prop · G703125 · 1983-12-31 00:00:00 — medförslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår till ca 55 milj. kr. De största anslagen föreslås gåtill kostnader för utbildning för undervisningsyrken, kostnader för Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut samt kostnader för statensbakteriologiska laboratorium. I. , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , Föredragande:statsråden , , , , , , ,, , Propositionmed förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 StatsrådetHolmberg anför: De anslag som har anvisat sedan statsbudgeten /84 fastställdes har uppförts på tilläggsbudget I (jfr FiU1983/84:19, rskr 139). Regeringen har vidare i prop. 1982/ 83:101 föreslagitriksdagen att bifalla vissa anslag på tilläggsbudget II. De ytterligaremedelsbehov som kan överblickas bör sammanfattas i en gemensam propositionangående utgifter på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1983/84. Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m. m. påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /84. Anförandena redovisasi underprotokollen för resp. departement. Statsrådet hemställer attregeringen föreslår attbesluta om anslag m.m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1983/84 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdsom föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas proposhionensom bilagor 1-9. Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 m. m. [1]A 3. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesre-presentationen.Inflyttning i ett nytt ambassadkansli i skedde . Kansliet,som f. n. förhyrs, är inrymt i en flervåningsbyggnad, vilken fillgodoserrimliga lokalbehov även . Förutsättningarför ett svenskt köp av fastigheten har uppkommit. Från svensk sida haranmälts intresse av att inleda förhandlingar om ett eventuellt köp. Dessaförhandlingar väntas äga rum . I avvaktan på att ett avtal omköp träffas föreslår jag, efter samråd med chefen för , attmedel för ändamålet förskottsvis tas i anspråk från del under sjundehuvudtiteln uppförda reservationsanslaget Inköp av fastigheter m.m. och attregeringen i efterhand begär särskilda medel för förvärvet. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndigaregeringen att sluta avtal om köp av kanslifastigheten i på för statsverket förmånligast möjliga villkor, 2. medgeatt det under sjunde huvudtiteln uppförda reservations anslaget Inköp av fastigheter m. m. förskottsvis får tas i anspråk för förvärvet. 1983/84:125 4 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 A.Försvarsdepartementet m. m. [1]A 3. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisats ett reservationsanslag av 8,6 milj. kr. a. till att ett antal kommittéer denI fördes över från dåvarande samtkommundepartementets kommittéanslag fill fjärde hu-vudfitdns kommittéanslag. I1983 års budgetproposifion (prop. 1982/ 83:100 bil. 6 s. 14) beräknades medlenför /84 för dessa kommittéer något för restrikfivt. Kommittéer m.m. föreslogs vidare övergå från ett förslagsanslag inomutgiftsramen för det militära försvaret till ett reservationsanslag utanförutgiftsramen, vilket innebär all anslaget varken får överskridas ellerkompenseras med prisreglerings-medel. (FöU 9, rskr 271) hade intenågot att erinra mot förslagen. Medelsbehovetför anslaget beräknas numera till 9,3 milj.kr., dvs. mer än vadriksdagen har anvisat. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kommittéer m.m.pi tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisa ett reservafionsanslag av . 