prop · G703167 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreskriften i förstastycket innebär således att, även om arbetstagarens kostnader en viss månadunderstigit nämnda procentsats, avdragsrätt för dessa kostnader ändå föreliggerom de totala kostnaderna för året kan beräknas uppgå till fio procent. Däremotsaknar arbetsgivaren denna avdragsrätt om arbetstagarens kostnader för denaktuella månaden råkar överstiga , men de beräknade sammanlagdakostnaderna för året inte uppgår till denna gräns. Arbetsgivarens avdrag vid redovisningen skall grundas påen uppgift om 1983/84:167 90 arbetstagarensverkUga kostnader enligt huvudregeln i första stycket. Från denna regel görs iandra stycket ett undantag. Finns en fastställd avdragsschablon förarbetstagarens verksamhet skall arbetsgivaren använda sig av denna schablon vidredovisningen av avgiftsunderlaget. Ivissa fall kan en arbetsgivare få svårigheter att beräkna kostnadsavdraget elleratt tillämpa en viss schablon. I tredje stycket föreskrivs därför att arbetsgivarenhos den lokala skattemyndigheten kan begära besked om hur beräkningen skallgöras. Detta beslut skall följas av arbetsgivaren under utgiftsåret. Den lokalaskattemyndighetens beslut kan därvid innebära att en viss schablon skalltillämpas. Besluti fråga om kostnadsavdrag får enligt 50 § överklagas av arbetsgivaren till (jämför dock 52 §). Kostnadsavdragetskall särredovisas i uppbördsdeklarationen. En bestämmelse om detta har tagitsin i 54 § UBL. Den lön som innefattar ersättning för kostnader skall såledesredovisas brutto. Föratt göra det möjligt för skattemyndigheterna att kontrollera kostnadsavdragenskall arbetsgivaren i sammandraget av kontroUuppgifter enligt 37 § 7 mom.taxeringslagen (1956:623), TL, lämna en redovisning för de i uppbördsdeklarationernagjorda avdragen. Detta föranleder en justering i nämnda lagrum. Kraven påredovisning kan modifieras med hänsyn till den metod för beräkning avkostnadsavdrag som arbetsgivaren använt sig av. Finner den lokalaskattemyndigheten vid kontroll efter utgiftsåret att arbetstagarens kostnaderbort beräknas till ett lägre belopp än som följt av beslut enligt tredjestycket skall årsavgiften fastställas enligt 17 § punkt 6. Enligt53 § 2 mom. UBL får om särskilda skäl föreligger medge attarbetsgivaren betalar och redovisar skatt inom viss fid efter den dag dåskatten rätteligen skall betalas. Enligt förarbetena till denna bestämmelse (prop.1978/79:161 s. 58) har bestämmelsen ansetts påkallad främst med tanke på deförseningar som inte kan undvikas när fel uppkommer i arbetsgivarens maskineUaredovisningssystem. Möjlighet att medge uppskov i en sådan situation bör ocksåfinnas i fråga om arbetsgivaravgifterna. En bestämmelse motsvarande 53 § 2mom. UBL har därför tagits in i ett första stycke i förevarande 7 §. Idet föreslagna uppbördssystemet skall alla arbetsgivare lämna uppbördsdeklarationmånatligen. Det kan emellertid förutses att arbetsgivare som är bosattautomlands eller är utländska juridiska personer och saknar fast driftställe häri riket i vissa fall kan få svårigheter att följa denna redovisningsordning.Det behövs därför en dispensregel som gör det möjUgt att medge attredovisningen från sådana arbetsgivare i stället skaU lämnas i annan ordning, t.ex.bara genom en årsuppgift. En bestämmelse som medger en sådan dispens har därförtagits in i paragrafens andra stycke. Länsstyrelsensbeslut kan i överensstämmelse med vad som gäller enligt UBL inte överklagas. 