prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Diagram 3:4 Utvecklingen avimportens andel av förbrukning av bearbetade varor samtrelativprisutvecklingen 19731984 IMPORTANDEL, 1973:1=100 RELATIVPRIS, 1973:;=100 (HMPl/lMPI) I I I I \ I I I-------- i-------- 1 I-------- \-------- 1 1973 1974 1975 '1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Anm. Importvägning avförbrukning enligt input-outputtabeller. Importen i cif-termer;förbrukning till mottagarpris. 1984:1 och 1984: II är prognoser. Källor: och statistiskacentralbyrån. Enligt preliminäraberäkningar ökade importen av bearbetade varor mellan halvåren 1983 ,säsongrensat sett. Större delen av denna ökning var förlagd fill Qärdekvartalet och kan tillskrivas ökad export av bearbetade varor samt ettbetydande lageromslag. Andra komponenter i importefterfrägan beräknas ha verkati importminskande riktning. Även eftersläpande effekter avrelafivprisförbättringarna för hemmaproduktionen , 1982 och torde ha hållit tillbaka importen; denna effekt pä andrahalvårets importvolym kalkyleras till drygt 11/. Härutöver trosen fortsatt normalisering av det förhöjda importinnehållet hos importensefterfrågekomponenter ha skett . minskade denimportvägda efterfrågan med . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Som nämndes tidigareökade införseln av råvaror 1982-1983. Denna ökning uppskattas preliminärt tillknappt och som framgår av tabell 3:5 är ökningen hänförlig huvudsakligentill en ökad import av råolja. Denna ökning av räoljeimporten kan återföras päen betydande tillväxt i produktionen hos svenska raffinaderier för export (setabell 3:4 i avsnitt 3.1). som importen av råolja ökade, minskadeimporten av petroleumprodukter, i synnerhet tjocka eldningsoljor (se tabell3:6). Tabell 3:6 Nettoimportav råolja och petroleumprodukter 19741984' 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Löpande priser, milj. kr. Import av råolja, netto" Petroleumprodukter Nettoimport Nettoimport av råolja och petroleumprodukter Nettoimport av råolja och petroleumprodukter i procent av BNP' priser" Nettoimport av råolja och petroleumprodukter Volymindex (1980= 100) 3405 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19108 19726 23828 24276 8705 7944 8323 8805 7421 16012 15244 15887 20742 20726 20892 700 919 1031 1303 1662 3 261 5421 5922 8578 13 285 13 550 8005 7025 7292 7502 5759 12751 9823 9965 12164 7441 7342 11410 11425 12944 13976 12965 2279027708 29073 31890 31269 31618 3,8 3,8 3,1 4,9 5,3 5,1 31006 31894 31543 3111428226 31500 27 708 22493 21309 19387 19727 111,90 115,11113,84112,29 101,87 113,69 100,00 81,18 76,91 69,97 71,20 ' Uppgifterna för1974-1982 är hämtade från utrikeshandelsstatistiken. Samtligauppgifter redovisas i SNI-termer. Export av råolja förekomendast 1974 (8 milj. ), 1975 (2 milj. kr), 1979 (86 milj. ), 1980 (58milj. 1981 (4 milj. Denuppgick till ca 90 milj. kr. och beräknas ha ökat 1983 till ca 94 milj.kr. förutses en export avråolja på 100 milj. kr. ' BNP till marknadspris. " Deflatering enligthybridindex. Importprisutvecklingenmellan och 1983 var - med tanke på devalveringarna 1981 och 1982 -förhållandevis måttlig. För den totala importen beräknas prisökningenpreliminärt fill 13,och för bearbetade varor till 15,'. Importprisökningenför bearbetade varor innebar en relafiv-prisförbättring för den svenskaproduktionen av dessa varor med 2 1/för . Utsikter för varuimporten 1984 Som framgår av diagram 3:3 förutses den efterfrågan som delvis riktas mot importen av bearbetade varorfortsätta att öka båda halvåren 1984. Ökningen beräknas tillknappt säsongrensat sett och är ' Enligt hybridindex.Motsvarande siffra för importprisindex () (ör bearbetade varor beräknaspreliminärt till . Prop.1983/84:100 58 hänförlig främst till en förväntad tillväxt av efterfrågan päinsatsvaror till exportproduktion och produktion för lageruppbyggnad. Även enökning av maskininvesteringarnaväntas verka i importökande riktning. Importefterfrägan från exporfindustrin, för lageruppbyggnadoch investeringar, förutses