prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Höjning av garanlinivån i föräldraförsäkringen från 37kr. per dag (brutto 120) Fortsatt bidragtill för studerande som förlorar bidragsförskottet . Stödmotsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar 3 Höjning av denövre hyresgränsen och inkomslgränserna i bostadsbidragssystemel samt höjning aväldcisgränsen för statligt bostadsbidrag frän till för Besparingar istatsbudgeten samt begränsningar i skalleutjämningsbidragen m. m. tillkommunerna I 295 Som chefen lör har utvecklat i delföregående bilaga I föreslås att förvärvsavdraget slopas och all skattesatsen iin-komslskiktel 1-4 basenheter höjs från till . Bland besparingarnaåterfinns vissa åtgärder rörande barnbidraget somjag närmare återkommer till idet följande. Vidare är det statliga bostadsbidraget delvis samordnat med detinkomstprövade tillägget inom studiehjälpen. Som statsrådet närmareredogör för i bUaga 3 innebär den föreslagna höjningen av åldersgränsen för detstatliga bostadsbidraget att behov av det inkomstprövade tillägget inle längreföreligger. Som tidigare anförts är del inle möjligt att finansieraett ökat stöd till barnfamiljerna genom ell höjt budgetunderskott. Del som kangöras är atl fördela om resurser inom gruppen barnfamiljer saml mellanbarnfamiljer och icke-barnfamiljer. En omfördelning inom kollektivet barnfamiljer kan göras såall slödel ges en klarare inriktning mot grupper som har en särskiltpressad situation - flerbarnsfamiljer och familjer med låga inkomster. En sådanomfördelning ger emellertid försämringar för andra barnfamiljer och kanknappast bli av nägon mer betydande omfattning. För att åstadkomma mer djupgående förändringar krävsdärför en omfördelning av resurser från icke-barnfamiljer till barnfamiljer.En sådan omfördelning måsle dock utformas så atl förslagen blir rimliga ochrättvisa för dem som skall vara med och betala elt ökal familjeekonomiskt slöd.Av detla skäl har regeringen avvisat tanken på all t. ex. återinföra karensdagari sjukpenningförsäkringen. Vid bedömningen av i vilken form det ökade slödel tillbarnfamiljerna bör fördelas har i debatten ökade bidrag ställts mol förändradeoch ökade avdrag vid beskattning. De skalleavdrag som tidigare fanns var avdragfrån den samlade inkomsten. När barnbidragel ersatte de tidigare barnavdragenvar det för att ge ett slöd lika för alla barn, till skillnad frånavdragssyslemets effekter som gav mera till familjer med höga inkomster. De skatteavdrag som diskuterats är i allmänhet såutformade att de är lika för varje barn. Till sina effekter blir avdragendärmed mycket lika det vanliga barnbidraget. skulle dock studerandeoch andra som saknar eller har låg förvärvsinkomst ställas utanför en sådanstödform. De skäl som har fått mig all nu föreslå ell ökal slöd tillbarnfamiljerna genom bl.a. kraftigt förbättrade barnbidrag och inte genominförande av skatteavdrag är följande: Det svenska skallesyslemei är i principutformat som en beskallning av individen. En skattereduktion per barn ellerandra jämförbara åtgärder innebär helt nya regelsystem och därmed helt nyabehov av administrativa resurser. Skattesystemet måsle löpande tillföras uppgifter omantalet bam i hus-' hållen och dessa uppgifter måste kontrolleras.Preliminärskatleutlagel måste anpassas individuellt efler antalet barn. Prop.1983/84:150 4 volym skatlesystemel har hlir även enkla uppgifter dyrbaraatl administrera. Jag vill dessutom erinra om all skaiielörenklingskonimillénhaft i uppdrag all lägga fram förslag om förenklingar i skallesyslemei. Ettbetänkande har avlämnals (SOU 1984:21). Enligt min mening bör intenågra åtgärder nu vidtas som skulle leda till alt man försvårar möjligheternaatl göra skallesyslemei enklare. Till detla bör läggas alt del hänsynstagande tillmängbarnslamiljernas situation som flerbarnstilläggen innebär är svårt attinordna i skattesystemet. Det är heller inte klarlagt hur familjer ulanlörvärvsinkomsicr eller med låga inkomster och därmed låga skatter