prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Sedan förelades budgetpropositionen har framtill ell flertal propositioner innebärande anslagsförändringarföreslagils 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 52 riksdagen.Om bifaller proposifionerna ökar ulgiftsanslagen med ca 3074 milj.kr. Beloppet inkluderar även anslagsförändringar ulöverbudgetpropositionen som beslutals av men inte de minskade utgifterför statsskuldräntor somjag strax återkommer till. Isamband med min beräkning av anslagskonsekvenserna har jag låtit upprätta enspecifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikation (bil. 1.6) täcker i princip perioden t. o. m. mars månad1984. Propositioner som förelagts samt vissapropositioner som framlagts senare datum för inkluderas i dennaspecifikation liksom ev. riksdagsbeslut om att ändra regeringens förslag tillanslag. Anslagettill räntor på statsskulden m.m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1984/85 till 65 000 milj. kr. Mina överväganden i det följande har jag baseratpå informafion som jag under hand erhållit från bl.a. riksgäldskonlorel.Belastningen på detta anslag är beroende fömtom räntenivån inom och utomlandet även av valutaförluster på gmnd av ändrade växelkurser, det ackumuleradebudgetsaldot från tidigare budgetår, men naturiiglvis även i någon mån avbudgetsaldot under det budgetår för vilket anslaget anvisas. Viden förnyad beräkning av räntor på statsskulden finner riksgäldskonlorel attutgifterna torde bli ca lägre jämfört med vad som togs uppi budgetproposifionen. Denna justering är föranlåten av en rad faktorer. Iförhållande till budgetpropositionen baseras nuvarande kalkyl på ett ickeoväsentligt mindre budgetunderskott. Vidare har räntesatsernaför ett flertal låneinstrument sänkts. Räntan på prioriterade obligationer harsänkts från nivån till . Vidare har räntanpå såväl riksobligationer som statsskuldväxlar sjunkit med 1 till 2procentenheter. Vid beräkningen har dock beaktats att det kassamässiga underskottettill en del förklaras av vissa extraordinära budgetförstärkningar som endast ibegränsad utsträckning far effekter på den genomsnittliga upplåningen underårel och därmed på utgifterna för stalsskuldräntan under genomförandeårel. Vidberäkning av koslnaderna för statsskuldräntor är vidare fördelningen mellanolika upplåningsformer mycket betydelsefull. Upplåning i form avslatsskuldväxlar och skattkammarväxlar belastar statsbudgeten med helaräntebeloppel för lånet som upplåningen sker, medan däremot upplåningmol obligationer - som i allmänhet har helårskupong -räntebelastar året eflerdet att upplåningen sker. Till denna beräkning har antagits all andelenstatsskuldväxlar av bmltoupplåningsbehovet kommer att minska jämfört med vadsom antogs inför beräkningama i budgetpropositionen. Detta kommer att minskaräntebelaslningen för / 85 jämfört med budgetpropositionen. Iberäkningarna har endast medtagits valutaförluster för lån som för- Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 53 fallerunder /85. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen harvalutaförlustema reviderats ned, främst till följd av dollams nu lägre värde iförhållande fill den svenska kronan. Fömtom valutaförlustema på förfallandelån torde även uppkomma vissa förluster till följd av förtida inlösen av lån.Omfattningen av förtida inlösen blir främst beroende av utvecklingen påinlemationella finansmarknaderna inkl. räntelägel och möjligheten atl omsättadyrare lån mot lån med bättre villkor. Utgifter för kursförluster vid förtidainlösen av lån har jag beaktat under posten tillkommande utgiftsbehov, nettomed . Mellanbudgetåren 1983/84 och 1984/85 ökar kostnadema för räntor på statsskulden från59,till . Ränte-kostnadema för deninhemska upplåningen beräknas öka med ca . Den relativtmåttliga ökningen förklaras till en del av all försäljningen avstatsskuldväxlar antas bli mindre under / 85 än under budgetåret1983/84. Vad gäller