prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Etl förelag som bedriver handel med värdepapper får alltså grundainflations-avdraget enligt 5 8 pä värdel av aktierna men inte pä värdet avl.ex. Obligationerna beaktas i stället vid tillämpning av 6 §. Vid beräkning av den reala vinslen skall det nominellaresultatet 1. ökas med ell belopp motsvarande förelagels monetäraskulder vid beskattningsårets ingång multiplicerat medbeskallningsårels inflaiionslal Prop.1983/84:50 96 2. minskas med ett belopp molsvarande företagels monetäralillgångar vid beskattningsårets ingång mullipliceral med beskattningsårets inflaiionslal. De monetära skulderna är 1. växel-,leverantörs-och skalleskulder, 2. upplupnakostnader och förulbelalda intäkter, 3. förskott frånkunder, 4. avsatt tillpensioner, 5. avsättningartill investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond ochannan liknande fond samt 6. övriga skulder. Sommonetära skulder räknas belopp som under beskattningsåret utskiftats tillföretagets ägare. De monelära tillgångarna är 1. kassa-ochbanktillgodohavanden, 2. obligationer,lånefordringar och liknande lillgångar, 3. växelfordringaroch kundfordringar, 4. förulbelaldakostnader och upplupna intäkter, 5. förskott tillleverantörer, 6. värdet av inte färdigställdabyggnader, markanläggningar och inventarier som inte ulgöromsättningstillgångar i rörelse samt 7. övrigafordringar. Sommonetära tillgångar räknas beskattningsårets nominella resultat om det ärpositivt samt vad förelaget uppburit under beskattningsåret för aktier somulgelts i samband med ökning av förelagels akliekapilal. Råderintressegemenskap mellan ell företag som erlagt betalning för utgivna aktieroch det företag som ökat sitt akliekapilal skall det erlagda beloppet dock inleräknas som monelär tillgäng. Vad nu sagts om vad som uppburils vid ökning avaktiekapital gäller också i fråga om ökning av insatskapital i ekonomiskförening. De monetära skulderna får inle las upp lill lägre värdeoch de monelära lillgångarna får inle tas upp lill högre värde än vad de tagitsupp till vid räkenskapsårets ingång. Som diskuterats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.2.2) kan den reala transformeringen av del monelära kapilalet utföras på tvåolika sätt. Den ena metoden, som valls av realbeskaltningsutredningen, är attdela upp samtliga räntor i en real del och en inflalionsdel. Endasl den realadelen av räntan är skaltepliklig resp. avdragsgill. Storleken av fordringar ochskulder pä balansdagen saknar i princip betydelse. Med tillämpning av realbeskaltningsutredningens metod lasinle hänsyn till negativa realräntor, dvs, till räntor som understigerinflationen. Den som fåll låna ränlefrill beskallas alltså inle för dennaförmån och långivaren får inte något avdrag för sin av infiationen föranleddaförlust, måste, åtminstone om man endast ser lill beskattning avnäringsverksamhet, betecknas som en nackdel. En annan nackdel med den avutredningen förordade metoden är all den förutsätter en individuell behandlingav varje räntebärande län. Del kan bli myckel arbetskrävande alt dela uppsamtliga ränteutbetalningar under ell år i en realräntedel och eninflationsdel. Den andra metoden för behandling av del monelära kapitalelär att utgå Prop.1983/84:50 97 frånslorleken på företagets tillgångar och skulder i stället för räntorna. Ävendenna melod har vissa svagheter, t, ex, svårigheten atl med säkerhet avgöra hurstora tillgångarna och skulderna är . Av skäl somredovisats i det föregående har emellertid denna s.k, balansmetod ansettslämpligast för vinstdelningens vidkommande. Balansmetoden kan sägas bygga påantagandet att de i balansräkningen upptagna lillgångarna och skulderna på etttillförlitligt sätt speglar företagets finansiella situation . Mot bakgrund av detanförda anges i första stycket punkt 1 att som lilläggspost ivinstdelningssystemet skall redovisas ett belopp motsvarande produkten avföretagets monelära skulder och inflalionstalet. representerar- i förening med