prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Statskontoret/rJre.v/or; - all DSH även fortsättningsvisskall verka för samordning och fortsatt programarbete och att ansvaret förstrategisk utredningsverksamhet och kunskapsuppbyggnad, företagsutveckling,finansiellt stöd samt initiering av forskningsinsatser även fortsättningsvisskall handhas av statens industriverk (SIND) och styrelsen för tekniskutveckling (STU). Statskontoret vill dessutom framföra rekommendationer tilltvå konkreta åtgärder: a) Marinens dykericenlrums (MDC) utrustning Förutsatt alt del bedöms som angelägel alt ävenfortsättningsvis bedriva navalmedicinsk forskning i , anserstatskontoret det vara av största vikt att de myckel kvalificerade resurser somfinns på MDC utnyttjas bättre. 1 dagslägel använder, förutom marinen, del (FOA 58) denna utrustning. Emellertid medför bl.a.brisl på personal att MDC ej alltid kan tillhandahålla operatörpersonal ochdykledare. Detla medför, förutom en allmänt låg nyttjandegrad, en dålig planeringssituationför användarna. En bättre samordning av verksamheten på MDC och FOA 58 bördärför eftersträvas. Denna bör utgå från en gemensam plan för den långsiktigaverksamheten på området. b) Tryckkammarsystem vid arbetsenheten förundervattensteknik (AUT) vid CTH Vid AUT bedrivs i första hand utbildning och forskningkring temat . Denna verksamhet kräver speciella resurser för allkunna simulera miljön vid undervaltensarbete. Enheten förfogar över envattentank med ett maximalt dykdjup . De dykdjup som inom en snarframtid blir aktuella inom offshoredykeriet närmar sig . Denutrustning som krävs för forskning under dessa betingelser som kan vara avintresse för genomförandel av undervaltensarbete saknas f. n. Vid enheten finnsi dag önskemål alt kunna genomföra prov med följande ulmstningar: - andningsapparaterinklusive andningssimulator, - verktyg förundervattensbruk, - ventiler ochhydraulik. Inom saknas möjligheter att vidett dykolycksfall ansluta marinens transportabla Iryckkammare till en behandlingskammare.Ett kammarsyslem (värde 12 milj. som finns uppställt vid f. d.flyg- och navalfysiologiska laboratoriet vid fysiologiska institutionen iLund, uppfyller med vissa modifieringar de ovannämnda önskemålen. Enliglstatskontorets mening bör detla system Prop.1983/84:10 56 överföras till AUT vid CTH. Statskontoret har därför initieratdiskussioner om hur en sådan lämpligast bör ske. Antalet i befintliga fartyg som lämpar sig förolika undersökningar inom havsresursområdet är relativt stort men de flestafartygen är tämligen små varför de endast passar för inomskärsarbelen. Delfinns dock ett antal större fartyg som statskontoret bedömt vara av inlresseför närmare studium. Dessa är Argos, Thetis och Svanic, placerade i ,i , "nybygge" vid . Sensor iNorrköping, vid , Strombus i och Ancylus som inte harnågon fast placering. Fartygen ulgör arbetsplaltformar som har vissgrundutrustning och kan enligt statskontoret till stor del betraktas somutbytbara. Vissa skillnader finns dock vad gäller sjötålighet, utrymmen ombordelc. Det allt överskuggande problemet är att kostnaderna förfartygen och deras drift är synnerligen höga och att utnyitjandegraden är låg. De största fartygen används ofta lill undersökningar därderas kapacitet är mer än tillräcklig och många av fartygen är inte utrustademed helt modern apparatur. 1 flera fall är fartygen alltid bemannade för mycketarbetskrävande expeditioner trots att sådana sällan förekommer. De fartyg som används utmed hela kusten, främst Argos ochThetis, har ofta långa gångtider till undersökningsområdena från sina resp.hemmahamnar. Finansieringen av fartygen skiljer sig starkt ål. Vissafartyg finansieras helt via anslag som är skilda från forskaranslagen medanandra till stor del är uppdragsfinansierade. Flertalet fartyg är placerade på medan destörsta vattenområdena finns i egentliga och i . Fartygens kapacitet är så slor alt de myckel begränsadebehov av farlygstid som angivits i samband med denna