kostnadema för den utländska upplåningen svararvalutaförlusterna /84 för medan molsvarandeförluster för /85 endast uppgår fill . De olikakostnadskomponenterna som ingår i utgiftema för räntor på statsskulden m. m.framgår av tabell 4. Räntor på inhemska lån Räntor på utländska lån 45,2 13,0 2,3 (1,0)' 60,5 (61,5) 'Beaktat under posten tillkommande utgiftsbehov, netto Förändringamaav utgiftema mellan budgetpropositionen och nuvarande beräkning har jag låtitsammanställa i en huvudlitelsvis specifikation (bil. 1.7), som bör fogas tillregeringsprolokollel. Uppgifterna sammanfattas enligt följande. Milj,kr. " Utgiftsanslag enligt 1984 årsbudgetproposition 297929 Anslagsökningar enligt specifikationi bilaga 1.7 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 54 Sammantagetinnebär delta alt jag beräknar utgiftsanslagen för /85 till296503 milj. kr. Eventuella förslag och beslut i övrigt efter utgången av mars1984, vilka inte särskilt redovisats torde få beaktas av riksdagensvederbörande utskott. Förreservationsanslag kan utbetalningama komma atl avsevärt avvika från detanslagna beloppet. Detla registreras som en förändring av anslagsbehållningarna.För att erhålla en rättvisande bild av del förväntade budgetulfallet, måstehänsyn även tas till förändringar i anslagsbehållningar. Iårets budgetproposition beräknades behållningen på reservationsanslag minskamed ca 1 407 milj. kr. under /84. har i sinsenaste prognos över budgetulfallet bedömt att anslagsbehållningamas summainte kommer att förändras under budgetåret. Denna utveckling bör ses molbakgmnd av de under vårriksdagen föreslagna ökningarna av anslagen /84. För en närmare anslagsvis redovisning hänvisar jag tillverkels beräkningar (bil. Jag har intet att erinra mot verkets prognosoch räknar sålunda ned förbmkningen med jämfört medbudgetpropositionen. AnslagsbehåUningarna vid utgången av budgetåren 1980/81-1983/84 (förändring under budgetåret) (-0,40) (-1-0,25) (+1,93) (-0,32) (förändring under budgetåret) (-0,26) (-H,71) (-1-0,24) (-0,01) (förändring under budgetåret) (-0,46) (-1,87) (-0,20) (+0,51) (förändring under budgetåret) (-f0,35) (-1,25) (-1-1,42) (förändring under budgetåret) (-t-0,40) (-t-0,85) (+1,54) (-0,21) (förändring under budgetåret) (-0,36) (-0,31) (+4,93) Ibudgetpropositionen beräknades förbmkningen av anslagsbehållningarna att uppgåfill , netto. Jag finner ingen anledning alt nu avvika fråndenna beräkning. Det bör dock noteras att jag vid denna bedömning inte beaktatförslagen om sysselsättningsskapande åtgärder, som senare denna dag kommer attföreslås regeringen. I den mån dessa förslag bedöms komma all påverkaförbrukningen av anslagsbehållningarna lorde det fa ankomma på finansutskottetatt vidla ev. justeringar. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 55 Vissamyndigheter och bolag har enligt beslut möjlighet all utnyttjarörliga krediter hos . Förändringar i den uteståendelånestocken, dvs. förändringar i nettoutlåningen, registreras på statsbudgeteni form av förändringar i dispositionen av rörliga krediter och påverkar sålundabudgetutfallet. Under /84 beräknar riksrevisionsverkel attdispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 475 milj. kr. Jag anslutermig fill verkets bedömning. Förkommande budgetår bmkar en schablonmässigt beräknad ökning av den rörligakrediten las upp i förslaget till statsbudget. För /85 torde, ilikhet med vad jag anförde i budgetproposifionen, exportkreditnämnden ochstaiens vattenfallsverk komma all öka utnyttjandet av beviljade rörligakrediter. Den ändrade finansieringen av verksamhet kommer allföranleda all återbetala utestående lånemedel i form av rörligkredit. Vid utgången av /85 beräknas denna återbetalning varaslutförd, vilket torde motsvara en minskad belastning på den rörliga kreditenom ca . Sammantaget räknar j£, liksom i budgetpropositionen,med en minskning av utnyttjandet av den rörliga krediten för budgetåret1984/85 med 500 milj. kr. Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Isyfte att förslaget till statsbudget så långt som möjligt skall visa den totalabudgetbelastningen förs på budgetens utgiftssida upp beräknade postentillkommande utgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av denna post görs enuppskattning av sannolika anslagsbelastningar och inkomsteffekter som intekommer till uttryck på annat sätt. Beräkningen avser en kassamässigbelastning. Ibudgetpropositionen upptogs under posten tillkommande utgiftsbehov, netto ettbelopp för propositioner avseende bl. a. kommunalekonomiska åtgärder ochåtgärder inom forskningspohtikens verksamhetsområde. Då flertalet av dessaförslag förelagts , har medel beräknats på berörda anslag och resp.inkomsttitlar. Senaredenna dag kommer regeringen alt föreslå ökade insatser inomsysselsättningspolitikens område. Dessa ökade utgifter har jag beaktat underposten tillkommande utgiftsbehov, netto. Vidare kommer att föreslås ökadeinsatser för bamfamiljema. Dessa åtaganden kommer att finansieras. Effekternaav förslagen påbudgetens inkomst- resp. utgiftssida har jag beaktat underposten tillkommande utgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen avräknades från posten tillkommande utgiftsbehov, nettoengångseffekten av förslaget till samordning av uppbörden av inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. De positiva effekterna av denna samordning har beaktatsvid beräkningen av statsbudgetens inkomster, varför posten tillkommandeutgiftsbehov, netto bör räknas upp med ca . Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Jag vill i detla sammanhang ta upp en fråga som berör detbokförda värdet av statens utlandslån. Den kassamässiga redovisningen av statsbudgetens inkomsteroch utgifter har inneburit att stalsskuldredovisningen inte innehåller någotvalu-laregleringskonto. Detta får till följd att de utländska lånen redovisasfill det kronvärde som gäller den dag lånen tas upp. Om kronvärdet förändrasmellan upplåningstillfället och ålerbetalningsfillfället uppslår en valutavinsteller en valutaförlust som redovisas först i och med all lånet omsattes elleramorteras. Den svenska kronans minskade värde har lettfill atl statens utlandsskuld uttryckt i svenska kronor stigit markant. Iriksgäldskontorets reviderade beräkning av kostnadema för statsskuldränloma -som jag tagit del av - har endast beaktats valutaförluster på lån som enligtplan kommer att omsättas under / 85. Jag har dock erfarit atldel för lån som inte förfaller till betalning under /85 kankomma att finnas goda skäl till förtida inlösen. Delta medför långsikligakostnadsbesparingar. I samband med en sådan förtida inlösen av lån uppkommeremellertid ytteriigare valutaföriusler som kommer alt belasta statsbudgeten. Imin beräkning av poslen tillkommande utgiftsbehov, netto har jag efler samrådmed riksgäldskonlorel överslagsmässigt kalkylerat att av dettaskäl bör bokföras som ytterligare valutaförluster. Jag föreslår att posten tillkommande utgiftsbehov, nettoförs upp med ett belopp om i statsbudgeten för budgetåret1984/85. Summering av statsbudgetens utgifter I det föregående har jag redogjort för mina övervägandenkring statsulgiftema för /85. Sammanlaget innebär minaberäkningar att statsulgiftema kommer att uppgå till 310503 milj. kr., vilketär ca 5574 milj. kr. mer än vad jag beräknade i budgetpropositionen 1984. Förändringar i anslagsbehållningar 2 500 2 500 Ändrad disposition av röriiga krediter -500 -500 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 5000 12000 Summa statsutgifter 304929 310503 Statsbudgetens saldo budgetåren 1983184 och 1984185 Med hänvisning till min redovisning i det föregåendeberäknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och förslaget till statsbudget 1984/85 på sätl som framgår av tabell7. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1982/83-1984/85 Miljarderkronor 1982/83 Utfall 1984/8? Från utfall Från ny beräk-1982/83 ning 1983/84 till ny be- till ny beräk-räkning ning 1984/85 1983/84 -86,6 -84,9 -77,7 -80,8 -67,2 + 15,7 -1- 9,9 + 7,6 + 3,8 Utgiftemaför /85 beräknades i budgetpropositionen till 304,9 miljarderkronor. beräknar jag utgiftema till . Statsinkomsternanästa budgetår uppskattas nu till , vilkel innebär enuppräkning med jämfört med budgetproposifionen. Det börnoteras att den engångsvisa inkomstförstärkningen på gmnd av samordnad uppbördav skatter och arbetsgivaravgifter i budgetpropositionen beaktades påstatsbudgetens utgiftssida under posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Detlainnebär att man vid en jämförelse mellan beräkningarna av inkomster ochutgifter i budgetpropositionen och nuvarande beräkning bör addera ca 6miljarder kronor till de belopp som finns angivna i budgetpropositionen sominkomster och utgifter för /85. Sammanfattningsvisinnebär beräkningarna att budgetunderskottet för /85 minskar medca till ca jämfört med beräkningamai budgetpropositionen. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som bilagor: Revideradnationalbudget 1984 (Bilaga 1.1). Långtidsbudgetför perioden /85-1988/89 (Bilaga 1.2). Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för / 85 (Bilaga 1.3). Riksrevisionsverketsberäkning av budgetulfallet för /84 (Bilaga 1.4). Specifikationav statsbudgetens inkomster under /85 (Bilaga 1.5). Specifikationav anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret1984/85 (BUaga 1.6). Förändringari förslaget till statsbudget för /84 sedan budgetpropositionen(Bilaga 1.7). Lagförslag(Bilaga 1.8). 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 58 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som jag har förordat i det föregående. 3. godkänna min beräkning avstatsbudgetens inkomster för /85 enligt den vid detta protokollfogade specifikationen, 4. godkänna min beräkning avförändringarna i anslagsbehållningarna för /85, 5. godkänna min beräkning avförändringama i dispositionen av rörliga krediter för /85, 6. godkänna min beräkning avberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto för /85, 7. med ändring av förslag i prop.1983/84:100, bil. 17 till Räntor på statsskulden m.m. för /85anvisa ett förslagsanslag av , 8. till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m.m. för /85 under sjunde huvudtiteln utöver iprop. 1983/84:133 begärda medel anvisa ytterligare , 9. bemyndiga regeringen att /85, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad jag har förordat intill ett sammanlagt belopp av 2500000000kr., delsföreslår alt anta inom upprättat förslag till 10. lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928:370), 11. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 12. lag om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet, 13. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 14. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 15. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 16. lag om ändring i lagen(1960:63) om förlustavdrag, delsbereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört om 17. kommunsektorn, 18. utnyttjande avfinansfullmakten, 19. statliga kreditgarantier. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 59 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370)' dels att 46 § 3 mom. skall upphöra alt gälla, dels att 65 § samt anvisningarna fill 70 § skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 65 f Fråga, humvida skaltskyldig haft Fråga,humvida skaltskyldig haft bam eller icke eller om bam är atl bam eller ickeeller om barn är atl räkna såsom hemmavarande eller räkna såsomhemmavarande eller icke, liksom ock fråga om bams ål- icke, liksom ockfräga om barns ålder skall bedömas efler förhallan- der skall bedömasefter förhållandena året näst före dena åretnäst före taxeringsåret. Med barn avses jäm- taxeringsåret. Med barn avsesjämväl styvbarn och fosterbam. Barn, väl styvbarn och fosterbam. som borhos sina föräldrar, skaU, såvitt avser