prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — För all bl.a. påskynda denna process avserEfn la initiativ, fillsammans med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), föratl bilda en samarbetsgrupp för planering av långsiktig kompetensuppbyggnadinom viktiga energitekniska områden vid högskolan. Vad gäller vill Efn inle nuförorda inrättande av ell energiforskningsinstilul, som föreslås i enkonsullrapport. Däremot anser Efn, mot bakgrund av nämnda konsultulredning, atlförutsättningarna bör undersökas för bildande av ett energiforskningsinstiluleller annan samarbetsform, som ger en uppläggning som stärker förulsältningarnaför långsiktig forskning i Studsvik. Enligl konsultstudien finns det f. n. riskför atl affärsmässiga priorileringar i bolaget bl.a. leder lill all denlängsikliga forskningen inom division Energileknik blir eftersatt och attbolagets möj- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 143 lighetatt vara organisafion för långsiktig energiforskning i minskar. Problemmed snabb avveckling eller forcerad ökning av stödet föreligger främst vidhögskolorna och är i hög grad kopplade till hur den grundläggande kompelensendär är garanterad. Enligt Efn bör de föreslagna ramprogrammen här både kunnage nödvändiga förutsättningar för atl underiätta forcering och undvika vissaproblem i samband med avveckling. Efnförordar vidare ökad användning av ramstöd lill långsiktig, kompetensuppbyggandeforskning vid högskolor saml kollektivt branschforsk-ningssamarbele medinduslrin. Molbakgrund av en konsultulredning för Efn fram förslag lill klarläggandenrörande programorganen och energiforskningsprogrammet bör agera i relation lillleknikupphandling på energiområdet. Centrala i sammanhanget är bl. a.skillnaderna mellan begreppen utvecklingsupphandling och teknikupphandling.Härvid anser Efn all leknikupphandling, såsom det traditionellt definieras,normalt inte ligger inom energiforskningsprogrammel. Utvecklingsupphandlingdäremot, kan vara en viktig metod för programorganen att slödja utveckling avny teknik. Efnbehandlar även för- och nackdelar på skilda områden med stöd till forskning ochutveckling som lämnas inom ramen för ett sammanhållet energiforskningsprogram. Efnanser atl det slalliga stödet till energiforskning även för näsla treårsperiodbör utgå inom ramen för ett anlal sammanhållna program med var sinprogramansvarig myndighet. Den gemensamma planeringsperioden medger bl.a. ensamordning och samlad avvägning av de slalliga energiforskningssatsningarna.BFR:s program Energihushållning i bebyggelsen bör därvid ges samma ställningunder energiforskningsförordningen som övriga program. För BFR:s båda programbör vidare FoU-stödet och lånen lill forskningsinriktat experimentbyggande slåsihop lill ell anslag. Efn har därför, fill skillnad frän vad som gäller förinnevarande programperiod, räknal samman insatserna på dessa områden med demsom finansieras från Huvudprogram Energiforskning. Efnanser all för vissa områden bör medel reserveras i avvaklan på aviseradeutvärderingar. Om en gemensam ekonomisk ram för de sammanhållna programmen gesav statsmakterna, så bör dessa medel läggas i en gemensam reserv inom dennaram. Efnhar vidare tagit upp konsekvenserna av en överföring av vissa delområden tillandra sektorsinriktade forskningsprogram eller en inordning av forsknings- ochutvecklingsstödet i andra energipoliiiska eller induslripoliliskaälgärdsprogram. Efn anser alt några slörre förändringar på dessa punkier inlebör ske i samband med den nu förestående programperioden. Däremoi ges vissaanvisningar på områden som därefter, dvs. efter , bör kunnautgå ur energiforskningsprogrammet och i stället överföras eller inordnas på någolav de nämnda sätten. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 144 ser för della vidlas lämpligen redan under programperioden1984/85-1986/ 87. Efn vill också betona att energiforskningen måste utvärderassåväl med utgångspunkt från vetenskapliga kvalitetskrav som i fråga omverksamhetens och resultatens relevans. 