prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — De möjligheler som därvid slår lill buds är att ersätta deniryckexpanderade dykaren med enalmosfärsdykare (pansardykare eller bemannadundervatlensfarkost) eller med fjärrstyrd, obemannad undervattensfarkost. (Remolely Operated Vehicle). I finns en forsknings- ochutvecklingsverksamhet som innefattar flertalet av de komponenter som ingår ibemannade och obemannade farkostsyslem vartill kommer en industristruktur somär väl lämpad för sådan verksamhet. Vad som egentligen fattas, framhåller DSH,är ett inhemskt behov på avnämarsidan beroende på avsaknaden av svenskoffshoreverksamhet. Den ubåtsulveckling som under en lång följd av år pågått iSverige under ledning av marinen och med som konstruktör ochtillverkare har lett till alt ett kvalificerat ubålskunnande byggts upp inomlandet. Den ubåtsräddningsfarkosi (URF) som utvecklades vid underslutet av 1970-talel är ett resultat av denna kompetens tillämpad på en någotmindre farkost än de vanliga ubåtarna. Från ABs sida har man gjortförsök att lansera en farkost av denna storlek på offshoremarknaden. Farkostenär försedd med iryckkammare och dykarsluss för användning som transport- ocharbelsubål på djup ned till 300 m. Någon tradition då del gäller små, bemannadeundervattensfarkoster finns dock knappast i . Möjligen kan nämnas denlilla, enkla en-mansutbålen "Doppingen". Den byggdes med myckel småmedel som en liten forskningsfarkost och haranvänts av framför allt marinbiologer. Den finns f.n. på CTH där den användssom studieobjekt och kan möjligen vara embryot till mera avanceradefarkost-projekt. Prop.1983/84:10 15 Det finns inom landet betydande kunskaper om obemannadeundervattensfarkoster och om praktiskt taget alla delområden som berör dessasyslem. Flera forskningsinstitutioner och universitet bedriver utvecklingsarbetensom har anknytning till denna teknik. Vid FOA har man l.ex. under många årarbetat inom hydroakustik och undervattensnavigering saml akustisk avbildning.Inom hydroopiiken har man speciellt studerat avbildnings- ochbelysningsproblemaliken. Under senare delen av 1970-ta-let har man utvecklat enundervatlensfarkost - huvudsakligen avsedd som experiment-och forskningsplattform. Vid CTH i har man bearbetat många av deproblem som har anknytning lill fjärrstyrda farkoster som t.ex. hydrodynamiskafrågor, arbetsmetoder och verktyg. utvecklade och provadeSAAB i sin stora och myckel avancerade, obemannade undervatlensfarkost- "SAAB-SUB" - (4,). Mycket av kunnandet från flyg- ochrobotsidan med avancerad styr- och reglerleknik tillämpades i detla projekt.Med sina tre manipulatorer lorde den tillhöra de mest avancerade som någonsinutvecklats inom den civila sektorn. Inom lades projektet ned dåföretaget beslöl koncentrera sina insatser på flygsi-dan. Kunskapen ocherfarenheten från detla arbele, inklusive fältarbetet offshore, har emellertidbevarats och vidareutvecklats inom landet genom det nybildade företaget i . Här bygger och vidareutvecklar man en liten, obemannadinspeklionsfarkost kallad "Sjöugglan". Den har sålts lillsvenska marinen. Några exemplar har också blivit placerade utomlands. KockumsAB och har gemensamt bildat AB Subcraft, bl.a. för att byggaom och gå vidare med det stora "SAAB-SUB" -projektet till enavancerad farkost, kallad "SEA-DOG". Flera svenska småföretag arbetar med TV-kameror,fotografiska kameror och belysningsutrustningar (l.ex. En svensk, avancerad undervatiensmanipulator, somutvecklades av företaget i , har nuvidareutvecklats av . har på olika sätt försök gjorts alt samlalämpliga svenska industrier och institufioner för att gemensamt kunna gå in påområdet kontroll och underhåll offshore med hjälp av dykare ellerundervattensfarkoster. Dessa försök har emellertid inte rönt någonframgång. Grundläggande kunskaper finns inom landet, men erfarenheterbeträffande applikationer under vatten har varit sparsamma. Även syslem förnavigering och positionsbestämning samt undervattenskommunikalion med anknytningtill