prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 2 Den ekonomiska politiken .................................................................... 7 2.1 Stabiliseringspolitikensinriktning ................................................ ..... 7 2.2 Sysselsättnings-och fördelningspolitiken.................................. ..... 15 3 Utsikter ...................................................................................... .... 20 3.1 Detinternationella läget.................................................................. .... 20 3.2 Densvenska ekonomin 1984.......................................................... .... 22 4 Budgetpolitiken .................................................................................... 28 4.1 Budgetpolitikensinriktning............................................................ 28 4.2 Budgetförslagetför /85....................................... .... 28 4.3 Deekonomiska sambanden mellan stat och kommun .............. 36 4.4 Den konsolideradeoffentliga sektom .......................................... .... 38 4.5 Budgetpolitikeni ett längre perspektiv........................................ 40 5 Avslutning............................................................................................... .... 47 1 Statligakreditgarantier, m.m.................................................................. .. 50 2 Finansieringenav affärsverkens verksamhet ................................... .. 56 3 Statliglångivning ................................................................................... 58 4 Vissafrågor inom redovisnings- och revisionsområdet................... 60 5 Vissaextraordinära budgeteffekter....................................................... 61 6 /84 och 1984/85 ................................ .. 63 6.1 Utvecklingenav statsbudgetens inkomster ............................... .. 63 6.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /84 66 6.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /85 68 6.4 Statsbudgetenssaldo för budgetåren 1983/84 och 1984/85...... .. 74 Diagram- och figurförteckning........................ ...................................... 78 Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning Bilaga 1.3 beräkning av budgetutfallet för /84Bilaga 1.4 Vissa tabeller rörande denstatsnnansiella utvecklingen m. m. I 1983/84. Bilaga 2 till budgetpropositionen 1984 Prop. Anmälantill stadsbudgeten för /85, såvitt avser för flera huvudtitlargemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m.m. Lönerna för detstora flertalet statstjänstemän och för vissa andra arbetstagare i offentligverksamhet bestäms genom förhandlingar mellan (SA V) och destatsanställdas huvudorganisationer. Den 29 april 1983träffade SA V samt Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) avtal om löner 1983 förstatstjänstemän m.fl. (1983). I 1983 ingårbl.a. allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST),allmänt tjänsteförteckningsavtal (ATF), tjänsteför-leckningsavtal förundervisningsområdet (TFU), ijänsieförteckningsavial för kyrkligatjänster (TFK), avtal om system för lönesättning av chefstjänstemän(chefslöneavtalet) och allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andratjänstemän (pensionsavtalet). F.n. gäller de lönevillkor som framgår av AST den 21 juni1983. Enligt pensionsavtalet gäller statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959:287) - SPR - med anslutande föreskrifter i väsentliga delar somkollektivavtal i den omfattning de avser berörda tjänstemän. Enligt ett den 16maj 1983 träffat avtal gäller 1983 till vissdel saml vissa av övriga iföregående stycke nämnda avtal som kollektivavtal även mellan SAV och SverigesArbelsledareförbimd (SALF). Pensionsförmånernaför de icke-statliga arbetstagare med statlig pensionsrätt som faller utanför SAV:s förhandlingsområderegleras i SPR med anslutandeföreskrifter. För vissa statligtanställda läkare har förmånerna bestämts genom avtal mellan SAV och . F.n. gäller för denna