prop · G703144 · 1983-12-31 00:00:00 — effektivastesätlet atl sänka antalet verkställighetsärenden hos torde vara atl begränsamöjligheterna till omprövning på verkslällighetsstadiel. Delta sägs kunna skeutan att rättssäkerheten sätts i fara. Ärkebiskopen,barnen. och frikyrkoråd/samråd har enmotsatt uppfattning. De fyra remissinstanserna säger sig vara "medvetna omatt vissa polisdistrikt utför dessa arbetsuppgifter på ett oklanderligt sätl".De finner del ändå anmärkningsvärt atl kommittén inte har tagit fasta på den allvariigakritik, som har riktals mol polismyndigheternas sätt att handlägga verkslällighelsärenden.Remissinstanserna anser det nödvändigt all införa besvärsrätt över enpolismyndighets beslut att inte överlämna ett verkställighelsärende tillinvandrarverket. Motbakgrund av den, enligt värt förmenande, i vissa stycken helt befogade kritikenmot vissa polismyndigheters underlåtenhet alt överlämna verkställighetsfrågantill , förvånas vi av kommitténs förslag att bibehålla de nuvarandereglerna. 1 motsats till kommittén, som f.ö. särskilt framhåller vikten avrättssäkerheten i just verksiällighelsärenden, anser vi det nödvändigt med besvärsrätlöver polismyndighets beslut att ej överlämna ett dylikt ärende till . Amnestyhar dessutom inkommit med ett yttrande angående "vissa missförhållandenförknippade med psykiatriska och psykosociala läkarintyg över utvisningshotadepersoner". Organisationen menar bl.a. att endasl expertis medkulturkompetens eller erfarenhet av utlänningsärenden bör bedöma eventuella riskerförknippade med ett avslag på en asylansökan. Förslageni denna del har föga kommenterats och torde därmed få anses i huvudsakgodtagna. I några yttranden framförs tanken på en besvärsnämnd. hovrättanser sig ha anledning att räkna med långa handläggningslider även ifortsättningen. Mot den bakgrunden anser hovrätten att det finns anledning all ytteriigareöverväga att som slutinstans i utlänningsärenden införa en särskildbesvärsnämnd till vilken invandrarverkets beslut kan överklagas. Kammarrätten iJönköping menar att, även om balanserna skulle gå ned, regeringen också ifortsättningen kommer att pröva besvär i ärenden där ej särskilda skäl talarför att besvärsinstansen skall vara elt politiskt ansvarigt organ. Sammantagettalar enligt kammarrätten starka skäl för all införande av en besvärsnämnd börövervägas. För de fall prövning av regeringen är önskvärd från politisk ellerannan synpunkt kan sådant åstadkommas genom att ärendena i fråga överiämnasdit av statens invandrarverk respektive besvärsnämnden. Länsstyrelseni , ärkebiskopen. 1983/84:144 203 och frikyrkoråd/samrådanser å andra sidan att det är av största vikl att dessa frågor på sätt som nusker "kommer under politikernas beslut". Även anserdet viktigt att regeringen behålls som besvärsinstans. SIV:s bevakning av utlänningsärenden och framhåller båda att kan ha behov avinformation angående ärendesiluationen hos polismyndigheterna men atl denna kanklaras via informella kontakter. Någon kontroll från SIV:s sida av polismyndigheternasverksamhet bör däremot inte införas. Kammarrätten i och RPS understryker behovet avlagstöd om bestämmelsen om "tillhåll" i nuvarande föreskrifter skallbehållas. IPOK föreslår begränsningar av möjligheten alt tautlänningar i förvar. Särskilt gäller detta barn och deras vårdnadshavare.Förslaget har i allmänhet godtagits. Bl.a. , , länsstyrelseni , några kommuner och tillstyrkerförslaget. och Sverigesfrikyrkoråd/samråd anser en lagändring nödvändig för att komma till rätta medrådande förhållanden. Några polismyndigheter har invändningar mot de riktlinjersom IPOK lämnar. Polisstyrelserna i och polisdistriktinstämmer i att förvar kan bli nödvändigt vid direktavvisning. Man tilläggeremellertid att det finns andra situationer då verkställighet torde bli omöjlig atlgenomföra, om inte de som berörs av avlägsnandebeslutet får tas i förvar. Somexempel nämns sådana fall då beslutet gäller en barnfamilj och vårdnadshavarenbestämt