli 1982statsskuldväxeln. Denna är främst avsedd för företag, kommuner och andra störreplacerare. Jämfört med upplåning inom banksystemet innebär utgivningen avstatsskuldväxlar en något mer dyrbar finansieringsform, en kostnad som följerav inriktningen pä marknadsupplåning. Fram skeddestatens upplåning utanför bankerna främst hos allmänna pensionsfonden ochförsäkringsbolagen. Kapitalmarknadsinstitutens placeringskapacitet framstår nuemellertid som otillräcklig i förhållande till statens ökade anspråk på deninhemska marknaden utanför banksystemet. Statsskuldväxlarna har således kommitatt fylla två funktioner, dels ett undvikande av en alltför snabb expansion avstatens upplåning i banksystemet, dels en åtminstone tillfällig bindning avföretagens överskottslikviditet. Då statsskuldväxlar ärrelativt kortfristiga papper löptider på 6, 12, - är dennafinansieringsform ägnad att göra statsskulden mera kortfristig. I syfte attmotverka denna tendens emitterade staten nyaobligationer, riksobligationer. Emissionerna vände sig till sammaplacerarkategorier som statsskuldväxlarna och utgjordes av ett 3,5-årigt läntill 13,ränta samt ett 5-årigt lån till 13,ränta. Med en försäljningskurspå uppgick den effektiva räntan till 13,65 resp. 13,. Bankers ochfondkommissionärers teckningsrätt inskränkte sig till handelslager.Riksobligationsemissionernas attraktiva villkor resulterade i omfattandeteckningar, som reducerades till . pä det korta länet och 7miljarder kr. på det längre. emitterades 5-och 7-ärigariksobligationer till 12,resp. 12,ränta. Utöver de fortsattaemissioner av premie- och sparobligationer som gjorts, har olika åtgärdervidtagits för att vidga hushållens medverkan i finansieringen avbudgetunderskottet. Fr.o.m. införs ett nytt sparsystem,allemanssparandet. Sparandet pä rikssparkonto, dvs. konto i bank, skall slussasöver till och är således ämnat att direkt bidra till budgetunderskottetsfinansiering. Hushällens sparande i kapitalsparfonder, den andra sparformen iallemanssparandet, är tänkt att bidra till näringslivets försörjning medriskkapital. Diagram 10:1 Valutaflödesamt statens upplåning utomlands Miljoner kr.,12-månadersförändring y- \ /v f V / 'V-/ /' VALUTARESERVENS V/ I'\ , . x:--'--''-'' '' A--''\' ' V / \ Al \ / VALUTAFLÖDE \. k/" \ _ / \/ 1 1 1 1 1 Med en ökad statligfinansiering i bankerna följer en snabbare likviditetstillväxt i banksystemetoch en ökad likvidisering av samhällsekonomin i övrigt. Härigenom kan ett ökatutrymme för en kreditexpansion uppkom ma med risk för ytterligare ökad tillväxtav penningmängden. Kreditpolitiken har under sådana förhållanden inriktats påatt begränsa bankernas långivning till allmänheten. I september 1983avskaffades likviditetskvoterna som totalt styrmedel. Utlåningsökningen styrshädanefter med rekommendationer. var bankerna rekommenderade attbegränsa den genomsnittliga ökningen av övrigutläningen till jämfört med1981. Diagram 10:2 Sverigesbytesbalans, icke-statliga kapitaltransaktioner samt valutaflöde Miljarder kr,, helårs- resp. kvartalsdata 1979 1980 1981 1982 Statens upplåning bestämsmed utgångspunkt frän att den skall täcka valutautflödet (skillnaden mellanbytesbalansunderskott och den icke-statliga upplåningen) samt - bortsett fränkortfristiga svängningar - bidra till ett visst tillskott till valutareserven itakt med en växande utrikestransak-tionsvolym (diagram 10:1). Kreditpolitikenhälls i sin tur i allmänhet tillräckligt stram för att näringslivet skall lånaupp mer i utlandet än vad det investerar eller lånar ut. Näringslivet bidrar päsä sätt i någon utsträckning till att finansiera underskottet i bytesbalansen. Diagram 10:3 Förfallande amorteringar på uteståendemedel- och långfristiga utlandslån1981-1992 1 J STATEN OCH RIKSEÄNKEN 1981 1982 1983 1984 1985 19861987 1988 1989 1990 1991 1992 Källa:Riksbanken. Den svenskabetalningsutvecklingen kännetecknades av ett omfattande underskott ibytesbalansen. ledde kommuners och företagskapitaltransaktioner med utlandet till ett kapitalinflöde återspeglande ettkraftigt återinflöde efter devalveringen . Valutautflödet blev ändockbetydande och kompenserades med statlig upplåning i utlandet (diagram 10:2).Under 1983 gick däremot det icke-statliga kapitalflödet i motsatt riktning. Bakom den storanettokapitalexporten frän den ickestatligasektorn ligger stora återbetalningar pä äldre utlandslän. Som framgår av diagram 10:3 skall, enligtamorteringsplanerna, . Hög likviditet i de svenska företagen och ett begränsat behov av nya krediter har gjort att dessa varitmindre intresserade av att kompenseraåterbetalningarna genom ny upplåning utomlands. Valutalägetstabiliserades dä utflödet blev obetydligt. sänkte straffräntanfrän till 11,. Detsamma gällde den prioriterade obligationsräntan. Efter en snabbacceleration i penningmängdens ökningstakt , med en topp ijuni 1982 pä , räknad , sjönk penningmängdens ökningstaktsnabbt och var vid utgången av året knappt 8%.Penningmängdens tillväxttakt har varierat kring (diagram 10:4). 