prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — För attförstärka transportväsendets funktion i katastrofsituationer har en treåriginsats, finansierad med dels från katastrofanslaget och dels 5 miljkr från landramen, påbörjats. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 ARQUIPÉlJiGO - a O s,To6s -(dZjM" vju/ Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,8 milj (1979) 1,(1979) (1982) (1982) (1983) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 207 Ekonomisk och social utveckling har BNP ökat efter en kraftig nedgång 1978-1981. Uppgången beror till stor del pågod nederbörd, vilket lett till stora skördarde senaste två skördesäsongerna. Landet har sedansjälvständigheten haft underskott i betalningsbalansen. Landet hade1982 ett underskott som uppgick till . Detta skall ses motbakgrund av att exporten under uppgick till . Underskottetutgjorde därmed av BNP. Klyftanmellan intern produktion och konsumtion har finanserats av bistånd och krediter. Landet har erhållit ettomfattande bistånd men kapitalimportenhar i allt ökande grad kommit att bestå av krediter. På grund avåterkommande underskott och en ökande grad av kreditfinansiering harutlandsskulden vuxit kraftigt. Den utestående skulden uppgick till 81 %av BNP och skuldtjänsten tog i anspråk av exportinkomsterna. Av denutestående skulden utgjorde inställda betalningar avräntor och amorteringar på utlandsskulden. Till följd av deinställda betalningarna har flödet av krediter till landet minskat kraftigt. Det har resulterat i enakut finansieringskris i landet under 1983.Regeringen har därför vänt sig tillInternationella Valutafonden ochett antal bilaterala biståndsgivare med en begäran om extra resurserför att kunna täcka importbehovet. Regeringen har antagit ettstabiliseringsprogram på kort sikt för att kommaullråtta med obalanserna i landets ekonomi. Enligt programmet kommer priserna på jordbruksvaror att höjas,valutan devalveras och en omfattandereorganisering av handeln att ske. Genom omstruktureringen av distributionssystemet vill regeringen försäkratillgången av konsumtionsvaror på landsbygden. En femårig utvecklingsplan är under utarbetande. Jordbruket står för drygt hälften av BNP och avsysselsättningen. En stor del av befolkningen lever dessutom inom ramen för självhushållning.Jordbrukets verkliga bidrag till nationalhushållningen är därför större. Jordfördelningenär jämn, vilket ger landsbygden en jämlik grundstruktur. Den stora fördelningspolitiska skiljelinjen i samhälletgår mellan stad och landsbygd. Producentpriserna pä livsmedel har hållits nere vilketfört medsig biUiga livsmedel för stadsbefolkningen. Jordbrukets andel av investeringarna harvarit låg. Investeringar i industri och infrastruktur i huvudstadsregionen hardominerat. En starkt övervärderad växelkurs har missgynnat producenter av livsmedel ochexportgrödor. Resultatet har blivit attproduktionen av livsmedel och de viktigaste exportgrödorna - för avsättningpå marknaden - har minskat. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 208 Det svenska utvecklingssamarbetetregleras av ett avtal och omfattar totalt . Det svenska biståndet till Guinea-Bissaukarakteriseras av ett omfattandeprojektbistånd som i ökande utsträckning inriktas pä att tillfredsställalandsbygdens behov. och är eniga om att i det fortsattautvecklingssamarbetet prioritera landsbygden och jordbruket. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Reservationen varvid utgången av /mot året innan.Vid utgången av /84 beräknas reservationen vara förbrukad. Importstödet utgörca av landramen. Importstödet är en viktig komponent i biståndet på grund avlandets allvarliga betalningsbalanssituation. Det kan därför komma att öka.Importstödet används till mediciner, sjukhusutrustning samt utrustning, konsumtionsvaror och insatsvaror förjordbruket. Av landramen på 60milj kr /83 har använts till upphandling av varor och tjänster från . Industriprogrammet består av stöd tilluppbyggnad och drift av ett tegelbruk, tvåverkstäder, en