prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — SIPU önskar en precisering av komvux roll iförhällande till företagsintern utbildning inom statsverket. a. avses däfrågor om utbildning som kan anses myndighetsspecifika och inte är avsedda fördeltagare utanför myndigheten. erinrar om anslaget Bidragtill företagsinriktad fortbildning, som innefattar utvecklingsstöd.Utvecklingsverksamheten med stöd därifrån skulle i ökad utsträckning kunnainriktas på alt utveckla kurser som är speciellt anpassade för de mindreföretagens behov och avsedda att genomföras inom komvux. (U 1981:03) ifrågasätter om inte enskilda företag eller grupper avföretag skulle erbjudas att utnyttja komvux även för utbildningar som är merföretagsspecifika. Utbildningen borde kunna ske på uppdragsbas och alltså gekomvux inkomster. Komvuxi anser att komvux effektivare än högskolan skulle kunna tillhandahållaen stor del av kurserna för skolans personalutbildning. betonar att utbildning i samverkan med företag intefår bli för smal och ensidigt inriktad mot ett enda företags behov (se bil. SSV-promemoriansförslag: SSV bör få anordna försöksverksamhet medavgiftsfinansierad utbildning vid sidan av den statsbidragsfinansieradeverksamheten. Utbildningen bör anordnas till självkostnadspris i samarbete medmyndigheter, organisationer och förelag. Vilka kurser som skall anordnas inomförsöksverksamheten beslutas av styrelsen för resp. skola. Försöksverksamhetenskall utvärderas av SÖ (se promemorian s. 49). Remissinstanserna:SSVN och är positiva till förslaget. Liber anför att sådanverksamhet finns vid brevskolorna och denna resurs bör utnyttjas mera (sebil. 4 avsnitt 10). Skälför mitt förslag: Jag instämmer i att stat, kommun och enskilda företag börkunna använda komvux och SSV för utbildning av sina anställda. Enligtmin mening är det väsentligt att samarbetet fortsätter och utvecklas mellan denkompetensinriktade vuxenutbildningen och förelag av olika slag som har behov avutbildning på det område och de nivåer som komvux och SSV har att arbeta pä.Utöver vad som kan ske inom ramen för nu gällande föreskrifter, förordar jagatt försöksverksamhet får bedrivas med uppdragsutbildning i olika former.Komvux och SSV bör på försök få sälja utbildning fill förelag tillsjälvkostnadspris. I ett sådant fall tillskjuls alltså inte statliga medel förlärartimmar m. m. Dessa kostnader får i stället täckas av det pris somföretaget betalar. Ett villkor för uppdragsutbildning måste dock vara alt deninte får inverka menligt på den ordinarie verksam- Prop.1983/84:169 60 Uppdragsutbildningen bör därför t. v. inte få varamer omfattande än av den ordinarie utbildningen i kommunens komvux. När detgäller SSV bör det ankomma pä SÖ alt besluta om förekomst och omfattning avuppdragsutbildning. Även uppdragsverksamhet måste ligga på en nivå sommotsvarar den utbildning som får anordnas av komvux och SSV. Den får alltså t.ex. inte ligga på högskolenivå eller inom studieförbundens verksamhetsområde.Utbildning enligt AMU:s läroplaner bör dock kunna förekomma. I försöksverksamheten bör olika modeller kunna prövas,både att anordna hela kurser som uppdragsutbildning åt ett enda förelag ellerål fiera företag tillsammans och att i en och samma kurs ta in både deltagaresom får sin utbildning betald av företaget och deltagare som tas in som vanligavuxenstuderande i komvux eller SSV. Skolstyrelsens skyldighet till lokaltsamråd med arbetsmarknadens parter, innan kurser inom yrkesinriktad utbildninganordnas, gäller även uppdragsutbildning. Det bör få ankomma pä regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att avgöra vilka närmare regler som skall gälla förförsöksverksamheten. Mitt förslag: Länsskolnämnderna åläggs att ta initiativtill regelbundna samråd mellan kommunerna i länet om planeringen ochgenomförandet av verksamheten i komvux och grundvux. förslag: Överensstämmer med mittförslag (se betänkandet s. 293). Del omfattar dessutom förslag attlänsskolnämnden skall ta initiativet till årliga samråd om