prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Sominnehavare av en bostadslägenhet skall - precis som i andra sammanhang ansesden som på grund av äganderätt, bostadsrätt, hyresrätt eller på någol annalsätt förfogar över lägenheten. Medbostadslägenhet avses i paragrafen en lägenhet i såväl ett fler- som ettenbostadshus eller i något annat hus. Lägenheter som är avsedda att användassom hotell eller pensionat räknas inte hit, eftersom de inte är avsedda atlanvändas som permanent bostad, och inte heller sådana fritidshus som inteanvänds som permanent bostad. Med enbostadshus avses ett hus som barainnehåller en bostadslägenhet. 7 § Bostadsuppgiften skall innehålla följande: namn, personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn. övrigaboende) för de boende som är födda eller tidigare 1983/84:85 25 - förekomsten avkök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl - förekomsten aven eller flera bostadslägenheter i huset Paragrafen anger uttömmande innehållet ibostadsuppgifterna. Som framgår av 10 § är det avsett att även dessa uppgifterskall lämnas på en personblankett. Av de uppgifter om namn och personnummer på de boende somskall lämnas enligt denna paragraf framgår vilka personer (16 är eller äldre)som ingår i ett hushåll. Tillsammans med uppgifterna om barn från över totalbefolkningen (se 21 §) ligger sedan dessa uppgifter somgrund för beskrivning av hushällens sammansättning i olika avseenden, främstanlal boende, antal barn i olika åldrar, antal vuxna, anlal äldre, antalutländska medborgare etc. Med hjälp av uppgiften om de boendes hushållsställning kanhushållets sammansättning beskrivas, när det gäller grupperna gifta ellersamboende, barn och övriga boende, l.ex. ensamstående släkting ellerinneboende. Denna uppgift gör del också möjligt att statistiskt beskriva denallt större gruppen icke gifta samboende. Detta kan ske genom atl utnytQa civilståndsuppgifterfrån SCB:s register över totalbefolkningen. Med samboende avses här två personer som utan att varagifta med varandra lever samman under äktenskapsliknande förhållanden. En uppdelning efter upplåtelseform dvs. om innehavarenförfogar över bostaden på grund av äganderätt, bostadsrätt, hyresrätt eller påannal sätt, utgör ett viktigt komplement lill ägarkategori (se 9 § 1). förekomma hyreslägenheter även i hus som ägs av en bostadsrättsförening. Uppgiften om antal rum och om kök eller kokvrå behövsbl.a. för ätt i förekommande fall tillsammans med motsvarande uppgifi påfastighetsblanketten kunna redovisa bostadsbeståndets storleksfördelning iolika delar av landet. Dessa uppgifter belyser också hushållensboendeförhållan-den, bl. a. i fråga om utrymmesstandard, t. ex. trångboddhet. Bostadslägenheter och hushåll delas in efter förekomstenav bad- eller duschrum och vattenklosetl. På så sålt kan man få en vissredovisning av hur modernt bostadsbeståndet är i olika områden. Uppgiften huruvida det finns en eller flerabostadslägenheter i huset behövs för alt kunna redovisa antalet enbostadshus. 8 § Faslighetsuppgifter skall lämnas av dem som vid denlidpunkt som uppgiften avser äger etl eller flera bostadshus i . Med bostadshus förstås byggnader med en eller flerabostadslägenheter. Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas enenda fastighetsuppgift för husen gemensamt. För sådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelserlämnas fastighets-uppgiften av artendatorn i stället för av husägaren. Prop.1983/84:85 26 Av paragrafen framgår vilka husägare som skall lämnafastighetsuppgifter. Det är således bara om det finns någon bostadslägenhet ibyggnaden som dessa uppgifter skall lämnas. 