prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Vinstdelningsavgiften föreslås bli bestämd till av detunderiag som räknats fram genom inflationsjusteringen, fribelopp etc. Det ulgöringalunda en för stor del av den reala vinsten över fribeloppet.Vinstdelningsavgiflen är dessutom förmånligt behandlad genom att den äravdragsgill vid nästa års inkomsttaxering. Trots den generösa behandlingen av företagen kanBeklädnadsarbetarnas förbund godta den föreskrivna vinstdelningsavgiflen ochde föreslagna fribeloppen. Enligt vår uppfattning finns det dock anledning attutvärdera modellen efler . Då det bl.a. är svårt alt uppskatta hur enfrån företagets sida ändrad bokslutspolitik kan komma att påverka storleken avvinsldelningsavgifterna bör modellens effektivitet bli föremål för utvärdering. anser attvinstdelningsgruppens förslag i slort är väl avvägt när det gäller olikaintressenters krav på etl vinstdelningssystem och kan med hänvisning tillovanstående tillstyrka förslaget. anser att förslaget har gåttföretagsamheten tillmötes i olika avseenden. Inom förbundets verksamhetsområde får den presenteradekonstruktionen en begränsad räckvidd. Vi finner ingen anledning alt inuvarande situation och inom ramen för förslaget yrka på ändringar ifrån dylikautgångspunkter. Vi är dock medvetna om all företagsinspirerade vinstdelningssystemdiskuteras även inom handeln. Företagens intresse för sådana syslem ser vi somett tecken på atl förutsättningar för obligatorisk vinstdelning kan finnas istörre omfattning även inom handeln. Regeringen bör följa utvecklingenhärvidlag och anpassa det obligatoriska vinstdelningsförslaget till sådanaändrade förutsättningar. Prop.1983/84:50 94 Den föreslagna modellen anser förbundet från sinautgångspunkter vara väl genomarbetad och förbundet anser att den intemedför några negativa konsekvenser för företagen. De fribelopp som diskuterasoch den vinstdelningsavgift som föreslås bedömer förbundet som lämpliga i ingångsskedet.Förbundet kan också ansluta sig lill de förslag som har presenteratsinnebärande alt en utvärdering av systemets effektivitet och ekonomiskabetydelse kommer till stånd efter det atl systemet varit i funktion. ställer sig bakom det ibetänkandet presenterade förslaget. Enligt förbundet är del sannolikt att det iframtiden kan bli önskvärt att förbättra systemets effektivitet i vissaavseenden. Vinstdelningsgruppen har i bilaga till sitt betänkandegjort schablonberäkningar av vinstdelningen i moderbolagen i åtta storakoncerner. Av dessa beräkningar framgår att löntagarnas vinstandel isamtliga fall blir blygsam - som högst av resullal förebokslutsdispositioner. I fyra av fallen varierar på motsvarande sättvinstandelen mellan O och . Schablonmässiga beräkningar av moderbolag i koncerner sompå molsvarande sätt har gjorts av uppvisar enlikartad bild. Beräkningarna är gjorda på bokslut där inga särskilda dispositionergjorts av företagen för att minska avgiftsunderiagel. finner, mot dennabakgrund, att det finns risk för atl vinstandelen i många företag blir utanbetydelse. Vi förutsätter därför att vinstdelningsmodellen, i samband medutvärdering, modifieras så all mer substantiella vinstandelar kan las ut. Som framgått ovan är Svenska Fabriksarbetareförbundelpositivt till fribelopp för konsolidering av småförelag. Likaså anser förbundetatl personalintensiva förelag skall stödjas, såsom utredarna föreslagit. Vimenar dock, i motsats lill vinstdelningsgruppen, att börsföretagensutdel-ningspolilik och hänsyn till administrativa bördor för myndigheterna inleskall vara avgörande för hur många förelag systemet skall omfatta. har inget att erinra motförslaget. Förbundet anser det dock nödvändigt alt utvärdera modellen efter entid. Oavsett vilket resultatbegrepp man använder måste detockså förutsättas atl den stora kreativitet som företagen visat iskatteplaneringssammanhang uppstår även här. Man måste emellertid räkna medatt detta fenomen kan komma att innebära alt systemet med vinstdelning blirväsentligt fördelaktigare för företagen än vad vinstdelningsgruppensberäkningar visar. I så fall undergrävs vinstdelningens syften. 