2 Sammanställning av remissyttrandena Efter remiss har yttranden över programorganens och Efn:sunderlag avgells av , , statensvägverk, statens väg- och trafikinstitut, transportforskningsdelegationen, ,luftfartsverket, transportrådet, universitets- och högskoleämbetet eflerhörande av universilelen och de tekniska fakulteterna, forskningsrådsnämnden,naturvetenskapliga forskningsrådet, , statens rådför byggnadsforskning, ,energiforskningsnämnden, styrelsen för teknisk utveckling, statens energiverk,statens meteorologiska och hydrologiska institut, statens geotekniska institut,, lantbruksstyrelsen, , jordbrukstekniskainstitutet, , , statens planverk, statensindustriverk, geologiska undersökning, ,, domänverket, fonden för industrielltutvecklingsarbete, i län. ,, , ,, . , AB Asea-Alom, , , Tekniska högskolornas energiarbetsgrupp,samt . Remissinstanserna har huvudsakligen ullalat sig positivtom den allmänna uppläggningen av EFUD 84. 1 slora drag accepteras bakgrundsteckningen,lägesbeskrivningarna av olika teknikområden och avvägningsprinciperna. Fleraremissinslanser påtalar dock avsaknaden av resultatredovisning och utvärderingav verksamheten inom energiforskningsprogrammet. Försvarels forskningsanstalt (FOA) har funnit allEnergiforskningsnämnden i sin rappori har presenterat tre i slort väl avvägdaoch motiverade förslag till energiforskningens inriktning och innehåll förperioden / 85-1986/87. FOA förordar en omfallning av energiforskningenenligt Efn:s medelnivå, varvid medel reserverats såsom Efn föreslagil. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 145 randelav programmel bör beredskapsaspekler vägas in och något vidgad systemverksamheteftersträvas. Transportforskningsdelegaiionen'harvad avser den verksamhet som berör delegalionen inget atl invända mot deförslag som framförs i planeringsunderlaget. () noterar med lillfredsslällelse atl programorganen istort föreslår en oförändrad ambitionsnivå som huvudalternativ för de områdendär SLU bedriver forskningsverksamhel. Delta innebär emellertid enligl SLU attmycket angelägna satsningar på vissa områden icke ryms inom den givnaresursramen. () påtalar att verkel från induslripolilisk synpunkt ingethar all anföra med anledning av framförda förslag. () erinrar om alt Efn redovisar en rad förslag till ålgärder för attsäkerställa den långsiktiga kompetensuppbyggnaden för energiforskning. Dessaförslag har delvis utarbetats i samråd med UHÄ och innebär i korihel all deprogramansvariga organen bör få möjligheter att ge upp till 4-åriga anslag tillkompetenta grupper inom viktiga områden; att UHÄ skall ularbeta regler förvilka påslag för kompetensuppbyggnad som skall kunna uttagas ur anslagen; attEfn skall få yttra sig över inriklningen på professurer som omprövas inomhögskolan samt atl högskolorna skall få möjlighel all inrätta 4-årigaarvodestjänster för energiforskning. anser att dessaförslag är väl ägnade atl förstärka baskompetensen för energiforskning inomhögskolans organisation och ge ökad kontinuitet i verksamheten. Forskningsrådsnämndenpåtalar all Efn för fram ytteriigare förslag till åtgärder, framför alll långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom vissa vikliga energitekniska områdensäkerställs genom att den bedrivs inom ett antal ramprogram som vart och ettutförs vid en eller flera högskoleinstitutioner och finansieras av ansvarigaprogramorgan. För planering av dessa ramprogram vill Efn inrälla ensamarbetsgrupp tillsammans med UHÄ. När ramprogrammen väl definierats ochfinansierats skall resp. högskola och institution under slor frihel ansvara förgenomförandet. anser det föreslagna förfarandel vara välavvägt vad gäller kraven på såväl problemrelevans som frihel att finna deoptimala formerna för forskningens genomförande och all Efn:s förslag börgenomföras. Förslaget kan enligt FRN jämföras med de ramprogram förkunskapsuppbyggnad som sedan ell anlal år drivits av STU. De erfarenheter avplanering, genomförande och avveckling som STU gjort borde enligt FRN varamöjliga att