1983/84:167 91 Beräkningoch inbetalning av månadsavgift Iparagrafen anges hur månadsavgiften skall beräknas. Förde olika socialavgifterna anges individuella procentsatser för de avgifterarbetsgivaren skall betala. I 2 kap. 1 § socialavgiftslagen återfinns flertaletav dessa procentsatser. I särskilda lagar anges procentsatserna för uttag avavgifter till försäkringen för tilläggspension och till arbetsskadeförsäkringen.Den allmänna löneavgiften regleras också i särskild lag. Arbetsgivarenskall beräkna månadsavgiften efter summan av de procentsatser som gäller förde oUka avgifter han skall betala. Flertaletarbetsgivare är skyldiga att betala samtHga avgifter som avses i 2 kap. 1 §socialavgiftslagen. För redare gäller vissa avvikelser som närmare framgår av 2kap. 2 § socialavgiftslagen. Endast avgift fill tilläggspensioneringen utgårpå bidrag från och konstnärsnämnden. Förvissa arbetstagare skall arbetsgivaren endast betala tilläggspensionsavgift.Vilka arbetstagare som avses framgår av 2 kap. 5 § andra stycket socialavgiftslagen.Vidare gäller särskilda bestämmelser i lagen (1983:1055) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i . Enarbetsgivare kan således bli skyldig att räkna ut månadsavgiften med tillämpningav flera procentsatser. I uppbördsdeklarationen bör avgiftsunderlaget därförspecificeras i enlighet härmed. Medde procentsatser som f.n. (1984) gäller, kommer arbetsgivarna att vid sinberäkning utgå från ett tal som innehåller tre decimaler. De olägenheter somföljer med detta bör uppmärksammas i samband med ev. framtida ändringar iprocentsatserna. Iparagrafen behandlas betalning av månadsavgift i första stycket och turordningenmellan avgifter och skatter i andra stycket. Minaförslag förutsätter en samordning även av inbetalningsförfarandena. Paragrafenhar utformats i enUghet härmed. Iförsta stycket regleras fid och ordning för betalningen. Denlänsstyrelse till vilken uppbördsdeklarationen skall lämnas är också mottagareav inbetalda avgifter. Äventiden inom vilken betalningen skall göras är knuten tiU uppbördsdeklarationensavlämnande. Som framgått av motiveringen fill 4 § kommer detta, efterföreslagna ändringar i 54 § 1 mom. första stycket UBL, att innebära attbetalningen skall ske senast den 18 efter den då lönen betalades ut.Har arbetsgivaren enligt 7 § medgetts anstånd med redovisning och betalning avmånadsavgift har tidpunkten för den uppskjutna redovisningen angetts ilänsstyrelsens beslut. Enarbetsgivare som utnyttjar möjligheten att redovisa värdet av bilförmånen försti den sista deklarationen för utgiftsåret skall vid detta fillfälle sommånadsavgift redovisa ett belopp som är beräknat på summan av 1983/84:167 92 tillhandahållnabilförmåner för hela utgiftsåret. Betalningen skall göras senast när dennasista uppbördsdeklaration skall lämnas, dvs. regelmässigt senast den 18 januariåret efter utgiftsåret. Hänvisningentill 52 § UBL i paragrafens/öwra stycke innebär vidare att de inbetalningsrutinersom gäller för arbetsgivare i fråga om avdragen preliminär skatt skall gälla ifråga om arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaren kommer alltså att betalamånadsavgiften med användande av den inbetalningshandling som han använder förskatteinbetalningen, alltså uppbördsdeklarationen. Ävenden arbetsgivare som inte är skyldig att göra skatteavdrag är beträffandeavgiftsinbetalningen skyldig att följa UBL:s inbetalningsrutiner.Månadsavgiften skall sättas in på skattepostgirokonto genom betalningpå postanstalt eller bank, senast den sista betalningsdagen. Arbetsgivaren kanäven betala genom girering från eget postgirokonto. Föreskrifterom påföljd vid försenad betalning finns i 28 §. Iandra stycket har intagits en ordningsregel om prioritering av inbetalda beloppmellan skatt och avgift. Genom att inbetalningen av både skatter och avgiftergörs med ett enda inbetalningskort kan beloppen inte utan vidare särskiljas.Understiger det belopp arbetsgivaren inbetalar summan av de belopp han enligtden lämnade redovisningen är skyldig att betala, skall enligt dennaordningsregel beloppet i första hand anses som inbetalning av skatt. Lösningenatt kreditera beloppet i första hand som betalning av skatt har valts bl.a. medtanke på att det är fråga om skatt som innehållits för arbetstagarnas räkning.Hänsyn har också tagits till att straff f.n. bara kan ådömas vid underlåtenbetalning av innehållen skatt. Åven om ett motsvarande betalningsbrott kankomma att införas beträffande avgifter finns behov av en ordningsregel. Fastställelseav månadsavgift, m.m. Paragrafeninnehåller