skullebehandlas om elt ökal familjeekonomiskt slöd skulle ges inom skallesyslemei.Del gäller föräldrar som är studerande eller beroende av socialbidiag. Detgäller också hemarbetande samboende som inte har någon skatlerältslig kopplingiill den andre samboenden. Slutligen berörs också ett antal egna företagare. Om man skulle vilja ge dessa barnfamiljer motsvarandeförmåner finge man bygga upp ett kompletterande bidragssystem. Detta skulledock kräva en stor adminislration i förhållande till de bidrag som skulle kommaatt betalas ut. 1 nuvarande situation blir enligt min mening skälensanimanlagei niycket starka för alt höja barnbidragen i ställel för all införaen skattereduktion eller liknande. Jag föreslår atl det allmänna barnbidraget den I januari1985 höjs med I . per barn och år. Som jämförelse vill jagnämna atl barnbidraget höjts med mer än . per bam och år. Statsrådet kommer senare denna dag i bilaga 5 attföreslå förbättringar av bostadsbidragen. Bostadsbidraget ökas genom att de övre hyresgränserna höjsmed mellan . beroende på antalet barn saml attsåväl den nedre som den övre inkomstgränsen höjs med . lör alla barnhushåll. Därutöver föreslås all åldersgränsen för del statligabostadsbidraget höjs från till för studerande barn. I bilaga 3 kommer statsrådet att föreslå altstudiebidraget och del förlängda barnbidragel höjs i samma mån som del allmännabarnbidragel saml att det inkomstprövade tillägget slopas som en följd av höjningenav åldergränsen för bostadsbidraget. Jag övergår nu till att närmare redovisa mina förslag. 1.2 Höjning av det allmänna barnbidraget Det allmänna barnbidraget höjdes senast den I januari 1983från . per barn och år. alt utgå med ett halvt barnbidrag i familjer med tre barnoch med ett helt extra barnbidrag för varje ytterligare barn. Fr. o. m. den omfallar flcrbarnstilläppclockså bam som uppbär studiebidrag eller förlängt barnbidrag. Höjningen av barnbidragel och de nya barnbidragsbcloppenfr. o. m. den framgår av nedanslående tabell. 9 W)() Kostnaderna för de av mig tidigare förordade höjningarnafr, o. m. av barnbidragel med I . och avflcrbarnslilliiggel beräknas till 2 560 milj. kr. För biidgelårel1984/85 beräknas kostnaderna Iill ca I 280 milj. kr. 1.3 Höjning av garantinivån inom föräldraförsäkringen Föräldrapenning utgår med samma belopp som sjukpenningen,dvs. med 909?- av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock lägst med en garanlinivåpå . Garanlinivån i föriildraförsäkringen är viktig för deföräldrar som på grund av studier eller liknande inte har kommit ul påarbetsmarknaden och däriör inle hunnit få någon inkomst som grund förföräldrapenningen. Garanlinivån är också viktig för de föriildrar som av olikaskäl inte kan eller vill förvärvsarbeta medan barnen är små. Jag förordar atl garantinivån höjs till . per dag fr.o. m. den . Del nya beloppet bör gälla både föräldrapenning isamband med barns födelse och särskild föräldrapenning. Kostnaderna för höjningen av garantinivån beräknas förhelt år till 120 milj. kr. varav 40 milj. kr. uppskattas återgå till samhälleti form av skatt. Nettokostnaden uppgår därmed till ca 80 milj. kr. /85 uppgår brultokoslnaderna till ca 60 milj. kr. Staten läcker15% av kostnaderna för föräldraförsäkringen vilkel leder till en ökadanslagsbelastning med 9 milj. kr. L4 Åldersgräns för bidragsförskott Enligt nu gällande regler utgår bidragsförskott t. o. m.den månad barnet fyller . En 18-årsgräns gäller också som huvudregel belräffande denfamiljerätlsliga underhållsskyldigheten mot barn. Prop.1983/84:150 6 går i skolan eller återupptar skolgången före fyllda 19år. är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längstintill dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier i grundskolaneller gymnasieskolan eller annan jämförlig grundutbildning (7 kap. I § andraslyckel ). Ensamförälderkommitlén föreslår i sitt betänkande (SOU1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, alt bidragsförskott bör ulgå tillstuderande som går i gymnasium, dock längst t.o.m. utgången av junimånad det år under vilkel den studerande fyller . Förslaget motiveras medatt man vill ge ensamförälderbarnen bättre ekonomiska möjligheter tillgymnasiestudier. Med nuvarande regler är ensamförälderbarnen i många fallberoende av den underhållsskyldige förälderns förmåga att betalaunderhållsbidrag för att kunna bedriva gymnasiestudier. Enligt Ensamförälder1980 (DsS 1981: 18) hade en tredjedel av samtliga hushåll med barn i åldern 17år sitt bam i 3-årig gymnasieskola. Mellan olika familjetyper rådde betydandeskillnader. Det var l.