motsätter sig verkställigheten. Om inte familjen i sådant fall tas iförvar, talar erfarenheten för att något eller några av barnen kommer atthållas gömda. Rätten tiU offentligt biträde En möjlighet för den som har tagits i förvar atl få rälttill offentligt biträde tidigare än nu godtas av flertalet remissinstanser somyttrar sig i frågan. Om övervägande skäl talar för alt en förvarstagenutlänning skall få möjlighet till rättshjälp tidigare än , såbör enligt RPS den rätten ges först överstigande ,eftersom de flesta förvarsbesluten torde fattas i samband med direktavvisningardär del offentliga biträdet knappast skulle kunna ulföra elt meningsfulltarbete. Prop.1983/84:144 204 Även 5/V förordar att offentligt biträde förordnas , i stället för som IPOK föreslår. Polisstyrelsen iMärsta polisdistrikt föreslår en gräns vid tvä dagar. Bl.a. en länsstyrelse ochnågra kommuner, rättshjälpskommiltén (1982:01) och tillstyrkerlPOK:s förslag. Föreningen och FöreningenSveriges polischefer framhåller för sin del: Så länge det inte praktiskt går atl förordna ettoffentligt biträde, som kan sätta igång alt arbeta omgående, bör de som tagilsi förvar för all säkerställa ell avlägsnande få klara sig -Jtan sådant underden tid som gäller . Följden skulle annars kunna bli atl förvarsiagandetblir längre än nödvändigt för att man inte rimligen kan verkställaavlägsnandet innan biträdet åtminstone hjälpligl har satt sig in i ärendet.Vidare skulle del bli så att den som bedömdes vara villig att ställa sig beslultill eflerrrätlelse får vid avvisning klara sig utan biträde, då den som inleär beredd att följa ett beslut stöds av samhället. Att göra skilda bedömningarav behov av biträde grundat på villigheten att följa ett beslut synes någottveksamt. , kammarrätten i tillstyrker förslaget om en försöksverksamhet med advokatjouri samband med direktavvisning. Det gör även , som säger sigbara berett att medverka till föreslagen försöksverksamhet. Att finansieringenav sådan verksamhet går via elt särskilt anslag ställt till SIV:s förfogande ärenligt samfundet ett praktiskt arrangemang. Det påpekas att den delvislikartade frågan om advokatjour i brottmål utretts i olika omgångar (seredogörelse härför bl.a. i TSA 1982 s. 3). Vad man där kommit fram till bordedelvis kunna komma till nytta vid planerandet av den nu avseddajourverksamheten. Samfundet vill också i dessa sammanhang erinra om betydelsenav alt kompetent tolkning kan ordnas i dessa avvisningssitua-tioner. Förslagetavstyrks emellertid av bl.a. 5/V, som heller inte önskar administrera det, ochav RPS. Den senare menar att ett genomförande av förslaget skulle medföra storaadministrativa svårigheter och stora kostnader. Med tanke på atl det här oftaär fråga om skyndsamma beslut, skulle en sådan ordning medföra onödigt merarbeteför såväl polis som . Det kan dessutom inte uteslutas atl avvisningar tilltredje land skulle komma att försvåras eller omintetgöras. RPS anser atträttssäkerheten är tryggad med den överiämnande- och anmälningsskyldighet somföreligger enligt UllL. RRV menar alt kommittén inte övertygande har visat atldel finns behov av en sådan försöksverksamhet. De ekonomiska konsekvenserna avförsöksverksamheten är dessutom inte beaktade. Denna fråga bör därför övervägasytteriigare. Prop.1983/84:144 205 Förslageni dessa delar stöds av en enig remissopinion. Kammarrätten i anserdet ytterst viktigt med återkommande bedömningar av utfallet av den fördainvandringspolitiken samt annan uppföljning. Med hänsyn till utlänningslagensoch utlänningsförordningens kontruklion har även betonats vikten av attdokumentation sker av principer, riktlinjer, motivuttalanden och praxis samtatt denna dokumentation systemafiskl sprids. Socialstyrelsenvill starkt understryka behovet av att invandrarverket ger ut enförfattningssamling även innehållande råd och information, att informationenallmänt förbättras när det gäller principer och praxis samt attutbildningsinsatserna för berörda myndigheter, advokater