prop · G703106 · 1983-12-31 00:00:00 — This Convention shall continue in effect indefinilely but eitherContracling Slale may, on or before 30 in any calendar year after the year1985, give noiice of terminalion to the other Conlracting Slate and in such eventthe Convention shall cease lo have effect: (a) in : (i) in respecl of tax wilhheld at the source on amounts paidor credited to non-residents on or after the firsl day of January in the calendaryear nexl following that in which the noiice is given; and (ii) in respect of olher Canadian lax for taxation years beginningon or after the first day of January in the calendar year nexl following thatin which the notice is given; (b) in : (i) in respect of income derived on or after the firsl dayof January in the calendar year nexl following that in which the notice isgiven; and La présente Convention restera indéfini-ment en vigueur; maischacun des Etats contraclants pourra, jusqu'au 30 juin indus de toule annéecivile poslérieure ä Fannée 1985. un avis de dénonciation ä Faulre Elat contractantel, dans ce cas, la Convention cessera d'étre applicable: a) au : (i) å Fégard de Fimpöt relenu å la source sur les montantspayés å des non-résidents ou portés ä leur crédit ä partir du F' qui suit immédiaiement celle oil Favis est donné; et (ii) ä Fégard des autres impöts cana-diens, pour toute annéedMmposilion com-mengant å partir du I" civile qui suit immédiatemenicelle ou Favis est donné; b) en Suéde: (i) ä Fégard des revenus réalisés ä partir du F" janvierde Fannée civile suivanl celle oii Favis est donné; el 1983/84:106 59 a) ICanada: 1) BeträfTande skatt, sominnehålls vid källan, på belopp som den av kalenderåret närmast eflerdet då utväxlingen av ratifikationshandlingarna äger rum eller dessförinnanbetalas lill eller tillgodoförs person med hemvist utanför ; och 2) beträffande annan canadensiskskatt, i fråga om beskattningsår som slutar den av kalenderåretnärmast efler det då utväxlingen av ratifikationshandlingarna äger rum ellerdessförinnan. b) ISverige beträffande.inkomst som för värvas den av kalenderåret när mast efter det då utväxlingen av ralifika lionshandlingarna äger rum eller dessförin nan. 5.1951 års avtal skall upphöra all gälla vid del sista tillfälle då det enligtföregående bestämmelser i denna artikel skall tillämpas. Dettaavlal förblir i kraft utan tidsbegränsning men envar av de avtalsslulandestaterna äger atl - under ett kalenderår, som börjar eflerår 1985 -uppsäga avlalet hos den andra avtalsslulande slalen. Ihändelse av sådan uppsägning upphör avtalet att gälla: a) ICanada: 1) Beiräffande skall, sominnehålls vid källan, på belopp som kalenderåret närmast efterdet då uppsägning sker eller senare betalas till eller tillgodoförs person medhemvist utanför ; och 2) beträffande annan canadensiskskatt, i fråga om beskattningsår som börjar kalenderåret närmastefter det då uppsägning sker eller . b) ISverige: 1)Beträffande inkomst som förvärvas kalenderåret närmast efler detdå uppsägning sker eller senare; och (ii)in respecl of capital lax which is as-sessed in or after the second calendar yearnext following thal in which the notice is given. INWITNESS WHEREOF the undersigned, duly authorized to that effect, have signed thisConvenlion. DONEin duplicale al this I4lh day of October 1983 in Ihe English, Frenchand Swedish languages, each version equally authentic. (ii)ä Fégard de Fimpöt sur la élabli ä partir de la deuxiéme année civile suivanlcelle oii Favis est donné. ENFOI DE QUOI les soussignés, dument auiorisés å cet effet, oni signé la présenteConvention. FAITen double exemplaires ä Stocholm le 14 Oclobre 1983 en langues frangaise, un-glaiseet suédoise, chaque version faisant également foi. Pourle Gouvernemenl de la Suéde For the Government of CanadaAndre Couvrelie Pour le Gouvernemenl duCanada 1983/84:106 61 2) beträffande förmögenhetsskatt för vilken laxering skerandra kalenderåret närmast efter del då uppsägning sker eller . Till bekräftelse härav har undertecknade, därlillvederbörligen bemyndigade, undertecknat detta avtal. Som skedde i i två exemplarpå svenska, engelska och franska språken, varvid varje text äger lika vitsord. Prop.1983/84:106 62 Närvarande: statsministern , ordförande, och stalsrådenI. , , , , , ,, , . , R. . Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan och Gällande dubbelbeskattningsavtal mellan och Canadaingicks . Avtalet godkändes av (prop. 1951:205, BeU51. rskr 241) och tillämpades första gången vid taxering (SFS1951:626). Avlalet ändrades genom två tilläggsavtal (prop.1966: 120, BeU 44, rskr 227; SFS 1967:27) resp. (prop.1969: 163. BeU 73. rskr 401; SFS 1970:336). Med anledning av väsentligaändringar i skattdagstiftningen i och då avtalet mot bakgrund avutvecklingen på avtalsområdet i vissa delar blivit föråldrat,inleddes förhandlingar om etl helt nyll avtal. paraferades elt påengelska upprältal förslag lill nylt dubbelbeskattningsavtal. Med anledning bl.a.av ytterligare ändringar i skallelagstiftningen i har därefter enomfattande skriftväxling ägt rum, varvid den ursprungliga texten ändrats. Texierpå svenska och franska har därefter upprättats. Förslagel till avtal remitterades lill kammarrätten 1Stockholm och . Remissinstanserna har inte haft någraerinringar mol förslaget men har uttryckt önskemål om förtydliganden i vissahänseenden i propositionen. I förslaget till lag föreskrivs all avlalet skall gällaför dd (I §). Vidare regleras där frågan om avtalels tillämplighet iförhållande lill annan 1983/84:106 63 skaltelag (2 S) och hur ansökan om rättelse skall göras omnågon beskattas i strid med avtalets bestämmelser (3 S). Slutligen föreskrivs atlen skatt-skyldig skall lämna de uppgifter lill ledning för taxering som hannormalt är skyldig att lämna, även i del fall inkomst eller förmögenhet enligl avlalethell eller delvis undantagils från beskattning (4 S). Enligl artikel 29 iavtalet skall detta ratificeras. Avtalet träder i kraft med utväxlingen av ralifikalionshandlingarna.Det är således inte möjligt att nu avgöra avtalet kommer altträda i kraft. 1 förslagel lag har därför föreskrivits alt lagen träder ikraft den dag regeringen bestämmer. Fysisk person med hemvist i erlägger i principskall för all inkomst, oavsett om inkomsten uppkommit i eller i annanstal. En fysisk person söm vistas mer än i anses i regel hahemvist där. Den federala inkomstskatten på fysiska personers inkomst utgår påsumman av den skallskyldiges nettointäkter från samtliga förvärvskällor.Härvid medtas beträffande realisationsvinst vad som återstår sedan från halvasammanlagda beloppet av gjorda vinsler dragits halva sammanlagda beloppel avgjorda föriusler. Om underskott uppstår vid denna beräkning får delta dras avfrån övrig inkomst. Sådant avdrag från övrig inkomst får dock göras medhögst (en canadadol-lar = ca ). Återstående underskon kan,med den angivna begränsningen, dras av ett senare år ("carryforward") eller användas för alt minska den beskattningsbara inkomsten fördel närmast föregående årel ("carry back"). Utdelning från bolag i Canadasom uppbärs av fysisk person med hemvist där skall inräknas i mollagarensbeskattningsbara inkomst sedan del faktiskt rnottagna beloppet räknats upp med50%. Från den uträknade skallen erhålls sedan avdrag av det uppräknadebeloppet. Grundavdrag medgavs med för ensamstående ochmed för etl gifi par. Vidare medgavs avdrag för försörjningsplikt molbarn med för varje barn beroende pä barnets ålder. Avdrag förkostnader för barnpassning medgavs förvärvsarbetande föräldrar med högst I 000dollar per barn eller med högsl per familj. Frän den sammanlagdanettoinkomsten fick - med vissa begränsningar - avdrag också göras förkostnader för läkarvård och medicin, för gåvor välgörande ändamål saml förpensionsavgifter och avgifter till arbetslöshetskassa. Vidare medgavs bl. a.viss skattereduktion som för ensamstående uppgick lill och för gifttill högst . En speciell skattereduktion medgavs också skatlskyldig medför-söriningsplikt mot barn med för varje barn molvilket