éx. mer än dubbelt så vanligt () all 17-åringen itvåförälderfamiljen gick i 3-årigt gymnasium som all den ensamboendes 17-åringgjorde del (). I likhet med kommittén anser jag all ett fortsattsamhällsstöd bör utgå för studerande när del nuvarande bidragsförskottet upphörvid . Bestämmelserna kommer då i princip alt överensstämma med deregler som gäller för underhållsbidrag enligt . Ett syslem med olika åldersgränser har diskuteratstidigare i olika sammanhang. Bl.a. förordade socialpolitiskasamordningsutredningen i silt slutbetänkande (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring, alt del för ekonomiskt stöd till barn skulle gälla tvååldersgränser: en högre för barn som studerar och en lägre för övriga barn.Flerbarnstilläggen är också konstruerade efler denna modell (prop. 1982/83:88). Det är enligt min mening viktigt att det familjeekonomiskastödsystemet för tonåringar är uppbyggt så atl del ger motivation till studier.Det finns fortfarande en betydande snedrekrytering till gymnasiestudier. Motdenna bakgrund är del olyckligt atl bidragsförskottet kan upphöra innan de gymnasialastudierna avslutats. I likhet med kommittén förordar jag därför all den högstaåldersgränsen bör knytas till vad som gäller för studiebidraget inomstudiehjälpen, dvs. t.o.m. utgången av första kalenderhalvåret del år undervilkel eleven fyller . Elt fortsatt bidrag skall alltså ulgå längst t. o.m.juni månad del år eleven fyller . Denna åldersgräns överensstämmer ocksåmed vad som gäller för flerbarnstillägg för studerande. För likformighetensskull anser jag att i princip samma regler beträffande studier skall gälla somde som gäller för flerbarnstillägg för studerande. Kostnaden för en förändring av åldersgränserna i enlighelmed vad jag anfört kan beräknas till ca 50 milj. kr. vid nugällande basbelopp. Förändringen bör träda i kraft den . 1.5 Slöd till barn som adopterats av ensamstående Ensamförälderkommitlén har i sitt slutbetänkande (SOU1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn. föreslagit att ell siirskilt bidragav allmänna medel skall betalas ut till barn som adopterats av ensamstående.Bidraget bör enligt kommittén ulpå med samma belopp som bidragsförskottet (41 %av gällande basbelopp) och regleras på samma sätt som bidragsförskoltcl. Kommittén anför att barn lil' ensamslåendeadoptivföräldrar har behov av samma slöd som andra ensamlörälderbarn.Visseriigen iir de föriildrar som ensamma adopterat barn redan från börjanmedvetna om atl de måste svara för dubbla föriildra- och försörjningsrollcr.Genom det allt kiirvare ekonomiska liipet har dock dessa föräldrar drabbatshårdare än övriga ensamföräldrar. Även jag anser atl stöd bör utges till barn som adopteratsav ensamstående. Utgångspunkten lör samhällets stöd är barnels bäsla. Enligtmin mening bör orsaken Iill atl en adoptivlöriildcr iir ensamstående inteavgöra om samhällsstöd ulgår eller inte. Koslnaderna stöd med det innehåll jap här beskrivitkan beräknas till ca 3 milj. kr. vid gällande basbelopp. De nya reglernabör träda i kraft den . t.6 Övergång till månadsutbclaininK av barnbidrag Barnbidragen betalas f. n. ut kvartalsvis. Frågan om hurofta barnbidragen skall betalas ul har diskuterats vid ett flertal tillfällen.Skäl har därvid framförts för en övergång iill utbetalning. a. framhållits atl många barnfamiljer har behov av barnbidraget månadsvisför alt klara familjens betalningar. Mo( delta har hävdats all del är