personal de I 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 2 lönevillkor som framgår av avtal den 7 juli 1983om allmänna bestämmelser för vissa statliga läkare m.fl. (ABL). Till grund för beräkningen av anslagen tillavlöningar och pensioner under nästa budgetår har lagts de löne- ochpensionsbelopp som gäller fr.o.m. . Anslagsberäkningen innefattarett lönekostnadspålägg . I förhällande till detlöneläge som låg till grund för beräkningen av lönekostnaderna ibudgetpropositionen 1983 har medräknats ändringar som skett fr.o.m. den 1januari 1983 dels till följd av uppgörelsen i fråga omförtjänst- och löneutvecklingsgaranti samt prisutvecklingsgaranti enligt avtalom löner 1981 1982 för statstjänstemän m.fl. (1981-82), dels till följdav 1983. Förtjänst- och löneutvecklingsgarantin samtprisutvecklingsgarantin innebar en höjning . 1983 innebar enhöjning i genomsnitt för statsförvaltningen . Avtalen har beaktats ilöneomräkningen, liksom de ramar, som myndigheterna disponerar denI - den 30juni 1984 enligl avtal om lokalalöneförhandlingar m.m. inom ATF-områ-det (L-ATF) samt senare träffadeändringsavtal. Genom SAV:s försorg harregeringskansliet i höstens budgetberedning haft tillgång till ett mer detaljeratunderlag för beräkning av myndigheternas lönekostnader /85. Medutgångspunkt i SAV:s uppgifter har i budgetförslaget kostnadseffekterna av ALS1983 på löneplans-lönerna beräknats utifrån resp. myndighels faktiskalöneprofil. De flesta av de nuvarande löneavtalen upphör attgälla . Det är därför inte nu möjligt att ange vad somkommer att gälla i fråga om anställningsvillkor för /85. Dessafrågor torde senare få anmälas för regeringen och underställas riksdagenslönedelegation. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänsterm.m. 1 allmänttjänsteförteckningsavtal (ATF) och har stålensarbetsgivarverk (SAV) samt Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) fasisiällilönegradsplaceringen för de statligt reglerade tjänsterna. Enligl avtal den 16maj 1983 gäller ATF som kollektivavtal även mellan SAV och (). Sedan budgelårel 1978/79 har parterna förfogalöver ett årligt löneutrymme enligt bestämmelserna i avtalet den 12 september1978 om lokala löneförhandlingar m.m. inom ATF-områ-det (L-ATF) samt senareträffade ändringsavtal. Enligl ATF får ändring avanställningsvillkoren för en tjänst ske dels i den utsträckning och på del sättsom föreskrivs i 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 3 L-ATF, dels vid större organisationsförändringar,dels vid andra tillfällen om arbetsgivaren finner särskilda skäl föreligga. Närett nytt verk inrättas eller en större organisationsförändring görs, skallarbetsgivaren lämna berörda huvudorganisationer tillfälle lill förhandling om anställningsvillkorenför en nyinrättad tjänst. I andra fall prövas frågan om anställningsvillkorenför en nyinrättad tjänst av arbetsgivaren. När arbetsgivaren beslutar omanställningsvillkoren för en ny tjänst, skall hänsyn tas till vad som gällerför andra tjänster inom det aktuella myndighetsområdet. Beslutet får meddelasförst sedan berörda arbetstagarorganisationer underrättals. Den organisationsom vill kan påkalla förhandling i dessa fall. Sådan förhandling förs underfredsplikt. Enligt tjänsieförteckningsavtaletden för undervisningsområdet (TFU) och tjänsieförteckningsavtaletden för kyrkliga tjänsler (TFK) gäller i huvudsak motsvaranderegler när en ny tjänst inrättas inom dessa områden. för vissa statliga läkare m.fl.(TFL) kan part påkalla förhandling om anställningsvillkoren när en tjänstnyinrättas eller direkt berörs av en ändrad förvaltningsorganisation. Sådanförhandling förs under fredsplikl. Tjänstemän som omfattasav chefslöneavtalet uppbär i regel lön i form av baslön jämte ett antaltjänstetillägg och eventuellt ett personligt tillägg. Antalet tjänstetilläggoch storleken av det personliga tillägget bestäms av regeringen eller statenschefslönenämnd. Vissa tjänster är emellertid inom ramen för chefslöneavtaletplacerade i lönegraderna F 29-F 35. Lönesättningen för de tjänster som regeringen ibudgetpropositionen begär bemyndigande att inrätta sker enligt deregler som framgår av avtalen. Även när det gäller tjänster, som kan inrättasutan medverkan men för vilka regeringen beräknar medel under deolika huvudtitlarna, har anslagsberäkningen skett med utgångspunkt i lönesättningenligt gällande regler. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att la del av vad jag nu har anfört. 3 Arbetshandikappade i statlig tjänst Samhällets insatser inomhandikappområdet grundas på en helhetssyn med samordnade åtgärder inom en radområden. Målet är att de handikappade skall få en livssituation som sä långtmöjligt är likvärdig med andra människors. Varje människa har rätt till bostad, arbete och en meningsfullfritid och till kontakter med andra. Arbete är en väsentlig del av tillvaron. Det gerinte bara försörjning utan också självkänsla och social gemenskap. Allas rätttill arbete är något mer än en rätt till försörjning och en drägliglevnadsstandard. I rätten till arbete Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 ligger också en rätt att delta i den gemensammaproduktionen av varor och tjänster. Alla människors förmågaoch resurser skall tas till vara. 1 ett läge med brist på lediga arbeten kandet emellertid finnas en risk att endast de sökande som är mest attraktiva förarbetsgivarna kommer i fråga. Såväl offentliga som privata arbetsgivare haransvar för att den verksamhet som bedrivs så långt möjligt är tillgänglig föralla. I sin roll som arbetsgivare har staten genom ettsärskilt regelsystem påtagit sig långtgående förpliktelser när det gällerstödåtgärder för statsanställda som har eller kan förväntas få svårigheter atterhålla eller behålla en anställning på grund av fysiskt, psykiskt ellersocialt arbetshinder. I förordningen (1979:518) om arbetshandikappade istatligt reglerad anställning, m.m. (ändrad senast 1982:1268) regleras vissafrågor om bl.a. rehabilitering och arbetsvärd såsom arbetsprövning,arbetsträning, omskolning, utbildning och omplacering. 1 förordningen ges också närmare regler föranvändningen av det under trettonde huvudtiteln uppförda förslaganslagetLönekostnader vid viss omskolning och omplacering, det s.k. särskildalöneanslaget (SLA). Medel från anslaget kan tas i anspråk för att täckakostnader föravlöningsför-måner, utbildning m.m., bl.a. när en arbetstagaretill följd av ett arbetshan-dikapp inte kan beredas en lämplig anställning inomgällande organisation och därför måste sjukpensioneras, om inte omskolningeller någon annan form av arbetsvärd kommer till stånd. () bistårmyndigheterna i deras rehabiliterande arbetsvårdande arbete för att behållaarbetshandikappade anställda i yrkesverksamhet genom bl.a. rådgivning,omplaceringar och olika former av stöd. Myndigheterna är enligt den nämndaförordningen om arbetshandikappade i statligt reglerad anställning skyldig atttidigt begära samråd med och medverkan av SAMN när de egna resurserna ärotillräckliga. SAMN kan också med hjälp avomplaceringsförordningen (1974:1006, omtryckt 1980:1093, ändrad senast1982:1264) medverka till att en arbetshandikappad från en myndighet omplacerastill en annan myndighet. Jag vill i dettasammanhang också peka på den insats som görs inom det förebyggande områdetbl.a. Enligt avtal mellan de centrala parternapå den statliga arbetsmarknaden skall företagshälsovården vara förebyggandeoch arbetsplatsanknuten. Den skall biträda myndigheterna och derasskyddsorganisaticner i frågor som rör förhållanden på arbetsplatserna som kanmedföra olycksfall eller fysisk och psykisk ohälsa. Den skall också medverkavid arbetsplatsanknuten rehabilitering av arbetstagare efter sjukdom och annanarbetsoförmåga bl.a. genom att genomföra rehabiliterings-, tjänstbarhets- ochandra utredningar. Verksamheten, som huvudsakligen bedrivs genom lokalahälsocentraler, skall vara ett komplement till det arbetsmiljöarbete sommyndigheterna själva bedriver. 