den skattskyldige hade försörjningsplikt. Skatten ulgår efter enprogressiv skiktad skala med skattesatser för olika inkomstskikl som år 1982variera- 1983/84:106 64 demellan 6 och . Varje provins lar också ut skatt på fysiska personersinkomst. I samtliga provinser utom bestäms dessa skatter till en vissprocent av den federala skatten. Fysiskperson som inte har hemvist i beskattas där endast för inkomst somhärrör från . Källskattutgår i de flesta fall på utdelning, ränta och royalty som betalas tillmottagare som inle har hemvist i . Bolagmed hemvist i erlägger i princip skatt för all inkomst, oavsett ominkomsten uppkommit i eller i annan stat. Vidare beskattas sådant bolagi vissa fall för viss inkomst som ett närstående utländskt bolag förvärvar,oavsett om vinsten delas ul eller inte ("foreign accrual properly income").Ett bolag anses ha hemvist i om dess verkliga ledning utövas frän Canada.Vidare anses de flesla bolag som bildats enligl lagstiftningen i hahemvist där. Skallesalsen för den federala skatten på bolagsinkomst är enligthuvudregeln . Denna skattesats reduceras i många fall beroende på bolagelsverksamhet. Även de delstatliga bolagsskatterna ulgår med olika skattesatser såatt den sammanlagda bolagsskatten kan variera av denbeskattningsbara vinsten. Slora bolag och ullandsägda bolag beskattas i de fleslafall med en sammanlagd bolagsskatt som varierar . En federal lilläggsskaltberäknad på den federala bolagsskatten utgår också. Skattesatsen för denna varår 1983 2 1/. Utdelning mellan bolag i är i allmänhet avdragsgill vidinkomstberäkningen hos det mottagande bolaget. Avdrag för förlust under etl årmedges i allmänhel mot vinster som följer närmast efterförluståret och mot vinsl under årel närmast före della år. 1 finnsregler som begränsar ett bolags möjligheler all göra avdrag förräntebetalningar lill utlandet då bolagets utomlands upplånade kapital är merän så stort som bolagets egel. I övrigt är betalningar lillnärstående bolag i utlandet avdragsgilla om betalningarna är utgifter för del canadensiskabolagets rörelse och inle överstiger vad som skulle ha betalats mellan avvarandra oberoende bolag. Bolagsom inle har hemvist i erlägger skatt för inkomst som uppburils genomfast driftställe där samt källskatt på kapitalinkomster som uppburits från Canada.För ett fasl driftställe utgår skatt enligt de normala bolagsskallesalserna samlmed på vinsten efter skatt med tillägg i den mån driftställetsinvesteringar minskar och med avdrag i den mån dessa ökar. Någonfederal förmögenhetsskatt ulgår inle i . Avtalethar i stor utsträckning kunnai utformas i enlighet med de bestämmelser som organisalionenför ekonomiskt samarbete och utveckling 1983/84:106 65 ()har rekommenderat för bilaterala dubbelbeskattningsavtal. Vissa avvikelserförekommer dock, l.ex. beträffande beskattning av utdelning, ränla, royalty ochpensioner. Art.I och 2 anger de personer och skatter som omfattas av avtalet. Den slalligaförmögenhetsskatten omfattas på svensk sida. Canadensisk delstatsskattomfattas inte av avtalet. Art. 3-5 innehållerdefinitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. I art. 4 har intagilsregler som avser att faslslälla var en person har hemvist vid tillämpningen avavtalet. Om en fysisk person vid lillämpningen av arl. 4 punkterna 1 och 2anses ha hemvist i saml enligt bestämmelserna i andra stycket avanvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928: 370) anses bosatt iSverige, skall den skatlskyldiges hemvist för lillämpningen av avlalet avgörasgenom ömsesidig överenskommelse (art. 4 punkt 3). Motsvarande bestämmelse finnsi dubbelbeskattningsavtalet med och har utförligt kommenterats i prop.1976/77:2 s. 6. Åven i förhållande lill bör överenskommelser av dettaslag handläggas av . Kan de behöriga myndigheterna inle uppnåsådan överenskommelse får ändock beskalla sådan person enligt svenskintern skattelagstiftning (art. 23 punkl 3). Art.5 anger innebörden av ullrycket "fasl driftställe". Art.6-22 innehåller avtalets materiella