undervattensfarkoster finns det industriella förutsättningar för attutveckla i (t.ex. Amlab i ). Som tidigare påpekats är det viktigt att de som bedriverutveckling av farkostsystem eller komponenter till dessa har direktkontakt medbehov och problem i fält. Möjligheter till detta bör finnas bl.a. genom svenskaföretag såsom , med flera stora och utomordentligt välut- Prop.1983/84:10 16 rustade dykerifarlyg, elbr genom , som bl.a. ulvecklal ell eget högklassigt iryckkammarsysiem. Även marinen är av stor betydelse vid utveckling av nyleknik. Ofta har man marinens sida ställt upp med farlyg, materiel och personalför utprovningsarbeten i fält, vilket är betydelsefullt för en nation somSverige ulan egen offshoreverksamhet. 2.6.3 Verktyg och hjälpmedel Jör dykare ochundervallensjärkosler Den leknik som utnyttjas i offshoreverksamheten utgörsofta av i princip redan befintlig "landteknik", efter vissaerforderliga justeringar eller kompletteringar. gäller inte minst vad avser service, kontroll- ochunderhållsverk-samhel på undervattensanläggningar. Maskinelement ochkomponenter på sådana anläggningar har i ringa utsträckning utformatsmed hänsyn till vad som är lämpligt ur dykarens synvinkel. I sker underhålls- och reparationsarbeten på djupned till 300 m. Dessa arbetsuppgifter utförs av lätta dykare undermättnadsdykning. I sker av all yrkesmässig dykning på djupmindre än 20 m. Huvudparten sker i samband med anläggningsarbeten på broar,hamnar och vattenkraftverk. Lätta dykare kan inte uppta några reaktionskrafter frånverktyg, varför speciella anordningar måste lill. Det är ofta kallt, dålig siktoch strömt, varför en stor del av dykarens arbetsförmåga åtgår till att hållasig kvar på arbetsstället eller helt enkelt att hålla sig vid liv. medföralt stora krav ställs på verktygens utformning. De skall vara avpassade förhöga yttre tryck och korrosiv miljö samt vara lätta att underhålla ochreparera. Förhållandena i är extremt svåra, varför framgångsriktillämpning av utrustning i dessa områden brukar öppna vägen till deninternationella offshoremarknaden. Del finns inom landet institutioner och förelag somarbetar med utveckling av verktyg och annan utrustning förundervattensarbeten. Bland företagen kan nämnas , , ,, och . En vanlig uppfattning, framhåller DSH, är dock attmarknaden för dykeriverktyg är ointressant för större företag. Mycket lalar föratt det i vissa fall, l.ex. för kraftalstring till svetsutrustning och verktygför under-vattensbruk, fordras stor FoU-kapacitet under det att utvecklingen avverktygen i många fall lämpar sig bättre för småföretag. 1 av båda slagen med god kompetens för ifrågavarande uppgifter. Även FOAbesitter hög kompetens inom den teknisk-vetenskapliga forskningen beträffandeverktyg och hjälpmedel. Denna kompelens har i endast ringautsträckning tagits i anspråk inom svensk industri. AUT/CTH går i hög grad in på här berörda teknikområden.Ett nära samarbete har etablerats mellan AUT och FOA 58 vid MDC, där FOA Prop.1983/84:10 17 bedriver den dykerimedicinska forskningen och AUTangränsande teknisk forskning och utveckling. 2.6.4 Testplaltform för undervatiensysiem Inom en del svenska företag pågår teknikutveckling avutrustning respektive systemutveckling för undervattenslillämpning med siktepå kommersialisering inom offshoresektorn. Den aktuella teknikutvecklingen pågåri många fall inom mindre företag, där det ekonomiska stödet från organ typ STUvaril nödvändigt för initiering av utveckling men endast tillräckligtför utveckling fram lill prototyp. Fortsatt systemutveckling kommer i mångafall alt kräva externt finansieringsstöd. Ett flertal projekt syns nå protolypstadiet ungefärsamtidigt men efter individuella, oftast okoordinerade utvecklingsplaner. Någonaktivitet i syfte att samordna de individuella projekten har inte förekommit,men från många håll har enligt DSH hävdats alt svensk undervatlenslekniskindustri borde samverka inom ett/flera systemprojekt. Kapacitet och resurserhärför syns föreligga inom landet, men