utredning - även om dessabehov räknas upp kraftigt - inte belägger fartygen så mycket all samtligakommer alt behövas. En alternativ planering fill del faktiska utnyttjandet hargenomförts som visar all flera undersökningar kan utföras med mindre, billigarefartyg. Forskningsfartyget har myckel låg ulnytljandegradoch kan knappast betraktas som lämpligt forskningsfartyg p.g.a. sin väderkänslighet. Statskontoret har i rapporten låtit utreda möjligheternaall använda andra arbetsplaltformar än forskningsfartyg. Prop.1983/84: 10 57 typer av plattformar framkommit: nyamiljöskyddsfar-lyg (TV 045-051) resp. helikopter. KustbevakningensmiljOskyddsfarlyg måsle dock i vissa fall kompletteras med laboratorieutrustningoch vinschar. Helikopter kan användas vid hydrografiska mätningar liksom videkointegreringar. bemanningsförskrifter för Argos ochThetis tar inte hänsyn lill de olika förhållanden som fartygen används under.Fartygen är nu bemannade för dygnet-runt-arbeie och för mycket resurskrävandearbele såsom training. vilket sällan är förekommande. Statskontoret/(iir.T/tlr / rappmten: - attforskningsfartygen skall vara en nationell resurs inte enbart knuten tillägaren, dvs. all möjligheler ges externa forskare att utnyttja myndighets- ochinstitutionsägda forskningsfartyg. - altforskningsfartygen i första hand utnyttjas enligl följande: ,Svanic och "nybygge" utmed . Sensor, ochStrombus i , - allkustbevakningens miljOskyddsfarlyg och fiskefartyg används vid vissaundersökningar, - att Argosplaceras på ostkusten, lämpligen i Kariskrona. för all användas vid krävandeundersökningar och särskilda expeditioner utmed hela den svenska kusten, - att till Argosanskaffas modern utrustning. - allfiskeristyrelsen sluter nytt avtal om bemanning för Argos i vilketutgångspunkten är en anpassning mellan typ av undersökning och bemanning, - att Thetis ochAncylus avyttras, - att ylteriigareforskningsfartyg inte behöver anskaffas, - alt planeringenav utnyttjandet av forskningsfartygen görs gemensamt av ägarna vid respektivekuslsträcka varvid en anpassning sker mellan undersökning och val av fartyg, - att därvid ettsammankallande och beredande organ skall finnas vid resp. kuslsträcka, - att dessasammankallande och beredande organ skall vara för västkustenoch SMHl för ostkusten, - attfinansieringen för forskningsfartygen ändras så att fasta kostnader täcks genomanslag och rörliga av nytijaren, - alt enförsöksverksamhet genomförs alt använda helikopter vid vissa hydrografiskaundersökningar, - att avtal slutsmed KVA om att dess forskningsfartyg upplåts lill användning enligt här givnariktlinjer. Prop.1983/84: 10 58 Statskontorets rapport har sänts för samråd till berördamyndigheter och organisationer. Svaren redovisas i rapporten. Statskontoretsbeslut i anledning av rapporten redovisas nedan. I fråga om naturvetenskap, marin biologi - allmarinbiologisk forskning med definierat områdesansvar utvecklas vidKristineberg i . Askölaboratoriet, Norrbyn och vid IVL i . - att regeringenger DSH i uppdrag att tillsammans med SNV, universitets- och högskoleämbetet(universiteten), , , . IVL och naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR) utarbeta förslag lill områdesansvar vad avsergeografiskt område saml uppgifter och funktion för vart och ett av de angivnalaboratorierna, - att planeradeutbyggnader av havsfiskelaboraiorium och Kristinebergsmarinbiologiska station, båda i , skall samordnas ochsamlokaliseras till . I fråga om naturvetenskap, hydrografi - alt del samlade hydrografiansvarei i läggspå SMHl och alt som konsekvens härav hydrografiska laboratorium, bort sett frän en laborator och en forskningsassistent, sammanförs med SMHIs hydrologiska och oceanografiska avdelning. I fråga om havsteknik Statskontorets förslag vad gäller havsteknik förutsätteratt statsmakterna fastställer ett havstekniskt handlingsprogram pä förslagav DSH. - att DSH även fortsättningsvis skall verka församordning genom fortsalt programarbete och all ansvaret för strategisk