beskattningsregler. Inkomstav fast egendom får enligt art. 6 beskattas i den stal där den fasta egendomenär belägen. Vinst genom överlåtelse av sådan egendom får också beskattas i denstat där egendomen är belägen (art. 6 punkt 3). Art.7 innehåller regler om beskattningen av rörelseinkomst. Sådan inkomst fårbeskattas i den stat där rörelsen bedrivs från fast driftställe. Regler om beskattning avinkomst av sjöfart och luftfart i inlernalionell trafik har tagils in i art. 8.Sådan inkomst beskattas endast i den stat där transportföretaget har sinverkliga ledning (art. 8 punkl 1). I art. 8 punkt 2 föreskrivs att inkomstgenom användningen av skepp, som huvudsakligen används för att transporterapassagerare eller gods uteslutande mellan Orter inom en avtalsslulande stat,får beskallas i denna stat. Enligt definitionen av uttrycket"internationell trafik" i art. 3 punkl 1 i) åsyftar della allatransporter med skepp eller luftfartyg som används av ett förelag som har sinverkliga ledning i en avtalsslulande slal utom då skeppet eller luftfartygetanvänds uteslutande mellan plalser i den andra avlalsslutande slaten.Bestämmelsen i arl. 8 punkl 2 innebär att, om ett skepp som används av ellförelag som har sin verkliga ledning i en avtalsslutande stal används på elt sådanisätt att internationell trafik föreligger enligt nyssnämnda definition menhuvudsakligen används för transporter av passagerare eller gods uteslutandemellan orter inom den andra avtalsslulande slalen. inkomsten av sådan verksamhelfår beskallas i denna andra avlalsslutande slal. De särskildabeskattningsreglerna för SAS i art. 8 punkt 3 har sin motsvarighet i andraavtal som har ingått . Prop.1983/84:106 66 Art. 9 innehåller regler om omräkning av rörelseinkomslvid obehörig vinstöverflyltning mellan förelag med intressegemenskap. Försvensk del får bestämmelserna betydelse för lillämpningen av 43 § 1 mom. kommunalskattelagen(1928: 370). Beskattningen av utdelning regleras i arl. Utdelningfår beskattas i den stat där mottagaren har hemvist (punkt I). om inle beslämmelserna i arl. 23punkt 1 b) eller i punkt 2 d) är Ullämpliga. Beskattning får emellertid enligl arl.10 punkt 2 ske även i den slal där del utdelande bolagel har hemvist (källstaten).Skatten i denna stat skall emellertid, om mottagaren har rätt lill utdelningen,begränsas till , såvida inte fall som avses i art. 10 punkl 4 förehgger. Harskatt på utdelning lagils ul såväl i källstaten som i hemvislstaten, avräknasskatten i källstaten mol inkomsllagarens skall på inkomsten i hemvislstaten enliglbeslämmelserna i art. 23. Beslämmelserna i art. 10punkt 6 innebär följande ifråga om beskaltningen av ett svenskl bolags fasta driftställe i Canada.Driftstället påförs försl den canadensiska bolagsskatt som skulle ha utgått omdet svenska bolaget varit ett canaden-siskt bolag. Vidare påförs driftställeten skall som uppgår lill högsl av skillnaden mellan driftställetsbeskattningsbara inkomst och nyssnämnda canadensiska bolagsskall. Om denbeskattningsbara inkomsten uppgår lill 1000 och bolagsskatten beräknad efter enskattesats av . uppgår lill 400 ulgår tilläggsskatten således högst med 15x(l000-400) Q .j,pj, jj jljj. ,u Q 100 Tilläggsskallen är inle en källskatt. 29 punkt 4 a) 2) är sålunda tillämpliga beträffande denna. Ett motsvarande extra skatteuttag i på canadensisklfasl driftsiälle här är inle möjligl enligt gällande lagstiftning. Ränta och royalty beskallas enligt art. 11 och 12 iprincip i den stat där mottagaren har hemvist. Åven den slal varifrånutbetalningen sker (källstaten) har dock i regel räll all i enlighel med sininterna lagsliflning beskatta inkomsten. Skatten i denna slal skall emellertidbegränsas, beträffande ränla till (art. 11 punkt 2) och beträffande royaltylill ' (art. 12 punkt 2). Begränsningarna enligt arl. II punkt 2 och arl. 12 punkl 2 gällerdock inle i fall som avses i art. 11 punkt 6 resp. art. 12 punkt 5. dvs. då utbetalningenhar samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning för all ulövasjälvständig