m.fl. intensifieras.Ett led i att söka garantera all verkligheten kommer alt överensstämma medintentionerna i utredningen är atl rapportering skall ske tillregeringen för att underställas . Detla är inte minst viktigt när detgäller flyktingpolitiken. ställer sig myckel posifiv till deltaförslag. SIVsäger alt huvudansvaret för dokumentationsverksamheten bör åvila verket. Enförfattningssamling bör omfatta hela SlV:s verksamhetsområde och inte barainvandringspolitiken. JO framhåller atl den praxis som utbildats iutlänningsärenden är svårtillgänglig, oöverskådlig och i vissa fall inte allsdokumenterad. Han välkomnar därför förslaget all skall ge ut enförfattningssamling och på så sätt ge spridning åt praxis, motiv, principer ochriktlinjer. Uttalanden i samma riktning görs även av bl.a. RPS, Röda korset ochAmnestv International. Prop.1983/84:144 206 Lag om ändring i utlänningslagen (1980:376); Härigenomföreskrivs att 12, 16, 17,28,31,33,34,35,41,44,50,83,85, 86 och 96 §§ ufiänningslagen(1980:376)' skall ha nedan angivna lydelse. Är utlänningen fast bosatt här i riket, fåruppehållstillstånd ges utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Uppehållstillstånd får ges . Avser utlänningenatt bosätta sig här i rikel, får uppehållstillstånd ges ulan tidsbegränsning(permanent uppehållstillstånd). Uppehållstillstånd får vägras en utlänning på grund avhans vandel endast om förhållandena är sådana som anges i 29 § första stycket2-4 eller 43 §. På begäranav flykting som är i behov av här i riket skall, när uppehållstillståndmeddelas honom efter inresan, i beslutet eller i särskild handling anges althan är flykting i behov av i (flyktingförklaring). Påbegäran av flykting som är i behov av här i riket skall, näruppehållstillstånd meddelas honom efter inresan, i beslutet eller i särskildhandling anges att han är flykfing i behov av i (flyktingförklaring). Flyklingförklaring skall också utfärdas om sådan begärsefler det alt uppehållstillstånd har meddelats. Har en utlänning fått uppehållstillstånd genom alt molbättre vetande lämna oriktiga uppgifter eller svikligen förtiga vissaomständigheter, får fillståndet återkallas. Harutlänningen ännu inle rest in i , får tillståndet återkallas även om detfinns andra särskilda skäl. Eltpermanent uppehållstillstånd skall återkallas om utlänningens bosättning här irikel upphör. Eltpermanent uppehållstillstånd skall återkallas om utlänningens bosättning här iriket upphör. TUlstån-detfår vidare återkallas, omförhållandena är sådana somanges i 29 § första stycket 2-4 eller 43 §, dock endast om utlänningen innanhan har varit bosalt här underrät- Lagen omtryckt 1982: 1111. tas om atl frågan om ålerkaUdse av tillståndet har tagitsupp. En flyklingförklaring skall återkallas, om det framkommeratt utlänningen inte är att anse som flykting i behov av i . En utlänning som kommer till får avvisas, 1. om han saknarpass, visering, uppehållstillstånd eller arbetsfillstånd, när detta fordrasför inresa i , 2. om han tänkerbesöka någol annat nordiskt land men saknar erforderligt tillstånd att resa indit, 3. om hanundandrar sig alt vid inresan visa upp silt pass för polismyndigheten elleralt lämna begärda upplysningar till denna, eller 4. om han vidinresan mot bättre vetande har lämnat polismyndigheten oriktiga uppgifter omnågon omständighet som är av betydelse för rätlen atl resa in i riket eller svikligenhar förtigit någon sådan omständighet. En utlänning som kommer till får avvisas, 1. om han saknar pass, visering,uppehållstillstånd eller arbetstillstånd, när detla fordras för inresa ellervistelse i , 2. om han tänker besöka något annatnordiskt land men saknar erforderiigt tillstånd all resa in dit, 3. om han undandrar sig atl vidinresan visa upp sitt pass för polismyndigheten eller atl lämna begärdaupplysningar till denna, eller 4. om han vid inresan mol bättrevelande har lämnat polismyndigheten orikliga uppgifter om någon omständighetsom är av betydelse för rätten all resa in i rikel eller