fortsätta att öka . För helåret 1984väntas den sammanlagda importvägdaefterfrågan växa med drygt 5 1/, vilket i sig kan förväntas leda ökning av importen med . En skattad trendtillväxt på och en återhållande effekt påimportvolymen frånrelativprissänkningar 1982 och 1983 pä , skulle leda till en ökning av importen avbearbetade varor med knappt 61/. Utöver ovannämndaeffekter beaktas även en förväntadfortsatt normalisering av det extraordinära förhöjda importin-nehållet som registrerades1983 och volymökningen beräknas således stanna vid . Som framgår avdiagram 3:4 väntas importutvecklingen leda till att importens andel avförbrukningen inom landet faller något för att sedan öka andra halvåret.Ökningen är avhängig främstav ett förväntat kraftigt lageromslag i kombination med en något mindreimportminskande effekt från relativprisutvecklingen än den som beräknasinträffa . För den totalavaruimporten förutses en volymökning pä 1983-1984. Råvaruimportenväntas öka endast drygt 1 1/. Importen av råolja beräknas öka endastobetydligt - bl. a. som följd av att exporten av petroleumprodukter ej kanfortsätta att öka 1984 av kapacitets- och strukturella skäl. Importprisutvecklingen1983-1984 förutses bli fortsatt svag. Priset pä råolja väntas bli i stort settoförändrat'. För bearbetade varor väntas importpriserna sfiga med 51/. (Relativpriset förhemmaproducerade bearbetade varor skulle därmed försämras med , då hemmamarknadsprisetpä sådana varor väntas öka med 6 1/.) Prisstegringarna för den totalaimporten väntas stanna vid (se tabell 3:5). Bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringarväntas visa ett underskott på , vilket ijämförelse med utfallet innebär ett med mer än 2/3 minskat saldo. Dennaavsevärda förbättring är i huvudsak att hänföra till ett omslag ihandelsbalansen på . Även tjänstebalansen har stärkts;den beräknas till löpande priser ge ett mer än så stort saldo.Utslaget förklaras främst av ändrad prisrelation gentemot utlandet sommedverkat till ökat sjöfartsnetto och ' I prisberäkningarna har antagits en génomsnittskursför USD pä . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 59 minskat underskott i resevalutanettot. Till viss delmotverkas varu- och tjänstebalansens posifiva utveckling av en ökning avunderskottet i transfereringsbalansen om . ; för merparten häravsvarar ett ökat negativt räntenetto. Totalt skulle bytesbalansunderskottetlikafullt minska med drygt16 miljarder kr. Överskottet ihandelsbalansens saldo beräknas förbättras med 600 milj. kr.,medan tillskottet till tjänstebalansen kalkyleras till mer än . Dettasammantaget med en ökning av underskottet i transfereringsbalansen istorleksordningen , innebär att bytesbalansens underskottväntas komma att reduceras med 900 milj. kr. 1983-1984 till ett underskott på . Handelsbalansenutvecklades överraskande starkt . Överskottet beräknas preliminärt hauppgått till ca . - en förbättring med . Som framgår av nedanstående tablå kan förbättringen i sin helhet återföras på enutomordentligt kraftig förstärkning av den reala utrikesbalansen - exportvolymensteg med hela 11,medan imponvolymen endast ökade med 1,. Bakom denna utveckling liggerdels att den inhemska efterfrågan föll tillbaka som deninternationella konjunkturen började stiga, dels att de svenskaexportföretagen gjorde opåräknat stora marknadsandelsvinster under året.Dessutom skedde exceptionellt stora exporfieveranser av fartyg och petroleumprodukter. blevterms-of-tradeförsämringen med tanke på devalveringen 1982 avsevärt mindre än väntat -importpriserna steg endast med drygt 1 %mer än exportpriserna - sannolikt en följd av att importföretagen i storutsträckning anpassade sina vinstmarginaler nedåt för att ej förlora terräng på den svenska marknaden. De svenskaexportföretagen utnyttjade till viss del devalveringen till att höjasina tidigare långt nedpressade vinstmarginaler. förutses exportvolymenöka med 3 1/och importvolymen . Försämringen av den reala utrikesbalansen ärhelt och hållet hänförlig till fartygen - räknat