1983/84:125 5 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 H.Allmän hälso- och sjukvård [1]H 8. Under denna rubrik har istatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservafionsanslag av 2,1milj. Sedanår 1957 producerar statens bakteriologiska laboratorium (SBL) ett poliovaccin,som används inom det allmänna vaccinationsprogrammet mot polio. Modernaretillverkningsmetoder för detta vaccin är emellertid under utveckling i bl. Den nya metodiken utnyttjar s. k. cellinjer, dvs. cellersom i laboratoriet kan föröka sig och odlas i stor skala.WHO har rekommenderat en övergång fill denna teknik. Nuvarande tillverkning vidSBL kräver tillgång på apor och är därför beroende av en dyrbar och osäker apimport.Det är önskvärt att byta fill en modernare fillverkningsmelodik, som även geren produkt av högre kvalitet. Tekniken bygger på att celler, som utgör materialför framställningen av poliovaccin, odlas kontinuerligt i odlingstankar. Härigenombortfaller behovet av apor, vilket förbilligar processen med ca 1,9 milj. kr. åriigen.I gengäld ökar kostnaderna för substral m.m. Totalt beräknas övergången till enny teknik medföra en kostnadsminskning av ca 0,9 milj. kr. åriigen i nuvarandeprisnivå. En renare och säkrare produkt erhålls också på detta säu. Dennya metodiken förutsätter all SBL köper in odlingstankar, viss filtreringsutrustningoch mediakärl m. m. SBL har angivit kostnaden för erforderiig utrustning till4045000 kr. Om den kan vara installerad i början av år1985 skulle efter en intrimningsperiod produktionen av poliovaccin enligt dennya metodiken kunna ta sin början . 1983/84:125 6 Regeringenhar godkänt ett avtal mellan SBL och läkemedelsföretaget , Inc. angående licenstillverkning av vaccin mot mässling, påssjukaoch röda hund. Avtalet ger SBL rätt fill försäljning av vaccinet på hela dennordiska marknaden samt för internationella hjälpprogram i svensk regi.Socialstyrelsen har utfärdat en rekommendation om allmän vaccination motmässling, påssjuka och röda hund av barn vid l'/2 och . Förvaccineringen används nämnda vaccin, som importeras av SBL i avvaktan på att SBLkan starta egen produktion av vaccinet. Avtalet förutsätter att SBL snarastmöjligt tar över produktionen i sin helhet. /82 anvisades . på filläggsbudget I för anskaffande avutrustning för denna produktion (prop. 1981/82:25 bil. 3, SoU 26, rskr 122).Kostnaderna var beräknade i prisläget . anvisades medel föriordningställande av lokaler för produktionen. Lönsambetenbedöms bli god bl. a. därför att försäljning kommer att ske förutom i Sverigeäven till andra nordiska länder. Avtal härom har träffats med ochNorge. Kostnadernaför anskaffning av utrustning beräknas av SBL numera till . hänföra sigtill inträffade prisförändringar. Ändrad tillverkningsmetodik och behov av ytteriigareproduktionskapacitet med hänsyn till ökad efterfrågan på vaccinet motiverarenligt SBL ökningen härutöver med . Jaganser att det är angeläget att den nya metodiken för framställning avpoliovaccin införs så snabbt som möjligt. Erforderliga medel bör därför anvisasöver filläggsbudget. Avtalet om licenstillverkning av vaccin mot mässling, påssjukaoch röda hund bör fullföljas. Resterande utrustningsmedel bör ställas tillförfogande på tilläggsbudget. Motdenna bakgrund beräknar jag ett sammanlagt medelsbehov av avrundat 6 milj. kr.för nämnda ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill : Utrustning på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av6000000 kr. 1983/84:125 7 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 [1]Dl. () har ett generellt bemyndigandeatt förvärva, förvalta och avyttra aktier i bolag intill ett visst värde. Dettabemyndigande gäller aktieposter vars värde understiger 2 milj. kr. Sådanabeslut bör dock enligt beslut med anledning av 1983 årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100, bil 8, , rskr 293) underställasregeringens prövning. SJhar i skilda skrivelser till regeringen under innevarande budgetår tagit uppfrågor som har samband med förvaltningen av statens aktier och som inteomfattas av det angivna bemyndigandet. I en skrivelse harsålunda SJ hemställt om godkännande av att till få överlåta samtligainnehavda aktier i för en