en bas för gemensamma systemprojekt harsaknats. Inför avsedd kommersialisering av aktuella system förmodasfortsatt systemutveckling nödvändig. Samverkan inom ett större systemprojektkan därför vara det optimala sättet att utnyttja framlida tillgängliga ekonomiskaresurser, som den kommersiella genomslagskraften hos den svenskasystemtekniken ökar genom samverkan inom ett större projekt. Som exempel kan nämnas projekt "Testmyggan" somf.n. är skisserat som ett svensk-norskt utvecklings- och samarbetsprojekt. Idénär att konvertera en befintlig tryckskrovsdel, "Siålmyggan", lill entestplaltform som förläggs på lämplig plats i havet utefter norsk eller svenskkust. Plattformen skall sedan användas också för slutprovning av komponenterför offshoremarknaden och som utgångspunkt för systemutveckling gemensam förflera av de i "Teslmyggan" engagerade företagen. För projektelsplaneringsfas beviljades från vardera STU och Norgesteknisk-naiurvitenskapelige forskningsråd (NTNF). Projektets målsättning ärfrämst: - att gereferenser och erfarenheter erforderliga för fortsatt teknikutveckling, - alt skapaförutsättningar för ett konkret tekniskt/kommersiellt samarbete mellan norskoch svensk industri inom den avancerade undervallens-teknologin, och - alt ge svensk undervattensindustri lillgång till deavancerade provnings resurser och erfarenheter som finns/byggs upp vid NUTEC i Bergen. Projekt "Teslmyggan" representerar möjligheler lill ett samordnat ny skapande som DSH bedömer som mycket angeläget. Projektet har också stark anknytning till andra aktiviteter, speciellt med sikte på referensan- 2 Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:10 18 läggningarmed stöd av den begränsade hemmamarknaden.DSHJinnerdet sålunda angeläget alt hålla nära kontakt med projektarbeiel underplaneringsfasen. DSH bör kunna bidra till en vidgad samverkan mellan inte baraintresserade företag utan även med vissa fackmyndigheter och forskningsorgan,som tar vara på innovaiionsmöjlighelerna genom skilda kompetenser ocherfarenheter (synergieffekter). 2.6.5 Målsättning och förslag för undervattensteknik Inom undervattenstekniken finns enligt DSH fleradelområden för nyskapande och en utvecklingsbar svensk kompetens. Utvecklingsbara områden är bl.a: - verktyg ochutrustning för undervattensarbeten, och - syslem förspaning och sökning under vatten samt fjärrstyrda farkoster. Hjälpmedel i dennautveckling är: - kvalificeraddykeriutbildning och därmed sammanhängande FoU, och - testplaltformför delvis gemensam utprovning av undervaltenssystem. I ovanstående avseenden fördelar sig kompetensen inomlandet på många olika myndigheter, forskningsorgan och enskilda företag. En delmyndigheter kan också som kompetenta beställare driva på den tekniskautvecklingen inom vissa områden. Programmet för undervattensteknik bör enligt DSHs meningsyfta till att genom grundläggande utbildning, forskning och kunskapsutvecklingförstärka den inhemska basen för utveckling av industriell kompetens inomhavstekniken. En huvuduppgift för programmet bör också vara att la vara på denstimulans och de synergieffekter avseende utveckling av ny teknik som enaktivare samverkan mellan berörda myndigheter, forskningsorgan och företag kange. - att ett programför undervattensteknik med ovan angivna syften upprättas av DSH i samarbetemed STU och andra berörda intressenter, och - att frågan omutbildning av yrkesdykare för den civila sektorn utreds av DSH och marinen isamråd med berörda intressenter. 