bestämmelser om fastställelse och åläggande av betalningsskyldighetnär en arbetsgivare underlåfit att lämna uppbördsdeklaration, lämnat oriktiguppgift eller inte betalat det avgiftsbelopp han enligt redovisning iuppbördsdeklarationen bort betala m.m. Sålänge arbetsgivaren lämnar riktiga uppgifter i uppbördsdeklarationen och äveninbetalar den rätt framräknade månadsavgiften fattas inte några beslut avskattemyndigheterna. I vilka situationer beslut om fastställelse och åläggandeav betalningsskyldighet skall meddelas anges i punktform i första stycket. Denförsta punkten avser det fall då arbetsgivaren underlåter att lämna redovisningenligt 4 §, dvs. inte lämnat uppgift om arbetsgivaravgifterna i uppbördsdeklaration. Denandra punkten reglerar det fall då det uppdagats att arbetsgivaren 1983/84:167 93 lämnatoriktig uppgift och månadsavgiften på grund därav blivit för låg. Detta kan haframkommit vid en rutinmässig kontroll eller revision. tredje punkten regleras den fastställelse som skall göras om eriarbetsgivare inger ny deklaration för rättelse av fidigare redovisad månadsavgift. Ihittills nämnda fall förutsätts att den lokala skattemyndigheten gör en utredningefter kontakt med arbetsgivaren. Omfattningen härav får givetvis styras avfelaktighetens art. Denlokala skattemyndigheten skall således i fall som avses i första stycket delsfastställa månadsavgift, dels ålägga arbetsgivaren betalningsskyldighet för detbelopp som är obetalt vid fastställelsefidpunkten. När det är frågaom ny uppbördsdeklarafion kan givetvis också resfitution förekomma. Andrastycket reglerar de fall då det bara är fråga om betalningsförsummelse.Redovisar arbetsgivaren lönen och månadsavgiften i uppbördsdeklarafionen menunderlåter han, helt eller delvis, att betala in den redovisade avgiften, skallden lokala skattemyndigheten sålunda ålägga arbetsgivaren betalningsskyldighetför det belopp som inte betalats. Någon fastställelse av månadsavgift behövsdäremot inte i sådant fall. Ett åläggande av betalningsskyldighet för avgiftertorde inte sällan få samordnas med ett åläggande av betalningsskyldighet enligtUBL:s bestämmelser på grund av underlåtenhet att betala redovisad innehållenskatt. I detta fall blir den lokala skattemyndighetens handläggning relativtsummarisk. I11 § AVGL finns en bestämmelse om kommunicering. Kammarrätten i Slockholm harpekat på denna och ifrågasatt om inte motsvarande bestämmelse bör tas in i nuföreslagen avgiftsuppbördslag. Jag vill med anledning härav framhålla attförvaltningslagens bestämmelser om underrättelse och skyldighet att beredapart tillfälle att yttra sig innan ett ärende avgörs gäller. Några särskildabestämmelser om kommunicering behövs därför inte enligt min mening. Jag bortserhär från de kompletteringar som kan komma att behöva göras i uppbördskungörelsen(1967:626) för att förfarandet enligt denna skall bli tillämpligt också påarbetsgivaravgifter. Ioch med att den lokala skattemyndigheten fastställt betalningsskyldigheten fårbeloppet drivas in i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt UBL(jämför 28 § andra stycket). .Föreskrifter om påföljder vid betalningsförsummelse finns i 28 § första stycket. Föratt kunna fastställa en månadsavgift måste myndigheten först bestämma detavgiftsunderlag på vilket avgiften skall beräknas. Saknas uppgifter för dettaoch framkomrher inte heller efter utredning tillförlitliga uppgifter får denlokala skattemyndigheten uppskatta avgiftsunderlaget skönsmässigt. Enbestämmelse om detta har tagits in i iredje stycket. Vid skälighetsuppskattningarskall beaktas bl.a. den art och omfattning som arbetsgivarens verksamhet harhaft. När det är fråga om arbetsgivare som har 1983/84:167 94 gjortskatteavdrag torde underlaget för detta inte sällan kunna ge god ledning för ensådan uppskattning. Uppbördssystemetär så uppbyggt att fastställelse av månadsavgift genom beslut av den lokalaskattemyndigheten inte bör meddelas sedan fidsgränsen för lämnande av årsuppgiftinträtt. Efter denna