planeringen avkursutbudet i gymnasieskolan, komvux och AMU i länet. Remissinstanserna: Alla som har yttrat sig i fråga omsamråd tillstyrker. Några påpekar att det finns ansatser till samplanering ivissa län. Någon menar alt det är viktigast att samordna redan existerandeplaneringsinsatser på regional nivå. CSN och några vuxenutbildningsnämnder förfram vuxenutbildningsnämnden som ett alternaUv fill länsskolnämnden all laansvar för samrådet. a. några länsskolnämnder anser att nämnderna börfördela komvux-timmarna mellan kommunerna i stället för SÖ. I avvaktan påutvärdering av decentraliseringen till länsskolnämnderna av gymnasieskolansplanering avstår SÖ t. v. från att föreslå ändringar i arbetsfördelningenmellan SÖ och nämnderna vad gäller fördelning av komvux-timmar (se bil. Prop.1983/84:169 61 Skälför mitt förslag: Den statliga skoladminstrationen har tillsynsansvar för bl.a. grundvux, komvux och SSV. Det innebär enligt instruktionen förskoladministrationen att se till att fastställda mål och riktlinjerförverkligas inom givna ramar och med iakttagande av kravet pa en likvärdigutbildningsstandard i hela riket. Det åligger SÖ särskilt alt ombesörjalångsiktig och övergripande planering och länsskolnämnderna alt genom en aktivtillsyn verka för att skolväsendet i länet arbetar efter de mål, riktlinjer ochplaner som har fastställts för verksamheten. Länsskolnämnderna skall ocksåsvara för utveckling, samordning och planering av skolväsendel i länet ochefter samråd med och andra samhällsplanerande myndigheter ellerinstitutioner inom länet ombesörja en ändamålsenlig planering av skolväsendet.Jag vill också erinra om regeringens uppdrag till länsstyrelserna att medverkai utbildningsplaneringen i länen. Uppdraget innebär bl. a. att länsstyrelsernabör ta initiativ till en ökad samplanering av utbildningsutbudet på gymnasialnivå genom att medverka till att gemensamma planeringsförutsättningarfastställs. I detta sammanhang villjag också erinra om alt jag i propositionen (1983/84: 116) om gymnasieskola iutveckling har föreslagit att länsskolnämnderna skall åläggas att tainitiativet till regelbundna samråd om utbudet av utbildning i gymnasieskolan,komvux och AMU i länet. Beslutanderättenöver grundvux och komvux är mer decentralicerad än beslutanderätten överskolväsendet i övrigt. Det är sålunda den lokala skolstyrelsen som beslutarvilka kurser som skall anordnas inom komvux och hur verksamheten i grundvuxskall läggas upp rent organisatoriskt. Kommunernasfrihet är inte total utan begränsas av att timresurserna maximeras genom årligariksdagsbeslut. Inom denna ram gäller de prioriteringar av utbildning och, iurvalssituationer, av ulbildningssökande som riksdag och regering harfastställt. Detfinns enligt min mening ingen anledning att ändra på den decentraliseradebeslutsordning som redan gäller för vuxenutbildningen genom att flytta beslutfrän till regional nivå. Enligt min mening harlänsskolnämnderna viktiga uppgifter att fylla inom ramen för sin aktiva tillsyntrots att beslutanderätten i så hög grad ligger på nivå. Jag delar komvux-utredningensuppfattning att en förutsättning är alt det inom länsskolnämnderna finnskompetens på vuxenutbildningsomrädet och personal med erfarenhet därifrån. Päåtskilliga håll finns det redan. Under alla omständigheter får behovet däravtillgodoses inom ramen för de resurser som nämnderna disponerar. Jagvill något beröra några områden där jag menar att länsskolnämnderna bör ha ensärskild funktion att fylla vad gäller den kompetensinriktadevuxenutbildningen. Inledningsvisberörde jag den s. k. regionala obalansen i komvux, dvs. det förhållandet altutbudet av kurser varierar av andra skäl än befolkningsunderlag ochutbildningsbehov. Möjligheterna för små kommuner alt 1983/84:169 62 starta utbildning inom komvux har successivt förbättrats.Den tidigare kraftiga obalansen har minskal. När det gäller gymnasieskolkurser,i både allmänna och yrkesinriktade ämnen, kvarstår emellertid skillnader mellanolika kommunkategorier. Den