det fulla avdraget för räntekostnaderna - den inflationsvinstsom företaget gjort på sina skulder. I konsekvens med detta skall det nominellaresultatel er\\ig\. första stycket punkt 2 minskas med produkten av demonelära tillgångarna och inflalionstalet. De i andra stycketuppräknade skuldposterna torde inte föranleda några störregränsdragningsproblem. All avsättning lill investeringsfonder och liknande fond till skillnad från fria obeskattade reserver - tagits med beror på altavsättningen minskat underiagel för beräkning av vinstdelningsskatlen (jfr 38). En annan behandling av fondavsättningen skulle vidare göra det mindreattraktivt att ta fonden i anspråk för investeringar. Om fonden inte skulleräknas in bland de monetära skulderna skulle nämligen fondutnyttjandet ökaföretagets monetära underskott (eller minska del monetära överskottet). Ensådan inlåsningseffekl har olämplig. Somskulder räknas inte reserver som inte ansetts avdragsgilla vidinkomsttaxeringen. Poster av della slag skall behandlas som eget kapital. I konsekvens med atlbelopp som under beskattningsåret betalats för nyemitterade aktier skall räknassom monetär tillgång föreskrivs i tredje stycket alt utskiftat belopp skallräknas som monelär skuld. Avgörande för skuldberäkningen är hur slort beloppsom faktiskt skiftals ut under räkenskapsåret. 1fiärde stycket anges vad som avses med monetära tillgångar. Beräkningen avslorleken av dessa poster hänför sig till förhållandena vid räkenskapsåretsingång. Detta överensstämmer med vad som gäller i fråga om inflationsavdrag föranläggningar och lager. Vad gäller de poster somåterfinns i fiärde stycket punkterna 1-3 torde några gränsdragningsproblemknappast behöva uppkomma. Till banktillgodohavanden hör bl.a. medel päspärrkonto för investeringsfond hos . Som redan framgått skallinflationskorrigeringen för pågående arbeten ske enligt 5 8 och inle enligt 6§. Fjärdestycket punkt 4 gäller förulbelalda kostnader och upplupna intäkter. Somförulbelalda kostnader räknas exempelvis den del av en av företaget gjordförskottsbetalning avseende hyra eller ränta som hänför sig 7 1983/84. Prop.1983/84:50 98 till tiden efter del ifrågavarande räkenskapsårets utgång.Upplupen intäkt kan sägas avse det motsatta fallet, nämligen alt förelagetsjälvt är faslig-helsägare eller längivare och hyran resp. ränlan betalas iefterskott. Posten i fiärde stycket punkt 5, förskoll lillleverantörer, avser såväl förskott för varor och tjänster som förskott isamband med förvärv av anläggningstillgångar. innebär all förskottavseende invenlarier, som ännu inle levererats vid balansdagen, eller avseendebyggnader, som ännu inte är färdigställda, kommer attredovisas som fordran. Som monetär tillgång skall likaså er\\igt. Jjärdestycket punkt 6 behandlas värdet av anläggningar - byggnader, markanläggningaroch invenlarier - som är under uppförande eller tillverkning i egen regi ochinle ulgör omsättningstillgångar i rörelse (jfr kommentaren till 4 8). Den i fiärde stycket punkt 7 angivna posten övrigafordringar kan avse både långfristiga och kortfristiga fordringar och län lillsåväl utomstående som företagel närslående personer. För atl gynna förelag med '!tel egel kapital men höglönsamhet föreskrivs i femte stycket atl bes . 'ittningsårels nominella vinstskall räknas som en monetär tillgång. Med nominell vinst avses den statligtbeskattningsbara inkomsten efler korrigeringar enligl 3 8 (om resultatel blirpositivt). Som monelär tillgäng skall vidare räknas vad som under beskattningsåretinbetalats för nyemitterade aktier. Avsikten är att främja anskaffningen avriskvilligt kapital. Någon anledning atl premiera överflyllning av kapital fränetl förelag till ett annal inom samma företagsgrupp föreligger dock inte. Avdenna anledning beaktas inte vederlag för nyemitterade aktier som erlagts avl.ex. Det är därvid tillräckligl alt intressegemenskapföreligger antingen före eller efter ökningen av aktiekapitalet. Molsvarandegäller också vid ökning av insatskapitalet i