tidpunkt skall alla beslut om betalningsskyldighet avseårsavgiften. Enligt paragrafens sista stycke gäller därför att fastställelsebeslutenligt förevarande paragraf inte får meddelas efter året efterutgiftsåret. Besväröver ett fastställelsebeslut inverkar inte på skyldigheten att betala detbelopp som besvären avser (56 § första stycket). Dennaoch avsnittets övriga fem paragrafer innehåUer bestämmelser om skyldighet attlämna årsuppgift, årsuppgiftens innehåll, betalning av kvarstående avgift samtom skattemyndigheternas befogenheter i vissa fall. Somframhållits i den allmänna motiveringen bygger det föreslagna uppbördssystemetpå principen att en arbetsgivare i varje uppbördsdeklaration skall redovisaett riktigt och fullständigt avgiftsunderlag för redovisningsperioden. Dettamedför att flertalet arbetsgivare i och med avlämnandet av den sistauppbördsdeklarationen året efter utgiftsåret har fullgjort sinredovisningsskyldighet. Det kan fömtses att det i vissa fall kan finnas ettbehov av att justera eller komplettera de uppgifter som lämnats för utgiftsåreti uppbördsdeklarationerna. Med tanke härpå har arbetsgivaren ålagts skyldighetatt lämna en samlad redovisning för utgiftsårets arbetsgivaravgifter (årsuppgift)när årsavgiften inte överensstämmer med den fidigare lämnade redovisningen. Iparagrafens första stycke anges i två punkter de två situafioner i vilka arbetsgivarenär skyldig att lämna årsuppgift. En arbetsgivare är givetvis oförhindrad attlämna årsuppgift även i andra situationer. Årsavgiftenär, såsom framgår av definitionen i lagens 2 §, summan av de arbetsgivaravgiftersom belöper på utgiftsåret. Enligt första punkten uppkommer skyldighet attlämna årsuppgift om årsavgiften skall beräknas till annat belopp än sombetalats enligt redovisning i deklarationerna eller fastställts till betalningför utgiftsåret. Härvid gäller dock den begränsningen att skyldigheten inträderförst om skillnaden uppgår till . SkiUnadsbeloppet kan utgöras av anfingenett belopp arbetsgivaren tillgodo eUer ett belopp som denne ytterligare skallbetala. En underlåtenhet att lämna årsuppgift då beloppet är arbetsgivarentillgodo medför endast att överskjutande belopp inte kan utbetalas. Enligtandra punkten är en arbetsgivare skyldig att lämna årsuppgift om den lokalaskattemyndigheten begär det. Skäl för en sådan begäran kan exempelvis vara att en arbetsgivare haft en oregelbundenredovisning. Årsuppgiften skall lämnas året efterutgiftsåret. Årsuppgiften skall enligt andra stycket första meningenlämnas till den länsstyrelse till vilken motsvarande uppbördsdeklarafionlämnats. Av en hänvisning i 4 § framgår att reglerar vilkenlänsstyrelse som avses. Om enligt 53 § 1 mom. andra stycket UBL harbeslutat att arbetsgivaren skall redovisa innehållna skattebelopp undersärskilt redovisningsnummer skaU, enligt en ändring i nämnda lagrum som jagkommer att föreslå, arbetsgivaren redovisa avgifterna i uppbördsdeklarationernaunder samma nummer. För att en säker och riktig avstämning skall kunna görasmellan uppbördsdeklarationernas uppgifter och årsuppgiften krävs att undertagenär jämförbara. Detta kan endast åstadkommas genom att en uppbördsdeklarationsom lämnats under särskilt redovisningsnummer följs av en årsuppgift somomfattar samma del av verksamheten. En föreskrift om detta har tagits in iandra stycket andra meningen. Årsuppgiften behöver givetvis bara lämnas om såföljer av paragrafens första stycke. I paragrafen anges årsuppgiftens innehåll m.m. Årsuppgiften är en arbetsgivares redovisning för helautgiftsårets arbetsgivaravgifter. I första stycket anges i sju punkter deuppgifter som skall ingå i denna redovisning. Första punkten anger att årsuppgiften skall upptaidentifikationsuppgifter för arbetsgivaren. Dessa uppgifter kommer att kunnaförtryckas. Den uppgift om under utgiftsåret utgiven lön som skalllämnas enligt andra punklen år en uppgift som arbetsgivaren skall hämta frånsin bokföring. Med lön avses sådan lön som har definierats i 2 § och aUtså kontantutbetald