överblick länsskolnämnderna har över förhållandenai resp. län bör utnyttjas för att ytterligare vidga studiemöjligheterna förvuxna genom alt nämnderna tar initiativ till samplanering över kommungränserna.I planeringen är det viktigt att också la hänsyn till alt viss utbildninglämpligen kan erbjudas genom SSV. Av ekonomiska skäl finns som jag redan nämnt ramar för ivilken omfattning utbildning kan erbjudas inom både grundvux, komvux och SSV. Ianslutning till milt förslag (avsnitt 4.1) all kommunerna skall vara skyldigaalt främja vuxnas dellagande i utbildning har jag mot denna bakgrund framhållithur viktigt det är att tillgängliga resurser utnyttjas på grundval av ennoggrann inventering av utbildningsbehov och att information omutbildningsmöjligheterna och rekryteringsätgärder inriktas pä de mestkorttidsutbildade. Jag betonade kommunernas ansvar för att de fördelningspolitiskamålen får genomslagskraft. Myckel tyder på att det finns kommuner, kanske främst små,som inte tillräckligt konsekvent har inriktat utbildningen i komvux efterbehovet på arbetsmarknaden i regionen utan mer låtit efterfrågan på grund avfritidsintressen, hemmaroller o.d. styra verksamheten. I vissa fall kantillgången till lärare ocksä ha fått alltför stor betydelse för vilkenutbildning som anordnas. När det gäller inriktningen av verksamheten börlänsskolnämndernas aktiva tillsyn kunna spela en vikfig roll. Även samråd medlänsstyrelser och andra samhällsplanerande organ i länet bör kunna gelänsskolnämnderna ett gott underlag för att bistå kommunerna i planeringen avvuxenutbildningen. CSN framförde i sitt remissyttrande tanken på att gevuxenutbildningsnämnderna ett övergripande ansvar för det regionala samråd,som komvux-utredningen föreslog. För min del anser jag att det är en självklaruppgift för länsskolnämnderna, men det är alldeles riktigt att vuxenutbildningsnämndernaofta besitter en god överblick över studiemöjligheter och studiehinder. Dennaöverblick bör givelvis utnyttjas i samarbetet.. Jag är alltså övertygad om att del finns behov avsamarbete i olika former över kommungränserna när det gäller komvux. I viss månkan samarbete också vara av intresse beträffande grundvux. Glädjande nog ärsamarbete redan igång i stor utsträckning, ibland på initiativ av en länsskolnämnd,ibland på kommunernas egna initiativ. Länsskolnämnderna bör nu - i den mån detinte redan är på gång - initiera en samplanering av komvux i resp. län. Mittförslag att slopa systemet med elevområden inom komvux (avsnitt 4.4) gör fråganom samarbete än mer aktuell. Länsskolnämnderna bör ocksä la initiativ tillsamverkan och inom ramen för sina resurser ta ansvar för visst regionaltforsknings- och utvecklingsarbete och för personalutvecklingen inom komvux ochgrundvux i länet. Prop.1983/84:169 63 delrimligt all länsskolnämnderna åläggs att ta initiativ till regelbundna samrådmellan kommunerna i resp. län om planeringen och genomförandet av verksamheteni komvux och grundvux. I en del remissyttrandenberörs ytterligare en fråga som mänga anser har en avgörande betydelse församarbetet inom länen. Flera länsskolnämnder menar att de i stället för SÖborde fördela tillgängliga undervisningstimmar mellan kommunerna. Regeringenhar redan inför /84 tagit vissa initiativ i den riktningen.Enligt nu gällande regleringsbrev får SÖ på försök delegera beslutanderättenvad gäller omfördelning av undervisningstimmar inom högst tio län till resp.länsskolnämnd. Så skedde också till tio nämnder som förklarat sig villiga attdelta i försöksverksamheten. SÖ kommer enligt vad jag har erfarit att utvärderaförsöksverksamheten . Jag kommer med stort intresse att tadel av denna utvärdering. Om erfarenheterna är goda, avser jag att återkommatill regeringen med förslag om att delegera ytterligare beslutanderätt från SÖtill länsskolnämnderna pä detta område. Som jag redan nämnt har, alltsedan dels. k. timtakel infördes pä komvux- och grundvux-limmar, varje kommun disponerat90% av föregående års timresurs genom beslut av regeringen i