exkl. fartyg beräknas export volymenstiga mednärmare och importvolymen med inemot . bedöms den inhemskaefterfrågan utvecklas mer i takt med omvärlden somexportföretagen även 1984 torde öka sina marknadsandelar utomlands. En viss förbättringav bytesvillkoren bedöms ske - helt och hållet hänförligtill handeln med råvaror. Prisutvecklingen för svenska exportråvaror synes nämligen bliförmånlig som priserna på råoljaoch petroleumprodukter bedöms bli stabila. För bearbetade varor förutses docken något snabbare prisutveckling på importsidan än pä exportsidan - delvis som en fördröjd effekt avdevalveringen 1982. Denna utveckling av den reala utrikesbalansenoch bytesvillkoren beräknas resultera i en ytterligare förbättring avhandelsbalansen . Överskottet kalkyleras komma att uppgå tillnärmare . - en förstärkning med ca 600 milj. kr. Råvaror exkl. råolja- och petroleumprodukterExportvolymImportvolym Procentuell förändringfrån föregående år Råvaror exkl. råolja och petroleumprodukterExportpriserImportpriser 22 721 113 190 90469 6 723 26457 19734 -0,6 12,3 13,0 -2,9 12,0 15,3 -0,7 4,8 5,5 -6,6 -0,5 13,1 13,7 -0,6 11,4 12,1 -0,9 14,0 15,0 -8,6 -1,5 11,7 13,4 -1,0 12,2 13,3 Den fortsattaförbättringen av det internationella fraktmarknadsläget som kunde skönjas undersommaren 1983, och som då väckte förhoppningar om ett mer betydande nivålyftav fraktsatserna, har fallit tillbaka fill en lägre nivå ,men med priser som generellt är högre än för ett är sedan. Den svaga ochinstabila fraktmarknadens priser är dock fortfarande i vissa fall ej enskostnadstäckande. Mest positiv har utveck- lingen varit för tanktönnaget med ökadefraktsatser även . Bidragande orsaker härtill är en ökadoljehantering och de politiska oroligheterna i Mellanöstern.Torrlastmarknaderna har, trots tidvisa indikationer på viss förbättring, underåret utvecklats otillfredsställande, och en normal säsongmässig ökning efterhösten kan eventuellt utebli. Fraktuppgängen, förstärktav dollarns kursuppgång i kombination med devalveringen , har försvensk del medfört en ökning av sjöfartsnettot mellan de tre första kvartalen1982 och 1983. beräknas denna ökning till i värde eller1,. Härvid uppskattas ökningen av sjöfartstjänster, netto -sjöfartsnettots största delpost - till . En fortsatt försiktigförstärkning av fraktniväerna är att vänta 1984 som följd av en förutsattuppgång i världshandeln på . Det är framför allt till olje- ochjärnmalmsfrakterna som förhoppningarna knyts. Fraktprisuppgången torde kunnage en betydande ökning av det svenska sjöfartsnettot även . I tabell3:7 har införts en ökning om i löpande priser eller ca . Tabell 3:7 Bytesbalansen 1980-1984 Milj.kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Korrigering av handelsstatistiken" Sjöfartsnetto Resevaluta, netto Övriga tjänster,netto Bytesbalans för varor och tjänster Avkastningav kapital, netto därav räntenetto: staten och övriga Bytesbalans för varor tjänster och transfereringar'' 131001 144876 168131 210603 230020 141697 146042 173928 199604 217760 1166 - 5797 10999 12260 -18823 -13796 -22476 - 6132 - 5250 - 8826 -12483 -16 714 -20605 -22460 ' Exkl. korrigering av handelsstatistiken. "Nettot av återutförsel och äterinförsel, korrigering av SAS flygplansimport, i utlandetdirekt landad fisk, rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport samtför 1980, 1981 och 1982 korrigering för oljeriggar. ' Inkl. korrigering av handelsstatistiken. ''Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Prop.1983/84:100 62 Den svenska krondevalveringen sammantagetmed hushållens sjunkande realadisponibelinkomster har minskat bruttoutflödet av resevaluta under de tre första kvartalen 1983 ivolym jämfört med samma period 1982.För hela 1983 bedöms charterresandet minska med och prognosen påresevalutautflödet indikerar en volymminskning om . Även i nominella termer förutses en nedgång. Denna är beräknadtill 1,. Det förbättrade relativa prisläget för turism i Sverigehar för de tre första kvartalen1983 resulterat i en ökning av antalet utländska gästnätter i landet med jämfört med samma period1982. Inflödet av resevaluta ökade i volym. För helåret 1983väntas volymtillväxten stanna vid . I löpande priser motsvarar detta25%. Det negativa resevalutanettot skulledärmed bli . 