avgiftspliktig lön eller annan ersättning, samt tillhandahållnanaturaförmåner i form av kost, bostad eller bil. I detta underlag skaUarbetsgivaren dock inräkna den ersättning som motsvarar avdrag förarbetstagares kostnader. Som framgår av 6 § får en arbetsgivare under där angivenförutsättning vid redovisningen dra av vissa kostnader som en arbetstagarehaft. Om en arbetsgivare har utnyttjat denna möjlighet är han enligt Iredjepunkten skyldig att ange de sammanlagda kostnaderna i årsuppgiften. Har intenågra avdrag för kostnader gjorts kommer uppgiften om lön enligt punkt fyra attöverensstämma med punkt två. I årsuppgiften skall arbetsgivaren vidare enligt sjunde punklenange kvarstående avgift eller överskjutande avgift. Detta motiveras av attarbetsgivaren själv måste kunna avgöra om han är skyldig att betala inytterligare avgift (kvarstående avgift) eller om han är berättigad att fåtillbaka för mycket inbetalda avgifter (överskjutande avgift). För dennaberäkning krävs att arbetsgivaren lämnar uppgifter om de arbetsgivaravgiftersom betalats enligt uppbördsdeklarationer eller som fastställts till betalning Prop.1983/84:167 96 (sjätte punklen). Genom att dessa uppgifter ställs mot denframräknade årsavgiften som arbetsgivaren skall lämna enligt femte punktenframkommer en plus- eller minuspost som således utgör den kvarstående avgiftenresp. den överskjutande avgiften. I andra och tredje styckena ges bestämmelser om öresutjämningoch föreskrift om att årsuppgiften skall lämnas på heder och samvete påblankett enligt fastställt formulär. Det förutsätts att blanketten kan användassom postgiroinbetalningskort på samma sätt som blanketten för uppbördsdeklaration.Jag avser att senare föreslå regeringen att överlåta åt RSV att meddela de verkstäUighetsföreskriftersom behövs i nämnda hänseende. Inträffar dödsfall under utgiftsåret skall redovisningen iårsuppgiften omfatta inte endast den lön den avlidne utgett utan, dåverksamheten fortsatts av dödsboet, även av dödsboet utgiven lön. Attbetalningsskyldighet för arbetsgivaravgifter som belöper på tid före dödsfalletskall åläggas dödsboet framgår av 22 §. Har kvarstående avgift redovisats enligt bestämmelsen i 12§ åligger det arbetsgivaren att betala denna i samband med avlämnandet av årsuppgiften.Den kvarstående avgiften skall betalas året efterutgiftsåret, dvs, som årsuppgiften senast skall lämnas. Somtidigare nämnts lämnas redovisning för månadsavgift på inbetalningskortet. Förinbetalningen av kvarstående avgift bör på motsvarande sätt finnas en blankettsom kan användas både för årsuppgift och inbetalning. Det bör ankomma på RSVatt meddela de verkställighetsföreskrifter som behövs i nu nämnda avseende. Hänvisningen till betalningsordningen för månadsavgiftinnebär att betalningen skall ske till skattepostgirokonto ochatt betalning kan göras på postanstalt eller bank eller genom girering fråneget postgirokonto. Betalas den kvarstående avgiften senare än den 1 marsskall restavgift påföras (28 §). I denna och följande paragraf ges bestämmelser rörande RSV:s,och den lokala skattemyndighetens befogenheter när en arbetsgivareinte fullgör sin uppgiftsskyldighet eller upplysningar behövs för kontroll avavgiftsskyldigheten. Den kontroll som avses är den som är nödvändig för attbeskattningsmyndigheterna skall kunna avgöra om avgiftsskyldighet föreliggeroch om så är fallet dess omfattning. Anmaning kan således riktas inte bara motden som av myndigheterna antas vara arbetsgivare utan även mot den somuppfattas som Prop.1983/84:167 97 arbetstagare i förhållande till en viss arbetsgivare. Medkontroll avses således här inte revision. Om revision finns särskildabestämmelser i 27 §. Arbetsgivare och arbetstagare skaU också kunna anmanas attlämna ut de handlingar som kan behövas för avgiftsberäkningen. Genom hänvisningen till 54 § 3 mom. UBL omuppbördsdeklaration görs om påföring av förseningsavgift ochom möjligheterna att efterge sådan avgift tillämpliga på årsuppgift på sammasätt som i fråga om uppbördsdeklaration. Paragrafen