utredningsverksamhet och kunskapsuppbyggnad, företagsutveckling, finansiellt stöd samt initie ring av forskningsinsatser även fortsättningsvis skall handhas av SIND och STU. / fråga om forskningsfartyg - allforskningsfartygen skall vara en nationell resurs varigenom möjligheter skallges även andra än den egna institutionen att utnyttja myndighets- ochinstitutionsägda forskningsfartyg, - alt regeringenger och i uppdrag all tillsammans med övrigafartygsutnylljare utarbeta riktlinjer för planering, placering och finansieringav forskningsfartygen i huvudsak enligt de riktlinjer, som framgår avrapporten. Prop.1983/84:10 59 Sammanställning av remissyttranden över delegationens församordning av havsresursverksamheten (DSH) förslag till övergripande program,Svensk havsresursverksamhet 1982 (DSH 1982:1) Efter remiss frän industridepartementet har yttrande överförslaget avgetts av SIDA, överbefälhavaren ), (), (), sjöfarlsverkel. meteorologiskaoch hydrologiska institut (). riksrevisionsverkel (RRV), universitets- ochhögskoleämheici (UHÄ) - som hänvisar till yttranden frän tekniska högskolan iStockholm (KTH). , tekniska högskolan i . högskolan IKalmar, . och högskolan i ,Askölaboratoriet vid Stoi kholms universitet. statensnaturvårdsverk (SNV). statens planverk, statenslantmäteriverk (LMV). statens iii-tiistriverk (SIND). geologiskaundersökning (SGU). NE), styrelsenför teknisk utveckling (STU). fonden för indusirielli utvecklingsarbete,mariniekniska insiiiutel SSPA. statens delegatlon för lymdverksamhei (DFR).forskningsrådsnämnden (FRN). naiiir-velenskapliga forskningsrådel (NFR). skogs-och jordbrukets forskningsråd (). Exportråd, svenskalivsmedelsinslitulel, korrosions-institutet, regionala utveckling.sjonderna iStockholms. länsslyrelsen i län.länsstyrelsen i län som bifogar yttrande från fiskenämnden i Uppsalalän . i som bifogar yttranden från , fiskenämnden i Östergötlandslän och och handelskammare -, iKalmar län - som bifogar yttrande från i län -,länsslyrelsen i som bifogar yttranden frän Askölaboratoriet,, fiskenämnden i . ochfritidsfiskarna Gotlandsdistriklet -. länsslyrelsen i sombifogar yttranden från och kommuner, regionalautvecklingsfonden i . fiskenämnden i och -, i län.länsstyrelsen i som bifogar yttranden från fiskenämnden ochlantbruksnämnden i , i som bifogaryttranden från fiskenämnden och näringslivskom-millcn i -,i som bifogar yttranden från Göteborgsoch , utvecklingsfonden i ,för högskoleregion. Västsvenskahandelskammaren och -. i Gävleborgslän, i , länsslyrelsen i som bifogar ylfran- 1983/84: 10 60 den frän universiiel och Skdlefieå och kommuner. i N(n-rhoiiens län - som bifogar yttrande frän fiskenämnden iNorrbottens län -. Nyköpings.Oxelösunds, Norrköiplngs. , , och kommuner.Vetenskapsakademien (KVA), Ingen-jörsveleiiskapsakademien (IVA), Svenskakommunförbundei. Sydvästra kommunalförbund.Nordviislra som bifogar yttrande från Landskronakommun -, Svenska hainnförbiindet. (),Centralorganisationen /SR, i (LO), SverigesIndustrijörbund. , Föreningen , , samt Kvarkenrådel. stort antal remissinsianser uttrycker sintillfredsställelse med all ett förslag till övergripande program för svenskhavsresursverksamhet lagts fram även om viss kritik riktas mot enskilda programeller delar av program. ÖB anser att föreslagna program och projekt i alltväsentligt har positiva effekier för försvaret och då särskilt när del gällerutvecklingen av de olika tekniker som är förutsättningen för ett konkretgenomförande av programmen och efterföljande projekt. anser att förslaget till övergripande program försvensk havsresursverksamhet har en myckel öppen karaktär och innehåller enslor mängd förslag på ytterligare utredningsarbete. Svensk havsresursverksamhethar ulrells under ulan all ge resultat i konkreta aktiviteter påpekarSMHI. Det övergripande program som presenterats innehållerenligt RRVs mening alltför få konkreta och väl underbyggda förslag som skullekunna utgöra underiag för statsmaktens ställningslagande i frågan. Materialetkan