utnyttja för den nu föreslagna verksamhelen. Även om del ärpositivt att sektoriella organ tar på sig ell långsikligare ansvar för denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden inom sina ansvarsområden löser enligl FRNemellertid inle della de strukturella problem som kan finnas i balansen mellanhögskolans egna forskningsresurser och de externt tillförda resurserna. Konstruktionenmed ramprogram snarasl ökar 10 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 146 nödvändighetenav alt finna ordnade former för att föra över forskningsresurser frånexternfinansiering lill direkl högskolefinansiering. Forskningsrådsnämndenulgår från all dessa frågor ges stor uppmärksamhet i den samarbeisgrupp mellanprogramorgan och högskolesystem som Efn föreslår. Även Sverigeslantbruksuniversitet anser det angeläget att fasla basresurser för forskninginom energiområdel kraftigl förslärks så alt en långsiklig kompetensuppbyggnadkan tillgodoses. anför all en sammanslällning av de nuvarande stödprogrammen visarall de ulgör ett relativt komplicerat system. Dels stöds liknande lyper avålgärder - t. ex. värmepumpar och fastbränslepannor -inom flera program och avflera myndigheter. Dels finns ett slorl anlal stödformer - investeringsbidrag,räntebidrag, amorteringsanslånd, villkorliga lån m. m. Systemet bör enligl energiverketförenklas avseende såväl stödberätligade åtgärder och slödformer sommyndighetsansvar. Energiverkel föreslår all de delar som rör energihushållninginom olika samhällsområden t.ex. bostadssektorn integreras med de övrigastatliga insalserna inom respektive områden och upphör atl vara särskildaenergislöd. De delar av de slalliga energisatsningarna som rör energilillförselsamlas i två program: dels oljeersällningsslöd med syftet alt påskyndaomställning från olja, dels slöd lill energileknisk utveckling i näringslivet. Vidarebör enligt slatens energiverk en del av de nuvarande statliga medlen påenergiområdel föras över till den högre utbildningen och forskningen som enallmän förslärkning på de områden som har slörsl betydelse för energiförsörjningenpå lång sikt. Formerna för de statligastöden bör förenklas. Huvudslödformen bör vara direkta invesleringsbidrag kompletterande med kredilgarantier för vissa typer av anläggningar. föreslås få ansvar för de två programmen. Energiverketföreslår alt de,statliga utgifterna på energiområdel kan minskas väsentligt,vilket skall göra de faktiska kostnaderna lättare att förutse. Statens naturvårdsverkföreslår alt det uppdras ål berörda programorgan alt innan forskningsprogrammetförverkligas lillsammans med göra en genomgång av ommiljöstudier krävs och i så fall omfallningen av dessa. påtalaratt det svenska energiforskningsprogrammel i ell internationellt perspektivavviker starkt från de övriga I-ländernas, genom det slora ulrymmeenergibesparing och förnybara energikällor erhållit. En fortsalt prioriteringav energihushållning och en ökad salsning på effektivare elanvändning kommeräven i framliden att få en avgörande betydelse för möjligheterna alt begränsasamhällets behov av invesleringar i kraftverk och distributionsanläggningar.Beträffande energitillförsel bör enligt planverket forskning ochteknikutveckling koncentreras på inhems- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 147 ka, uthålliga och helst förnybara energikällor. I ettkortsiktigt perspekliv måsle dock även en salsning göras på inlroduklion av koloch gas, vilket medför ett nytt beroende av imporlbränsle med befarad storkänslighet för pris- och leveransslörningar. Planverketanför vidare att den hillills kraftiga satsningen på förnybara energikällor börbli föremål för en övergripande utvärdering för alt möjliggöra framtidakurskorrigeringar. Härtill krävs ökade resurser för utvärdering ochresullatålerföring. Detta är generellt sett av stor belydelse för helaenergiforskningens inriktning och för dess möjlighel alt utgöra ett adekvatinstrument för atl uppnå energipolitikens mål. Mot denna bakgrund villplanverkel förorda en ambiiionsnivå som