regleringsbrev.Del är möjligt att det kan visa sig lämpligt alt länsskolnämndernafördelar återstående av undervisningstimmarna. I så fall kommer SÖ:suppgift i sammanhanget att vara att fördela dessa timmar mellan länen.Framtiden bör få utvisa vilka vägar som bör väljas för att styra utvecklingenmot en lämplig regional geografisk spridning av utbildningsmöjligheterna. Jag vill i dettasammanhang särskilt framhålla att man vid planeringen, oavsett om den sker päcentral, regional eller lokal nivå, inte får lägga huvudvikten vid vilket antalpersoner som får utbildning. Enligt min mening innebär detfördelningspoliliska målet att man skall fästa störst avseende vid attutbildningen innehållsmässigt svarar mot utbildningsbehoven i regionen och -kanske allra främst - att den vänder sig till korttidsutbildade vuxna ochgenomförs på sådant sätt alt deltagarna har möjligheter att fullföljautbildningen. 9 Statsbidrag och resursutnyttjande Verksamhetenvid SSV bygger pä förutsättningen att de båda kommunerna tillhandahåller lokaler,inredning och utrustning och att staten svarar för driftkostnader (värme,vatten, el, städning m.m.) och kostnader för undervisningsmaterial. Vissaavgifter får ocksä tas ut av eleverna för undervisningsmaterial. ochNorrköpings kommuner har i en skrivelse till anhållitatt staten skall delta i det ekonomiska ansvaret för lokalkostnader m. m. förSSV. Med hänsyn till att inga förslag läggs fram, som innebär ökadelokalkostnader, föresläs i 1983/84:169 64 SSV-promemorian(s. 57) att nuvarande principer i fråga om kostnadsfördelning mellan stat ochkommun skall tillämpas även . Isitt yttrande över SSV-promemorian framför önskemål omen ändring av principerna så att staten svarar för samtliga lokalkostnader. Enligtmin uppfattning bör de principer som gällt för kostnadsfördelningenmellan stat och kommun tillämpas även . Skulle önskemål uppkomma omnya utbildningar, som kräver ökade kostnader, eller om andra förändringar avverksamheten, får denna fråga prövas i samband med anslagsframställningar iframtiden. Regeringenuppdrog ål statskontoret att kartlägga förutsättningarna förett schabloniserat statsbidragssystem för gymnasieskolan och för komvux.Statskontoret redovisade uppdraget till regeringen i en rapport den 6 september1983. Rapporten har remissbehandlats och beredning pågår inomutbildningsdepartementet. I del sammanhanget kan del ocksä bli aktuellt att seöver reglerna för hur undervisningsresurser m.m. vid SSV får utnyttjas. Delbestäms nu genom koefficienter som multipliceras med antalet kursdeltagare perskolperiod. Koefficienterna har praktiskt taget satts ur spel genom att antaletundervisningstimmar numera är maximerat oavsett hur mänga kursdeltagare manhar. Dessutom fungerar systemet med skolperioder inte längre på samma sätt somdet gjorde från början, när de studerande i regel läste fullständig studiekursför någon linje i gymnasieskolan. Denpågående beredningen innebär inte all alla förändringar som har anknytning tillstalsbidragsfrågor eller resursutnyttjande måste anstå. Jag anser att vissaförenklingar bör genomföras . Jag kommer därför all läggafram vissa förslag som bygger på komvux-utredningens förslag i dessa frågor. Komvux-utredningenlade fram två alternativa förslag till statsbidragssystem för komvux.Alternativ 1 innebär endast en förenkling av nuvarande syslem förresursutnyttjande. Alternativ 2 innebär en mer genomgripande förändring avresursberäkningen för komvux. Statskontoret har i sin rapport bl. a. tagit uppdessa båda förslag till granskning och konstaterar att de snarare är attbetrakta som resurstilldelningssystem än som statsbidragssystem. Motden bakgrunden lägger jag i det följande fram förslag till vissa förändringarsom bygger på komvux-utredningens förslagsalternativ 1. Den fortsattaberedningen av statskontorets rapport och av statsbidragsfrågor i övrigt fårutvisa om det är lämpligt att senare lägga fram förslag där tankegångar ikomvux-utredningens alternativ 2 utnyttjas. Prop.1983/84:169 65 9.1Ändring