9 § Fastighetsuppgiflen skall innehålla följande uppgifterom den fastighet där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och ombostadslägenheten, nämligen 1. om fastigheten: - län, kommun och församling där fastigheten är belägen - fastighetstyp(jordbruksfastighet, annan faslighet) - ägarens namnoch adress ägarkategori (staten, kommun, allmännyltigtbostadsföretag, bo stadsrättsförening, enskild person, annan ägare) 2. om huset: - hustyp(enbostadshus. tvåbostadshus, flerbostadshus, annal bostadshus) - anlalbostadslägenheter i huset - byggnads- och ombyggnadsår huvudsakligvärmekälla och använda bränsleslag förekomsten avhiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en-och tvåbosladshus 3. om lägenheten: förekomsten avkök eller kokvrå i förekommande fall orsaken till att lägenheten inteär upplåten I fråga om de uppgifter som avses i denna paragraf ärföljande atl märka. Uppgifter om län, kommun, församling ochfaslighelsbeteckning samlas in för atl man skall kunna identifiera den fastighetdär bostadshuset är beläget. Härigenom kan uppgifterna på faslighelsblankeltenhänföras till de lägenheter och hushåll som finns på fastigheten. Uppgiften om faslighetstyp behövs i en del sammanhang förstudiet av statistik över bostadsbeståndets storlek, ålder och sammansättning. Uppgiften om ägarens namn och adress behövs för kontaktervid tveksamheter i uppgifterna. Den är också nödvändig för att man riktigtskall kunna utföra grupperingen efter ägarkategori. Uppgiften om ägarkategori utgör i sin tur underlag för attbeskriva bostadsbeståndets och hushållens fördelning för de olikaägargrupperna. Byggnadsnummer behövs för den fortsatta bearbetningen.Med hjälp av dessa nummer anges till vilket bostadshus olika lägenheter hör.Också del som utmärker det aktuella huset kan härigenom hänföras till resp.lägenhet. Med hjälp av uppgiften om hustyp kan studeras hurbostadsbeståndet och boendet ser ul förddal på enbostadshus, tvåbosladshus,flerboslads- 1983/84:85 27 hus och annat bostadshus. Med del sistnämnda uttrycketmenas hus i vilka mer än hälften av husytan används till något annat än tillbostad. För alt åstadkomma en god klassificering i dessa grupper kan vissahjälpfrågor behöva ställas, t. ex. huruvida huset är ett radhus eller ett kedjehus. Uppgiften om antalet bostadslägenheter i huset är avsedddels att underlätta den klassificering som nämnts, dels att medverka lillatt alla de bostadslägenheter kommer med som skall ingå i FoB 85. Uppgiften om byggnadsår har kommit till för atl kunna gebostads- och hushållsstatistik för olika geografiska områden med fördelningefter hur gammalt bostadsbeståndet är. Som ett komplement till den uppgiftentjänar uppgiften om ombyggnadsår, i första hand för att inte sistnämnda uppgiftav misstag skall anges som ursprungligt byggnadsår. Uppgifter om huvudsaklig värmekälla och användabränsleslag är väsentliga inte bara för energiplaneringen utan också förbeskrivningen av hushållens boendestandard, l.ex. för atl belysa hur många sombor i lägenheter utan centralvärme. Uppgiften om hiss är viktig för den kommunalatillgänglighetsplaneringen och för att man skall kunna följa uppbostadsförbättringsprogrammet. Uppgiften om lägenhetsinnehavarens namn är, somtidigare har nämnts, till för att säkerställa att uppgifterna om allalägenheter som skall ingå i räkningen blir fullständiga. Uppgiftenom lägenhetsnummer Qänar till att underlätta den statistiska lägenhetsnumreringsom SCB gör och som är avsedd all vara en sammanhållande beteckning för depersoner som bor i lägenheten, dvs. de som bildar hushållet. I sin enklasteform utgör lägenhetsnumreringen ett löpnummer inom huset speciellt för folk-och bostadsräkningen. Husägaren är dock oförhindrad atl använda sig av sinaegna lägenhetsnummer. Med hjälp av uppgifterna om orsaken till att en lägenhetinte är upplåten kan outhyrda lägenheter delas in efter om lägenheten vidtillfället för FoB 85 är under reparation eller ombyggnad, till uthyrningledig, disponeras av husägaren för annat ändamål eller är utrymd på grund avförestående rivning. En sådan indelning behövs bl. a. för kommunernas bedömningav bostadsläget. 