innehåller bestämmelser om vitesföreläggande. De föreslagna bestämmelserna om vite är bl.a. tUlämpliganär en arbetsgivare trots anmaning underlåtit att lämna årsuppgift eller inteföljt en anmaning att komplettera den när den varit ofullständig.Bestämmelserna om detta har utformats i överensstämmelse med bestämmelserna i motsvarar vad som gäller enligt AVGL beträffande arbetsgivaruppgift. I överensstämmelse med vad som gäller enligt UBL finnsäven, såsom tidigare nämnts vid 4 §, möjlighet att förelägga arbetsgivare vidvite att inkomma med uppgift om lön och månadsavgift i uppbördsdeklaration. Vite får också föreläggas vid inhämtandet av upplysningar.Ett sådant föreläggande kan såsom framgår av 15 § andra stycket riktas både motarbetsgivare och arbetstagare. Däremot bör inte någon mot sin vilja kunnatvingas att lämna ut handlingar. Motivet fill detta är att editionsplikten börförenas med särskilda rättsskyddsgarantier vilket överensstämmer med uttalandeav departementschefen i prop. 1961:100 (s. 255). Hörsammas inte en anmaning attförete handlingar får revision övervägas. Vid revision föreligger editionspliktför den som revisionen avser och då kan vite användas. Bestämmelse om detta harutformats i överensstämmelse med vad som gäller enligt AVGL. Vite får föreläggas av RSV, eller den lokalaskattemyndigheten och utdöms av länsrätten. Fastställelse av årsavgift, m.m. Paragrafen anger i vilka situationer årsavgiften skallfastställas och när betalningsskyldighet i samband därmed skall åläggas. Första stycket upptar i punktform de fall då den lokalaskattemyndigheten skall fastställa årsavgiften. Såsom framgått fidigare bygger det nya uppbördssystemet påatt arbetsgivaravgifterna skall betalas under eller i nära anslutning tillutgiftsåret. Någon allmän slutavräkning och årsdebitering för samtligaarbetsgivare skall inte göras. Arbetsgivarna har i stället ålagts en skyldighetatt i vissa fall lämna 7 1983/84. Prop.1983/84:167 98 årsuppgift(11 §) och att i samband därmed betala den kvarstående avgift som föreliggerenligt årsuppgiften (14 §). Förutsättningför fastställelse är enligt första punkten att årsavgiften, dvs. summan avutgiftsårets arbetsgivaravgifter, är större än summan av de belopp som betalatseller fastställts till betalning för utgiftsåret. Med betalda belopp avsessådana som betalats i enlighet med uppbördsdeklarationer samt kvarståendeavgift, som betalats året efter utgiftsåret. Med fastställdabelopp avses sådana som den lokala skattemyndigheten fastställt till betalningnär arbetsgivaren underlåtit att lämna redovisning eller lämnat felaktigauppgifter, inte betalat redovisat belopp eller betalat endast fill viss del.Huruvida ett fastställt belopp sedan betalats eller inte saknar i detta sammanhangbetydelse. Äveni de fall då arbetsgivaren lämnat en oriktig uppgift eller underlåtit att lämnaföreskriven uppgift skall årsavgiften fastställas. En bestämmelse om detta hartagits in i andra punklen. Enarbetsgivare bör i vissa fall kunna yrka att årsavgiften fastställs. En sådanbestämmelse har tagits in i tredje punkten. Det finns emellertid en begränsningi detta. En prövning får inte avse ett belopp för vilket tidigare ålagtsbetalningsskyldighet. Beslut om sådant åläggande skall prövas i den ordning somgäller för anförande av besvär. Begränsningen framgår av paragrafens andrastycke i vilket även anges en tidsgräns för arbetsgivarens yrkande. Denna harbestämts så att den ungefär motsvarar den period inom vilken en arbetsgivareenligt 36 § AVGL i dagens system kan söka rättelse. En arbetsgivares yrkande omfastställelse av årsavgift förutsätter givetvis att han lämnar enredovisning som motsvarar uppgifterna i en årsuppgift. Skall beslut omrestitution eUer avkortning meddelas efter året efter utgiftsåretskall årsavgiften först fastställas. Detta framgår av fjärde punklen. Till vUketbelopp årsavgiften fastställs bUr beroende av i vilken mån avgifter somdessförinnan fastställts till betalning eller redovisats och betalats skallnedsättas.