dock i vissa delar användas, t. ex. inom ramen för STUs Ireårsprogram och iSNVs forskningsanknutna verksamhei. Som en framlida möjlig organisationsformför de delar av DSHs arbete som har en industripolitisk syftning vill RRVframföra idén all industriell utveckling och kommersialisering avhavsresursfrågorna införlivas med branschprogramverksamheten inom ra- Prop.1983/84:10 61 men för det omorganiserade industriverket. Enligl nyariktlinjer lör denna verksamhei kan metodiken även prövas pä framtidsbranscher,som begreppet bransch lått en vidare definition. sådantbranschprogram förutsätter ett nära samarbete mellan berörda myndigheter.Staten skulle inom ramen för branschprogrammet kunna stödja en önskvärd utvecklingav de delar av havsteknikområdel som mol bakgrund av den övergripandeindustripolitiken bör prioriteras. Samordningsansvaret lör denforskningsanknulna delen av havsresursfrägorna borde enligl RRV kunna åläggasFRN. vid Lundsuniversitet anser att helhetsintrycket av utredningen är all den utgör ellambitiöst försökt lill översikt över ell väsentligt område, men att den i mångastycken är för vag för att utgöra lämpligt arbetsunderlag. vid universitetanser att frågorna som rör den grundläggande utbildningen pä högskolenivå ärofullständigt redovisade. En utveckling av svensk havsresursverksamhet förrimligtvis med sig att inte bara den havstekniska och marinbiologiskautbildningen behöver anpassas ulan även andra delar av utbildningssystemet.Institutionen anser vidare att det är väsentligt att hela havsresursområdet,inklusive sjöfartens utnyttjande av haven som farleder, beaktas då man görinsatser för samordning av verksamheten. Dessutom, framhåller institutionen,skulle DSH, med sina goda möjligheter lill överblick överhavsresursverksamheten, i större utsträckning kunna ge ett lidsperspektiv påutvecklingen av respektive program, och på så sätt underlätta en prioriteringav verksamhetens olika delar. vid universitetsmatematisk-naturvetenskapliga fakultet finner att en exploaleringsfilosofi ialltför hög utsträckning fått prägla programförslaget som helhet. Självklartbör svensk industri utnyttja och stärka sin position inom den etableradeoffshoremarknaden. Men all visa en okritisk följsamhst till internationellamarknadskrafter och medverka lill exploatering av extremt känsliga havsmiljöer,som l.ex. polarhaven, rimmar dåligt med svensk miljövärdstradilion anserfakultets-nämnden. SNV anser all förslaget utgör en värdefull presentation avolika verksamheter och dessas anspråk på de svenska havsresurserna samt attsammanställningar av bl.a. denna karaktär bör öka verkets möjligheter attuppmärksamma och identifiera framtida miljöfrågor med anknytning till havet.SNV understryker starkt viklen av hänsyn lill havsmiljön och ett utnyttjande avhavet som garanterar organismers och miljöers fortbestånd saml påpekar attdessa grundläggande utgångspunkter återspeglas myckel lite i de olikadelprogrammen. Havsresursprogrammel är enligl SNV som helhelexploaleringsinrikial och man förulspär en uivinning av både det ena och delandra ur havet. Del är därför naturiigt att man ägnar en stor del åt resonemangom teknisk forskning. Man tar också upp frågor om miljö- Prop.1983/84: 10 62 forskning och miljöskydd, men där finns en inneboendekonflikt mellan exploateringen av havets resurser och skyddet av dessa, som manglider förbi i programmet. En niigol djupare analys av denna motsättning ochhur den skulle kunna överbryggas hade enligt verkets uppfattning varil önskvärd.I ell program för svensk havsresursverksamhel bör utvecklas en tydligarefilosofi kring värd och skydd av havet och dess resurser. menar alt förslaget ger en godöverblick av den nuvarande situationen inom havsresursverksamheten. Styrelsendelar i stort de uppfattningar som framförs beträffande utvecklingen av ettövergripande program med åtföljande förslag till åtgärder. LMV anser all den framlagda rapporten med förslag tillövergripande program för svensk havsresursverksamhel