10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas pä enpersonblankett, faslighetsuppgifter på en fastighetsblankett. Den som äger och stadigvarande bebor ett enbostadshus fårdock lämna fastighelsuppgifterna på personblanketten. II § Person- och fastighetsblanketterna fastställs avstatistiska central byrån efter samråd med datainspektionen. Staten tillhandahåller såväl blanketter som portofriasvarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga. 1983/84:85 28 I10 och II §§ finns föreskrifter om blanketter. 1 11 § anges vilkamyndigheter som fastställer de blanketter som skall användas. Det är därvid -som också tidigare framhållits - att observera att i lagen ges en uttömmandebeskrivning av vilka uppgifter som skall lämnas i folk- och bostadsräkningen.Blanketterna får givetvis inte innehålla begäran om uppgifter som inte tillnågon del kan anses ha täckning i lagtexten. Rimlig hänsyn måste därvid tastill att blanketterna kan ges en tillfredsställande blanketteknisk utformningmed hänsyn såväl till uppgiftslämnarna som till kravet på atl svaren blir avgod kvalitet. 12 § Sammanboende makar får lämna personuppgifter gemensamt på samma personblankett. Innehasoch bebos en bostadslågenhet av tvä eller flera personer tillsammans, får delämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblankett. Person-,bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som lämnar dem. Dennesvarar för uppgifternas riklighet. Avpraktiska skäl får enligt första stycket i paragrafen sammanboende makaranvända samma blankett för personuppgifterna. Härigenom underlättas arbetetför uppgiftslämnarna som blankettmängden minskar. Men förfarandet ärfrivilligt. Vill t. ex. makarna av något skäl lämna var sin blankett, går detockså bra. Första stycket avser inte andra personer som bor tillsammans änmakar. För att underlätta för uppgiftslämnarna får också bostadsuppgifterna somframgår av andra stycket lämnas på samma personblankett, när det gällerpersoner som bor tillsammans. Den som lämnar uppgifternaskall skriva under dem. Det framgår av paragrafens tredje stycke. När detgäller sammanboende makar som använder samma personblankell, skall det ansestillräckligt att en av dem skriver under. Eftersom uppgiftsskyldigheten ärknuten till varje enskild person, skall dock eventuella påminnelser ochanmaningar göras direki lill den av makarna som uppgifterna avser (se 16 och 17§§). Detsamma gäller givetvis också i del fall en i hushållet har skrivit underbostadsuppgifterna som "ombud" för de andra. Det finns naturligtvisflera skäl för alt det av blanketterna skall framgå vem som skriver under democh därmed svarar för uppgifternas riktighet, främst vikten av att betona attriktiga uppgifter lämnas. Är uppgifterna ofullständiga, gesgranskningspersonalen på detta sätt möjlighet att vända sig tilluppgiftslämnaren. 13 § Kommunerna skall - lämna information om folk- ochbostadsräkningen - biträda vid distributionen avblanketter och vid upprättandet och insamlingen av uppgifter - svara för att de insamladeuppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till statistiskacentralbyrån för for-tsatt bearbetning 1983/84:85 29 14 § Varje kommun skaU uppdra åt etl särskiltgranskningsorgan att sköta de arbetsuppgifter som anges i 13 §. Två eller flera kommuner får dock efter samråd medstatistiska centralbyrån inrätta ett gemensamt granskningsorgan. 15 § Varje kommun skall utse en granskningsledare och enställföreträ dare för denne. Kommunen skall sörja för alt granskningspersonalenutbildas för sina arbetsuppgifter. 16 § Granskningsledaren får begära atl de uppgiftsskyldigainom lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe ten enligt 4-9 §§. Granskningsledaren får delegera denna befogenhet till enförtroendeman eller en Qänsteman hos kommunen. I 1316 §§ beskrivs primärkommunernas medverkan iundersökningen med bl.a. upprättande av etl särskill kommunallgranskningsorgan. Paragraferna avser sålunda inte landstingskommunerna. Det äravsett att kommunerna skall medverka på samma sätt som vid närmast föregåenderäkningstillfällen. Det innebär bl.a. atl de ifyllda person- ochfaslighetsblan-ketterna skall ges in direkt till det kommunala organet. Där äruppgifterna sekretesskyddade. 