angeläget all den summasom betalas ut är så stor så all bidraget kan användas för större utgifter förbarnet, exempelvis klädinköp. Jag har förståelse för bägge dessa ståndpunkter. I den nyasituation som uppstår vid en så kraftig höjning av barnbidraget somjag föreslåri denna proposition, blir del emellertid enligt min mening naturiigt all övergåtill utbetalning. Del belopp som ulgår efter höjningen blir 400 kr.per månad redan vid ell barn och I . vid tre barn. För en fembarnsfa-miljblir månadsbeloppet . Dessa exempel visar alt barnbidraget nu blir ettväsentligt tillskott för atl läcka familjernas löpande kostnader för barnen. Genom atl gå över från kvarlalsvisa utbetalningar avbarnbidragel till månadsulbelalningar uppnås en viss räntevinsl för staten.Besparingen reduceras till en del av atl antalet utbetalningstillfällen ökarvilkel ökar administrationskostnaderna. Sammanlaget beräknas staten göra en besparing på ca 45milj. Jag föreslår att barnbidragen från den 1 januari 1985betalas . Prop.1983/84:150 8 1.7 Barnbidrag vid längre utlandsvistelse Barnbidrag utgår för barn som är svensk medborgare ochbosatt i riket. Vid tolkningen av begreppet "bosall i riket" harrättspraxis anknutit till del skalterältsliga bosättningsbegreppet. 1normalfallet innebär detla all när en utlandsvistelse överstiger så ulgåringa barnbidrag. Utbetalningen av löpande bidrag stoppas när det står klartalt barnet har lämnat landet än . Återvänder denbidragsberälligade erhålls barnbidrag retroaktivt. Denna praxisomfattar inte barn till anslällda i staiens tjänst på utländsk ort. För sådanabarn betalas barnbidrag ut som om de vore bosatta inom landet. I I kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkringföreskrivs all en försäkrad som lämnar skall anses vara bosall här irikel om utlandsvistelsen är avsedd all vara längst . Här gäller alltsåen ellårsregel. har under innevarande vårriksdag behandlatmotioner som rör reglerna för utbetalning av barnbidrag vid längre lidsvistelse utomlands, varvid utskottet anfört bl. a. all dessa regler i vissafall kan leda till otillfredsställande resultat (SoU 1983/84: 17) och förordaten översyn av reglema. har som sin mening givit regeringen till kännavad utskottet anfört i denna fråga (rskr 211). För egen del instämmer jag i utskottels uppfattning attden nuvarande ordningen är otillfredsställande. Jag föreslår altbosätlningsbegreppel i lagen om allmänna barnbidrag fr. o. m. den I januari1985 ges den innebörd som gäller enligt lagen om allmän försäkring. Del bör skegenom lagstiftning. Ur administrationssynpunkt är denna förändring avbosätlningsbegreppel en stor fördel för försäkringskassorna ochriksförsäkringsverket. Liksom bör barnbidrag betalas ut för barn tillanslällda i slalens tjänsl på utländsk ort. Del finns f. n. ca 6000 barn för vilka försäkringskassaninnehåller barnbidrag med hänsyn till att de vistas i utlandet mer än sexmånader. Vid återflyttning till kan många av dessa barn enligtnuvarande tillämpning ha rält till barnbidrag och eventuellt flerbarnstilläggretroaktivt. Uppgift om hur länge barnen vistas utomlands saknas men man kanpå goda grunder anta att en stor del av dem är borta längre än ell år. Pågrundval härav beräknar jag all medelsbehovet minskar med ca 30 milj. kr. 2 Vissa sysselsättningsskapande åtgärder Chefenför har redogjort för de arbetsmarknads- ochsysselsättningspoliliska skälen för ökade insatser för byggandet under detkommande vinterhalvåret. Jag förordar att medel tillfälligt anvisas förbyggande av daghem och fritidshem. 2.2 Tillfälligtbidrag till anordnande av daghem och fritidshem Statsbidragutgår iill driften av daghem och fritidshem. under 1970-lalel fannselt särskilt anordningsbidrag som uppgick till . perplats i daghem och fritidshem. Detta innebar för en normal avdelning med 15platser ett bidrag med . Anordningsbidragel upphörde år 1977.Därefter beaktas de ökade kapilaltjänstkoslna-derna i ställel vid beräkningenav driflbidragel. Den statliga långivningen sker med bostadslån. 