köpeskilling av 4,5 milj. kr. Dissousgas tillsammans med med lika stora andelar. Bolagetbildades av AGA och dåvarande Uddevalla-Weners-borgHerrljunga Jemvägsakfiebolag(UWHJ) med ett akfiekapital av . Det huvudsakliga syftet med bolagetvar att producera acetylen-gas för de statliga och privata järnvägarna i västraSverige för signaler samt för lok- och vagnsbelysning. För AGA fanns behov av acetylengasför fyrbelysningen i och på . UWHJövertogs av SJ varvid aktiekapitalet höjdes till . Aktiekapitalethar därefter höjts genom fondemissioner till nuvarande . Bolaget, somsysselsätter ca 12 personer, fillverkar alltjämt acetylengas, numera för svetsändamåloch saluför gasol, svetsmaterial m.m. Detekonomiska resultatet har under en följd av år varit lillfredsställan- 1983/84:125 8 de.Produktionen har dock successivt minskat från år år1983. Med hänsyn till att SJ inte längre anser sig ha något primärt intresse avatt vara engagerad i gastillverkning önskar SJ avyttra sina aktier i bolaget. SJhar vidare i en skrivelse hemställt om medgivande att avdriftmedel få lämna AB SMART ett aktieägartillskott på 1 milj. kr. SMARTAB är ett företag som SJ bildat tillsammans med flygbolagen att få en enheflig dataterminalutrustning hos resebyråerna i . SMARTAB har med ett konsortium, bildat av PK Finans och Finans , avtalat omköp av datautrustning från . Utrustningen skall efter handsom den levereras hyras ut till resebyråer och leverantörer av resor ochtjänster i anslutning till resenäringen på "non profitbasis" ochträder för SJ:s del i stället för den utrustning "SNAP" som SJhittills haft uthyrd för agentförsäljning av färd- och platsbiljetter. och har avpassats till minimibehovet på grundval aven leverans- och installationsplan som är avtalad med . Det har efterhand visat sig att denna plan måste förskjutas i genomsnitt ca 12 månader.Under tiden bär bolaget administrationskostnader och konsultkostnader förteknisk och administrativ utveckling innan någrahyror flyter in. Bolagetsstyrelse, i vilken en tredjedel av ledamöterna representerar SJ, har intebedömt det lämpligt att i balansräkningen tillgodoräkna sig något substansvärdeför dispositionsrätten över de i och för sig myckel värdefullautvecklingsresultat som gemensamt bekostas av ägarna och ställts till bolagetsförfogande. Bolagethar förbrukat något mer än . Föratt inte tvingas i likvidation har bolagets styrelse beslutat anmoda de treaktieägarna att lämna bolaget ett aktieägartillskott med återbetalningsskyldighetmed vardera 1 milj. kr. och har beslutat om och även lämnatdetta tillskott före december månads utgång . SJhar mot denna bakgrund hemställt om regeringens medgivande att av driftmedel fålämna ett akfieägartillskott på 1 milj. kr. med villkor omåterbetalningsskyldighet "efter råd och lägenhet". SJhar slutligen i en skrivelse tagit upp frågan om tågserviceverksamhetensorganisation. Restaurangrörelse på tåg bedrivs på SJ:s beställning av ABTrafikrestauranger (TR). TR är ett helägl dotterföretag till SJ. TR: stågservice täcker f. n. ca 190 tåg per dag, vilket innebär att av allatåg på huvudlinjerna kan erbjuda passagerama förtäring. För att klaratågserveringen har SJ f. n. 66 restaurang- och kioskvagnar, som ställs till TR:sförfogande för serveringsverksamheten. MellanSJ och TR pågår förhandlingar om den framtida verksamheten 1983/84:125 9 SJ och TR har den gemensamma uppfattningen att tågserveringenskulle kunna förbättras om ansvarsfördelningen mellan SJ och TR renodlas mer ivissa avseenden. SJ skajl renodla sin beställarroll och TR sin producentroll. Ilinje härmed anses att TR:s serviceåtagande gentemot SJ bör utvidgas till atl innefallaäven tillhandahållandet av restaurang- och kioskvagnar. En sådan ordning ökarmöjligheterna att utveckla tågserveringen. Motden här bakgrunden har SJ hemställt, att SJ:s alla restaurang- och kioskvagnarförs över till TR. Överföringen bör ske i form av en apportemission till ettvärde motsvarande vagnarnas andel i SJ:s statskapital (ca 12 milj. ).