yrkesverksamhet som betalningsmottagaren har i källstaten. I defall som anges i art. Il punklerna 3 och 4 beskattas ränla endasl i hemvislstaten.Har skatt på ränla eller royalty tagits ut i källstaten enligl arl. 11 punkt 2eller punkl 6 resp. arl. 12 punkl 2 eller punkt 5, avräknas denna molinkomsttagarens skatt på inkomsten i hemviststaten enligt bestämmelserna i art.23. Royalty för rätten att nyttja fasl egendom, mineralförekomsl.källa eller annan naturtillgång beskattas enligt art. 6. Prop.1983/84:106 67 13 behandlar beskattningen av realisationsvinst.Bestämmelserna överensslämmer i huvudsak med molsvarande beslämmelser i modellavlal.Bestämmelsen i art. 13 punkt I om vinsl vid överlåtelse av fast egendom harsamma sakliga innebörd som molsvarande bestämmelse i arl. 6 punkl 3. Genom ensärskild beslämmelse i art. 13 punkt 3 likställs vinsl genom försäljning avandelar i bolag, vars lillgångar huvudsakligen utgörs av fast egendom, medvinst genom överlåtelse av fast egendom. Vidare kan realisationsvinst, som enfysisk person med hemvist i en avtalsslulande stal förvärvar, enligt arl. 13punkt 5 i regel beskattas i den andra avlalsslutande staten om personen hafthemvist där inom de senasle sex åren före överlåtelsen.Denna beslämmelse innebär bl. a. all de nya svenska reglerna om beskattning avvinst vid aktieförsäljning vid utflyttning (SFS 1983:452) i vissa fall kantillämpas beträffande person som enligt avlalet har hemvist i . 14 beskattas inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhel iregel endast i den slal där yrkesutövaren har hemvist. Utövas verksamheten frånstadigvarande anordning i den andra slaten, får dock inkomsten beskattas där.Såsom sådan anordning betraktas t. ex. kontor eller mottagning. Denna principstår i överensstämmelse med den som gäller för rörelsebeskaltning enligt arl.7. Art. 15behandlar beskattningen av inkomst av enskild tjänst. Punkt 1 innebär, altsådan inkomst i princip beskattas i den slal där arbeiet utförs. Undantag frändenna regel gäller vid viss korttidsanställning under de förutsättningar somanges i punkt 2. I sådana fall sker beskattning endast i inkomsttagarens hemvislslal.I punkt 3 har lagils in särskilda regler om beskattning av inkomst av arbeleombord på skepp eller luftfartyg i inlernalionell trafik. Slyrelsearvode och liknande ersättning får beskattas i denstal där del bolag som utbetalar ersättningen har hemvist (art. 16). Inkomstsom artister och idrottsmän uppbär genom sin verksamhel beskattas i regelenligt art. 17 punkt I i den slal där verksamheten utövas. Delsamma gällerenligt art. 17punkt 2 i det fall då inkomsten inte tillfaller artisten elleridrottsmannen själv ulan annan person, såvida del inte kan fastställas atlvarken artisten, idrottsmannen eller honom närslående deltar i kontrollen avpersonen i fråga eller har del i denna persons vinsl (art. 17 punkt 3). 18 punkl I får pension och livränta som härrör från en avtalsslutande staloch betalas lill person med hemvist i den andra avtalsslulande statenbeskattas i den slal från vilken pensionen eller livräntan härrör, vilket innebärbl.a. atl alla slag av pensioner som härrör från och som betalas tillmottagare i får beskattas i . Ersättningar, som anges i art. 18punkt 3 a) och som betalas lill mottagare i , beskattas dock endasl i Canada.1 art. 18 punkt 3 b) har intagils en bestämmelse enligl vilken underhållsbidragoch liknande belopp skall be- Prop.1983/84:106 68 skattas endast i mottagarens hemvistslat. Beloppel sombeskallas skall dock inle överstiga det belopp som skulle ha varitskattepliktigt i utbetalarens hemvistslat om mottagaren haft hemvist där.Mottagare skall m.a.o. beskattas för underhållsbidraget endasl i den mån dettaär skattepliktigt för mottagare med hemvist i ulbetalarens hemvislstat.Eftersom avdragsrätl för ulbetalaren såväl i som i i princip ärförenad med skatteplikt för mottagaren, har denna melod valls för att förhindraall mottagare av sådan belalning blir beskattad för denna i det fall ulbetalareninle har rätt till avdrag. Enligt art. 19 punkt I beskattas inkomst av offenlligtjänst (med undantag för pension) i regel endasl i den stal varifrån inkomstenbetalas. I fall som avses i art. 19 punkl 1 b) beskattas dock ersättningen endasli inkomstlagarens hemvislstat. Pension på grund av offentlig Uänst beskallasenligt art. 18. Art. 20 innehåller regler om skallelättnader förstuderande och praktikanter. 