1983/84:50 95 Vinstdelningsgruppen föreslår att vinstdelningsavgiftenbestäms till av reala vinslen efter avdrag för fribelopp. Dennavinstdelningsavgift är i sig också avdragsgill vid nästa års inkomsttaxering,den verkliga kostnaden för företagen blir därigenorii väsentligt lägre ellerknappa av den framräknade övervinslen. Svenska Livsmedelsarbetareförbundethar inget att invända mot förslaget i denna del. Skulle emellertid den totalaeffekten av de olika stegens förmånliga beräkningssätt innebära atlvinstdelningsavgiften blir så låg att den bör höjas är det enligl Livs meningatt föredra att höja vinstdelningsavgiftens procentuella nivå framför att sänkafribeloppet eller frångå principerna bakom beräkningen av nominellt och realtresultat. Vinstdelningsgruppens förslag är sammantaget positivt urflera aspekter, små företag undantas i stort sett från vinsldelning, produktivainvesteringar gynnas i jämförelse med improduktiva placeringar,sysselsättningsintensiv verksamhel får en förmånlig behandling. Detta innebäremellertid att stora producerande företag även vid beloppsmässigt mycket storanominella vinster kommer att eriägga mycket begränsade vinstdelningsavgifter,vilket kan visa sig vara en nackdel ur stabiliseringssynpunkl. Detta kan ocksåinnebära problem ur facklig synvinkel då stora medlemsgrupper är anställda idessa företag. Livsmedelsindustrin kännetecknas av små företag och högalöneandelar varför endast företag med verkliga övervinster kommer att beröras.Detta är enligt Svenska Livsmedelsarbelareförbundel en riktig utformning avmodellen för vinstdelning. anser delnödvändigt alt noga följa utvecklingen inom internationellt verksamma företag. Med tanke på de kraftigt ökade vinster devalveringeninneburit är det nödvändigt att ett definitivt förslag till vinsldelning kanantas av . Förbundet ser därför mycket positivt på attvinsldelningsgruppen så snabbt kunnat ta fram ett hållbart förslag till enpermanent vinstdelning. Förslagel innebär att praktiskt taget inga mindre företagkommer alt beröras av vinstdelningen. Förbundet är positivt till detta. Svenska skogsarbelareförbundel anför: Del förslag som presenteras från vinsldelningsgruppenmotsvarar i allt väsentligt de krav som kan ställas på en fungerande modell förvinstdelning. Vi anser dock att förslaget om att avgiften ska vara avdragsgilltar ned den reella vinstdelningen till en nivå som blir alltför låg. I hittillsförda diskussioner har vi förutsatt att vinsldelningen ska ligga på en realnivå av . Förslaget torde beröra cirka 5 000 förelag i landet. Genomatl medge ett särskilt avdrag på . alternativt av lönesumman fallernämligen de flesta små företagen utanför systemet. 1983/84:50 96 inte att komplicera redovisningen för småföretagare vilkabl.a. är talrikt förekommande inom vårt förbunds avtalsområden. Det framräknade avgiftsunderlaget är enligt förbundetgeneröst beräknat gentemot ägarna. Framförallt gäller detta genlemol företagsom avsatt medel för investeringar. Vinstdelningsavgiften är lågt satt till20%. Förbundetvill dock framföra kritik mot att modellen förutsätter att vinstdelningsavgiftenär avdragsgill vid nästa års inkomsttaxering. Därmed kommer densamma att minskabolagens skatt påföljande år. Detta måste rimligtvis medföra ett lägreskatteunderiag för kommuner, landsting och stat. Förbundet finner det inlemotiverat att underiätta den nuvarande skattenivån för företagen. Rimligtvismåste de uteblivna skatteinkomsterna för samhället ersättas på annal vis. Enskattereduktion för förelagen torde innebära ökade skatter för löntagarna.Därför kan anföras alt vinstdelningsavgiften i realiteten inte är så stor som20% utan endast drygt hälften av uttagningsprocenten. Förbundet finner dettaomotiverat och föreslår att denna avdragsmöjlighet mot bolagsskatten borttageseller att vinstdelningsprocenten justeras på sådant vis att den reellt uppgårtill . Eltförslag om vinstdelning