svikligen harförtigit någon sådan omständighet. Avvisning enligt 28 eller 29 § skall ske när utlänningen kommer till eller så snart som möjligl efter ankomsten. Avvisning får inle ske senare än från ankomsten. Avvisning enligt 28 S skall ske när utlänningen kommer till eller inom efter ankoms ten. Har en utlännings rätt atl resa in i inte prövats vid an komsten till riket, får avvisning en ligt 28 § ske när han första gången uppsöker eller anträffas av en po lismyndighet eller inom därefter, men inte senare än från ankomslen. Avvis ning enligt 29 § skall ske när utlän ningen kommer till eller i från ankomslen. Beslul om avvisning enligt 28 eller 29 § meddelas avpolismyndighet, om inte ärendet skall överlämnas till statens invandrarverkenligt 33- 35 §§. Anser en polismyndighet att del föreligger skäl tillavvisning enligt 28 eller 29 §, men påslår utlänningen alt han i det land, somhan skulle komma att sändas till, löper risk att I. bli utsatt för politisk förföljelse eller 2. bli sänd till en krigsskådeplats eller straffad för althan har övergett en krigsskådeplats eller annars vägrat att fullgöra krigstjänslgöring, skallärendet överlämnas till staiens invandrarverk som så snart som möjligl skallbesluta i ärendet. Detsamma skall gälla, om utlänningen påstår alt han i detlandet inte är skyddad mot alt sändas till ett land där han löper denna risk. Ärendetskall inte överlämnas tUl invandrarverket, om utlänningens påstående äruppenbart oriktigt. Omutlänningens påstående är uppenbart oriktigt, skall ärendet inte överlämnastill invandrarverket annat än när detta följer av 35 34 §Vad som sägs i 33 § om överlämnande av ärende gäller även, när utlänningenförklarar all han inte vill återvända till hemlandet på grund av de politiskaförhållandena där. Ärendetskall inte överlämnas, om de skäl som utlänningen åberopar för att inte viljaåtervända till hemlandet kan lämnas ulan avseende, eller, när utlänningenskall sändas till ett annal land än hemlandet, om det är uppenbart alt han inlelöper risk att sändas vidare till hemlandet. Där annatej följer av 35 § skall ärendet inle överlämnas, om de skäl som utlänningenåberopar för att inte vilja återvända till hemlandet kan lämnas utan avseendeeller, när utlänningen skall sändas till ett annal land än hemlandet, om del äruppenbart att han inte löper risk alt sändas vidare till hemlandet. 35 § Avvisningsärenden skall överlämnas till statensinvandrarverk även när det finns anledning till avvisning enligt 29 § andrastycket. Detsamma gäller när en polismyndighet i andra fall än som anges i 33eller 34 § anser det tveksamt om en utlänning, mol vilken del finns grund föravvisning, skall avvisas. Avvisningsärenden skall vidare överlämnas tiU statensinvandrarverk när detta har föreskrivits av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, av invandrarverket. När endomstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 40 §, skall den ta hänsyntill utlänningens levnads- och familjeförhållanden samt till hur länge han harvislats i . En utlänning, som hade permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtalet väcktes eller som då var bosatt i eller, i fråga om med- När en domstol överväger om en utlänning bör utvisasenligt 40 §, skall den ta hänsyn till utlänningens levnads- ochfamiljeförhållanden samt till hur länge han har vistats i . Enutlänning, som hade vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtalet väcktes eller som då var bosatt i borgare i annat nordiskt land, , fårutvisas endasl om det föreligger synnerliga skäl. Den som har enflyktingförklaring eller den som annars uppenbart är att anse som flykting ochhar behov av i fär utvisas endast om han har begått sådanahandlingar som anges i 78 §. sedan minst tre är eller, i fråga om medborgare iannat nordiskt land, sedan minst tvä år. får utvisas endasl om det föreliggersynnerliga skäl. Den som har en flyklingförklaring eller den som annarsuppenbart är att anse som flykting och har behov av i