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 Jag går över tillfrågan om nyanställning av arbetshandikappade i statsförvaltningen. Enligt den tidigarenämnda arbetshandikappförordningen (1979:518) skall myndigheterna vid nyanställningverka för att arbetshandikappade bereds sysselsättning. En viktig fråga i sammanhangetgäller möjligheterna för de arbetshandikappade att konkurrera om de ledigatjänster som finns. Inom statens område har förutsättningarna numeraförbättrats genom att arbetsmarknadspolitiska skäl kan vara saklig grund vidtjänstetillsättning. Vidare föreskrivs ianställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1976:863,ändrad senast 1982:796) att myndigheterna kan tillsätta en tjänst med en arbetshandikappad som anvisats av denoffentliga arbetsförmedlingen utanatt kungöra tjänsten ledig till ansökan. Avsikten med bestämmelsen är attmyndigheterna skall kunna begränsa konkurrensen till tjänsten till förmån för arbetshandikapppade som anvisats av arbetsförmedlingen. Regeringen uppdrogden åt SAMN att följa och utvärderade statligamyndigheternas insatser för att underlätta rekryteringen av arbetshandikappade. SAMN har i samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) redovisatresultatet av uppdraget i en rapport . Av rapporten framgåratt AMS under /83 har vidtagit åtgärder inom arbetsmarknadsverket(AMV) för att öka rekryteringen av äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga till statsförvaltningen.SAMN har medverkat genom utbildning av berörd personal vid AMV och genom deltagande i konferenser ilänsarbetsnämndernas regi förstatliga myndigheter. Som mål angavs en 5%-ig nyrekryteringsandel av äldre och personer med nedsatt arbetsförmåga. Derekryteringsrutiner som har eftersträvats har byggt på ett ökat samarbete medde statliga myndigheterna, t.ex.genom att arbetsförmedlingarna ges förhandsinformation om kommande rekryteringar. Enligt SAMN:s rapport haraktiveringen visat att den uppsattamålsättningen om en 5%-ig nyrekryteringsandel i det närmaste uppfyllts. Enligt vad jag harerfarit avser SAMN att fortsätta uppföljningen inom ett urval statligamyndigheter. Syftet är att närmare kartlägga förutsättningarna förnyrekrytering av arbetshandikappade till statsförvaltningen. Även detta förutsätts ske i nära samarbete medAMV. Jag villunderstryka vikten av att olika erfarenheter sprids mellan myndigheterna. Jagförutsätter därför att SAMN på lämpligt sätt informerar om de vidtagna åtgärderna och de möjligheter somfinns för att öka rekryteringen av arbetshandikappade till alla statliga myndigheter. Det är angelägetatt det arbete som har påbörjats för att öka rekryteringen avarbetshandikappade fortsätter. För att detta arbete skall bli framgångsrikt krävs ettaktivt engagemang och intresse från verksledningarnas och ansvarigarekryterares sida och en systematisk bevakning inom myn- 1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 digheterna av att de möjligheter som finns också tastillvara. Många arbetsplatserkan förbättras och anpassas till olika personers förutsättningar. Detta gäller inte minst frågor omarbetsorganisation och arbetsinnehåll. Det är viktigt att myndigheternainventerar vilka arbetsuppgifter som passarför arbetshandikappade, dvs. där handikappet inte är något hinder. Jag räknar med att Statshälsan genom sin expertis inom de medicinska, tekniska och psykosociala områdena skall kunnastödja myndigheterna i arbetet föratt åstadkomma ökade förutsättningar för arbetshandikappade alt fåstatlig anställning. För budgetåret1982/83 erhöll SAMN 1 milj. kr. alt fördela till statliga myndigheter för att stimulera nytänkande ochförsök att finna nya vägar för arbetshandikappade på den statligaarbetsmarknaden. Av de projekt somhar satts igång kan särskilt nämnas kartläggning av 300 anställningar med lönebidrag vid ,litteraturgenomgång och undersökningav arbetsledares inställning till arbetshandikappadesamt försöksverksamhet för gravthandikappade att arbeta med datateknik vid . Projektenlöper under /84. Jag räknar med atten rapport från projekten skall kunna presenteras för regeringen . hartidigare beslutat (prop. 1981/82:100, AU 29, rskr 262) att arbetsvårdsåtgärderför bl.a. kommunall anställda med statligt reglerade tjänsterfr.o.m. skall ombesörjas av huvudmännen själva. förutsatte emellertid attregeringen skulle besluta om rimligaövergångsanordningar. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslåregeringen vissa sådana övergångsanordningar. Således bör enligt min mening statliga myndigheter som f. n.sysselsätter sådana arbetshandikappade lärare, vilkas löner före den 1 januari1983 betalades från det s. k. särskildalöneanslaget, bemyndigas att under vissa förutsättningar inrätta personliga tjänsler för dessa lärare. Jagåterkommer lill denna fråga vid min anmälan av det under trettonde huvudtitelnuppförda anslaget Täckning av merkostnader för löner och pensioner ni.m. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle altta del av vad jag nu har anfört. 4 Myndigheternas externa tidskrifter Informationsdelegationen(B 1982:01) skall enligt sina tilläggsdirektiv (Dir. 1983:29) överväga vilken roll deexterna tidskrifterna skall spela för samhällsinformationen. Delegationen skall idel sammanhanget belysa tidskrifternas möjligheter att helt finansiera sinakostnader med prenumerations-och eventuellt annonsintäkter. Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 ladeår 1980 fram en förvaltningsrevisionsrapport om myndigheternastidskriftsutgivning. har, enligl vad jag har erfarit, ett dussintidskrifter lagts ned. Ett antal lidskrifter har ändrat format och utförandeoch andra har infört eller höjt prenumerationsavgifter. Tidskrifterna äremellertid alltjämt i huvudsak anslagsfinansierade. Informationsdelegationen avser att lägga framett betänkande . Där kommer man bl.a. alt belysa de statligaexterna tidskrifternas roll för samhällsinformationen och deras ekonomiskaförutsättningar. Delegationen kommer även att i enlighet med sina direktivredovisa möjligheter för de statliga myndigheterna alt minska kostnaderna försin övriga produktion av informationsmaterial bl.a. genomupphandlingssamverkan. De statliga myndigheternabör nu se över sina övergripande informationsplaner och informationskostnader.Jag räknar med att informations-delegationen inom ramen för sina nuvarandeuppgifter och resurser därvid skall kunna biträda myndigheterna med synpunkteroch råd. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 5 Verksamheten i Offentliga sektorns särskildanämnd Som ett led iarbetsrältsreformen (prop. 1975/76:105, InU 45, rskr 404) inrättades Offentligasektorns särskilda nämnd genom ett särskilt huvudavtal (SHA). består av sjuriksdagsledamöter och sex företrädare för avtalsparterna. Den är beslutförendast när den är fulltalig. Nämnden kan enligtavtalet kopplas in, när det gäller förhandlingar om kollektivavtal som röranställningar hos staten, kommunerna, landstingskommunerna, försäkringskassornaeller . Om en förhandlingspart invänder alt ett begärtkollektivavtal i något visst ämne inte bör träffas, eftersom det skulle kränkaden politiska demokratin, kan frågan därom hänskjutas till , som utgör en rekommendation lill parterna. Av förarbetena tillarbetsrältsreformen framgår att till del politiska beslutsområdet hör frågorsom gäller den offentliga verksamhetens mål, inriktning, omfattning ellerkvalitet (anf prop. 2 s. 151). Avsikten har varit alt det i första handskall ankomma på parterna att inom förhandlingarnas ram lösa hithörandegränsdragningsproblem och att hänskjutande till nämnden sålunda skall ske barai undantagsfall (anf. 2 s. 155, InU s. 58). Enligt beslut(prop. 1977/78:176, AU 37, rskr 336) skall verksamheten i årligenredovisas för . Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 8 Jag får därför upplysa att det - fram till den 22 december 1983-inte har hänskjulils något enda ärende till nämnden. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag nu har anfört. Regeringen har iseptember 1983 utsett ytteriigare tolv svenska deltagare i den nordiska utbytestjänstgöringen.De skall tjänstgöra i , ochNorge. Tjänstgöringen regleras i förordningen (1980:848) om utbytestjänstgöringi andra nordiska länder (omtryckt 1981:1270. ändrad senast 1983:65). Statens arbetsmarknadsnämndsvarar bl. a, för alt sprida information om utbytestjänstgöringen lillmyndigheter, anställda och personalorganisationer. Sedan verksamheten medutbytestjänstgöring inleddes , är antalet deltagare från svensk sidadärmed uppe i 58. Myndigheternas och deanställdas intresse för utbytet har ständigt ökat. I många fall kan denna formav nordiskt samarbete förväntas bidra till att finna praktiska lösningar pälikartade problem. Bland de områden som deltagarna har företrätt kan sålundanämnas bekämpning av ekonomiska brott, åtgärder mot olika former av missbruk,invandrarnas situation och problem, miljövården, kriminalvården,arbetsmarknadsfrågor och jämställdhet mellan könen. Detta framgår avcivildepartementels sammanställning (Ds C 1983:7) Rapporter från nordiskutbytestjänstgöring . I syfte att inom densvenska statsförvaltningen sprida information om de vunna erfarenheterna skallefter hand sådana sammanställningar ges ut också när del gällerdeltagarrapporterna från senare år. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 7 Redovisning av statsförvaltningensADB-användning m.m. 1978/79:121 omanvändningen av ADB i statsförvaltningen redogjordes för olika frågor omstatsförvaltningens användning av datorer för administrativa ändamål. Bl.a.påpekades svårigheterna all snabbt och enkelt skaffa en överblick över denstatliga databehandlingen. behov av information anfördes särskilt.Denna fråga berördes även under riksdagsbehandlingen (FiU 1978/79:34) avpropositionen. fann det därvid ändamålsenligt alt en årligredovisning av ADB i statsförvaltningen bifogades budgetpropositionen medhänsyn till dels de viktiga prin- Prop.1983/84:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 9 dels de betydande effekter förmedborgarna som införandet av ADB ofta medför. Regeringen har mot dennabakgrund uppdragit åt statskontoret att utarbeta en redovisning eftervissa riktlinjer av användningen av ADB i statsförvaltningen. föreligganderedovisning, som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.2.bygger sålunda på uppgifter som statskontoret ställt samman. Redovisningenavser främst användningen av ADB för adminislrativa ändamål. Beträffandeinformation om pågående och under budgetåren 1982/83 och 1983/84 avslutatutredningsarbete på dataområdet hänvisas lill bilaga 2.1. Statskontoret har underåret haft regeringens uppdrag att utvärdera redovisningens uppläggning ochinnehåll. har redovisningenpublicerats på två sätt, dels i förevarande bilaga lill budgetpropositionen,dels i statskontorets rapportserie. I förenklande syfie föreslår jag altredovisningen av användningen av ADB i statsförvaltningen fr.o.m. budgelåret1984/85 får ske helt genom statskontorets försorg. Redovisningen bör publicerassamtidigt som budgetpropositionen föreläggs . Det bör vidare ankommapå statskontoret alt förse med erforderligt antal exemplar avredovisningen. Innehållet och utformningen bör i stort följa dagens modell. Jag vill i deltasammanhang även ta upp några frågor rörande daladelegationens (B 1980:03)arbetsuppgifter. 1982/83:100Bilaga 2 redovisade jag min avsikt att föreslå regeringen alt gedatadelegalionen nya direktiv som preciserar dess arbetsuppgifter lillsärskilda frågor inom dalapolitikens område. Vid riksdagsbehandlingen (FiU1982/83:33) uttalade ulskottel alt del är naluriigl att delegationensverksamhet efter hand omprövas. Att en omprövning skulle ske efteruppskattningsvis tre eller förutsattes också i delegationens direktiv.Utskottet anförde vidare att eftersom varit förespråkare för att endatadelegation skulle inrättas och i samband därmed, på förslag avfinansutskottet, lämnat synpunkter på delegationens verksamhet, bör - innandelegationens nya uppgifter läggs fast - behandla regeringensförslag om inriktningen och omfattningen av delegationens fortsatta arbete.