en ekonomisk förening. Del är givet att värderingen av tillgångar och skulder kange upphov till skilda meningar. Fordringar kan vara ivistiga och del kan ocksåvara osäkert om gäldenären har förmåga alt infria sin förbindelse. Vad gällerbalansräkningens passivsida gäller det givetvis atl först skilja mellan verkligaskuldposter och poster som har karaktär av eget kapital (vinstdispositioner).Därefter måste skäligheten i värderingen av skuldposternas storlek bedömas.Värderingsproblem kan uppkomma exempelvis vid beräkning av Ivistiga skulder,skulder i utländsk valuta och den belöpande inkomstskatten. Enligt sjätte slyckel får skulder inte las upp till lägrevärde och tillgångar inte till högre värde än vad de tagits upp till vidräkenskapsårets ingång. Den ingående balansräkningen, vilken för företag sominte påbörjat sin verksamhet under räkenskapsåret motsvarar det föregåendeårets utgående balansräkning, blir alltså avgörande för värderingen. Denna värderingsregelär i hög grad ägnad att motverka en felaktig värdering av de monetära posterna.En alltför hög värdering av en fordran eller en för låg Prop.1983/84:50 99 värdering av en skuld leder normall lill att denbeskattningsbara inkomsten ökar. I dettasammanhang bör också erinras om att en ökning av de monetära tillgångarna genomförsäljning av l.ex. lagertillgångar inte medför alt underlaget förvinstdelningen minskar. Avdragsbeloppet enligt 6§ är lika stort som det avdragsom går förlorat vid tillämpning av 5§. nämnda omständigheter i förening medalt del är lillgångarna och skulderna vid räkenskapsårels ingång som äravgörande för bedömningen gör atl risken för manipulativa åtgärder måstebetecknas som förhållandevis liten. Med beskattningsårets inflaiionslal avses det tal somuttrycker den allmänna prisutvecklingen sedan föregående är. Beräkningen av den allmänna prisutvecklingen skall görasmed ledning av en på konsumentprisindex grundad indexserie. Regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer fastställer åriigen omräkningstal enligt 48och inflationstal enligt 5 och 6 8§. Vid beräkning av omräkningstal och inflalionstal skalläven etl brutet räkenskapsår anses sammanfalla med året närmast företaxeringsåret. Omfaltar beskattningsåret annan tid än ellerlaxeras förelaget motsvarar en tolftedel av del för helårfastställda talet. Molsvarande justering skall göras vid beräkning av fastfribelopp. I första stycket anges att inflationstalet uttryckerförändringen i det allmänna prisläget mellan beskattningsåret och det närmastföregående året. Den i andra stycket omnämnda indexserien överensstämmermed den indexserie som ligger till grund för beräkning av realisationsvinst vidfastighetsförsäljningar. Omräkningstalen i indexserien fastställs ärligen iaugusti månad av RSV. Omräkningstalet för det aktuella året (är n) sätts fill1,00. Omräkningstalen beräknas som kvoten mellan å ena sidankonsumentprisindex för juli månad år n och å andra sidan genomsnittligtkonsumentprisindex för samtliga månader under det tidigare året. I syfteatt förenkla beräkningen av inflationsavdrag m.m. föreskrivs i tredje stycketatt samtliga beskattningsår som är föremål för bedömning vid etl visst årstaxering skall anses sammanfalla med kalenderåret närmast före taxeringsåret.Omfaltar företagets räkenskapsår än skall dockinflationstal och fast fribelopp justeras uppåt så atl de motsvararen tolftedel av de för helår fastställda talen. Vid kortare räkenskapsår skall inflalionstalet och fribeloppet justeras nedåt på sammasätt. Vinstdelningsunderlaget avrundas nedåt till helt tusentalkronor. Vinstdelningsskatt utgår i hell anlal kronor, varvid örelal bortfaller.Beleckningar som används i kommunalskallelagen (1928: 370) och lagen 1983/84:50 100 (1947:576)om slallig inkomslskall har samma betydelse i denna lag om inle annal angeseller framgår av sammanhängd. första och andra styckena ges regler om avrundning av vinsldelningsunderlagetoch skallen. Medhänsyn till kopplingen mellan inkomstbeskattningen och vinsldelningen är detgivet att reglerna om vinstdelningsskalten i terminologiskt hänseende knyter antill beteckningarna i KL och lagen om statlig inkomslskall. En bestämmelsehärom har tagils in i tredje stycket. 