Överföringen bör enligt SJ ske per eller tidigare om så ärmöjligt. Jaganser det angeläget att SJ utvecklas till ett modernt och konkurrenskraftigttransportföretag. För detta krävs att SJ på ett affärsmässigt sätt koncenterarsina insatser på järnvägstrafiken. De ovan redovisade förslagen från SJ kanses som ett led i denna utveckling och kommer därför enligt min mening attstärka SJ:s ställning på transportmarknaden. Jagföreslår därför att bemyndigar regeringen att godkänna dels SJ:s akfieförsäljningi , dels SJ:s akfieägartillskott till AB SMART och dels SJ:s apportemissiontill TR. Jag hemställer mot denna bakgrund all regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge att avyttrar aktier, lämnaraktieägartillskott samt genomför apportemission i enlighet med vad som ovan angetts. [2]H. Telekommunikationer Höjningav rörlig kredit till . I en skrivelse till regeringen den 25 januari1984 har hemställt all kreditramen för den särskilda röriigakrediten höjs med . Densärskilda rörliga krediten disponeras av för finansiering av ickekonkurrensutsatta abonnentulrustningar. Den nuvarande ramen på 1200 milj. kr.fastställdes genom beslut av (prop. 1982/83:101, , rskr163) och sattes med utgångspunkt från försäljningsprognoser för detnärmaste året. I budgetpropositionen för /85, bilaga 8, föreslåsalt verket fr.o.m. bemyndigas aU ta upp erforderiiga lån på denallmänna kredilmarknaden. Om förslaget godkänns kommer den särskilda rörligakrediten att avvecklas under /85. För /84 behövsdock enligt en utökning av kreditramen p.g.a. en ökad efterfrågan på11 Riksdagen1983/84. 1983/84:125 10 har i sammanhanget anmält all endast 400 milj. kr. av denvanliga rörliga krediten med ramen 1650 milj. kr. beräknas komma att utnyttjasunder /84. Det innebär sammantaget att inte kommeratt behöva utnyttja det redan nu tillgängliga totala kreditutrymmet. Jagansluter mig till bedömning av behovet av en utökning av ramen förden särskilda röriiga krediten och hemställer att regeringen föreslår attmedge att för finansiering av icke konkurrensutsattaabonnentutrustningar får disponera en från . fill 1600000 000 kr.höjd särskild röriig kredit. [3]1. SMHIhar i en skrivelse fill regeringen hemställt om 27,5 milj. kr.för uppbyggnad och drift av en pilotanläggning för ett framtida vädertjänstsystem.Totalkostnaden för anläggningen beräknades i sammanhanget till ca 54 milj. kr.i 1982 års prisläge. I skrivelsen framhölls att pilotanläggningen är början påen långtidsplanerad teknikupphandling där svensk försvarsindustri kommer attengageras. SMHIhar länge planerat att bygga upp ett modernt decentraliserat vädertjänstsystem- PRÖMIS (P/?ogram för ett OperationeUt /Ifeteorolo-giskt /nformations5ystem). Promisinnebär en central vädertjänst för medellånga prognoser (12 timmar-10 dygn) ocbsex regionala vädertjänster för korta prognoser (). Systemet och denmeteorologiska bakgrunden har redovisats i prop. 1980/81:149 om SMHF.sverksamhet och organisation och i trafikutskottets betänkande 1980/81:27. Denskisserade utvecklingen av vädertjänsten innebär mycket stora förändringar avvädertjänstens organisation och de ekonomiska konsekvenserna är osäkra. Detbehövs således ett väl grundat beslutsunderlag för att bedöma hur en operativ regionaliseradvädertjänst enligt Promis skall vara uppbyggd. En pilotanläggning behöverdärför, som ett första steg mot det planerade vädertjänstsystemet, byggas uppoch utprovas. avser att under senare hälften av projektets genomförandeutvärdera verksamheten. Anläggningen består i princip av utrustning förmätning, överföring, bearbetning, presentation och delgivning av data och produkter. Statskontorethar fått i uppdrag av regeringen att bl. a. utreda möjligheterna tillsamordning mellan den civila och