träförädlingsindustri samt ett mindre reparationsvarvmed tillhörande gjuteri. Insatserna har en småindustrikaraktär Prop.1983/84:100 Bilaga 5 209 och bygger till viss del på samarbete med företag iSverige. Industriprogrammet består dels av industrier som vidareförädlarråvaror som finns i landet, och dels av anläggningar för att underhållatransportsystemet som utgör en allvarlig flaskhals i den guineanska ekonomin. Ett omfattandebistånd lämnas till ett program för landsbygdsutveckling i den norra delen av landet. Programmethar flera delkomponenter som bevattning, rådgivningsverksamhet, distribution ochförsäljning av utsäde och konstgödsel, byskogsbruk, primärhälsovård samtbyggande av grundskolor. Projektområdet är landets viktigaste för produktion avlivsmedel. De svenskstöddautbildningsinsatserna inriktas pä primärskole- och vuxenundervisning samt vidareutbildningav lärare. Ett 50-tal svenskartjänstgör i landet. Förutom personalbistånd till projekt kan Guinea-Bissaufinansiera ett 40-tal utländska experter inom förvaltningen via en personalfond. stöderuppförandet och drift av en fanérfabrik i . 14 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 5 210 715 milj (1982/83) 2,(1971-82) (1982) Offentligt nettobistånd/person (1981/82) (1982/83) 1983/84:100 Bilaga 5 211 Ekonomisk och social utveckling ekonomiskatillväxt har legat pä av BNP, medundantag /80, när landet utsattes för torka och kraftigaoljeprishöjningar. /83 drabbades ånyo av svår torka,vilket ledde till att BNP-tillväxten det året endast uppgick till . export, som är starkt diversifierad, i synnerheti förhällande till andra export, ökade med hela 16%1981/82. Exporten står dock bara förca hälften av importvärdet. Eftersom tjänster, bl a turism, och remitteringar från indiska gästarbetare utomlandsendast uppgår till ca en tredjedelav importen, sä finansieras återstående av importen genom lån och gåvobistånd. Oljeimporten harminskat väsentligt under senare ärmen tar fortfarande i anspråk stora delar av exportinkomster.En positiv faktor vidare ett betydande överskott i landetsväxande handel med . Sammantaget ökar dock underskottet i bytesbalansen och uppgår fn till ca 2,5%av BNP. Budgetunderskottet i uppgick /83 tillnära av statsutgifterna bl aberoende pä en expansiv, liberal och tämligen investeringsvånlig politik. Efter översynen av den innevarandesjätte femärsplan förväntas dockbetydande nedskärningar och delvis ändrade prioriteringar. Särskilda satsningargörs på energiområdet som får av alla statliga investeringar, bl a för utveckling av egna energikällorsom olja, kol och gas. Prisstegringarna var mycket små 1982/83,endast mot 1981/82. Detta faktumhade bl a sin förklaring i en läg samlad efterfrågan och sjunkandereallöner pä hemmamarknaden. Jordbruket står för av BNP i ochsysselsätter av befolkningen. /83 slog monsunvindarna fel ochstora områden i drabbades av torka, vilket ledde till attlivsmedelsproduktionen minskade medca , frän 133 milj ton till ca 127milj ton. Torkan förväntades allmänt fä allvarligare effekter, men detta kundeundvikas genom betydande satsningar påkonstbevattning, konstgödning och högavkastande utsäden jämte ett fungerande lager- och distributionssystem. Torkan drabbade även i varierande grad andraprodukter inom jordbruket, såsom te, sockerrör, jute och bomull. Industri, gruvdrift och transporter står för avIndiens BNP. Den minskade vattenkraftproduktionen, som hade sitt ursprung i torkan, samt allmänt minskadeinkomster och minskad total efterfrågan ledde till att ökningen av tillväxten inom industrin föll från9% 1981/82 till 1982/83. Däremot ökade tillväxten avseende energioch transporter. har ett av världens lägsta inkomster per capitaoch erhåller förhållandevis lite bistånd per person. Upplåningen pä den kommersiellalänemarknadenökar nu och skuldtjänst uppgår till . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 212 Utvecklingssamarbetet regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1983/84 och1984/85 och omfattar för vart och ett av. de två avtalsåren.En växande andel av biståndet, ungefär en tredjedel, år projekt- ochprogramstöd, sk ändamålsbestämt bistånd, medan två tredjedelar är importstöd. Det ändamålsbestämda biståndetkoncentreras till stora långsiktigaprogram och projekt, som direkt skall gynna de fattiga. Koncentration skersamtidigt till tre huvudområden:hälsovård, skogsbruk och markvårdsamt dricksvattenförsörjning. För perioden /84-1984/85 planerasvidare ett vidgat samarbete på energiområdet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 42 48 30 125 95 42 72 42 175 45 38 Utbetalningslägetinom Indienprogrammet förbättrades markant /83 jämfört ochutbetalningarna översteg landramen vilketminskade reservationen. Ökningen i utbetalningstakten har sin grund i att den ändamälsinriktade verksamheten nukommit igång. Utbetalningarnaförväntas öka ytterligare 1982/84 främst avseende hälsovård och skog-och markvård. Stöd lämnas tillde nationella programmen för att bekämpa malaria, tuberkulos och spetälska. Bidragen, som omfattarmedicin, utrustning, utbildning ochkonsulttjänster, kanaliseras via WHO. Utöver dessa program har på försök avtalträffats om skolhälsovård. Vidare planeras stöd till något eller några modellprojekt för att pröva en ny indiskhälsovårds-strategi, med tyngdpunktenpå primärhälsovård samt stöd till ensk kyl-kedja för distribution av vaccin. 1983/84:100 Bilaga 5 213 Skogs- ochmarkvårdsprogrammet har tidigare i huvudsak omfattat stöd till utbildning avindiska skogsarbetare i modern avverkningsteknik. koncentreras det tillstora långsiktiga projekt för sysselsättningsintensivt byskogsbruk. Projekteninriktas på den lokala befolkningens behov, förutsätter dess aktiva deltagandeoch syftar till att öka tillgången på brännved, virke och foder samt till attfrämja markvärd genom trådplantering. inleddes en femårigbyskogsinsats i . Ytteriigare två byskogsinsatser i andra delstaterförbereds . kommer vidare attvidga sitt stöd till olika institutioner och forskningsanstalter inomskogssektorn i . Till följd av den svåratorkan lämnade under budgetåren 1979/80 och 1980/81 stöd tillvattenförsörjningen på landsbygden, främst i form av borrutrustning. Som enuppföljning av detta bistånd ger nu ett långsiktigt stöd till denindiska regeringens program för att förse den indiska landsbygdsbefolkningenmed rent dricksvatten. Stödet kanaliseras genom och omfattar leverans,installation och underhäll av handpumpar jämte utbildningsinsatser, bl aavseende reparation och hygien. Det bundna importstödetutnyttjades /82 för att upphandla industriutrustning, bl a borrar, reservdelar,samt stål, papper och konsulttjänster. Det obundna importstödet används förinköp av industriell utrustning. Under perioden1983/84-1984/85 planeras av det bundna importstödet avsättas förstörre projekt eller program inom energisektorn, främst avseende vattenkraft,kraftöverföring och förnybara energikällor. Vidare förutses medel fränu-kreditanslaget tas i anspråk för detta ändamål. Projektet omfattar bl akartläggning av hur grundvattentillgången utnyttjas samt utveckling av metoderför bästa möjliga utnyttjande av grundvattnet i delstaterna . stöder sedan1979/80 ett program för att barn som inte nås av det allmänna primärskolesystemetskall få lära sig att läsa och skriva. Stödet omfattar inköp av papper tillskolböcker och undervisningsmaterial. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 214 Sedan många årlämnar stöd genom () för att förstärkaden indiska exportorganisationen. Detta stöd prioriteras högt av denindiska regeringen och viss förlängning av programmet diskuteras . SAREC stöder ettprojekt för svenskt-indiskt forskningssamarbete om olje växter. Stödetuppgick till ca /83. Ett 20-tal enskilda organisationer fick /83sammanlagt ca för sin verksamhet i . De största bidragen gick tillSvenska , LO/TCO och Swedish Cooperative Center. Verksamheten bedrivshuvudsakligen inom undervisning och hälsovård. Vid sidan härav utgär stöd direkt till olikakvinnoorganisationer. Vidare erhöllIndien 1982/83 katastrofbistånd till ett sammanlagt värde av ca . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 215 ;/". -VRib»! U'VMindelo SÅoCy BRANCOO CSisT' '"° PalmeiraJPedra Lume SAO NICOLAU Ma"riå* TarrafalQ /V. < \ \ \ . Assomada, \V ao /''X C \ /ilipe V..Jt/pRAIA Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,3 milj (1980) 2,(1978/81) (1981) (1981) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 216 är ettextremt importberoende land och den egna exporten täckte 1981 av importen.De kroniska underskotten i handeln gentemot utlandet har till hälftenfinansierats av överföringar från Kap Verdiska emigrantarbetare och den andra hälften harfinaniserats av gåvobistånd och biståndskrediter. Myndigheterna har, trotsdet svåra försörjningsläget, lyckats undvika en minskning av valutareserven som ökatvaije årsedan 1978 och motsvarade 1981 6 månaders importbehov. Utlandsskulden harökat och motsvarade 1981 av BNP. Skuldtjänsten tog i anspråk avinkomsterna i utländsk valuta till följd av att utlandsskulden består avkrediter på gynsamma villkor. är kreditvärdigt och hade inte tagit uppnågra rent kommersiellamedelfristiga och långa lån. Med undantag för1978 och 1981 har sedan självständigheten budgeten för löpandeutgifter och investeringsbudgeten balanserats med faktiska interna och externainkomster. Regeringen har lyckats stabilisera inflationen kring . Till följd av attregeringen kunnat balansera ekonomin och dra nytta av ett stort resursflöde från utlandet, hartillväxttakten i ekonomin varit tämligen hög och uppgick . Sedan självständigheten har en tredjedel avinvesteringarna gjorts inom jordbruket. Arbetskraftsintensiva beredskapsarbeten pålandsbygden har gett sysselsättning till 20000 personer . Dessafaktorer, samt den jordreform som håller på att genomföras, har till viss del motverkat dennuvarande resursfördelningen, främst avseende investeringar, som är till statsbefolkningens fördel. Av den totala ytanär odlingsbar under normala förhållanden. De StruktureUt betingadeförsörjningsproblemen har ytteriigare förvärratsav att landet, , har drabbats av en ihållande torka. Utveckling av enhemmamarknadsinriktad industri hämmas av att landet saknar råvaror förindustriell produktion, inhemska konventionella energikällor och en tillräckligt storhemmamarknad. Det svenska utvecklingssamarbetet med reglerasav ett tvåårsavtal för kalenderåren 1983 och 1984 och omfattar totalt 80 milj kr.Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1983/84:100 Bilaga 5 217 Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Importstöd, obundet Importstöd, bundet Konsulttjänster Det obundnaimportstödet har använts till import av bl a byggnadsmaterial, sjukhusutrustning, skolböcker, vattenpumparoch elutrustning. Det bundnaimportstödet har använts till lastbilar, byggnadsmaskiner, matolja, papper och sprängämnen. Importstödet bidrartill att kan överkomma den stora bristen pä utländsk valutaför landets importbehov. De kapverdiska myndigheterna har visat god kapacitetatt använda importstödet på ett effektivt sätt. Av landramen har en tredjedel använts tillinköp av varor och tjänster i . harslutit avtal med svenska konsultfirmor om planerings-, utrednings- ochinköpstjänster inom industriområdet samt uppföring och drift av en verkstad för tunga fordon. Under budgetåret1982/83 erhöll i katastroflistånd. har använthälften av medlen till inköp av matolja i . SAREC stöder bl ageotermisk forskning i samarbete med vid detnationella tekniska forskningsinstitutet. bedriver ettbarna- och mödravårdsprojekt. Det har pågått under och har kostartotalt ca , varav bidrar med . Afrikagrupperna harett tiotal volontärer på . 