i huvudsak innebär oförändradeforskningsinsatser inom energiområdet. Sverigesgeologiska undersökning stöder i alll väsentligt satsningarna på alternativainhemska energikällor, men anser all alllför lilen vikl läggs vid dengrundläggande kartläggningen av våra inhemska energikällor saml kartläggningenav förutsättningar för nyttjandet av dessa. Den nivådel slatliga energiforskningsprogrammel bör ha för kommande treårsperiod anserstatens vallenfallsverk ej bör undersliga innevarande periods salsningar. Mannår /85-1986/87 sannolikt den kostnadskrävande prololyp- ochdemonstrationsfasen för ett flertal tekniker anför verkel. Den av Efn angivnamöjlighelen att reservera medel synes enligt vatlenfallsverkel därvid kunnaulgöra en lämplig form för medelstilldelning. Domänverkel understryker angelägenheten av all deövergripande målen i energipolitiken står fast och attenergiforskningsprogrammel är anpassat härtill. Detta innebär krav på enfortsatt hög ambitionsivå för perioden /85-1986/87. Fonden förIndustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) noterar med intresse den ökandekoppling mellan energipolitik och industripolitik och de hänvisningar tillmarknadskrafternas betydelse som underlaget enligt fonden ger uttryck för.Industrifonden ser posilivl på en harmonisering mellan energipolitiken ochinduslripoliliken. All åsiadkomina denna starkare harmonisering genom störteegenfinansiering från företagen betraktar Industrifonden som ett realistisktoch verkningsfullt medel. Induslrifonden erinrar vidare om alt i underlagetframhålles att STU och Induslrifonden i högre ulslräckning än f. n. bör slödjainduslrielll utvecklingsarbete inom energiområdel på samma villkor som projeklinom andra leknikområden. Länsstyrelseni län anser all det är mycket viktigt alt medel slälls lill förfogandeför energiforskningen. En neddragning av medel till induslriforskningen skullestrida mol ambitionerna atl utveckla ny leknik och skapa nya produkter ocharbetstillfällen inom industrin. Flera industrier i län har i sittsortiment produkler som används inom energisektorn. a. dessa företag ärdet vikligl alt det sker en fortsall forskning och ulveckling inomenergiområdet så alt man kan bedriva fortsatt produklul- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 148 veckling och hävda sig i den internationella konkurrensen.Länsstyrelsen understryker också vikten av alt energiforskningen även behandlarsambandel mellan energiplanering och annan samhällsplanering. Markanvändningsplaneringoch stadsförnyelseåtgärder hör lill sådana förändringar i den fysiska miljönsom direkl påverkar energianvändningen. roll som regionalsamordnare av och ansvarig för statsmakternas beslut i skilda frågor omfattaräven energipolitiken. Den forskning som i det regionala perspektivet berörenergiplaneringens samband med annan samhällsplanering bör även inriktas påfrågor som rör ansvar och samverkan inom och mellan länen. () anser alt del slatligastödel till energiforskning fr. o. m. bör planeras så att detsenast 1987 så långl möjligt kan integreras i del slöd fill kunskapsuppbyggnadoch teknisk utveckling som ulgår av industripolitiska skäl eller motiveras avandra samhä isintressen. IVA anför vidare att marknadsförutsättningarna förtekniken i högre grad än bör vara styrande för medelstilldelning ochatt en samplanering av energiforskningsprogrammet med övriga energipoliiiskainsalser är nödvändig. IVA framhåller all energiforskningens plals iforskningssystemet behöver ytterligare belysning samt att, i avvaklan påplanerade utvärderingar inom flera områden, inga ytterligare storskaliga försökbör startas. Toialni-vån på forskningsstödet bör enligt IVA läggas strax överEfn:s miniminivå och fusionsforskningssamarbetel bör därvid också ingå. Demedel som på detta sätt frigörs jämfört med dagsläget bör enligl IVA tillförashögskolesystemet för fördelning till discipliner med energiteknisk relevans. AB Asea-Alom ser med tillfredsställelse att denlångsiktiga kärntekniska forskningen kan fortsätta här i landet och