militära vädertjänsten. Bedömningar skallsärskilt göras beträffande bl. a. konsekvenser för vädertjänsternas tekniskasystem samt hur teknisk samordning skall ske . Med hänsyntill detta är det av största vikt att utvecklingen av 1983/84:125 11 pilotanläggningensker så att en samordning av den civila och den militära vädertjänstenunderlättas. Detär likaledes en förutsättning atl man vid utvecklingen av Promis i allaväsentliga delar utnyttjar de investeringar som gjorts eller beslutals inom detmilitära vädersystemet. Enligten aktuell reviderad kalkyl beräknas totalkostnaden för anläggningen till 70milj. i beräknat prisläge för . Kostnadsavvikelsen iförhållande fillvad som angavs i SMHLs framställning 1982 beror framför allt på att denreviderade kostnadskalkylen även omfattar gjorda och beräknade investeringarfrån svensk industri. Dessutom har inflationen och den kraftiga stegringen avdollarkursen medfört kostnadsökningar. SMHIhar framhållit att systemet också bör få gynnsamma effekter för svenskindustri. Somjag nämnde i årets budgetproposition (1983/84:100, bil. 8, sid.182) har överläggningar tagils upp mellan och ombl. a. projektets finansiering. Dessa överläggningar är nu avslutade och harresulterat i att bolaget tilldelat projektet utveck-hngsmedd. Jag har vidareerfarit atl överläggningar mellan bolaget och fonden för industrielltutvecklingsarbete. Industrifonden, har initierats i syfte atl undersökamöjligheten av en viss riskdelning mellan bolaget och fonden. Fonden kommerinom kort att pröva sitt engagemang i projektel på grundval av en ansökan frånbolaget. Jag har vid mina beräkningar i det följande tagit hänsyn till sådanaexterna medelstillskott. SMHIhar successivt inom ramen för tillgängliga resurser börjat moderniseravädertjänsten. Flera av de investeringar som gjorts avses ingår i pilotanläggningen.Bl. a. har insfitutel investerat i regional automatisk kartritning. Dessutomhar en ny mottagarutruslning för satdhtbilder installerats. F. n. håller insfitutelpå att upphandla utrustning för bearbetning av mottagna satellitdata. En nyväderradar har installerats i . gjorda ellerplanerade investeringar för vilka medel redan anvisats, uppgår till ca 11 milj.kr. SMHIhar i en likalydande skrivelse fill styrelsen för teknisk utveckling (STU) ochstatskontoret hemställt om 5,1 milj. kr. från de medel som avsatts förteknikupphandling inom dataområdet. Dessa medel avses delfinansierautvecklingen av den centrala arbetsplatsen i pilotanläggningen. STU ochstatskontoret har därför hos regeringen () hemställt attmedel ställs til! förfogande för ändamålet. Civilministern kommer senare altföreslå regeringen alt dessa medel tilldelas för projektet under förutsättningatt godkänner regeringens hemställan om medel till pilotanläggningen. Iårets budgetproposition noterade jag att SMHLs uppdragsverksamhet gett ettvisst överskott /83. har i anslagsframställningen /85 hemställt att överskottet får överföras fill budgetåret1983/84 för att användas för finansiering av investeringar. Jag kommer senareföreslå regeringen att får ett sådant medgivande. Sammantagetinnebär detta att behovet av fillskoU från statsbudgeten 1983/84:125 12 För att ytterligare söka begränsa meddstillskottet har SMHIunder hand ombetts att undersöka möjligheterna att något sänka ambifionsnivån iprojektet utan att väsenfligt äventyra syftena med anläggningen. Enligt SMHIär det möjligt att bygga en reducerad pilotanläggning för en total kostnad av59,40 milj. kr. i beräknat prisläge för . Sammanfattningsvis innebärdetta att uppbyggnaden och driften av den reducerade pilotanläggningen under enfyraårsperiod bör kunna finansieras på följande sätt. Redan anvisade medel 10,59 Erforderiigtmedelstillskott från statsbudgeten 15,70 Tackvare de ansträngningar som således har gjorts för att pressa kostnaderna ochför att finna olika finansieringskällor har behovet