innebär nödvändigtvis all företagen kommer attdisponera sina bokslut på elt nytt sätt. Det är först som man kanfå en bild av modellens praktiska konsekvenser. Med hänsyn till förslagetsförsiktiga utformning torde det dock inte vara någon fara att praktiskt prövadetsamma och efter en lid låta analysera dess konsekvenser. Svenska träindustriarbetareförbundel anser atl modellen iflera avseenden - bl. a. vad gäller avdragsrällen för avgiften vidinkomsttaxeringen -är relativt förmånlig för företagen. Enligt förbundet börframför alll det nominella fribeloppet få betydelse inom förbundets branschereftersom företagen i allmänhet är förhållandevis små. Förbundet anser vidareatt det finns skäl att utvärdera modellens effektivitet efler . (majoriteten) anför: Enligt direktiven lill expertgruppen gör ett system förvinstdelning det möjligt för löntagarna och deras organisationer att godta enåterhållsam löneutveckling. Vinsldelningen kan därmed bidra till atl decentrala löneavtalen kan hållas pa en måttlig nivå. Vidare minskar risken förkraftig löneglidning i de mest vinstgivande företagen. Genom vinstdelningen skapasenligt direktiven på detta sätt förutsättningar för ökad sysselsättning ochtillväxt inom den svenska industrin. Om dessa förväntningar infrias kommer detenligt styrelsens bedömning att få positiva effekler även för löneutvecklingeninom den kommunala sektorn. Enligt försläget skulle av lönesumman räknas som s.k.fribelopp, vilkel innebär alt del avdrages från vinstdelningsunderlaget.Generellt sett missgynnar en sådan regel bankerna ganska kraftigt beroende påatt relationen kapital-personal är annorlunda i bankerna än inom svenskt näringslivi övrigt (personalandelen betydligt lägre i bankerna). 1983/84:50 97 STanser att modellen är överlägsen andra kända system och tillstyrker förslaget. Vinstdelningsskaltenär så konstruerad att den belastar arbetskraftsintensiva företag mindre änl.ex. finans- och fastighetsföretag, men också forskningsintensiva,högteknologiska, handels- och marknadsföringsinrik-tade företag och företagrned långsiktiga och omfattande investeringsprocesser. Detta motsvarar inteden verklighet varunder svenska företag nu och framöver måste utvecklas. Dennu aktuella löntagarfondsskatten har helt missvisande rubricerats som "enmodell för vinstdelning". Skatteförslaget har hastats fram på några fåmånader. Konsekvenserna för företagen har inte i något avseende beaktats. Frånföretagens horisont innebär den föreslagna skatten en extra pålaga. Den kandärför enbart ha negativa verkningar på företagens verksamhet. Bankföreningenvill framhålla alt den föreslagna skatten och särskilt den för bl.a. bankernadiskriminerande konstruktionen - skulle medföra en ytterligare försämring avbankernas soliditet, dvs. eget kapital i förhållande till skulder ellerbalansomslutning. Bankernassoliditet har kontinuerligt sjunkit . De väsentligasteorsakerna till delta är den höga inflationen och statens stora budgetunderskott.Dessa faktorer har kraftigt expanderat bankernas balansomslutning på flertaletposter utom just eget kapital. För atl hålla soliditeten oförändrad trotsinflation och budgetunderskott krävs atl del egna kapitalet ökar i motsvarandegrad. Affärsbankerna har sedan 70-lalet gjort betydande avsättningar till egetkapital och värderegleringskonlon och dessutom erhållit närmare 1,5 miljarderkronor i nytl kapital från ägarna men har trots detta inte kunnat motverka ensjunkande soliditet; en sådan utveckling kan, om den fortgår, medföra negativakonsekvenser för främst företagens internationella handel och utlandsfinansiering. Bankernassoliditet är mycket viktig dels som säkerhet för allmänhetens insättningar,dels i samband med bankernas utlandsrörelse och upplåning utomlands. Undersenare år har de svenska affärsbankerna aktivt medverkat i den för Sverigesekonomi nödvändiga utlandsupplåningen och finansieringen av svensk export. Detär härvid av stor betydelse att de svenska bankerna är välkonsoliderade,eftersom de är utsatta för en ständig granskning av utländska långivare. Ettlands kreditvärdighel påverkas av hur utlandet bedömer dess bankerskreditvärdighet. Bankföreningenanser sammanfattningsvis atl de av expertgruppen föreslagna tekniskalösningarna, om de oförändrade tillämpades på bankerna, skulle medföra skadligaeffekler på kreditväsendet och på svensk ekonomi. 