16 14 12 10 8 6 l\f\ 1983/84:100 176 Miljarder kr., nettoflöden Tillskott till penningmängden genom: (ökning -) övrig utlåning i sv. (ökning -) ' Utestående krediter tillandra ändamål än bostadsbyggande exkl. refinansiering i utlandet. Som framgår av tablå 1kom staten att i stort sett helt svara för likviditetsökningen inom landetunder de tre första kvartalen 1983. Bankernas Ukviditetstillskott var ytterstbegränsat. 1982 var statens och bankernaslikviditetspäspädahde effekt lika stor. Likviditetsökningen inom landet blev 7miljarder kr. större under de tre första kvartalen 1983, jämfört med sammaperiod 1982. Under de tre första kvartalen 1982 var valutautflödet av sådanomfattning att någon förändring av penningmängden ej ägde rum. Under de treförsta kvartalen 1983 var valutautflödet obetydligt lägre och penningmängdenökade med . Vissa likvida tillgångar hos allmänheten Som framgår av tablå 2samt tabell 10: 2 i tabellbilagan ökade allmänhetens likvida tillgångar i formav banktillgodohavanden och statsskuldväxlar med . under detre första kvartalen 1983, vilket var . mindre än samma period1982. En omsvängning mellan de olika sektorernas likvida tillgångar ägdesamtidigt mm. Kommunernas tillgångar i bank och statsskuldväxlar, som under detre första kvartalen 1982 hade sjunkit, ökade ånyo 1983.Motsvarande tillgångar hos företagen växte i en lägre takt under periodenjanuari- Hushållens banktillgodohavanden var i det närmaste oförändradeunder jämfört med en uppbyggnad under de tre första kvartalen1982. Tablå 2 Allmänhetens banktillgodohavanden ochstatsskuldväxelinnehav 1982- 1700 11000 -100 därav: banktillgodohavanden statsskuldväxlar ' Med allmänheten avseskommuner, företag saml hushåll. I banktillgodohavanden ingår inlåning ochbankcertifikat. Bankernas likvidatillgångar exkl. kassakvotsmedel växte med . under de treförsta kvartalen 1983 jämfört med en minskning på . undermotsvarande period 1982 (tablå 3). Likviditetstillskotten under de tre förstakvartalen disponerades helt för köp av statsobligationer. Dessaplaceringar blev omfattande och uppgick till 30 miljarderkr., vilket i själva verket innebar, att de var 2,5 gånger sä stora sombankernas likviditetsökning. I samband med dessa stora obligationsköp drogbankerna tillbaka de tillfälligt placerade medlen iriksgäldskontoret på ca . Vidare förföll skattkammarväxlar. Enbetydande del av obligationsköpen finansierades därtill med lånade medel iriksbanken. , dä likviditetskvoterna för bankernaavskaffades, beräknas statsobligationer till stora belopp ha sålts. Tablå 3 Bankernas likvidatillgångar 1982-1983 Miljarder kr., förändring 30 -20 - 8 -17 -15 Korta nettofordringar på nettofordringar på Statsobligationer _ 2 - 6 12 1983/84. Prop.11983/84:100 178 Utlåningen på den inhemskaorganiserade kreditmarknaden' (exkl. statens direkta kreditgivning) varnärmare . större under de tre första kvartalen 1983 jämfört medsamma period 1982 och uppgick till . (tabell 10:4). Statenskreditgivning växte med . till drygt 12miljarder kr. Totalt sett var det främst kre-ditgivningen till staten somökade, medan kreditgivningen till kommunerna och bostadssektorn minskade. Dentotala svenska upplåningen i utlandet avtog med . Tillväxttakten ibankernas övrigutlåning i svenska kronor, dvs. utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, accelererade successivt ochöversteg vida den av rekommenderade tillväxttakten(diagram 10:5). Fr.o.m. inträdde efter åtstramanderiksbanksåtgärder en retardation i ökningstakten för övrigutläningen. För 1983var bankerna rekommenderade att begränsa den genomsnittliga ökningen avövrigutlåningen till jämfört med . Denna ökning uppgick för affärsbankerna till 15,, för sparbankerna till 18,3%samt för föreningsbankerna till . ' Den inhemska organiseradekreditmarknaden har avgränsats till att omfatta , affärsbanker,sparbanker och föreningsbanker, enskilda försäkringsinrättningar ochoffentliga försäkringsinrättningar samt allmänhetens placeringar i förlagsbevisoch obligationer och dessutom andra statspapper än obligationer. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 10:5 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande AFFÄRSEANKER 12-månoderiforändr;ngar i sv .kr. 1979 1980 1981 1982 ' Enligt utlåningstaketsdefinition dvs. övrigutlåning i svenska kronor, fordranpå finansbolag samt fordran i svenska kronor på utländsk bank avseende krediterför svensk export och import. Det rekommenderade genomsnittet för denna utlåning är markerad meden linje. Prop.1983/84:100 180 Bankernas utlåning isvenska kronor blev under de tre första kvartalen 1983 . lägre jämförtmed och uppgick till 10,6miljarder kr. (tabell 10:5). Trots att utlåningen till hushållenminskade, var nettokreditgivningen större till hushällen än till företagen.Bankernas utlåning i utländsk valuta, främst till företagen, växte med drygt 2miljarder kr., kurseffekter exkluderade, under de tre första kvartalen1983. Som framgått av detföregående bromsades ökningstakten för övrigutlåningen upp efterinförandet av en särskild sanktion vid överskridande av utläningsrekommendation.Parallellt med denna neddragning av övrigutlåningen i svenska kronor skedde enökad finansiering i utländsk valuta.