2.7 Teknik för utforskning och tillståndskontroll av havet Programmet avseende teknik för utforskning ochtillståndskonlroll av havet syftar till att utveckla system som har enhemmamarknad, med svenska myndigheter och verk som avnämare, men som ocksåbedöms ha en internationell marknad. Förstärkt stöd lill myndigheter för sådanutveckling bedöms av DSH vara en särskilt effektiv åtgärd för industriellutveckling, genom det finansiella stödet i kombination med krävande beställare. Aktuella syslem byggs upp av olika komponenter; sensorer,kraftförsörjning, signalöverföring, signalbehandling m.m., för vilka det finnsåt- Prop.1983/84:10 19 skillig kompelens inom landet, både bland de statligaforskningsinstitutionerna och i industrin - inte minst den högleknologiskasmåindustrin. Fjärranalys är beteckningen för tekniska metoder där manpå avstånd samlar in, bearbetar och presenterar information om l.ex.naturförhållanden. Fjärranalysieknik kan delas in i grenar som rör: - sensorer(kameror, lelespekiroradiometrar, mullispektrala svepradio-melrar, lasersystemoch radarsystem), - plattformar(flygplan, satelliter, markstationer), - bearbetning(datorer, fotoregislrering etc), - presentation(bildskärmar, kartor, diagram etc). Resurser för flygfotografering, infraröd och sidiittanderadar (SLAR-kartering) från flyg finns i landet. Fotograferings- ochtermografe-ringsljänster utförs på uppdragsbasis av statens lantmäteriverk(LMV) för olika ändamål. IR/UV- och SLAR-utrustningar har iförsta hand utvecklats för att vara hjälpmedel för övervakning av olje- ochkemikalieutsläpp. Utprovnings- och utvecklingsarbeten även inom andra områdenkan göras med dessa utrustningar. SLAR-utrustningar tillverkas av ,medan övriga instrument är av utländskt fabrikat. Mullispektrala scannersfinns inte i landet men kan lånas in. Inom lasertekniken har system utvecklats vid CTH för iförsta hand mätning av lufiföroreningar. Såväl detta syslem som ett av FOAutvecklat system utprovas för mätning i vatten. För att få fram ett operativtsystem för laserfluorescens för kartering av vattenföroreningar, alger m.m.krävs vidareutveckling och försöksverksamhet. Utrustning för laserbatymetri,dvs. djupmätning med laser, har lånats in för försöksverksamhet. Mikrovågsradiometri för flygbruk finns på FOA. På CTHpågår arbete med definition av syslem för mikrovågsradiometri för vertikalsondering av temperatur och luftfuktighet i atmosfären. För att kunna utnyttjasför vattenföroreningar krävs systemutveckling. Sodar för akustisk vindmätning (vindhastighet ochvindriktning) i ytnära skikt (0-150 m) har utvecklats i av SensitronAB. Utprovning har skett. Sodarutmstningar av detta slag kan användas påplattformar i havet. För Codar, dvs. strömmätning med radar från landstaiioner,finns ingen resurs i . För utprovning är det troligt att inlåning kommeratt ske. har god tillgång lill satellitdata, främst genommottagningsresurser inom landet vid Rymdbolagets station i och mililäravädertjänsten i . En ny, avancerad mottagningsresurs är också underuppbyggnad vid () iNorrköping. För intressanta dala kan dessutom erhållas bl.a. frånmottagningsstationer i och . beräknas också få encentral mottagningsstation för en ny europeisk satellit under senare hälften av1980-talet. Prop.1983/84:10 20 Program och bearbelningsresurser för avancerad satellitdalabearbetningutvecklades under 1970-taleis första hälft. Resurser för digital bearbetning avdata finns på flera håll, l.ex. hos naturgeografiska institutionen vidStockholms universitet och hos LMV. Det stora genombrottet för bearbetning avsatellitdata kom då Rymdbolagets utrustning kunde utnyttjas förbildbearbetning och systemutveckling. Den bearbetningsresurs som f.n. planeraspå kommer också all tillåta avancerad databehandling väl i klass medRymdbolagets nuvarande syslem. De centrala bearbetnings- ochprogramutvecklingsresurserna i är därmed förhållandevisväldimensionerade och de institutionella behoven väl tillgodosedda. För data från laser- och mikrovågssystem krävs särskildabearbetnings-rutiner och systemutveckling. För befintliga system utvecklas ochutprovas bearbetnings- och presentationssystem separat. För digitalisering avfilmmaterial har ett svenskt instrument utvecklats. har nyligenlevererat en prototyp lill Rymdbolaget. På forsknings- och utvecklingssidan ligger välframme inom fjärranalysområdet. Ett exempel är utvecklingen av de flygburnaoljeövervakningssystem som används av . Vidare har fleraförsök och systemstudier genomförts inom havsisområdet. Satellitinformation(bilder) har