1 övrigt finnsinle någol separat investeringsstöd. Del tidigareanordningsbidragel utgick i förhållande till antalet platser, I det nyastatsbidragssystem som gäller fr.o.m. den har platsbegreppelslopats och bidrag ulgår per inskrivet barn i daghem och fritidshem. Deltillfälliga anordningsbidraget bör därför utgå per avdelning i nybyggda daghemoch fritidshem där byggnationen igångsätts efter men före denI och avslutas . Bidraget bör utgå med300000 kr. Jagföreslår alt bidraget administreras av som har atl fördela demedel som anvisats. Före igångsättningen av arbetena skall arbetsförmedlingenhöras. Bidrag bör sålunda utgå endast för projekt på orter därbyggsysselsättningsbehov finns. Jagföreslår alt 100 milj. kr. avsätts fördel tillfälliga anordningsbidragel. Jagberäknar att en nyproduktion av ca 330 avdelningar kan ske. Härigenom kanminst 5000 barn beredas plats i barnomsorgen. 3 Upprättade lagförslag m. m. Ienlighet med vad jag nu har anfört om höjning av del allmänna barnbidraget ochav garanlinivån inom föräldraförsäkringen har del inom socialdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lag om ändring i lagen(1962: 381) om allmän försäkring. Lagförslagen bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 2:1 Prop.1983/84: 150 10 Förändringen med fortsatt bidrag för studerande ungdomar,när rätten till bidragsförskott enligt nuvarande regler upphör , är lagtekniskt komplicerad. Det beror på bl.a. den nuvarande bidragsförskottslagenskonstruktion och sambandet med den familjerätlsliga underhållsskyldigheten.Också de nya reglerna om slödel till barn som adopterats av ensamstående hörsamman med bidragsförskotlsreglerna. 1 nu angivna delar behövs ytteriigarelagtekniskt beredningsarbete. Ensamför-älderkommilténs belänkande medförfattningsförslag remissbehandlas f. n. Remisstiden utgår . Minavsikt är att återkomma senare med förslag om den närmare utformningen av debidrag som jag här har föreslagit. Ändringarna avses träda i kraft samtidigtsom övriga ändringar, den . Även lagändringarna när det gäller rätten till barnbidragvid utlandsvistelse och en övergäng från kvartalsvisa till månadsvisautbetalningar av barnbidragen kräver ytteriigare beredningsarbete. Jag avseratl även här återkomma med ändringsförslag i syfte alt nya regler skall kunnaträda i kraft den . Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atlregeringen föreslår dds att antaga inom upprättade förslagtill 1. lagom ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 2. lag om ändringi lagen (1962: 381) om allmän försäkring. dds att ulöver vad som har föreslagits i prop.1983/84:100, bil. 7 under femte huvudtiteln 3. till Allmännabarnbidrag för /85 anvisa ytteriigare förslagsanslag av I280000000 kr., 4. till Bidragtill föräldraförsäkringen för /85 anvisa ytteriigareförslagsanslag av , 5. tillBidragsförskott för /85 anvisa ytterligare förslagsanslag av25000000 kr.. 6. till Bidragtill amndnande av daghem och fritidshem för /85 anvisa eltreservationsanslag av . dds alt godkänna vad jag har anfört om 7. fortsatt bidragtill studerande ungdomar, när den nuvarande rätten till bidragsförskott upphörvid . 8. slödmolsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar, 9. barnbidrag vidutlandsvistelse, 10. utbetalning av barnbidrag. Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenomföreskrivs att I § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha nedanangivna lydelse. För barn, som är svensk medborgare och bosalt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med om årel i enlighel med vad nedan närmare stadgas. För barn, som är svensk medborgare och bosalt i riket,skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostranutgå allmänt barnbidrag med om årel i enlighet med vad nedannärmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riketbosatl bam, som icke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någon somär bosalt och mantalsskriven i rikel eller ock barnet eller endera av dessföräldrar vistas i riket. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1973:449. ' Senaste lydelse 1982:1237. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs all 4 kap. 4 och 14 §S lagen (1962: 381) om allmän försäkring' skallha nedan angivna lydelse. Helföräldrapenning enligt 2 § ulgår med treitio.sju kronor (garantinivå). Har föräldern under minst tvåhundrasjiitiio dagar i följd förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför varit, eller skulleföräldern, om haft kännedom om samtliga föreliggandeförhållanden, ha varil försäkrad för en sjukpenning överstigande nämndabelopp, utgår föräldrapenningen med ett belopp som motsvarar föräldernssjukpenning enligt 3 kap. 4 §. Helföräldrapenning enligt 2 S ulgår med (garantinivå). Harföräldern under minst före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten härför varit, eller skulle föräldern, omförsäkringskassan haft kännedom om samtliga föreliggande förhållanden, havarit försäkrad fören sjukpenning överstigande nämnda belopp, utgårföräldrapenningen med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt3 kap. 4 §. Om föräldrarna har barnet gemensamt i sin vård, ulgårföräldrapenning över garanlinivån till fadern endast under förutsättning alläven modern är eller enligt vad förut sagts bort vara försäkrad för sjukpenningsom överstiger garantinivån. Undantag från vad nu sagts får medges när detvisas alt modern till följd av sjukdom eller av andra särskilda skäl inle kananses ha möjlighet all vårda barnet. Under sådan lid som anges i 13 § första stycket utgårsärskild föräldrapenning för dag. a) förälder inteförvärvsarbetar, med ell belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3kap. 4 §, dock lägst trettiosju kronor (garanlinivå). b) förälderförvärvsarbetar högst hälften av normal arbetstid, med ett belopp som motsvararhälften av del belopp som anges under a), c) förälderförvärvsarbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. Under sådan lid som anges i 13 § första stycket utgårsärskild föräldrapenning för dag, när a) förälder inteförvärvsarbetar, med ell belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3kap. 4 S. dock lägst (garanlinivå). b) förälderförvärvsarbetar högst hälften av normal arbetstid, med ell belopp som motsvararhälften av det belopp som anges under a), c) förälderförvärvsarbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. Lagen omlryckt 1982:120. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse med ett belopp som motsvarar en med ett belopp som motsvarar en tjärdedelav det belopp som anges fjärdedel av det belopp som anges under a). under a). Denna lag träder i kraft . Sysselsättningsskapande åtgärder inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, m. m. 1983/84:150 Bilaga 3 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /85 såvitt avser verksamhetsområde Chefen för kommer senare i dagatt redogöra för de arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiska skälen förökade insatser inom område. Efter samråd med chefenför vill jag föreslå följande. 1 fråga omåtgärder för ungdomar förslår jag att s. k. stimulansbidrag för nyinrättadeplatser inom den gymnasiala lärlingsutbildningen skall utgå även /85. 1 sammanhanget vill jag erinra om atl regeringen i prop.1983/84: 116 om gymnasieskola i utveckling bl.a. föreslagit en ökning avplaneringsramarna för gymnasieskolan, både när det gäller linjer ochlinjeanknutna specialkurser och i fråga om högre specialkurser m. m. Då det gäller vuxenutbildningen föreslår jag atl medelavsätts för ca 2 500 särskilda vuxenstudiestöd för arbetslösa. För alt erbjudautbildningsmöjligheter för bl. a. dem som erhåller sådant studiestöd börantalel utbildningsplatser ökas inom vuxenutbildning och vidfolkhögskolor. Vidare kommer jag att behandla frågan om behovei av enbredare utbildningsinsats i datateknik för kortutbildade. Som en följd av de framlagda förslagen om höjda barnbidrag föreslår jag molsvarande höjningarav del förlängda barnbidragel och studiebidraget inom studiehjälpen.