7 1983/84. Prop.1983/84:50 98 Inledningsvis må framhållas atl förslaget om vinsldelningär invecklat och förenat med ett antal komplicerade beräkningar. Såväl företagsom beskattningsmyndigheter kommer att få ägna mycket tid åt beräkning avvinstdelningsunderlaget om förslaget genomföres, inte minst på grund av atlsystemet inle knyter an till principerna för gällande skalleregler. Vinstdelningsavgiften skall enligt förslaget utgå med 20%av ett företags reala vinst. De beräkningar som gjorts för ett antalbyggföretag tyder på all avgiften kommer att uppgå till stora belopp. För debyggföretag som har fler än 1000 anställda torde avgiften - beräknad på 1982års resultat -komma att uppgå till ca 250 milj. kr. Anledningen till den högabelastningen står närmast att finna i det monetära tillägget. arbetar traditionellt med en låg egenkapitalandel och högskuldsättning. Ett byggföretags skuldsida domineras normalt av två poster delsfastighetslån dels fakturering avseende icke avslutade pågående arbeten.Sammantaget uppgår dessa två poster till stora belopp vilkel som nämnts innebäratt tillägget blir betydande. Generellt torde man kunna säga att företag medlåg soliditet missgynnas av förslaget. Omförslaget genomförs kommer entreprenadföretagens möjligheter att bygga upp ettstörre eget kapital att starkt försämras. Detta är allvariigt eftersom etl avmålen för många byggföretag är alt förbättra soliditeten. En god soliditet äretl villkor för risklagande inte minsl på utlandsmarknaden. Omentreprenadföretagens soliditet försämras minskar möjligheterna tillutlandsuppdrag eftersom förelag med låg soliditet som regel inte ens gestillfälle att delta i anbudsgivningen. Det framlagda förslaget till vinstdelning leder i självaverket till att det skapas två sinsemellan olika bolagsskatter med hell skildskattebas. Detta är principiellt ej acceptabelt. De ekonomiska konsekvensernahärav är otillräckligt utredda, såväl på del företagsekonomiska som på det samhällsekonomiskaplanet. Vidare har utredningsgruppen ej klart definierat vad som är"normal vinst" och "övervinst". - Redan av dessa skälavstyrks förslaget i sin helhet. Svenska handelskammarförbundel anför: Del remitterade betänkandet "En modell förvinstdelning" är ett beställningsarbete. Argumenteringen är genomgåendeknapphändig och betänkandet avviker negativt från den vanligtvis högautredningstekniska standard som betänkanden för remissbehandling brukar hålla.Handelskammarförbundel finner del anmärkningsvärt att ett så ofullständigtbetänkande lagts till grund för remissbehandling. Rubriceringenav betänkandet är helt missvisande. Förslaget innebär en ny form förbeskattning av aktiebolagens vinster. Skatten är avsedd att utgå vid sidan avden ordinarie bolagsskatten. Belänkandetkännetecknas som nämnts genomgående av allvarliga brister. Bl.a. harkonsekvenserna för företagen inte alls beaktats. Här skall endasl några exempelanföras. Prop.1983/84:50 99 Någon samhällsekonomisk analys av verkningarna av denvalda progressivitelen och dubbla bolagsskatter har gruppen inte redovisat.Inle heller har någon avvägning och samordning mellan de båda skatterna utrettseller de förelagsekonomiska konsekvenserna av den nu föreslagna skallenkombinerad med ordinarie bolagsskatt. Det dubbla systemet får effekter som ärhelt olika för l.ex. kapitalintensiva industriförelag, serviceföretag, bankeretc. Ingen redovisning av förväntade verkningar har skett i det remitteradebetänkandet. Enligtförslagel skall statliga och kommunala aktiebolag omfattas av systemet, däremotinte sådan verksamhel som bedrivs direkt av stat eller kommun. Detta innebärbland annal alt de serviceföretag som