i statsbidragssystemet för grundvux Mittförslag: Statsbidragssystemet för grundvux ändras sä att det fr.o.m. den femteeleven i kommunen utgår bidrag i stället för fyraper vecka av ett redovisningsår. Komvux-utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Utredningen föreslår dessutom attschablontilläggel för grundvux höjs till i stället för (se betänkandets. Remissinstanserna:Flertalet som yttrat sig tillstyrker. Påpekanden görs att den föreslagnaändringen tvingar fram större grupper och att genomströmningshastighetendärför kan komma att minska. Flera framhåller att höjningen av schablontilläggetär nödvändig. En kommun påpekar att timtakel redan har tvingat framdeltidsundervisning och större grupper. En annan kommun anser att sänkningenfår negativa effekter för glesbygdskommuner med få kursdeltagare (se bil. Skälför mitt förslag: Den föreslagna ändringen i statsbidragssystemet ligger helt ilinje med mitt förslag att grundvux i princip skall bedrivas somdeltidsstudier. gällande, frikostigare regel har i realiteten redan satts urspel av det timtak som har införts på grundvux-limmar. Det har, som ocksäpåpekats av remissinstanserna, redan lett till ökad deltidsundervisning ochstörre grupper. Enhöjning av schablontillägget kan av statsfinansiella skäl inte genomföras. Jagerinrar om beslut (prop. 1983/84:40 bil. 6, UbU 7, rskr 91) attinföra en enhetlig procentsats och ett enhetligt arvodesbelopp vid beräkningenav schablontillägg för komvux-kurser av olika slag. Procentsatsen ocharvodesbeloppet överensstämmer med vad som gäller för grundvux. Jag kommer idet följande (avsnitt 9.3) att föreslå att schablontilläggen för komvux ochgrundvux skall betraktas som en totalresurs. 9.2Införande av en särskild delram av undervisningstimmar för start av kurser medlägre deltagarantal än normalt Mittförslag: Inom den totalram av undervisningstimmar för komvux, som en kommundisponerar enligt beslut i annan ordning, får upp till 1 000undervisningstimmar (särskild delram) under varje läsår utnyttjas för kursermed färre deltagare än normall, dock lägst fem deltagare. upphävs enrad detaljföreskrifter om kursstart med lägre deltagarantal än normalt. 5 1983/84. Prop.1983/84:169 66 Länsskolnämnderna får rätt alt efter samråd med berördakommuner besluta om omfördelning mellan olika kommuners särskilda delramar, omdet behövs för att i en kommun anordna speciella kurser för elever medhandikapp, som kommer även från andra kommuner. förslag: Statsbidrag utgår för detantal undervisningslimmar som kurser med lägst tolv deltagare, i glesbygdlägst åtta deltagare, högst får omfatta enligt SÖ:s timplaner. Statsbidragutgår ocksä till varje kommun för högst per budgetårför anordnande av kurser med lägst fem deltagare. Samtliga timmar förutsättsligga inom den timram som kommunen tilldelas i annan ordning. Dessutom utgårschablontillägg enligt nuvarande bestämmelser. Samtliga timmar som kommunen fårstalsbidag för enligt ovan utgör en totalresurs som får användas förundervisning, syo, stödundervisning och studiehandledning. SÖ:s timplaner utgörrekommendationer och omfördelning mellan olika kurser och mellanundervisningsresurs och schablonresurs får göras inom ramen för tolalresursen(se belänkandet s. 326). Remissinstanserna: Både statskontoret och RRV har avståttfrån att yttra sig i slalsbidragsfrågan med hänvisning till statskontoretsuppdrag. SÖ avstyrkte av samma skäl. Statskontoret har i den rapport omschabloniserat statsbidrag för gymnasieskolan och komvux som har avgivits förordatbl. a. komvux-utredningens förslag alt varje kommun skall fä använda 1 000undervisningstimmar för start av kurser med högst fem deltagare. SÖ hartillstyrkt i sitt yttrande över rapporten från statskontoret. Ganskamånga remissinstanser är positiva till friare resursutnyttjande ochförenklingar. Mänga ser både fördelar och nackdelar med bägge de föreslagnaalternativen. Flera vill att de skall bearbetas ytterligare: Alternativ 1tillstyrks i princip av fem länsskolnämnder. , sjukommuner, en