är värdefull. Rapportenger enligt verkei en bred översikt över området och påvisar problem ochrriöjligheler inom havsresursverksamheten. SIND framhåller att den breda ansatsen och den högaambitionen all läcka in flertalet väsentliga områden inklusive nedbrytningar idelområden i kombination med den något oklara framställningen gör attprogramförslagen är myckel svära alt la lill utgångspunkt för målinriktadeinduslripolitiska insatser. Enligt SGU är DSHs förslag ett steg framåt och ell ullryckför viljan alt få ett grepp över den utveckling som sker inomhavsresursverksamheten. menar att DSHs uppgift harvarit all lägga fram förslag till övergripande program för svenskhavsresursverksamhet. Några konkreta program redovisas enligt SSPA emellertidinte i DSHs rappori, ulan istället föreslår DSH ell anlal prioriterade områdenför vilka DSH tillsammans med berörda intressenter skall utarbeta program. FRN framhåller i sill remissvar all DSHs rapport är ettimponerande dokument med en både bred och djup beskrivning och analys av ettområde med slor framlida betydelse för svensk ekonomi, teknisk utveckling ochforskning. Rapporten är ett illustrativt exempel på hur utvecklingen på ettområde måste baseras pä såväl känd teknologi som FoU-baserad högteknologi.Rapporten visar vidare betydelsen av forskningsbaserad kunskap på"systemnivå"; den direkl teknikorienlerade satsningen är intetillräcklig. Forskning med inriktning på naturmiljö, på juridiska ochfolk-rättsliga frågor, på samhällsplanering m. m. är en nödvändig förutsättningför ell rationellt och acceptabelt utnyttjande av havsresurserna vare sig dettabestår av offshore-akliviteter, vattenbruk eller kustsjöfart. Av detla framgår,fortsätter nämnden, att DSHs uppgift - att göra prioriteringar och föreslååtgärder - är ytterst vansklig. Prioriteringarna - och framför allt åtgärderna- blir flerdimensionella och kräver samverkan mellan privat och offentligsektor på en mängd nivåer. Enligt nämndens mening har DSH belyst dessa problempå ett respektingivande säll. Enbart de deskriptiva delarna i rapporten bordekunna innebära en betydande stimulans för samarbete mellan relevanta parterjust genom att komplexiteten och kom-plemenlarilelen så väl framkommer. Prop.1983/84:10 63 i län menar att det samladekunskapsunderlag över havsresursverksamheten som läggs fram är av stort värdeför all sprida information om pågående verksamheter och därmed stimulera enökad samordning av skilda aktiviteter. i anser att förslagetfår ses som ell lovvärt första steg att samordna och effektiviserahavsresursverksamheten. Men just på grund av ambitionen att redan nu spännaöver hela bredden har innehållet ibland blivit väl tunt och allmänt hållel.Därmed har ibland uppstått vissa svårigheler med all bryta ner och konkretiserafrågorna till en nivå som gör dem meningsfulla att behandla på regional nivå. Exportråd konstaterar all programarbetet ger enöverskådlig och klarläggande bild av den svenska havsresursverksamheten, dessorganisation och aktörer. Dock anser alt DSH i sina förslag tillövergripande program ägnar mycket begränsat utrymme till frågor avseendeformer och mekanismer för forsknings- och utvecklingsresultats överföring tillrespektive marknad. Således diskuteras inte alls förutsättningar/ hinder förnärmare samarbete mellan svensk havsteknisk industri och förelag etablerade iländer med egen olje- och gasutvinningoffshore. Dylikt samarbete borde, enliglexportrådets mening, stimuleras, gärna redan på forsknings- och utvecklingsstadieteftersom del i de flesta fall påtagligt underlättar marknadsintroduktionen avprodukter/tjänster. Handelskontoren kan härvid utgöra en viktig länk företablerande av sådant samarbete framhåller . konstaterar all det samlade program somDSH lägger fram är högst nödvändigt för kommunernas framtida befattning medhavsresursfrågor. Genom en enskild åtgärd i havet påverkas ofta ett flertalkustkommuner. anser del vara av stort värde alt DSHlägger fram sitt förslag trots att programförklaringar inte har utarbetats föralla prioriterade områden. Ett program för svensk havsresursverksamhel måsle,anser kommunen, betecknas av slor flexibilitet på grund av den snabbautveckling som sker. Det är vidare väsentligt att DSH fortsätter all lägga framövergripande program för de områden som ännu inte är fullständiga i rapporten.