1983/84:100 Bilaga 5 21f 17,4 milj (1981) (1979) (1981) Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) (1982) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 219 Ekonomisk och social utveckling kunde en viss återhämtning iden kenyanska ekonomin skönjas på grund avökad produktion inom framförallt jordbruket och industrin. Utveckling inomjordbruket har fortsatt i positiv riktning. Industrin har däremot till följd av bl a minskad inhemsk efterfrågan ochsvårigheter att importeranödvändiga maskiner och råvaror pga importrestriktioner och valutabrist haften betydligt sämre utveckling. Ekonomin har stora strukturella problem, somkommer till uttryck bl a i enkraftigt ansträngd betalningsbalansoch krympande valutareserv. Bakgrunden är framförallt stigande oljepriser och svag utveckling av priserna pä kaffeoch té, som svarar för avexportinkomsterna. Bytesförhållandet försämrades ytterligare 1982. Exportinkomsterna täcker mindre än hälftenav kostnaderna för importen. Betalningsunderskotten har gjort att tvingats ta upp stora lån. Skuldtjänstenhar ökat från endast 3,1977 till 22,1982. Biståndet från andra länder spelarenallt större roll i statsfinanserna.Den biståndsfinansierade delen av budgeten har således ökat från ca 40%1980/81 till 1983/84 Upplösningen av denÖstafrikanska gemenskapen (EAC) och stängningen av gränsen till fram till1983 har också inneburit påfrestningar förlandets ekonomi. För att försöka komma till råtta medlandets allvarliga ekonomiska problem harett omfattande utvecklingsarbete påbörjats med stöd av bådeVärldsbanken och (). Det privata näringslivetkommer att spela en allt större roll. Produktionen skall i första handinriktas pä exportvaror. De statliga utgifterna skall skäras ner. För att minska oljeberoendet planeras enutbyggnad av vattenkraften bl a genomuppförande av att vattenkraftverk i Kiambere vid . har under långtid varit politiskt stabilt. Den negativa ekonomiska utvecklingen hardock lett till försämrade levnadsförhållanden för stora delar avbefolkningen, vilket har medfört ett ökat och mer öppet politiskt missnöje . Av Kenyasbefolkning lever på landsbygden. Mindre än en femtedel av landets yta ärodlingsbar. Den ojämna jordfördelningen - en fjärdedel avlandsbygdsbefolkningen är jordlös - försvårar produktivitetsförbättringar inomjordbruket. En fortsatt befolkningsökning innebär en fördubbladfolkmängd fram . Arbetslösheten är hög och mindre än en femtedel av dennytillkommande arbetskraften kan beredas arbete. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 220 Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren1983/84 och 1984/85 och omfattar för vartdera budgetåret. I syfte att i ökadutsträckning nå den fattigaste delen av landsbygdsbefolkningen kom ochKenya 1978 överens om att koncentrera det svenskabiståndet till vattenförsörjning, hälsovård och jordbruk. Därutöver utgår endel i form av bundet importstöd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 17 18 26 24 10 30 25 36 24 70 Genomförandet avsamarbetsprogrammet har försenats, vilket gett upphov till betydandereservationer. Förseningarna förklaras av omläggningen av de svenska insatserna, den gradvisförsämrade kenyanska ekonomin ochrevideringar av utvecklingsplanen, administrativa brister i den kenyanska förvaltningen samt omständligaupphandlingsrutiner. Dessa problem förväntas bestå ytteriigare . Den svenska insatseninom jordbruksområdet syftar fill att öka kunskapen om behovet av markvårdsåtgärder.Av de ca 750000 småjordbruk som beräknas vara i behov av sådana kunskaper har ca200000 nåtts av programmet. Huvuddelen av markvårdsinsatserna genomförs av bönderna själva. Förnärvarande beräknas ca 55000 småbönder näs. Verksamheten är i första hand inriktad på attgenom arbetsintensiva metoder öka gårdarnasproduktivitet. Insatsen har betydelse för såväl livsmedels-somenergiförsörjningen. Genom stöd till enlandsbygdsutvecklingsfond finansieras utvecklingsprojekt på by- ellerdistriktsnivå. Stödet till jordbrukssektorn har utökats med ett program inomväxtodlingsområdet, stöd till administration samtbidrag till en konsultfond. Prop.1983/84:100 Bilaga S 221 Stödet till landsbygdensvattenförsörjning har gått till ett program för att ge 800000 människortillgång till rent vatten. Det svenska stödet är inriktat på drift ochunderhåll samt upprustning av befintliga anläggningar. finansieraruppförande och utrustning av 27 hälsovårdsenheter och tre skolor för