landstingskommun, LO och SOSVUX. Alternativ 2 tillstyrks iprincip av SHR, , tvä länsskolnämnder, två kommuner, komvux i och TCO(se bil. 2 avsnitt 17.1). Skäl för mitt förslag: Någon stor eller principiellförändring i det nuvarande statsbidragssystemet bör, som jag redan nämnt,enligt min mening inte göras f. n. Det finns emellertid detaljregler omresursutnyttjandet som kan förenklas. a. gäller detta en hel radundantagsbestämmelser från huvudregeln att kurser får startas med varaktigtlägst tolv deltagare, i glesbygd älta. Undantag gäller dels kurser i åtskilligaämnen, dels kurser med deltagare som har utbildningsbidrag eller särskiltvuxensiudiestöd och kurser med deltagare som är skiftarbetande. Dessa undantagfrån huvudregeln innebär oftast att angivna kurser får startas med lägst åttadeltagare, i 1983/84:169 67 I några fall finns krav på minst tre kvinnorsom deltagare. I vissa fall får undantagsreglerna utnyttjas för högst en kursper läsår av varje slag. Denuvarande reglerna kan innebära svårigheter att före terminsstartavgöra om kursen kan komma igång eller inte. Framför allt är hela dettaregelkomplex onödigt krångligt. Mitt förslag att högst I 000undervisningstimmar skall få användas för att starta kurser med lägst femdeltagare innebär att alla dessa detaljregler kan upphävas. Jag har idet föregående (avsnitt 6.2) föreslagit att det nu gällande undantagetbeträffande elevantal i speciella kurser för handikappade skall upphävas. Somjag redan nämnt har vissa kommuner åtagit sig att anordna sådana kurser förelever inom en större region. För alt detta skall kunna ske även i framtidenbehöver en möjlighet öppnas att omfördela timmar i den särskilda delramen.Länsskolnämnderna bör få rätt att efter samråd med berörda kommuner besluta alldenna delram skall vara större än i en kommun, om detbehövs för att anordna kurser för elever med handikapp, som kommer även frånandra kommuner. Denna omfördelning bör få göras endast i den mån motsvarandeminskning av den särskilda delramen görs för dessa elevers hemkommuner. Någonsammanlagd ökning av kommunernas särskilda delramar får alltså inte beslutas. Mitt förslag: Användningsområdet för schablontillägget förkomvux utvidgas. I likhet med vad som redan gäller för schablontillägget förgrundvux, får det användas även för kuraliva insatser, information ochuppsökande verksamhet, studiebesök samt tolkning. Det får användas även förkostnader som kan vara förknippade med prao-verksamhet (jfr mitt förslag omprao). Begränsningen all högst av schablontillägget förkomvux får användas för syo-tjänster upphävs. Liksom skall del vara tillåtet alt använda komvuxschablontill-lägg för behov inom grundvux. Möjlighet skall öppnas att ocksåanvända grundvux schablontillägg för behov inom komvux. Mitt förslag innebäratt skolstyrelserna får besluta om schablontilläggens användning helt frittinom ramen för de ändamål som de är avsedda för. förslag: Schablontillägget eller endel av den totala statsbidragsresursen inom komvux får användas även tillkurativa insatser (se betänkandet s. 164). Prop.1983/84:169 68 En större resurs än av det nuvarande schablontilläggetinom komvux får användas till syo-funktionärstjänst inom komvux enligtskolstyrelsens beslut (se betänkandet s. 158). Remissinstanserna: Mänga framhåller att det finns storabehov av elevvård inom både komvux och grundvux. CSN, tre länsskolnämnder, enlandstingskommun, komvux-skolledare i ett län och LRF tillstyrker förslagen omökad andel till syo och om kurativa insatser. En länsskolnämnd och /SRavstyrker. /SR föreslår särskilda medel. SHR ser risker med en omfördelningenligt förslagen. En utökad andel till syo tillstyrks av en kommun. SOSVUXförordar fler syo-tjänster men inte frän schablontillägget. En utökad andeltill syo avstyrks av SÖ, två kommuner och TCO. TCO förordar utökade eller nyaresurser i stället. Enligt UHÄ får en friare resursanvändning inte innebäranedprioritering av syo. Kurativa insatser bekostade frän schablontilläggettillstyrks av en kommun och LO.