1983, en förbättringav saidoposten med . jämfört med föregående år. Ökningen av antalet charterresenärer 1984 haruppskattats till av resebyråföretagen. Denna volymtillväxt beräknas blineutraliserad av en ökad sparsamhet från resenärerna på destinationsortenvarför någon volymförändring av turistutgifterna ej är att vänta. Ökningen i löpandepriser bedöms bli . Inflödet antas fortsätta att växa i positiv riktning medca , vilket skullemedföra att det negativa resevalutanettot reduceras till 3,1 miljarderkr. Nettot av avkastningen på kapital har beräknats till-15,. , vilket är lika med en försvagning pä ca 3miljarder kr. i förhållande till 1982. Försämringen beror helt på en ökning avunderskottet i räntenettot. En lägre internationell räntenivå har dockbegränsat effekterna av en större uUandsskuld och stigande dollarkurs påräntebetalningarna till utlandet . väntas en förändring om-1,, vilket skulle ge ett netto pä -16,7 miljarder kr.Prognosen förutsätter dels en lägre räntegenererande nettoupplåning 1984 om 10miljarder kr., dels en i tillämpliga fall rörlig räntesats på , vilket ijämförelse med 1983 innebäroförändrad räntenivå. Posten övrigatransfereringar netto, vars största delpost är u-landsbi-ståndet, visar ettökat underskott såväl 1983 som 1984. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 63 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industriprodukfionenberäknas preliminärt ha ökat 1982-1983 att jämföra med en minskning på 1981-1982. Bidragande till den betydande återhämtningen var framförallt det kraftigaefterfrågefillskott från utlandet som kom den svenska industrin till del under1983. En återkommenmarknadstillväxt gav i förening med kraftigt ökade marknadsandelar päexportmarknaderna en volymökning av industrivaruexporten (exkl. varv) med101/1982-1983. De olika delkomponenterna i hemmaefterfrågandäremot minskade genomgående . Vad gäller den privata konsumtionenkom efterfrågebortfallet att bli betydande och även maskininvesteringarnafortsatte att falla. Utvecklingen av dessa efterfrågekomponenter, sombåda har stort importinnehåll, bidrog till att importökningen blev mycketmåttlig . En annan faktor som likaledes bidrog till importens svagatillväxt var en viss ökning av den svenska industrins marknadsandelar på hemmamarknaden. Dessaandelsvinster kan återföras på denrelativprishöjning som drabbat importvarorna efter kronans devalvering ioktober 1982. Den betydande fillväxten av exportefterfrägan tillsammansmed effekterna av importsubstitufionen har sålunda möjliggjort den avsevärdahöjningav produktionsnivån inom den svenska industrin som ägde rum under 1983.Produktionstillväxten för bearbetade varor var något starkare än dengenomsnittliga produktionsökningen inom industrin. Såväl massa- som pappersindustringenomförde avsevärda produktionshöjningarjämfört med , 28 1/resp. . Dennaproduktionsnivå bibehölls sedan i stort sett . Endast varvsindustrin ochjärnmalmsgruvorna har sänkt produktionen jämfört med . Procentuell volymförändringfrån föregående år -14,1 -19,4 -30,5 -19,5 -12,7 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrott -17,3 Järn- och stålverk" 38./.3841 -14,5 -4,0 ' Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. " Inkl. hyvlerier ochträimpregneringsverk. ' Inkl. smöijmedels-,asfalt- och kolproduktindustri. ' Inkl. båtbyggerier. Orderingången frånufiandet som varit stadd i tillväxt var fortfarandestigande . Hemmaorderingången som under samma periodsuccessivt sjunkit torde däremot ha varit fortsatt svag. Förtillverkningsindustrin sammantagen verkar möjligheterna till en fortsattproduktionstillväxt goda. Här har antagits en exportökning avbearbetade varor med 61/1983-1984, nära nog lika stor som fillväxten1982-1983. Rävaruexporten däremot förväntas gå in i ett lugnare skede under1984. Den inhemska slutliga efterfrågan förutses bli i det närmaste oförändradunder 1984, framförallt beroende pä att den privata konsumfionen beräknasminska ytterligare något. Däremot beräknas lager-utvecklingen vända fill enuppbyggnad och lämnar därigenom ett klart positivt bidrag fillefterfrågeutvecklingen. Industriproduktionen beräknas härigenom öka 4 1/2%1983-1984. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Avsättningsläget för densvenska järnmalmen försämrades dramatiskt i samband med enmycket snabbt fallande stålefterfrågan inom EG. Stålproduktionen inom EG densvenska huvudmarknaden -begränsades kraftigt och var omkring 20%lägre än ett är Malmleveransema från Sverige sjönk med ca 25%1981-1982 räknat i volym vilket var betydligt mer än EG:s genomsnittliga minskningav stålproduktionen. Malmleveranserna var mycket svaga ännu i böljan av 1983och malmsäljarna var inställda på en minskning av leveranserna för hela 1983jämfört med1982. Utvecklingen blev en annan, leveranserna sköt fart och komför året som helhet att öka jämfört med . Det var emellertidinte pä EG-marknaden som malmförsäljningarna var mest framgångsrika. Visserligen kundede svenska malmsäljarna åter öka sina marknadsandelar något men malmefterfråganvar totalt sett vikande eftersom stålproduktionen - trots en viss uppgång underloppet av 1983 -blev lägre än . Det var i stället till statshandelsländernaoch till utomeuropeiskaländer, bl.a. , som exporten kraftigt kunde öka. Av de olikamalmkvaliteterna var det särskilt kulsinter som rönte stark efterfrågan vilketi stor utsträckning kan återföras på att priset på denna räknat i dollar sjönk mer än för övriga malmkvaliteter. Exportpriserna per viktenhet uttryckta i svensk valutasteg emellertid kraftigt främst somen följd av dollarkursens utveckling och en stark förskjutning mot malmkvalitetermed högre förädlingsgrad. Malmbrytningendrogs ned särskilt kraftigt vilket skedde i syfteatt minska fillväxten av malmlagren. Brytningstakten var fortsatt låg också iböljan av 1983 för att sedan långsamt stiga. Jämfört med genomsnittetför 1982 blev produktionen dock 1983 lägre varför en markant nedtrappning kunde skeav lagren. Den efterfrågeuppgängför stål som börjat ge sig till känna 1983 förutses förstärkas under1984. Tillväxten för EG:s stålindustri beräknas emellertid bli tämligenbegränsad och därmed också avsättningsmöjligheterna pä den svenska malmenshuvudmarknad. En ökning av järnmalmsexporten på 3 ä har dock bedömtssom möjlig. Eftersom malmlagren var små vid slutet av 1983 ärmöjligheterna för ytterligare reduceringar mycket små. En ökning avmalmbrytningen krävs sålunda och den beräknas bli betydande - - 1983-1984. De svenskasågverkens avsättningsmöjligheter har påtagligt stärkts ,framförallt beroende pä de tvä devalveringarna av kronan och 1982.Marknadstillväxten har varit måttlig under såväl 1982 som 1983 ochexporttillväxten har till största delen uppkommit genom kraftiga andelsvinster. Till följd av devalveringarna avkronan samt den successiva apprecieringen av den amerikanska ochkanadensiska dollarn har de svenskaförsäljningspriserna på trävaror kunnat hållas mycket konkurrenskraftiga, i synnerhet gentemothuvudkonkurrenterna i och Canada.Relativt de finska exportpriserna har de svenska exportörerna fram till Qärde kvartalet 1983 sänkt sina försäljningsprisermed sammanlagt . Gentemot kanadensiska såverk har relativprissänkningen förmodligen varit ännu större. Denkonkurrenskraftiga relativ-5 1983/84. Prop.1983/84:100 66 prisnivå som etablerades och förstärktes under1982 har, trots en förhållandevis snabb ökning av de svenska försäljningspriserna,härmed vidmakthållitsäven . Jämfört med ett genomsnitt , dvs.strax före kronans devalvering , beräknas de svenskaexportpriserna ha ökat med 23 1/fram t. o. m. Qärde kvartalet 1983. Framföralltpå furukvaliteterna har prisökningarna varit starka. Liksom fallet varunder 1982 var det i hög grad utvecklingen på den brittiska trävarumarknadensom bidrog till goda försäljningsutveckling. skeddedessutom en