16 § handlar om rätt att begära in kompletterandeupplysningar. Det kan för tydlighetens skull anmärkas att granskningsledarengenom 16 § givetvis inte ges någon sådan befogenhet att begära in upplysningarföre den tidpunkt som SCB fastställt enligt 3 §. 17 § Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriventid, får gransk ningsledaren eller anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighel. Delsamma gäller, om den uppgiftsskyldige under låter atl lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §. Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, omdet kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten attlämna föreskrivna uppgifter och upplysningar. 18 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaningenligt 17 §, får på begäran av granskningsledaren eller statistiska central byrån förelägga den uppgiflsskyldige alt fullgöra sin skyldighet vid vite. Vitet bestäms till lägst 100 och högst I . 19 § Beslut omvitesföreläggande får inte överklagas. 20 § Frågor omutdömande av elt förelagt vite prövas av lånsrätten på begäran avgranskningsledaren eller . Prop.1983/84:85 30 För att hålla en hög kvalitet pä materialet från FoB 85 ärdet nödvändigt att uppgiftsskyldigheten fullgörs i största möjligautsträckning. Vilka förfaranden som får användas för atl få in uppgifter ellerkompletterande upplysningar som inte har lämnats inom föreskriven lid reglerasi 17- Som en yttersta åtgärd används vitesföreläggande. Dennatyp av vite, förfarandevite, utgör ett påtryckningsmedel som används av såväldomstolar som andra myndigheter för att någon skall förmås att exempelvistillhandahälla handlingar eller lämna uppgifter som myndigheten behöver för attfatta beslut. Bestämmelser om förfarande viten finns i ålskUliga författningar. Vite kan bara föreläggas den som är uppgiftsskyldig. att den make som har undertecknat gemensamma uppgifter (se 12 §)inte kan föreläggas något vite i fråga om uppgifter som avser den andre maken. För förfarandevitena gäller ofta alt själva föreläggandetinte kan överklagas. En bestämmelse av denna innebörd har här tagits in i 19§. Detta innebär en ändring i förhällande till vad som gällde vid den närmastföregående folk- och bostadsräkningen. Att själva föreläggandel nu inte skall kunna överklagas,kan inte anses oförenligt med kraven på rättssäkerhet. Föreläggandets laglighetkan prövas i samband med vitets utdömande. Av allmänna principer följer ocksåatt ett vite inte döms ut, om ändamålet med vitet har förfallit, när frågan omutdömandet kommer upp. Som exempel härpå kan nämnas att en infordrad uppgift intelängre kan komma till användning på grund av att SCB har avslutat räkningen fördet aktuella länet. Exempelvis om det har gått efter det att begäranom utdömande gjordes kan det därför finnas anledning atl kontakta SCB, innanfrågan avgörs. Som framgår av 20 § prövas frågor om utdömande av vite avlänsrätten i första instans. Av 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291, 33 § ändradsenast 1979: 167) följer att länsrättens beslut kan överklagas hoskammartätten. Efter prövningstillstånd kan enligt lagen ett sådant mål ävenkomma under regeringsrättens prövning. 21 § Frän nedan angivna register får statistiskacentralbyrån för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter: 1. register över totalbefolkningen - födelseland ochsenaste invandringsår 1983/84:85 31 - inkomst avförvärvsarbete och den tid förmånen avser 3. inkomst- ochförmögenhetsregister 4. centrala företagsregister - företags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod Slatisliska centralbyråns register över nyckdkodområden 6. länsstyrelsernas register över fastighetstaxeringen 7. registret vid - koordinater för fastigheter 8. registret vid sjömansskattekontor 1Göteborg - uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartygsom betalar sjömansskatl För FoB 85 finns - liksom för de närmast föregående folk-och bostadsräkningarna - bestämmelser om samköming med uppgifter från andraADB-register. Av