konkurrerar med den offentligaegen-regi-verksamheten får ett försämrat konkurrensläge. Detta förhållande,som direkt påverkar sysselsättningen inom servicesektorn, diskuterasöverhuvudtaget inte i utredningen. Deinternationella effekterna av etl dubbelt bolagsskatlesystem har gruppenöverhuvudtaget inte berört. Den viktiga frågan om vilka dubbelbeskattningsavtalsom omfattar en skatt av den föreslagna typen har ej behandlats. Gruppen harundvikit frågan hur ökad skattebelastning och oklara verkningar av systemetpåverkar utländska investeringar i . För den teknologiska utvecklingenär ju sådana investeringar av avgörande betydelse för vårt land. bedömning kommer förslaget om det genomförs få mycketallvarliga sysselsättningseffekter. Svenska och internationella s. k.högleknologiska företag kommer alt undvika med minskad sysselsättningsom direkt följd. Mot lönlagarfondernas skadliga konsekvenser skall ställas demånga och mycket förmånliga incentives denna typ av företag erbjuds i andraindustriländer. SIF anser att utredningsförslaget jämfört med nu kändasystem för vinstdelning är intressant. Fördelen med real vinstdelning är, tillskillnad frän flera andra modeller, bl.a. att vinsterna definieras på ettsådant sätt att produktionskapaciteten inle urholkas vid inflation. Den nu presenterade modellen från vinstdelningsgruppen ärså utformad att den efler vissa modifieringar skulle kunna ingå i avtal mellanlöntagare och arbetsgivare på olika nivåer. Modellen bör kunna utgöra ettintressant alternativ för dem som önskar införa vinstdelning. För kraftförelagen skulle ett genomförande av förslaget fåkonsekvenser som icke har berörts i betänkandet. Ett genomförande av förslagetskulle bl.a. kunna innebära alt det internationellt sett välkända s.k. svenskasystemet för produktion och distribution av elkraft med både konkurrens ochsamarbete mellan statliga, kommunala och privata företag slås sönder. Genom attde statliga och kommunala företagen undantages från vinstdelningen får dessaen avgörande konkurrensfördel jämfört med de privata företagen. Förkraftföretagen gäller vidare att dessa i särskild hög grad uppvisar storasvängningar i resultatet som nödvändiggör konsolidering under goda år.Härvidlag åberopas vad som anförts i reservation av herrar Prop.1983/84:50 100 För de ytterst kapitalintensivakraftföretagen gäller dessutom atl de föreslagna fribeloppen - fasl belopp om500 kkr. alternativt av lönesumman - är helt orimliga. Det kan isammanhanget förtjäna nämnas atl den till kapitalet hänförbara vinstförmåganför närvarande mäts med hjälp av garantibeloppet (2 %av taxeringsvärdet) ochatt delta förfarande innebär en god approximation. Utredningen har enligt sina direktiv haft att utarbeta enteknisk modell för delning av företags vinster över en viss nivå. Eftersombehovel av vinstdelning i direktiven anges vara av central betydelse för denekonomiska politiken, finns ingen anledning att granska det framlagdaförslaget från andra utgångspunkter är att det skall ingå som ett led i etlobligatoriskt vinstdelningssyslem. Mot denna bakgrund och med hänsyn till detframlagda förslagels konstruktion kan sarnfundel inte finna annat än atl envinstdelningsavgift i realiteten för berörda företag kommer att innebära en nyform av beskattning. De tröskeleffekter som uppstår till följd av bestämmelsernaom fribelopp gör emellertid att beskattningen inte får den likformighet someljest eftersträvas i skattesystemet. Risken för snedvriden konkurrens ochbehovet av kontrollåtgärder från del allmännas sida torde därigenom blibetydande. För atl bestämma underiagel för vinstdelningsavgiftenföreslår utredningen ett realt vinstmått, vilket dock inle är konsekventgenomfört i alla hänseenden. Därmed skulle införas ett för skatteområdet heltnylt vinstbegrepp. Samfundet har i sitt yttrande över realskalteutredningensbetänkande tagit avstånd från införandet av realbeskatlning, bl.a. med hänsyntill att ett redan alltför komplext beskattnirigssystem därigenom ytterligarekompliceras. Även