stark återhämtning av nybyggnadsaktiviteteni och . Även till den allt mer betydelsefulla egyptiska marknaden har skeppningarna ökat kraftigt. Starkare än konsumtionstillväxten avträvaror pä exportmarknaderna bidrog dock den positiva utvecklingen avSveriges marknadsandelar.Framförallt , men till viss del även har förlorat andelar. Densvenska trävaruexporten beräknas frän 1982 ha ökat med 10 1/till 1983, ca 8,2milj. Skeppningarna skulle därmed i det närmaste ligga högre än bottenäret 1981. Exportprisernaberäknas ha stigit 1982-1983. Trävaruefterfråganpå den inhemska marknaden, vars betydelse är drygt hälften avexportens, synes återigen ha stigit något . Leveranserna har emellertid uppvisatförvånansvärt små variationer under de senasteåren trots den minskade aktiviteten i småhus- och frifidshusbyg-gandet. Den mättliga försäljningsökning sominträffat 1983 torde dock till stordel vara ett resultat av en påfyllning av trävarulagren i grossist- och handelsleden, där lagerneddragningarna varbetydande under såväl 1981 som 1982, Till följd av dekraftigt ökade leveranserna vände produktionsutvecklingen inom sågverksindustrin uppåt mot slutetav . Produktionen drogs därefter successivt upp och nådde en topp underfjärde kvartalet 1982. har produktionstakten i stort sett legat kvarpå denna höga nivå, säsongrensat sett. beräknas drygt 111/2 milj. kbm. ha sågats motsvarande enproduktionsökning pä 7 1/1982-1983. Trävarulagrenhar därmed dragits ned ytterligare och befinner sig 83/84på en historiskt sett mycket låg nivå. bedömsnybyggnadsaktiviteten kunna fortsätta att öka i såväl FörbundsrepublikenTyskland som men även i viss män pä andra häll i , om än fränen utomordentlig låg nivå. På den för svenska sågverksindustrin indirekt viktigaamerikanska marknaden ökade byggandet avsevärt under framförallt första halvåret 1983.Efter en svacka bedöms en fortsatt uppgång inybyggnadsaktiviteten i som trolig.Förutsättningarna för en uppgång liknande tidigare toppar synes dock vara sämretill följd av de fortsatt höga räntenivåerna som bromsar efterfrågan på nya bostäder i . Här antas dock att balans i stort sett kommer att råda pä dennordamerikanska Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 67 Sannolikheten för att det skall blinämnvärda skepp-ningar av överskottskvantiteter från ochCanada till den europeiska marknaden bedöms därmed som liten. Vad gäller de finländskasågverkens möjligheter att återta andelar så är förutsättningarnamycket svårbedömda. I sig verkar det virkesavtal som slöts hösten 1983gynnsamt kunna bidraga till att åtminstone i viss grad bättra på deraskonkurrenssituation gentemot svenska sågverk. Avverkningarna däremot går fortsatt trögt ochberäkningar pekar mot att en endast måttligproduktionsökning skall kunna realiseras 1984. Den svenska trävaruexporten har bedömts öka med 41/2%i volym 1983-1984. Denna volymökningframstår som måttlig med tanke på att marknadstillväxten beräknas till 2-3%under 1984. Exportprognosen har i själva verket fått bestämmas från utbudssidaneftersom sågverkens produktionskapacitet inte väntas medge att produktionenhöjs med mer än ca 0,6 milj. kbm,vilket motsvarar en ökning med 5 1/. Trävarulagren som reducerats kraftigtunder såväl 1982 som 1983, bedöms endast marginellt kunna dras ned ytterligareunder 1984. På hemmamarknaden bedöms avsättningen bli i stort settoförändrad . förbättrades efterfrågan pä produkter fränden svenska pappersindustrin. Orderingången som steg kraftigt ochi böljanpä 1983 mattades dock något . Företagens orderstockar harlikväl stigit oavbrutet sedan slutet pä 1982, men de är fortfarande vid1983 års utgång kring lägre än föregående konjunkturtopps nivä. däremotminskade den västeuropeiska efterfrågan på papper något. För gruppenpapper och papp totalt sett kom importbortfallet på EG-marknaden att uppgå fillca 11/, 1981-1982. Totalt sett minskade den svenska exporten av papper och papp drygt 41/2%1981 1982, en minskning som till stor del kan återföras på den kraftiga nedgångeni exporten av tidningspapper.