utnyttjats rutinmässigt på för havsiskartering sedan lång lidtillbaka. Vidare har SMHl stor erfarenhet när det gäller temperaturkarteringmed flygburna infrarödsensorer. Kunskaperna inom fjärranalysområdet är begränsade tillenstaka personer vid ett flertal verk och institutioner. En breddning avkunskapsnivån är enligt DSH nödvändig. Det har vidare visat sig svårt all kunnautnyttja befintliga kunskaper och erfarenheter för utveckling av operativasystem, beroende dels på bristande samordning, dels på resursbrist. Ett nationellt mål bör vara att effektiviserautforskning och tillståndskonlroll av havet genom alt utnyttja fjärranalysen.Fjärranalystekniken bör härvid koordineras med andra informations- ochmätsystem där fjärranalysens förmåga all lämna övergripande och kompletterandeinformation las till vara. En satsning på kunskaps-, metod- och produktutvecklingbör göras. System bör tas fram som tillgodoser behov inom landet somman utvecklar metoder och system som lämpar sig för export på deninternationella marknaden. Utvecklingen bör i första hand inriktas på de sektorer somi dag har störst potential. Efter hand bör andra utvecklingsbara sektorer kunnakomma i fräga. Inledningsvis bör inriktning ske mot: - havsiskarteringoch havsisövervakning för sjöfart, isbrytning, anläggningsverksamhet ochexploatering nationellt såväl som internationellt, - ström-,isdrift- och våginformalion, speciellt inriktad mol sjöfart, lokaltrafiktcdning, energiforskning och offshoreverksamhet, - övervakning avföroreningsulsläpp och valtenkvalilelsförhållanden för miljövård ochresursutnyttjande. Denna bör kunna anpassas för nationell såväl sominternationell tillämpning. 1983/84:10 21 - vattenlemperaturkarleringför fiske, sjöräddning, cirkulations-, islägg-nings- och islossningsstudieretc. - kartläggning avnaturförhållanden för planering och forskning. För att nå de uppsatta målenbör: - fjärranalysverksamheteninom havsområdet samordnas och så långt möjligt samlas på en central instans,företrädesvis ett statligt verk med övergripande ansvar, - personellaresurser skapas för fjärranalyslillämpning, speciellt med inriktning pådefinition och utveckling av system, - kraftfullsatsning göras på utveckling inom prioriterade områden, - utvecklingsprojektdefinieras som kan ingå i statens delegation för rymdverksamhet (DFR)fjärranaiysprogram. DSH avser all la upp en diskussion med DFR och andraberörda myndigheter för alt formulera ett förslag till program för svensk marinfiärranalys. För alt kunna utnyttja och skydda havsresurserna, för attkunna planera och utföra arbete på och i havet på ett effektivt sätt krävsingående kunskap om den miljön. Denna kunskap insamlas traditionelltgenom observationer punktvis och mätningar från fasta punkter i och vid havetsamt från fartyg. Organ som på olika sätt är engagerade i mät- ochobservalionsverksam-heterna är främst , SMHl, SNV, försvaret,, , universiteten, privata konsultföretag samtlänsstyrelser och kommuner. Den pågående mätverksamheten är splittrad på mångainstitutioner. Stora vinster kan enligt DSH göras om en ökad samordning kankomma till stånd, framför allt om samordningen innebär ett ökat utnyttjande avmodern automatisk datainsamlingsteknik. Svensk havsforskning lika väl somsvensk industri skulle gynnas av en omstrukturering av mätverksamhe-terna tillett större nyttjande av permanenta, automatiska mätstationer såsom dränkbaramatpaket innehållande givare och valtenprovtagare och vid behov även trådlösatelemetrianordningar. finns ett behov av * realtidsinformation hoshamnmyndigheter, lotsväsen och sjöledningscentraler. Detta behov kantillgodoses om bl.a. nya typer av strömmätare i kombination meddatatransmissionslänkar kan tas i bruk. Programmets övergripande mål bör vara att effektiviseraden svenska mätverksamheten i havet genom att kunskapsinhämtningen ökarsamtidigt som de nya metoder som utvecklas har en hög exportpotential. Ett generelltsystem för punktmätning av vissa miljöförhållanden i havet bör