påpekar allungefär hälften av den elström som produceras i vårt land i mitten av1980-talet skall komma från kärnkraften, vilkel visar alt kärnkraften under denärmaste decennierna kommer att spela en viktig roll i svenskenergiförsöijning. anser att forskningenprincipiellt i första hand bör inriktas på atl utveckla och förbäitra kändleknik. Det är föreningens uppfattning att om forskningen lidigare givilsdenna inriklning skulle oljeersättningen varit störte än vad den faktisktär. Praktiskt sett bör forskningsstödet kopplas till industrins utveckling avsådan ny energiteknik som har förutsättningar att få kommersiell utnyttjninginom en överblickbar framtid. Därutöver bör kunskapsuppbyggnaden om framtidaenergisystem tryggas. Detta bör ske i anknytning lill högskolor ochkonsultföretag som är verksamma inom energiområdet. Denna kunskapsuppbyggnadkan enligt föreningen ske utan att dyrbara protolypanlägg-ningar i full skalabehöver uppföras. påtalar även vikten av att enkontinuerlig utvärdering sker av forskningens resultat och inriktning samt atlinformation om avslutade forskningsprojekl överförs till användare och intressenterpå ett överskådligt sätt. Inom detta område anser föreningen att del finnsbehov av ökade insatser. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 149 Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) instämmer i Efn:sbedömning att det nu är angelägel all finna effektiva former för denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden inom energiområdel. att ta ställningtill den av Efn föreslagna proceduren härför anmäler UHÄ att ramprogrammen måsteha en tillräckligt lång löptid och atl ramprogrammen måste ges en så vidavgränsning atl forskare från olika discipliner får reella möjligheter attkonkurtera om medlen. UHÄ menar vidare att de energiforskningsmedel som avsesför långsiklig kompetensuppbyggnad bör utgöra en rimlig andel av de medel somsammanlagt satsas på energiinriklad FoU inom högskolan. UHÄ instämmer i vad som anförs i yttrandet frånmalemalisk-nalurvetenskapliga fakultelsnämnden vid universilelel i ochtillstyrker att energiforskningen framgent utvärderas bällre än vad somhittills synes ha skett. Därvid bör frågan om energiforskningens velenskapligakvalilel inte negligeras. 2.3 Programmets omfattning m. m. De flesta av de remissinstanser som uttalar sig omprogrammets omfallning anser alt en ambitionsivå motsvarande medelnivån ärvälmotiverad. förordar en totalram förenergiforskningen som motsvarar medelnivå.Energiforskningen bör enligt förbundel i första hand koncenlreras på teknikersom kan ge väsentliga bidrag för att trygga den framtida energiförsörjningen.Därmed avses både möjligheter att öka tillförseln och all minska användningenav energi genom mindre energikrävande teknik. anSer vidare atl forskningen sedd på kortsikl bör inriktas på områden som innebär ökade möjligheler att relativt snabbiminska oljeberoendet, dvs. Forskningen måsle emellertidockså tillgodose kunskapsutvecklingen på längre sikl, särskilt problem somgäller elförsörjningen vid avvecklingen av kärnkraften. framhåller att del samhällsekonomiskalägel har en slor betydelse för hur stora resurser som kan ges tillenergiforskning. Det är därför viktigl all de resurser som finns används på ettså effektivt sätt som möjligl. I konsekvens med della bör enligl förbundelforskning med sikle på atl just minska vårt beroende av utländska bränslenprioriteras. Mot denna bakgrund ansluter sig till atlenergiforskningen efter planeras ulifrån vad som i underlagetbetecknas som medelnivån. Några remissinslanser vill inom ramen för en ambitionsnivåmotsvarande medelnivån särskilt poängtera vissa forskningsområden. Sålundaföre-slår atl ramprogram skapas för grundläggandeförbränningsleknisk forskning. Detta är enligl FOA ell område där ökadeinsatser bör göras inom landel med tanke på teknikens centrala roll i den 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 150 framlidaenergiförsörjningen och därmed sammanhängande miljö- och häl-sokonsekvenser.FOA