20 punkl 2 har utlrycket "personligtavdrag eller liknande avdrag" använts. På svensk sida avses härgrundavdrag. Inkomst som inle har behandlats särskilt i art. 6-20beskattas enligt art. 21 punkt I i regel endast i inkomsllagarens hemvislstat.Om emellertid inkomsten härrör från den andra slalen (källstaten), fårinkomsten beskattas även där (art. 21 punkt 2). Skatten i denna stal skallemellertid, om inkomsten är skatlepliktig i inkomsllagarens hemviststat ochfråga är om inkomst från dödsbo eller trust, begränsas lill . I denna delavviker förevarande artikel från modellavtal, som föreskriver atlbeskattning får ske endasl i mottagarens hemvislslal. Har skatt på inkomstentagils ul i källstaten enligt art. 21 punkt 2, avräknas denna mot inkomstlagarensskatt på inkomsten i hemvislstaten enligl beslämmelserna i arl. Art. 22 reglerar beskattningen av förmögenhel. Beslämmelsernaöverensslämmer helt med modellavlal. Enligl art. 23 punkt 2 a) tillämpar avräkning avskatt som huvudmetod för alt undanröja dubbelbeskattning. Innebörden av bestämmelsenär atl en person med hemvist i laxeras här även för inkomst resp.förmögenhet som enligl avtalet får beskattas i . Den uträknade skallenminskas därefter med den skatt som enligt avtalet tagits ut i . Har denskallskyldige flera inkomster från utlandet kan vid avräk-ningsförfarandel iSverige bestämmelserna i 25 § första stycket lagen (1947:576) om stailiginkomstskatt bli tillämpliga (jfr prop. 1982/83: 14 s. 10-13). 23 punkt 2 hjinnehåller särskilda avräkningsregler i fråga om skatt på realisationsvinst somtagils ul enligl arl. 13 punkt 5. 1 det fall skatt på realisationsvinst lagils uli enligl arl. 13 punkl 5 skall avräkning ske här. Avräkningsmetodentillämpas dock inle i fråga om utdelning, då denna är fritagen från svenskskatt på grund av bestämmelserna i art. 23 punkt 2 dj. De åsyftade svenska beslämmelsernaåterfinns i 54 § kommunalskaftelagen (1928:370) och 7 § lagen (1947:576) omstatlig inkomst- Prop.1983/84:106 69 skatt.Avräkningsmetoden tillämpas inte heller i fall som avses i arl. 23 punkt 2 c).Då tillämpas i stället den s. k. exemptmeloden (exempl = undanlagande avskatt) för atl undanröja dubbelbeskattning. Av bestämmelsen framgår atlSverige har rätt alt för progressionsändamål inräkna den undantagna inkomsten ibeskattningsunderlaget. På svensk sida avser man dock inle alt utnyuja dennarätt då fråga är om l.ex. pensioner och understöd från som på grund avsin arl inle ulgör skattepliktig inkomst där. Åven lillämpar enligl art.23 punkt I a) avräkningsmetoden som huvudmetod för atl undvika dubbelbeskatlning.I de i art. 23 punkt I b) angivna fallen får dock bolag med hemvist i Canadaavdrag vid beräkningen av bolagels beskattningsbara vinst för utdelning fråndotterbolag med hemvist i . Enligt art. 4 punkt 3 får , om debehöriga myndigheterna inte kan uppnå överenskommelse som avses i denna punkl,ändock beskatta en person som avses där. Beskattas därvid sådan person för inkomsteller förmögenhel, som enligl avtalet hade fåll beskallas i om han enliglavtalet haft hemvist där, skall avräkna den skatt som tagits ut i Canadamed motsvarande tillämpning av beslämmelserna i arl. 23 punkl 2 a) (art. 23punkt 3). Art.24 innehåller beslämmelser om förbud mol diskriminering vid be-skaliningen ochart. 25 reglerar förfarandet vid ömsesidig överenskommelse mellan de behörigamyndigheterna i tolknings- och tillämpningsfrågor. 26 om utbyte av upplysningar för beskattningsandamål överensslämmer medsedvanliga regler i detta hänseende. Art.27 innehåller vissa föreskrifter om diplomatiska förelrädare och konsulära Uänstemän.