9 och 10 §§ 98Ett företag som enligl I § skall erlägga vinsldelningsskali är skyldigt alt isin självdeklaration lämna uppgifter till ledning för beräkning avvinstdelningsunderlag. Uppgifterna skall lämnas på blankell enligl formulärsom fastställs av riksskatleverket. 10§ Bestämmelserna i taxeringslagen (1956:623) om laxering för inkomst ochförmögenhel skall gälla i fråga om bestämmande av vinsldelningsunderlaget.Beslämmelserna om särskilda avgifter i nämnda lag skall dock inte tillämpas.Ändras taxeringen lill statlig inkomstskall genom dom av länsrätt, kammarrätteller regeringsrätten skall domstolen även besluta om den ändring avvinstdelningsunderlaget som föranleds av detta. I fråga om debitering ochuppbörd av skallen gäller beslämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Vidarefillämpas 51 8 lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen(1981:691) om socialavgifter på vinstdelningsskalten. Dock fårriksförsäkringsverket som förskoll lillgodoföra sig avsumman av den vinstdelningsskalt som kan beräknas bli debiterad under året.Riksskatleverket skall före utgången av juli månad lämna riksförsäkringsverketuppgift om den beräknade skatten. Underlagetför vinstdelningsskalten bör fastställas i anslutning till inkomstbeskattningeni första instans, närmare bestämt av den taxeringsnämnd som handhar företagetstaxering lill stailig inkomstskatt. Med hänsyn till de många korrigeringar sommåste göras för alt förvandla den slalligl beskattningsbara inkomsten lillvinstdelningsunderlag är det nödvändigt att företaget lämnar sinavinstdelningsuppgifter på en särskild, av RSV fastställd blankett. Exempelvismåste i den allmänna självdeklara-fionen lämnas uppgift om företagetssammanlagda beskattningsbara inkomst vid taxeringen till kommunalinkomstskatt, även om denna laxering skall ske på annan ort. Blanketten börkunna utformas så atl företag med reala resultat som klart understigerfribeloppel inte skall behöva utföra samtliga korrigeringar. För etl stortantal företag torde det sålunda vara möjligt alt snabbt slå fast atl denbeskattningsbara inkomsten ökad med slimulansavdrag, bokslutsdispositioner o.d.samt inflationstillägg för monelära skulder är mindre än fribeloppel. I dessafall saknas anledning all beräkna slorieken av inflalionsavdragen avseendeföretagels olika tillgångar. Genomhänvisningen lill taxeringslagens (1956:623) regler blir de bestämmelser om t.ex. besvär och eftertaxering, som gäller beiräffande den 1983/84:50 101 statliga inkomstskallen, tillämpliga även i fråga omvinstdelningsskallen. I likhei med några remissinslanser anser jag. somfidigare framhållils, däremot all de skatteadministralivä sanktionsätgärdernainle är utformade sä all de utan ändringar kan tillämpas påvinstdelningsskalten. Reglerna om t. ex. skailelillägg skall alltså inte gällai fråga om felaktiga eller ofullständiga uppgifter rörande underiagel förvinstdelningsskalten. Vidare regleras skyldigheten för skattedomslol alt isamband med ändring av taxeringen till slallig inkomstskatt göra enföljdändring i fråga om vinstdelningsunderlaget. Vinstdelningsskalten bör debiteras och betalas enligtuppbördslagens (1953:272) regler. Vinstdelningsskatlen för ell visst år kommerdärmed att ingå i den slutliga skall som påförs företagel året därpå.Överföringen lill AP-fonden bör ske på samma sätt som i fråga omtilläggspensionsavgifter som uppbärs i form av egenavgifter. Enligt dessaregler får varje är lillgodoföra sig de under föregåendeår debiterade avgifterna. Här bör emellertid verket ges rätt att uppbära ettförskott för att inte en alltför stor förskjulning skall ske avmedelslillförseln. Denna räll bör avse en viss andel av den skall som pågrundval av de i deklarationerna lämnade uppgifterna kan beräknas bli påfördunder året. Andelen kan lämpligen bestämmas till . En någorlundalillföriillig beräkning bör kunna göras före utgången av juli månad. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid laxering. Därvid iakttas följande. Lagen tillämpasinle vid laxering för beskattningsår som har börjat före ikraflträdandd. Vid omräkningenligl 4 8 skall byggnader och markanläggningar, som anskaffats före ingångenav är 1973, anses anskaffade är 1973. Vinstdelningssystemet är avsett atl börja tillämpas vid1985 års taxering. För företag med kalenderåret som räkenskapsår kommer alltsåde föreslagna reglerna att gälla på det räkenskapsår som börjar den I januari1984. För förelag med brutna räkenskapsår skallvinstdelningsskalten inte tillämpas vid laxering. Den skall fillämpasi fråga om räkenskapsår som börjar eller . Vid beräkning av reala avdrag på byggnader ochmarkanläggningar skall anskaffningsvärdena räknas upp med hänsyn till denallmänna prisutvecklingen . I del sammanhängd mäsleställiping tas lill i vad män anskaffningsvärden, som hänför sig lill tid föreikraftträdandet, skall fä räknas upp. Med hänsyn till bl. a. den omläggning avavskrivningsreglerna för byggnader som slutfördes synes det lämpligtatt påbörja uppräkningen tidigast . Byggnader som anskaffatsdessförinnan skall således anses anskaffade nämnda år. 1983/84:50 102 4.2 Ändringarna i lagen om allmän investeringsfond Vid beräkning av nettointäkt av fastighet eller av rörelseenligl kommunalskattelagen (1928: 370) och lagen (1947:576) om statliginkomstskatt har svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbankoch svensk ömsesidig skadeförsäkringsanstall räll lill avdrag enligl denna lagför belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsfond.Sparbank får i balansräkningen la upp allmän investeringsfond under benämningeninvesteringskonto. Bostadsföretag som avses i 24 § 3 mom. kommunalskattelagenkan inte få avdrag för avsältning till investeringsfond. Ett företag kan för visst beskattningsår inte få avdragför avsättning till allmän investeringsfond i mer än en förvärvskälla. Genom ändringarna i första stycket har tiiöjlighden allulnyllja fondsystemet utvidgats i två hänseenden. För del första har kravet påaU avsättningen måste göras i förvärvskälla tillhörande inkomsislagen rörelseeller jordbruksfastighet slopats. Enligt förslaget godtas fondavsättningar ävenvid beräkning av inkomst av annan fastighet. För del andra har ömsesidigaskadeförsäkringsanstalter tagits med i kretsen av fondsubjekt (jfr I 8 lagen omvinstdelningsskalt). Bostadsförelag som schabloniaxeras enligt 24 83 mom. KLomfattas enligt I § lagen om vinstdelningsskatl inle av vinsldelningen.Schablontaxeringen torde vidare i sig utesluta möjligheten lill avdrag föravsättning till investeringsfond. I tydlighetens intresse har dock i del nyaandra stycket införts en regel om att fondsystemet inte får utnyttjas av deschablontaxerade bostadsföretagen. Jag vill i detta sammanhang framhålla attvinstdelningsskalten vid fillämpning av 2 § lagen om allmän investeringsfondulgör en allmän svensk skatt. Vid beräkning av den justerade årsvinsten skallsåledes vinstdelningsskalten behandlas på samma sätt som den nuvarandeinkomstskallen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, statensindustriverk kan besluta alt allmän investeringsfond skall eller får tas ianspråk för ändamål som avses i 5 8 första stycket. Regeringen eller, eflerregeringens bemyndigande, statens industriverk kan vidare besluta atl beloppsom avsätts till allmän investeringsfond får tas i anspråk. Beslutsom nu sagts får avse endasl den fid och skall förses med de villkor i övrigtsom läget på arbetsmarknaden eller andra förhållanden motiverar. Beslut kangälla samtliga förelag, företag av viss beskaffenhet eller visst eller vissaföretag. Allmän investeringsfond som har avsatts i viss förvärvskällafår tas i anspråk i samma förvärvskälla eller i annan förvärvskälla inominkomsislagen jordbruksfastighet och rörelse. Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, statens industriverk kan dock, om särskilda skälföreligger, medge att allmän investeringsfond tas i anspråk i annanförvärvskälla än nu sagts. 1983/84:50 103 Företag, som ansöker om att ta allmän investeringsfond ianspråk, skall ha berell berörda arbetstagarorganisationer tillfälle att avgeyttrande över ansökningen. Saknas sådana organisationer, skall i stället deanställda på lämpligt sätt beredas tillfälle atl avge yttrande. Yttrandenaskall fogas till ansökningen. F.n. godtas avsättning fill investeringsfond endast iförvärvskällor som tillhör inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse. Enfond som avsalls i rörelse kan utan särskilt medgivande tas i anspråk förinvesteringar i jordbruk och vice versa. För atl ett företag, som bedriverexempelvis både rörelse och fastighetsförvaltning, skall få utnyttja sin fond iden faslighels-förvallande verksamheten fordras emellertid ett speciellttillstånd. I del föregående har föreslagits alt investeringsfondskall få avsättas även vid beräkning av nettointäkt av annan fastighet (18). Avandra stycket framgår atl en sådan fond får las i anspråk ulan särskiltmedgivande i den egna förvärvskällan eller - om företaget dessutom bedriverrörelse eller jordbruk - i förvärvskälla inom något av dessa inkomstslag. Ilikhet med vad som gäller bör det emellertid krävas ett speciellt lillsländför all en rörelse eller jordbruksfond skall fä utnyttjas ifastighetsförvaltning. Detsamma bör gälla om en fastighetsfond skall utnyttjasi annan förvärvskälla inom inkomstslaget annan fastighet. Till undvikande av missförstånd bör framhållas atl detförhällandet alt etl speciellt tillstånd inte är nödvändigt för att få utnyttjaen faslighetsfond i rörelse eller jordbruk inte innebår att fonden alltid kananvändas inom den egna förvärvskällan. En grundförutsällning för alllianspråklagande är givetvis att det föreligger ett individuellt eller allmäntbeslut om fondfri-släpp eller all förelaget kan begagna sig av den s.k. friasektorn (9§ första slyckel). Det får ankomma på regeringen alt bedöma om defasiighelsför-valtande företagens fonder skall vara frisläppta på samma villkorsom de fonder som avsatts i rörelse eller jordbruk. 4.3 Ändringarna i kommunalskattelagen Till intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet hänförs 1) intäkt som skattskyldig haft avannan förvärvskälla än förut har nämnts och som inle heller utgör intäkt avkapital, 2) sådanlotterivinsl som inte är frikallad från beskattning enligl 19 8, 3) restituerade, avkortade elleravskrivna egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, som inteutgör intäkt av jordbruksfastighet eller rörelse, i den mån avdrag har medgeltsför avgifterna, 4) restituerad,avkortad eller avskriven vinstdelningsskalt i den mån avdrag har medgelts förskatten, och 5) vinst - i den omfattning som angesi 2-4 mom. - genom icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst). Har sådan fusion mellan aktiebolag eller föreningar ägtrum, som avses i 28§ 3 mom., skall restituerad, avkortad eller avskriven skattsom enligt vad ovan sagts skulle ha utgjort skattepliktig intäkt fördotterbolaget eller Prop.1983/84:50 104 den överlåtande föreningen, utgöra skattepliktig intäktför moderbolaget eller den överlagande föreningen. Vad nu sagts skall ägamotsvarande tillämpning vid fusion mellan sparbanker enligt 78§ lagen(1955:416) om sparbanker samt då ett bankaktiebolags hela bankrörelseövertagils av elt annat bankbolag eller ett försäkringsbolags helaförsäkringsbestånd övertagits av etl annat försäkringsbolag och beloppetifråga icke uppgetts lill beskattning hos det överlåtande bolaget. Eftersom påförd vinstdelningsskall skall vara avdragsgillvid inkomslbeskaltningen måste naturiiglvis vinstdelningsskalt som återbetalaseller avkortas uigöra en intäkt. Bestämmelserna härom har intagits i 35 § Imom. som redan innehåller molsvarande bestämmelser i fråga om egenavgifter.Genom en hänvisning i 28 lagen (1947; 576) om stailig inkomstskatt.