erinrar om alt man på STU:s uppdrag gjort en förstudie till ett sådanlramprogram. annat område som enligl FOA bör övervägas är forskning kringmeloder för elproduklion och -lagring samt effektivare elanvändning. slyr- och reglerteknik saml materialteknik. () anför atl - mot bakgrund av de svårigheler som de inhemska, förnybaraenergialternativen under senare lid haft att etablera sig på energimarknaden -en fortsatt kraftfull satsning på forskning och utvecklingsarbete för attfrämja dessa energislag är starkt motiverad. I annat fall försvåras avsevärtmöjligheterna att fullfölja intentionerna i de senaste energipoliiiskabesluten. LRF framhåller därför särskilt viklen av tillräckligt stora insatserinom områdena för skogsbränslen, lorv, energiskogsodling och energiodling samtdelområdet etanol inom bränsleomvandling. Då förbrukningssidan utgör enflaskhals framför alll för skogsbränslen bör hanlering och förbränningsleknik imellan- och storskaliga anläggningar ges stor vikt. LRF anser del ävennödvändigl att stödet till forskning och ulveckling på energiområdel också ifortsätlningen sker inom ramen för ett sammanhållet energiprogram. Enligl LRF:suppfattning bör energiforskningsprogrammel för nästa ha en realtsett oförändrad nivå, vilkel innebär någol mer än Efn:s medelnivå. Statensjärnvägar (SJ) betonar att en effektivisering i järnvägslrafiken frånenergisynpunkt bör las upp under programmel Energianvändning för transporteroch samfärdsel. Det kan gälla studier med syfte all åstadkomma effektivareutnyttjande av tillgängliga resurser och studier av nya transportsystem.Samordning med andra transportmedel för ett optimalt energiutnyttjande är ettområde som också enligt SJ bör studeras närmare. Andra remissinslanserdiskuterar även programmets indelning och fördelning på programansvariga organoch överväger behov av ändringar. anför t.ex. att inomområdel förbränningsleknik och -anläggningar är ansvaret splittrat påslatens energiverk, BFR och STU. anser att denna uppdelningförsvårar åstadkommandet av en effekliv miljöforskning på området. Verkelifrågasätter också om det gagnar energiforskningen. En samordning lill enmyndighet bör eftersträvas. anser att programmel i enlighel med programorganensförslag bör fortsätta på i huvudsak den oförändrade nivån och med i huvudsak deavvägningar som gjorts. Föreningen anser dock att kolfrågorna bör gesytterligare utrymme samt att vissa områden där man redan nu kan konstatera atlenergibidragel blir litet bör kunna ytterligare beskäras eller ulgå hell.Exempel är vågenergi samt delar av solvärmeområdel. släller sig i huvudsak bakom de synpunkter som framförts avSvenska kraftverksföreningen. 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 151 påpekar att mot bakgrund av bl.a. den myckel kraftiganedgången i oljeförbrukningen en väsenllig redukfion av anslagen till forskningi energitillförsel är klart motiverad. De totala erforderliga anslagen tillforskning i energitillförsel torde därvid enligt institutet komma att behövauppgå till totalt högst 300 milj. kr. för perioden / 85-1986/87. Det ärinstitutets bedömning att en styrning till projekt med hög potential kommer attge ett lika bra resultat som skulle uppnås med t. ex. nuvarande anslagsnivå,men med spridning av resurserna på eU stort antal projekt med låg eller obefintligpotential till framgång. () anser att en konsekvent energipolitik, som utgår fråndet övergripande målet att kärnkraften skall vara avvecklad , ställersådana krav på beslutsunderlag beträffande ny energiteknik, nya energiformeroch energisystem att medelnivån för energiforskningsprogrammet 1984/85-1986/87är energipoliliskt motiverad. För TCO framstår det som nödvändigt att kravenpå återställd balans i samhällsekonomin sätts i första rummet. Lyckas inte dettaminskas drastiskt möjligheterna alt genomföra hela den omläggning av energisystemetsom svenska folkel lagit ställning för. TCO anser att problemen isamhällsekonomin kan tillmätas överordnad roll ulan atl trovärdigheten ienergipolitiken behöver ifrågasättas.