Även påpekar viklen av flexibililel. Både och Svenska hamnförbundeiframhåller all betydelsen av ett övergripande program och handlingslinjer försvensk havsresursverksamhel knappast kan överskattas. Skellejteå kommun konstaterar med tillfredsställelse attsamordningen av havsresursverksamheten drivits ett steg vidare saml alt deltasteg med nödvändighet är av övergripande och mindre konkret karaktär. KVA anser att förslaget, som ger en bred översikt överolika slag av verksamhei med anknytning till havet, i alltför hög graduttrycker en strävan all exploatera den naturresurs som haven med bottnar ochstränder representerar. Del är utomordentligt viktigt, framhåller KVA, all Prop.1983/84: 10 64 hevarandelragans betydelse uppmärksammas och framhävs.Havet får inte upplattas som ett e.xploateringsobjekl. sä all varje lönsamutvinning möjligen med nägon reservation lör sädana naturvärds- ochvetenskapliga intressen som kan befinnas beaktansvärda i konkurrens med mängderav andra sektorsansprak. bedöms som tilläten eller t.o.m. önskvärd. Värden avoch skyddet för havet som bestående naturresurs är inte ett sektorsintresse,ulan en lörutsättning förutan vilken något ulnyltjande inte kan tillåtas. IVA anser all DSHs rappori ulgör en utmärktsammanställning av havs-teknikens nuläge. Man har genom en bred uppläggninglyckats läcka alla områden av intresse. TCO menar att del föreliggande materialet räcker för attmöjliggöra konkreta ätgärder i åtskilliga frågor. Den viktigaste uppgiften förDSH borde ha varit att föreslå hur genomförandet av olika insalser kan kommaigäng. DSHs rappori är i del avseendet enligt TCO alldeles för återhållsam. /SR framhåller att del är en bred och noggranninventering av havsresursverksamheten som DSH presenterar. Indiislrijörbund anser programmet vara envärdefull redovisning över pågående aktiviteter och möjligheler till framlidainsatser. Ett sådant programarbete finner förbundet vara helt i linje med desamordningsuppgifter, för vilka DSH bildades. Även Sveriges redareföreninganser den nu framlagda utredningen värdefull. Förslaget lill övergripandeprogram, även om detta får ses som del av ett fortlöpande programarbete, harföreningens fulla stöd. DSH föreslår all program inom följande områden avhavsresursverksamheten prioriteras - utforskning ochtillståndskonlroll av havet - leknik förutforskning och tillståndskonlroll av havet. DSH redovisar förstudier och inledande arbeten samlJöreslår vissa åtgärder avseende - svensktdeltagande i internationellt samarbete - materialbesländigheti marin miljö - teknik föruivinning av energi från havet, - teknik förbrytning och utvinning av från havet. Prop.1983/84:10 65 DSH redogör även för den naturvetenskapligahavsforskningen inom landet saml den havsindustriella utvecklingen inom vilkenDSH lämnar förslag till strategi, stödformer, undervisning, forskning, praktiksamt marknadsföring av statlig kompelens. Slutligen skissar DSH sin egen framtida roll inomhavsresursverksamheten samt föreslår årliga resurstillskott. Bl.a. institutionen jord- och bergmekanik vid KTH,kullurgeografiska institutionen vid . Askölaboratoriel,och fiskenämnden i , Skellejteå kommun samtSwedocean stöder i stort DSHs förslag, under del alt l.ex. sjöjärtsverkei,SSPA, länsslyrelsen i samt och länslandsting föreslår en koncentration av resurserna på ett färre antal områden. SIND, STU och Exportråd anser att förslag tillkonkreta marknadssatsningar och marknadsanpassning saknas i dé föreslagnaprogram- ÖB kan inte på detla stadium ge några synpunkter påavvägningen mellan olika programområden. Programarbetet måste enligt ÖB förasbetydligt längre innan en sådan avvägning kan ske.