av anslagsmedel utöver vadSMHI normall disponerar kunnat minskas högst avsevärt. Jag är därför nu bereddatt förorda att totalt 15,7 milj. kr. anvisas fill för att möjliggöra attpilotanläggningen kommer till stånd. Av kostnaderna bör 5,13 milj. kr. belastabidragsanslaget och 10,57 milj. kr. Isammanhanget kan nämnas att även är intresserat av den nya tekniksom kommer att användas i pilotanläggningen, framför allt i fråga omdataöverföring och delgivning. Verket och har därför beslutat atttillsätta en utveckhngsgrupp för dessa frågor. har beslutat attunder en femårsperiod ställa 5 milj. kr. till gruppens förfogande för deltaarbete. har förklarat sig intresserat att diskutera ettgemensamt forsknings- och utvecklingsprojekt vad gäller flygväder-tjänslfrågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. tillBidrag till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag på , 2. tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrust ning på tilläggsbudget III till statsbudgeten för / 84 anvisa ett reservationsanslag på . 1983/84:125 13 såvitt avser punkten 1; statsrådet såvittavser punkten 2 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 [1]C 9. Stöd till taltidningar. I tallidningskommiuéns (U 1982:05) uppdrag ingårbl. a. atl bedriva ett utrednings- och utvecklingsarbete rörande stöd tillradio- och kassettidningar enligt vad som anförs i propositionen (1981/82:129)om stöd till talfidningar. Enligt propositionen (s. 19) bör stödmedel bl. a.kunna användas för mer långsiktiga investeringar i syfte att underlätta etableringenav radiotidningar. Det ankommer på regeringen att vid behov besluta ombemyndigande till beställning av större sådana investeringar inom ramen för demedel som anvisas för stödet. Taltidningskommitténhar i skrivelse till regeringen framhållit att möjligheterna till ökadutgivning av radio- och kassettidningar i hög grad beror av tillgång på lämpligapparatur för mottagning av radiotidningar. Kommittén har erfarit atltidningsutgivarna med bestämdhet förordar radiosändning som den lämpligastedistributionsformen. Så länge adekvat mottagningsapparatur för radiotidningarinte finns tillgänglig har tidningsföretagen enligt kommittén i allmänhetvägrat ge ut talutgåvor av dagstidningar för synskadade, även om tillräckligtekonomiskt stöd från kommittén i och för sig hade kunnat påräknas i de enskildafallen. Utvecklingav mottagarapparalur för radiofidningar har därför prioriterats av kommittén.I samverkan med bl. a. , styrelsen för teknisk utveckling,handikappinstitutet och Sjukvårdshuvudmännens upphandlingsbolag (SUB) harkommittén engagerat sig i ett tekniskt projektarbete i syfte alt utveckla enför verksamheten lämplig apparatur. Projektarbetethar nu fortskridit så långt atl ett avtal har tecknats mellan SUB och enleverantör avseende framtagning av prototyper och en första 1983/84:125 14 serieom 1000 apparater för mottagning av radiotidningar. Avtalet innefattaremellertid villkor om ekonomiska garantier för beräknade kostnader. För att mottagarapparalurskall finnas tillgänglig i sådan tid att en verksamhet med radiotidningarskall kunna prövas och utvärderas har taltidningskommittén - med hänvisningtill uttalandet i propositionen om större investeringar - hemställt omregeringens bemyndigande att få bevilja den nödvändiga garantin intill ettbelopp av högst . Garantin bör gälla t. o. m. . Utanett garantiåtagande föreligger enligt kommittén en överhängande risk för attproduktionen av adekvat mottagarapparalur inte kommer i gång inom rimlig tidoch fill godtagbara priser. Detta skulle enligt kommittén på ett utomordentligtallvarligt sätt försämra förutsättningarna för att få till stånd ett rimligtantal dagstidningar som talutgåvor. Utan en sådan utgivning menar kommitténatt frågan om den fortsatta utgivningen av radio-och kassettidningar inte kanbedömas på realistiska grunder.