utbildningav hälsopersonal. En viktig del av programmet utgörs av barna- och mödravårdmed familjeplanering. Personalfondenmöjliggör direktrekrytering, konsultupphandling, utbildning ochfinansiering av såväl kenyanska som utländska experter utanför det ändamålsbeståmda biståndet. Importstödet för1983/84 är och är i sin helhet bundet till upphandling iSverige. Importstödet har /79 använts för upphandling av järnvägsvagnar. Därutöver har 10 miljkr använts för handelsgödsel /82. /84 beräknas10 milj kr användas för fortsatta leveranser av järnvägsvagnar. En förhandsutfastelseom en u-kredit pä för ett vattenkraftverksbygge i Kiambere har lämnats. Avsikten äratt hälften av gåvoelementet på skall finansieras avimportstödsmedel från landramen. Resterande skall finansieras viaanslagsposten C 9. Övrigau-landspolitiska insatser mm. Under budgetåret1982/83 har utbetalats till enskilda organisationers verksamhet,främst för hälsovård och undervisning. Stödet lämnas i huvudsak genom olikamissionsorganisationer. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 ' (ca hälften av ) 3.4 milj (1981/82) 2,(1981/82) (1981) (1981/82) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 223 Ekonomisk och social utveckling Från ett dåligtutgångsläge av krigstillstånd ökade na-fionalinkomstenåren efter 1975 . Denna gynnsamma utveckling har i stortfortsatt under den första femårsplanens (1981-85) inledande skede.Betalningsbalansen i har försämrats, trots större exportinkomster genom ökad elproduktion och entredubbling av priserna på elexport tillThailand. Importen av baslivsmedel har minskat avsevärt pga de senaste årens goda skördar. Däremot harimportbehovet av andra konsumtionsvarorliksom av insatsvaror i jordbruket och den lättare industrin ökat. Exporten är endast en fjärdedelav importen. Den interna handeln har expanderat under de två senaste åren.Prisnivån har stigit och den inhemska valutans köpkraft minskat.Utestående skulder i konvertibelvaluta uppgick till . Skuldtjänsten utgjorde är 1981 av exporten. Den årligaamorteringen och räntebetalningen förutses fyrdubblas till 1986.Jordbruksproduktionen bedöms ha ökat med i runt tal 1980.Skörden blir dock något sämre änförutsett /83 pga torka.Enskilda familjejordbruk står ännu för störte delen av produktionen. Ambitionen är att inråttakooperativ för att möjliggöra rationellaoch delvis mekaniserade brukningsmetoder och därigenom öka den nu lågaavkastningen. Industrin, som domineras av elkraftproduktion och skogsutvinning har också haft gynnsamtillväxt . av BNPhärtör från bistånd. tillhör de största västerländska givariänderna. , Australienoch är också viktigabiståndsgivare liksom , /, AsiaUska utveckUngsbanken och FNsjordbruksutvecklingsfond (). del av bistånd kommer frän SEV-länderna. Sedan detsvensk-laotiska utvecklingssamarbetet inleddes fram tom 1982/83 har utbetalats. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal /83 och1983/84 pä sammanlagt , varav för och 60milj kr för det andra. Förhandlingar om ett nytt samarbetsavtal avseendeperioden /84 äger rum pä . Det långsiktigasamarbetet koncentreras till skogsbruk och träindustri, samt kommunikationer ochtransporter med särskild tonvikt pä underhåll. Importstöd förfinansiering av enklare insatsvaror och konsumtionsvaror fortsätter ibegränsad omfattning. Härtill kommer konsulttjänster. Upphandling avsvenska varor och tjänster uppgick /83 till ca en tredjedelav de totala utbetalningarna. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): 1983/84:100 Bilaga 5 224 likationer/underhåll :dning Utbetalt 1982/83 Importslöd Skogsbruk Transport/kommur Övriga insatser Konsulttjänster Insatser under ber« 22 3 2 2 Under /83har det tidigare projektinriktade importstödet i det närmaste upphört.Importstödet har använts för baskonsumtionsvaror (enklare verktyg, skor,takplåt, cyklar), drivmedel, reservdelar samt materiel för vägunderhåll. Upphandlingsker enligt en av parterna överenskommen upphandlingsplan och enligtriktlinjer utfärdrade av SIDA. Genom konsulttjänster har .