paragrafen framgår närmare vilka uppgifter som får inhämtasför FoB 85 genom en sådan samköming. Med samköming avses en maskinellbearbetning av uppgifter från minsl två ADB-register. För att samköming av personregister skall få ske krävsenligl datalagen i regel tillstånd av dalainspektionen. Enligt 2 a § datalagenbehövs inget tillstånd för sådana personregister som inrättas av riksdageneller regeringen, men före beslutet i frågan skall datainspektionens yttrandeinhämtas. Om de olika punkterna i paragrafen kan följande sägas. Med hjälp av uppgifterna från SCB:s regisler övertotalbefolkningen kan blanketterna för FoB 85 - i likhet med vad som hartillämpats vid tidigare räkningar - "förtryckas" med uppgifter omnamn, personnummer, adress och kyrkobokföringsförhållande.Samhörighetsbeteckningen används därvid för att kunna redovisa sammanboendemakar gemensami. Civilslåndel anger huruvida personen i fråga är ogift,gift, skild eller änkling (änka). Uppgiften om invandringsår baserar sig liksom övrigauppgifter i registret över totalbefolkningen på folkbokföringen och avserliden . 2, 4 och 8. Uppgifterna från och centrala företagsregister samt riksskatteverketssjömansregrster är avsedda att belysa sysselsättningen bl. a. med hänsyn tillverksamheten på arbetsplatsen och dess belägenhet. Avsikten med uppgifter om den tid inkomsten avförvärvsarbete avser är 1983/84:85 32 attkunna knyta sysselsättningen och pendlingen mellan bostad och arbetsplats avgränsad månad. I fråga om arbetsställenummer (2) hänvisas till denallmänna motiveringens avsnitt 3 och specialmotiveringen till förslaget om lagom skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m. Medstöd av uppgifterna om arbetsställenas sektortillhörighet (4) kansysselsättningen i den statliga, den kommunala och den privata sektorn belysas. 3.Avsikten med uppgifterna från SCB:s inkomst- och förmögenhetsregister är attkunna få med också de enskilda företagarna i sysselsättnings-beskrivningarna.Detta förutsätter uppgifter om inkomst av Jordbruksfastighet eller rörelse.Med hjälp av dessa uppgifter kan ocksä inkomstförhållanden och inkomstslag förolika grupper närmare studeras. Genom uppgifter om fastighetersområdestillhörighet kan statistiken redovisas för olika delar (områden) av enkommun. Genom uppgifter omfastigheternas tätortstillhörighet kan tätorts-och glesbygdsutvecklingen ilandet belysas. Vidare kan exempelvis graden på tälortsbebyggdser i olikaområden studeras. Uttrycket tätort används här i samma betydelse som i andrastatistiska sammanhang. Med hjälp av koordinater förfastigheter kan bl. a. kartredovisningar av statistiken göras. 22 §Om med hjälp av automatisk databehand ling tillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifter för sådana syften som anges i 1 §, får det ske bara enligt beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973: 289). FoB85 är utformad på grundval av de behov och avvägningar som har bedömtsföreligga . Men det kan inte uteslutas att det uppkommer nyabehov och avvägningar som gör det angeläget att komplettera uppgifterna frånFoB 85 med ytterligare uppgifter i något avseende. 1paragrafen slås fast atl sådana kompletteringar bara kan ske i samma syfte somFoB 85. Detta får dessutom bara ske enligl beslut eller med tillstånd som avsesi dalalagen. De lagrum i datalagen som åsyftas är dels 2 § om tillstånd i vissafall av datainspektionen för att inrätta och föra personregister, dels 2 a § ompersonregister som inrättas efter beslut av eller regeringen. Paragrafenskall givelvis tolkas restriktivt. 23 §För kontroll av folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta del av de uppgifter från folk- och bostadsräkningen som behövs för kon trollen. Sådan kontroll får dock göras med hjälp av automatisk databe handling bara enligt beslut eller med tillstånd enligt datalagen (1973:289). 