utvecklas. Detinnebär en bred satsning på tekniskt utvecklingsarbete med målet attförverkliga ett system för automatisk: Prop.1983/84:10 22 - insamling avmätdata, - bearbetning avmätdata och - distributionoch delgivning av mätdata och prognoser. Genom enkla hårdvaru- och mjukvaruförändringar skallmätsystemet kunna anpassas till skilda applikationer såsom: - meteorologiskaoch oceanografiska observationsstationer till havs, - sjöfartensspeciella behov av mätningar, - energi- ochmineralutvinning lill havs, - operationerunder vatten och - militära behovav mätningar. Området bedöms av DSH som en av de specialgrenar inomhavsresursområdet där svenskt kunnande och svensk teknik kan skapainternationellt intressanta produkter. Utvecklingsarbetet delas lämpligen upp i två delar somlöper parallellt. Fortsatt utveckling av redan påbörjade produkter somhar en given marknad och som senare kan ingå som delkomponenter i ett totalsys tem. Följande produkter föreslås: - akustiskströmmälare med profilerande kapacitet och möjlighet att mäta isdrift, - akustiskvågriktningsmätare med programvara för reallidsanalys av riktningsspektra. Arbetet bör inledas med ett tekniskt utrednings- ochutprovningsarbete och därefter görs en delaljspecifikation av produkterna.Produkterna utvecklas och långtidsteslas sedan vid befintlig automatiskoceanografisk station. Utveckling av ett generellt system för punktmätningavseende havets miljösituation bör påbörjas. Arbetet bör inledas med en fördjupad behovs- ochmarknadsundersökning och därefter fortsätta med en definitionssludie av detgenerella systemet. Definitionsstudien skall syfta till en översiktligspecifikation av ett totalsystem (inkluderande allt från givare till delgivningav mätresultat och prognoser) samt en detaljspecifikation (och därmednödvändigt tekniskt utredningsarbete) av en pilotanläggning (för bruk isambandscentraler) för utprovning och testning av utrustning och funktioner itotalsystemet. Pilotanläggningen bör utvecklas och lokaliseras t.ex. till enav hamnarna i där sjötrafiken har behov av bl.a. ströminformation ochvintertid även av drivisens rörelser. Pilotanläggningen skall innehålla givare,dala-överföringslänkar och datorsystem. Del senare med kommunikationsmöjlighetmed central instans för erhållande av tilläggsinformation i form av prognoser.I pilotanläggningen skall även ingå en boj med givare och utrustning försatellitkommunikation. skall dimensioneras så att den kan utnyttjas ävenpå . Prop.1983/84:10 23 För alt utvecklingsarbetet skall ha framgång krävs enliglDSH bl.a: - ett gottsamarbete mellan företag, universitet/högskolor och institutioner liksom medmilitära utvecklingsorgan, - nära konlaktermed - och kunskap om - den internationella utvecklingen, - en godförståelse för problematiken offshore, och - all riskvilligtkapital frigörs för utveckling och kompetensuppbyggnad. Från industripolitiskaaspekter syns det enligt DSH väl motiverat alt statsmakterna ger ett omfattande stöd åt tekniskutveckling och tillämpad forskning inom detta område. Början till en utvecklingsgrupp finns redan i ettsamarbete mellan SMHl, Amlab och med visst ekonomiskt stöd från STU. DSH föreslår att medel tilldelas DSH för att tillsammansmed STU vidareutveckla och initiera arbetet enligt ovan. Det är enligl DSH avstor vikt att arbetet initieras , eftersom marknaden för produkternaredan finns och allt pekar på ett ökat behov . 2.7.3 Prospektering med seismiska metoder Med prospektering avses att med geologiska, geofysiska ochgeoke-miska undersökningar söka efter förekomster av ekonomiskt utvinningsbaramineralråvaror, l.ex. , olja, gas och lösa avlagringar. Arbetsgångeninnebär i stort övergång från översiktliga undersökningar av större områdentill allt intensivare och kostsammare arbeten inom allt mer avgränsadeområden. De svenska oljeletningsinsatserna är globalt settsynnerligen små, även om svenska företag bedriver prospektering i och iutlandet. har inget bolag, s.k. contractor, som utför seismiskaundersökningar.