fårutvisas endast om han har begått sådana handlingar som anges i 78 §. Enutlänning som kom till innan han fyllde och som när åtaletväcktes hade vistats här får inte utvisas. När enförvaltningsdomstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 43 §, skallden ta hänsyn till utlänningens levnads- och familjeförhållanden samt till hurlänge han har vistats i . En utlänning, som hade permanent uppehållstillståndsedant när ulvis-ningsärendet anhängiggjordes vid länsrätten ellersom då var bosatt i eller, i fråga om medborgare iannat nordiskt land, sedan minst tvä år, får utvisas endasl om det föreliggersynnerliga skäl. Den som har en flyktingförklaring eller den som annarsuppenbart är alt anse som flykting och har behov av i fårinte utvisas. När en förvaltningsdomstol överväger om en utlänning börutvisas enligt 43 §, skall den la hänsyn fill utlänningens levnads- och familjeförhållandensamt till hur länge han har vistals i . Enutlänning, som hade vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när ut-visningsärendei anhängiggjordes vid länsrätten eller som dåvar bosall i eller, i fråga, om medborgare i annalnordiskt land, , får utvisas endast om det föreligger synneriigaskäl. Den som har en flyklingförklaring eller den som annars uppenbart är attanse som flykting och har behov av i får inle utvisas. Enutlänning som kom till innan han fyllde och som närutvisnings-ärendet anhängiggjordes vid länsrätten hade vistats här får inte utvisas. Enutlänning får tas i förvar om det föreligger sannolika skäl för avvisningeller för utvisning enligt 38, 43, 47 eller 48 § eller om det uppkommer frågaom verkställighet av en sådan åtgärd eller av utvisning på grund av brott.Förvar beslutas Enutlänning fär tas i förvar om det föreligger sannolika skäl för avvisningeller för utvisning enligt 38, 43, 47 eller 48 § eller om det uppkommer frågaom verkställighet av en sådan åtgärd eller av utvisning på grund av brott.Förvar beslutas av den myndighet som handlägger avvisnings- eller utvisningsärendet eller verkslällighelsärendet. Beslut om förvar fär dock meddelas endast om det med hänsyn fill utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter skäligen kan befaras all han kommer atl hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet här eller om utlänningens identitet är oklar. av den myndighet som handlägger avvisnings- ellerutvisningsärendet eller verkställighetsärendet. Beslut om förvar får dockmeddelas endast om det med hänsyn till utlänningens personliga förhållandeneller övriga omständigheter skäligen kan befaras att han kommer att hålla sigundan eller bedriva brottslig verksamhet här eller om utlänningens identitetär oklar. Är utlänningen under , får han inle utan synnerliga skäl tas iförvar.Detsamma gäller hans vårdnadshavare eller, om de är fiera, en av dem. Om det bedöms tillräckligt, kan myndigheten under deförutsättningar som anges i första stycket i stället för att ta utlänningen iförvar ålägga utlänningen alt på vissa tider anmäla sig hos polismyndigheten iorten eller föreskriva, atl utlänningen skall lämna ifrån sig pass eller därmedjämställd legilimationshandling, eller föreskriva de andra villkor som behövsför all hålla utlänningen under uppsikt. Om utlänningen inte följer sådana föreskrifter,kan han tas i förvar. I ärendensom handläggs av regeringen får det statsråd som ansvarar för ärenden enligtdenna lag, för tiden till dess regeringen avgör ärendet, meddela beslut ifrågor som rör särskilda tvångsåtgärder. En polismyndighets beslut om avvisning skall verkställas utan hinder av all beslutet har överklagats. Ett avvisningsbeslut som skall anmälas till slalens invandrarverk enligt 37 § och som utlänningen inle har förklarat sig nöjd med, får dock verkställas först när invandrarverket har förklarat att verket inte övertar ärendet. Ett heslut om avvisning, som har meddelats av enpolismyndighet vid utlänningens ankomst hit till riket eller inom en veckadärefter, skall verkställas utan hinder