föräldrarnas rätt tiU avdrag enligt 46§3 mom., anses som hemmavarande endast hos den ena av dem. I fråga om skaltskyldig, som ingått äktenskap underbeskattningsåret, skola de bestämmelser som avse gift skattskyldig, om ej annatföljer av vad som stadgas i sista stycket, äga tillämpning först vid taxeringför det därpå följande beskattningsåret. Bestämmelser som avse gift Bestämmelser som avse gift skattskyldig skola i fråga om ma- skallskyldig skola ifråga om makar, som levt tillsammans, filläm- kar, som levt fillsammans,tillämpas jämväl under det beskattnings- pas jämväl under det beskattningsår,varunder make avlidit. Skatt- år, vamnder make avlidit. skyldig vars makeavUditföre den 1 JuU året näst före taxeringsåret är dock berättigad tiU avdragenligt 46 §3 mom. fiärde stycket. Har eljest under beskattningsåret ändring inträtt iförhållande, som har betydelse för tillämpning av bestämmelsema angåendetaxering av gift skaltskyldig, skall del förhållande, som rått under störtedelen av beskattningsåret, vara bestämmande för taxeringen. Bestämmelser i denna lag om gift skaltskyldig skola ägatillämpning jämväl i fråga om dem som, utan alt vara gifta, leva tillsammans,om de tidigare varit förenade i äktenskap eller gemensamt hava eller hava haftbam. (Se vidareanvisningarna.) ' Senaste lydelse av 46 § 3 mom. 1976:1094. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 60 till Aperson, som i 1 mom. av denna paragraf avses, äro icke tillämpliga de omallmänna avdrag i 46 § 2 och 3 mom. meddelade bestämmelserna och icke hellerföreskriflema om grundavdrag (48 §) eller de i 50 och 51 §§ för i riket bosattperson meddelade föreskrifterna om beskattningsbar inkomst och om lägstaskattepliktiga belopp. De i 49 § meddelade stadgandena äro icke gällande fördödsbo efter person, varom i 1 mom. av förevarande paragraf är fråga. Å person, som i 1 mom. av denna paragraf avses, äro ickefillämpliga de om allmänna avdrag i 46 § 2 mom. meddelade bestämmelserna ochicke heller föreskrifterna om gmndavdrag (48 §) eller de i 50 och 51 §§ för irikel bosatt person meddelade föreskrifterna om beskattningsbar inkomst ochom lägsta skallepliktiga belopp. De i 49 § meddelade stadgandena äro ickegällande för dödsbo efter person, varom i 1 mom. av förevarande paragraf ärfråga. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Senaste lydelse 1970:162. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 61 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' dels att 4 § 2 mom. skall upphöra atl gälla, dels atl 10§ 1 mom. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 10 § 1 mom. För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelserberäknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligt följande skalor. när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger I basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger 4 men inte 9 basenheter. 9 " " 10 10 " " 18 18 " " 21 21 basenheter grundbeloppet för 4 basenheter och av återstoden " 9 " " " " 10 " " " " 18 " " " " 21 " " " när underlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inleöverstiger 19 basenheter: 5 procenl av den del av underlaget som överstiger 16basenheter; när underlaget överstiger 19 men inte 21 basenheter: 21 " " 23 23 " " 26 26 " " 45 45 basenheter tilläggsbeloppetför 19 basenheter och av återstoden " 21 " ' " " 23 " " " " 26 " " " " 45 " " " Föreslagen lydelse 10 § 1 mom. För fysiska personer,dödsbon och familjesfiftelser beräknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligtföljande skalor. när beskattningsbar inkomst inte överstiger 9 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet: 4 procenl av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger I basenhet; ' Senaste lydelse av 4 § 2 mom. 1960: 173 lagens rubrik1974:770. ' Senaste lydelse 1983: 1050. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Föreslagenlydelse när beskattningsbar inkomst överstiger 9 men inte 10 basenheter 10 " " 18 18 " " 21 21 basenheter gmndbeloppetför 9 basenheter och av återstoden " 10 " " " "18 " . " " 21 " "" när underlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inte överstiger 19 basenheter: 5 procenl av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; när underlaget överstiger 19 men inte 21 basenheter21 " " 23 23 " " 26 26 " "45 45 basenheter filläggsbeloppet för 19basenheter och av återstoden "21 " " " "23 " " " "26 " " " "45 " " " Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången vid 1986 årstaxering. Skall skaltskyldig eller i fråga om makar någon av dem taxeras förbeskattningsår som har börjat före tillämpas 10 § 1 mom. i sinlydelse närmast före den . Med makar avses de som laxeras medtillämpning av 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 63 Lagom ändring i lagen (1977:1071) om basenhet Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1977:1071) om basenhet' att ikraftträdande- ochövergångsbestämmelsema till lagen (1983:1047) om ändring i lagen (1982:418) omändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Dennalag träder i kraft . Skall skaltskyldig eller i fråga ommakar någon av dem laxeras för beskattningsår som har börjat före den II november1983 tilllämpas äldre bestämmelser. Med makar avses de som taxeras medfillämpning av II § 1 mom. lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt. Dennalag träder i kraft . Skall skattskyldig eller i fråga ommakar någon av dem taxeras för beskattningsår som har börjat före den / maj1984 tillämpas äldre bestämmelser. Med makar avses de som taxeras med fillämpningav 11 § I mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dennalag' träder i kraft den . 'Senaste lydelse av lagens mbrik 1982:418. 2 1983:1047. ' Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 64 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 7 § 1 mom., 10 § 1 mom. ochanvisningarna till 10 § lagen (1958:295) om sjömansskatt' saml bilagan tilllagen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § 1 mom. Här i riket bosatt samt bosatt iDanmark, , eller skall erlägga sjömansskatt påbeskattningsbar månadsinkomsl, a) vid anställningombord på fartyg, som huvudsakligast användes i fjärrfart, enligt vid denna lagfogade tabellerna F och FT, samt b) vid anställningombord på annat fartyg enligt vid denna lag fogade tabellerna N och NT. Därvid erlägger Därvid eriägger 1. ogift sjömanutan bam skatt I. ogift ulan barn skaltenligt kolumn 1, enligt kolumn 1 samt 2. gift sjömanskatl enligt ko- 2. gift och ogift sjömanlumn 2-3, samt med bam skatt enligt kolumn 2. 3. ogiftsjöman med barn skatt enligt kolumn 4. Skattebelopp enligt tabellerna utgår i helt krontal,varvid öretal över femtio avmndas uppåt och annat öretal bortfaller. Bestämmelsema i 65 § kommunalskatlelagen äga motsvarandetillämpning i fråga om sjömansskatt. Del åligger , som är bosalt här i riket, allomedelbart efler mottagandet av debetsedel å preliminär A-skatt uppvisadensamma för redaren. Uppvisar sjömannen icke sådan debetsedel, åligger detredaren all från lokal skattemyndighet införskaffa debetsedel ellererforderliga uppgifter om dess innehåll. Skatteavdrag skall verkställas med ledning avanteckningarna å debetsedeln för det löpande året angående den kolumn, somjämlikt uppbördslagen skall tillämpas vid avdrag för gäldande av preliminärA-skatt. Har icke erhållit debetse- Har icke erhållit debetse- del, som sagts, eller har redare del, som sagts,eller har redare icke kunnal införskaffa debetsedeln icke kunnal införskaffadebetsedeln eller erforderliga uppgifter om dess eller erforderliga uppgifterom dess innehåll, må skatteavdrag under ja- innehåll, må skatteavdrag under januarioch febmari månader ske en- nuari och febmari månader ske en- ' Lagen omtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777. Senastelydelse 1982:420. ' Senaste lydelse 1978:916. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan en för april månad.