1983/84:85 33 Paragrafen innebär atl folkbokföringsmyndigheierna, dvs. idetta fallet närmast de lokala skattemyndigheterna i och Göteborgsamt paslorsämbelena, ges räll att ta del av materialet från FoB 85, men bara iden mån det behövs för kontroll av folkbokföringen. En liknande kontroll harskett vid de tidigare folk- och bostadsräkningarna. Vad som behövs för dennakontroll bör i de allra flesta fall begränsas till uppgifter i lägenhetsförteckningareller liknande och uppgifter om adresser som inte stämmer överens med dem somfinns på de "förtryckta" personblanketterna. Bakgrunden till bestämmelsen utgörs av regeln i 14 kap. 1§ sekretesslagen (1980:100. omtryckt 1982:1106) om all sekretess inte hindraralt uppgifter lämnas till en annan myndighet, när uppgiftsskyldighet följer avlag eller förordning. I fråga om sekretessen hos folkbokföringsmyndigheternagäller 7 kap. 15 § sekretesslagen. Denna paragraf skall givetvis - precis som den föregående- tolkas restriktivt. 24 § Både och kommunensgranskningsorgan skall vid lillämpningen av denna lag se fill att deuppgiftsskyldiga inte betungas onödigl. Föreskrifter om sekretess finns isekretesslagen (1980: 100). Föreskriften i första stycket skall tillmätas storbetydelse. Den skall ses som en allmän riktpunkt för hur hela FoB 85 skallgenomföras, I tydlighetens intresse hänvisas i andra stycket till detgällande sekretesskyddet, FoB 85 skyddas sålunda enligt 9 kap. 4 S sekretesslagen -den s.k. statistiksekretessen. Enligt det lagrummet gäller sekretess i förstahand i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning avstatistik. SCB är ett typexempel pä en myndighet som bedriver sådan verksamhet.Men sekretesskyddet gäller som nämnts tidigare ocksä hos de primärkommunalamyndigheter som kommer atl delta i arbetet med att samla in uppgifter för FoB85. Stalistiksekretessengäller enligt sekretesslagen för uppgifter som avser en enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Enligthuvudregeln är sekretessen absolut. Uppgifterna måste med andra ordhemlighållas, även om någon påvisbar skada av elt utlämnande inte uppkommer. Frånregeln om absolut sekretess finns enligt sekretesslagen fem undantag, av vilkanågra kan anses ha elt visst intresse i detta sammanhang. Undantagen avseruppgifter i företagsregister, uppgifter som rör avliden, uppgifter som behövsför forskningsändamål, uppgifter som avser personal- och lönestatistik samluppgifter som inte genom namn m. m. är direkt hänförliga till den enskilde. Idessa fem fall får enligt lagen uppgifterna visserligen lämnas ul, men bara omdet står klarl all det kan ske utan att den som uppgiften rör eller någon honomnärstående lider skada eller men. 3 Rik.sdagen 1983/84. 1983/84:85 34 Sekretess råder således i allmänhet också i dessa undantagsfall. Sekretesstiden för uppgifter i allmänna handlingar ärenligt sekretesslagen högst , om uppgiften angår någon enskildspersonliga förhållanden, och annars högsl . 1 sekretesslagen finns också vissa allmänna bestämmelsersom är tillämpliga även på frågor om statistik. Exempelvis föreskrivs i 13 kap.3 § att sekretessbelagd uppgift som en myndighet erhåller i sin forskningsverksamhetockså skall vara sekretessbelagd hos den mottagande myndigheten. 8 § kan regeringen förordna om undanlag från sekretess, men lagrummetskall enligt förarbetena (prop. 1979/80:2 s. 346) till-lämpas med storreslriktivitet. Som framgår av avsnitt 7 i den allmänna motiveringen avserstatistik-utredningen (E 1980:02) att lägga fram förslag i syfte attytterligare stärka integritetsskyddet i samband med statistiskaundersökningar. Det liggeri sakens natur att en folk- och bostadsräkning inte kan genomföras utan attansvariga myndigheter - i första hand SCB ensam eller gemensamt med datainspektioneneller får möjligheter att ge ut närmare föreskrifter omförfarandet. Regeringen har en direkt på regeringsformen grundad rätt attmeddela sådana verkställighetsföreskrifter (8 kap. 13 §). Eftersom regeringeni sin tur utan särskilt bemyndigande kan överlåta den rätten åt underordnademyndigheter, behöver lagtexten inte tyngas med någon sådan bestämmelse därom. 1verkslällig-hetsföresknfterna kan ingå bl.