av att beslutet har överklagats.Detsamma gäller avvisningsbeslut som har meddelats när en utlänning, varsrätt att resa in i inte har prövats vid ankomsten, första gången haruppsökt eller anträffats av en polismyndighet eller inom därefter.Vad som har sagts gäller dock inte avvisningsbeslut som skall anmälas tiUstatens invandrarverk enligt 37 §. Ett sådant beslut får, om inte utlänningenhar avgett nöjdförklaring, verkställas först när invandrarverket har förklaratatt verket inte övertar ärendet. En dom eller ell beslul om utvisning får verkställasfastän domen eller beslutet inle har vunnit laga kraft, pm utlänningen haravgett nöjdförklaring. Om en utlänning, när verkställighet skall ske av avvisningenligt 28 eller 29 § eller av utvisning enligt 38, 40 eller 43 §, påstår atthan i del land, till vilkel han skulle komma att sändas, löper risk att 1. bli utsatt för politisk förföljelseeller 2. bli sänd till en krigsskådeplatseller straffad för att han har övergett en krigsskådeplats eller annars harvägrat alt fullgöra krigstjänslgöring, skallärendet överiämnas till statens invandrarverk som sä snart som möjligt skallbesluta i ärendet. Delsamma skall gälla, om utlännningen påstår alt han i detlandet inte är skyddad mot all sändas till elt land där han löper denna risk. Ärendetskall inle överlämnas till invandrarverket, om utlänningens påslående äruppenbart oriktigt eller om det har prövats i ärendet om avvisning eller isamband med ulvisningsbeslul enligt 38 §. Ärendetskall inte överlämnas, om utlänningens påstående är uppenbart oriktigt. Inteheller skall ärendet överlämnas, om påståendet har prövats i ärendet om avvisning,i samband med utvisningsbeslut enligt 38 § eller i ett ärende som avses i 71eller 72 §. Vad som sägs i 85 S om överiämnande av ärende gäller även,när utlänningen förklarar att han inte vill återvända till hemlandet på gmnd avde politiska förhållandena där. Ärendet skall inte överlämnas, om de skäl som utlänningen åberopar för atl inte vilja återvända till hemlandet kan lämnas utan avseende, eller, när utlänningen skall sändas till ett annal land än hemlandet, om det är uppenbart att han inte löper risk att sändas vidare till hemlandet. Inte heller skall ärendet överlämnas om utlänningens invändningar mol verkställigheten redan har prövats i ärendet om avvisning, i samband med utvisningsbeslut enligt 38 § eller i ett ärende som avses i 71 eller 72 §. Ärendet skall inte överiämnas, om de skäl som utlänningenåberopar för att inte vilja återvända till hemlandet kan lämnas ulan avseende,eller, när utlänningen skall sändas fill ell annat land än hemlandet, om detär uppenbart att han inte löper risk atl sändas vidare till hemlandet eller omutlänningens invändningar mol verkställigheten redan har prövats i ärendet omavvisning eller i samband med ulvisningsbeslul enligt 38 §. 96 § Till böter eller, när omständigheterna ärförsvårande, till fängelse högst döms 1. den som inle gör en sådan anmälan som föreskrivs i enförfattning som har utfärdats med stöd av denna lag, 2. den som i en sådan anmälan eller i ettansökningsärende enligt denna lag eller enligt en författning, som har utfärdats med slöd av denna lag, mot bättre velande lämnar oriktig uppgift eller medvetet underiåter att tala om någol förhållande av betydelse. 3. den som hjälperen utlänning att komma in i i strid mot föreskrifter i denna lag elleri en författning som har utfärdats med stöd av lagen, eller 4. en utlänningsom, i annat hänseende än beträffande skyldighet att ha pass, visering,uppehållstillstånd eller arbetslillstånd, överträder beslämmelserna i dennalag eller vad som har föreskrivits med stöd av lagen. Till fängelse i högst elt år eller, när omständigheternaär mildrande, till böter döms, ulan hinder av första stycket, 1.den som hjälper en sådan utlänning som avses i 30 § första och andra styckenaatt komma in i , 2. den somförsöker hindra verkställighet av beslul om avvisning enligt 30 § ellerutvisning enligt 47 eller 48 §, eUer