vid ett begränsat införande av etl sådant system kvarstårdenna kritik. vinstdelningssystem enligl den föreslagna modellan kandessutom förväntas försvåra den angelägna uppgiften atl reformeraföretagsbeskattningen i stort. Två skilda syslem med samtidig tillämpning, etlnominalisliskt och ett realt, kan dessulom förutses leda till en omfattandeskatteplanering. Nästa steg i utvecklingen riskerar därför bli en utvidgning avområdet för tillämpningen av lagen (1980:865) mot skatteflykt. Utredningen borde ha tagit fasta pä dessa tydligavarningar och begärt att först få klarlägga en vinstdelnings skadlighel förekonomin. Ledamoten och sakkunnige har gjort så ochi sin reservation hårt kritiserat utredningen. Men majoriteten i utredningen avstår helt från atl taställning till om statlig vinstdelning är skadlig för landets ekonomi eller ej.Den rättfärdigar sig själv genom en inledande brasklapp, där man säger attuppdraget var "rent tekniskt" och att man "inte haft atl taställning till om vinstdelningssystem bör införas eller ej". Det finns ingen lag som tvingar en utredning alt fullföljaett uppdrag som man misstänker är skadligt för landets ekonomi. Aktiespararnafinner det därt'ör betänkligt om viktiga politiska beslut drivs fram i en"brasklappprocess". Istället behövs kurage alt stå för en egen åsiktgrundad på sakliga skäl. 1983/84:50 101 Systerhet, som egentligen är ett förslag till progressivbeskattning av företag, lar inte hänsyn till konsolideringsbehov, ej hellertill konjunkturmässiga eller andra variationer i avkastningen. Delta kommeratl påverka förelagens handlande så att företagens och koncernernasorganisatoriska uppbyggnad blir skattemässigt anpassad och inle affärmässigl.Vidare kommer företagens risktagande att dämpas och därmed även derasinnova-tiva verksamheter. Systemet bestraffar högteknologiska och konkurrenskraftigaförelag med ett ökat skattetryck. Vilka totala effekter som uppstår vid.införandel av detföreslagna vinst-systemet har inte analyserats av ulredningen. Den snävatidsramen förefaller vara ett ypperligt svepskäl till att slippa genomföra ensakligt och ekonomiskt motiverad kartläggning. Det torde, trots frånvaron av analys i betänkandet, ståklart alt riskerna för samhällsekonomiskt negativa effekter är stora och attsystemet motverkar strävandena att nå en ekonomi i balans. Ett system med löntagarfonder kommer förfastighetsförvaltningens del innebära att konkurrensläget successivt kommer attförsämras. Detta kommer att leda till successivt högre hyror. Den allvarligaste konsekvensen av löntagarfonderna äremellertid att incitamentet för långsikliga åtgärder i förvaltningen kommer attförsvinna. Ombyggnads- och reparationsverksamhelen kommer att minska med däravföljande negativa konsekvenser för såväl sysselsättningen inom byggsektorn somför fastighetsbeståndets skick. finansanalytikers förening anför: Föreningen vill börja med ett konstaterande. Denbelastning av företagens vinster som vinstdelningsgruppen föreslår är en nyföretagsskatt. I alla sammanhang där föreningens medlemmar försöker bedömaförelagens vinster är det vinst efter skatt som är av intresse och i dessakalkyler kommer givetvis en ev vinstdelningsavgift att hanteras på i principsamma sätt som nuvarande skatter. Detsamma torde gälla även i de interna kalkylersom utföres i företagen för atl avgöra lönsamheten av övervägda investeringar.Det kan vara anledning'alt framhålla denna självklarhet eftersom det ibland idebatten framkommer ett önsketänkande att vinstdelningsavgiften inte avräknasi externa och interna lönsamhetsbedömningar. Föreningen behandlar således vinsldelningsgruppens förslagsom ett förslag till en ny form av företagsbeskattning. Del nya förslagetinnebär ett försök att utforma skattesystemet så att endast de reala vinsternabeskattas. Föreningen bejakar denna inriktning men vill framhålla att ettsystem med en real beskattning, en nominell inkomstbeskattning och därutöverlönebaserade avgifter innehåller i vart fall en variant för myckel.