prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid beräkningen avstatsanslaget för /85 skall hänsyn också las lill del verkligaulfallel av näringslivsbidragen under budgelårel 1982/83 jämfört med depreliminärt beräknade bidragen från näringslivet, vilka låg lill grund för beräkningenav statsanslaget för /84. Näringslivets bidrag lillslandardiseringsverksamhelen uppgick budgelårel 1982/83 lill ,vilkel belopp översliger det budgeterade beloppet . med 426000 kr.Av denna mellanskillnad utgör , dvs. , en justeringsposl all ienlighel med vad som förulsalies i min medelsberäkning i prop. 1982/83: 100(bil. 14 s. 244) ingå i statsanslaget för /85. SIS yrkar mol dennabakgrund all bidragel budgelårel 1984/85 skall uppgå lill (11 665000-256000=). Vidare föreslär SIS ell tilläggsanslag av 200000kr. för / 85. Dessa medel avser SIS all använda för allnöjakligi kunna genomföra ell bilalerall exporlfrämjandeslandardiseringssamarbele med de sovje-liska och kinesiskaslandardiseringsorganisalionerna GOST respektive . SIS hänvisar härvid lillålaganden inom ramen för regeringens avlal med respektiveFolkrepubliken om induslrielll och tekniskt-vetenskapligt samarbete. Tolall yrkar således SISom eii anslag för budgelårel 1984/85 av . Fr.o.m. innevarandebudgelår har principen för beräkning av slalsbidragei lill SIS ändrats sä attdel beräknas lill av näringslivels bidrag årel före bidragsärel. Dennaändring i kombinalion med en ökad bidragsgivning från näringslivel har medförlen icke oväsentlig ökning av bidragsanslaget. Jag är bl.a. därför endastberedd atl förorda all bidrag ulgår enligl grundprincipen. För näsla budgelår harjag beräknat bidragsanslaget till . i enlighet med SIS:s förslag. Avdetta belopp är . en reglering i efterhand av bidragel för /84.Moisvarande eflerhandsjuslering kan bli akluell även för del nu föreslagnabidraget. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 175 Jag hemsläller all regeringen föreslår all lill Bidrag för /85 anvisa ell anslag av . Stöd till industriellt utvecklingsarbete I statsbudgeten /84 har under denna anslagsrubrik anvisats ellreservationsanslag av . Beloppet utgör medels-tillskoll lill Fondenför industriellt utvecklingsarbete (Induslrifonden). Jag avser att senare under delta riksmöleföreslå regeringen all i en särskild proposition redovisa förslagfill ålgärder för induslriell lillväxl och förnyelse. Jag kommer i detsammanhanget atl la upp frågan om medelsiillskoU lill Induslrifonden. Anslageibör i avvaklan på en sådan proposifion föras upp med oförändrai belopp förnästa budgelår. Jag hemsläller all regeringen föreslår all, i avvaklan på ensärskild proposition i ämnet, för budgelårel 1984/85 beräkna till Stöd tillindustriellt utvecklingsarbete ell reservationsanslag av . Stöd till svensk-norskt industrielltsamarbete 1982/83 Ulgift 37500000 1983/84 Anslag 37500000 1984/85 Förslag 37500000 Den 25 mars 1981undertecknades i ell avlal mellan och omekonomiskl samarbele, särskill på induslri- och energiområdena, m. m.Samlidigi iräffades överenskommelse om tre protokoll till avtalet. Avlalel ochprolokollen har godkänls av (prop. 1980/81:189, NU 65, rskr 427) ochdärefter raiificerats. I ett av de tre protokollen tillsamarbetsavlalei överenskom och att gemensamtbilda en fond för svensk-norskt industriellt samarbete. Fonden, som har formenav en stiftelse, inrättades genom regeringsbeslut . Fonden har lill ändamål atl genom lån stödjasamarbelsprojekl mellan svenska och norska förelag som syftar lill lekniskellermarknadsmässig ulveckling av sädana förelag pä del indusiriella områdel. Enligl protokollet skall parterna'lillsammanstillskjuta till fonden. Av beloppel lillskjulerSverige per den , 1983, 1984 och1985. Reslerande belopp lillskjuts lill av och av vidtidpunkter som parterna senare kommer överens om. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 176 Del belopp som skall tillskjuta år 1985bör anvisas pä statsbudgeten för /85. Jag hemställer allregeringen föreslär all till Stöd tillsvensk-norskt industriellt samarbete för /85 anvisa ellreservafionsanslag av . Aktiebolagsform för marintekniska institutetSSPA Marinlekniska insliluleiSSPA är en slallig s. k. uppdragsmyndighel som bedriver forsknings- ochulvecklingsarbeie inom skeppsleknik, sjöfarl och övrig havsleknik. SSPA ulföruppdrag ål såväl svenska som ulländska uppdragsgivare. Verksamhelen bedrivs ikonkurrens med moisvarande organisafioner i andra länder. Inom ramen för deuppgifter som åvilar SSPA som slallig myndighel gäller vissa övergripande målför verksamhelen. Enligl dessa skall SSPA genom leknisk ulveckling ochforskning inom sill område bidra lill - attfrämja ulvecklingen av den svenska varvsindustrin och sjöfartsnäringen, - altfrämja ulvecklingen av annan svensk induslri inom del havslek-niska områdel, - allförbällra del svenska sjöförsvaret - all bibehålla och slärka kunskapsnivån inomverksamhelsomrädel. SSPA:s verksamhel skall bedrivas med full kosinadsläckning och insii- lulels inläkler ulgörs av uppdragsinläkler samlell slailigl bidrag som i förslå hand finansierar inslilulels egen forskning.Uppdragsinläklernas andel har successivt ökal och uppgår numera lill närmare90% av den lolala omsällningen. avuppdragsverksamhelen bedrivs i internationell konkurrens medan reslerande delfrämsl ulgörs av uppdrag för svenska myndigheler, bl.a. (), slyrelsen för leknisk utveckling (STU) ochtransporlforskningsdelegationen (TFD). Verksamheten är uppbyggdkring de olika modellprovningsanläggning-arna, nämligen släprännan,kavitalionslaboraloriel saml våg- och man-överlaboraloriet. Kvalificeradekunskaper inom områdena hydromeka-niskt motstånd, propulsion, manövrering ochsjöegenskaper utgör lillsammans med dalabaser och dalaprogram en god bas förall driva en kvalificerad konsultverksamhet. SSPA strävar även atlupprätthålla kompetens inom angränsande områden lill hydromekaniken. Verksamhelen hos SSPA ärhuvudsakligen uppdelad på fyra affärsområden, nämligen 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 177 Affärsomrädelsjöfarl omfallar främsl uppdrag avseende civila handelsfartyg föriransporiändamål. Områdel övervakning och försvar avser far-lyg och andrafarkosler för marinmililära ändamål. Inom områdel havsleknik kan SSPA säljasina ijänsler i form av konsultuppdrag, exempelvis för - exploaterings-,produktions- och bosladsplailformar - förankrings-,lagrings- och lastningssyslem - flytandeprocess- och industrianläggningar Hamn- ochfarledsområdel omfallar uppdrag som rör framkomlighet, manövrering m. m. i hamnar, kanaler,farleder o. dyl. Trols de ekonomiskasvårigheter som gäller för varvsindustrin och sjöfartsnäringen harSSPA lyckats upprätthälla en hög omsättning pä uppdragsverksamheten.Verksamhelen har utvecklats i positiv riklning och SSPA räknar med alldenna ulveckling skall forlsalla. Resullalförbäliring-en del senasle årel berorbl.a. på en inlensifierad och målinriklad marknadsföring på framföralll den utländska marknaden. Medel förverksamhelen anvisas under innevarande budgetår under anslagsrubrikerna Marinlekniska inslilulei: Uppdragsverksamhet Marintekniska inslitutel: Bidrag tillverksamheten SSPA hai" ingamyndighelsuppgifter i egentlig mening och dess verksamhel har undersenare år fåll en alllmer affärsmässig inriklning. Mol bl.a. dennabakgrund har induslridepartemenlel och SSPA utrett frågan om SSPA:s framtida inriktning och organisationsform.SSPA har den 5 oklober 1983 lill industridepartementet inkommit med en inom SSPAutarbetad promemoria i ärendet. Idenna föreslås all SSPA ombildas lillaktiebolag den Ijuli 1984. Vid ellslällningstagande till SSPA:s framlida verksamhetsform är givelvisfrågan om lönsamhel och bidragsbehovväsenllig. En konsull har därför påuppdrag av industridepartementet studerat SSPA:s marknadssituation underde närmasle fem åren. För alleffeklivisera den inierna organisafionen har slalskonlorei, efler hemslällan frånSSPA, genomförl en översyn av SSPA:s organisafion. Slalskonloretredovisar sina förslag lill förändringar i en sluirapporl dalerad den 28 seplember 1983. a. föreslås inrällandetav en ny avdelning genom altnuvarande drifts- och verksuidsavdelningen delas upp i en produklionsenhel ochen provningsenhel. Övriga förändringar påverkar inle huvudslrukluren iorganisationen. De föreslagna förändringarna innebär en bällre anpassning avorganisationen lill nuvarande verk-12 1983/84.I .saml. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 178 samhelsinriktning och marknadssituation och börpå sikl förbättra förutsättningarna för att bedriva verksamhelen effektivl.SSPA anser all organi-salionsförslaget bör genomföras oberoende av om SSPA:sverksamhet skall bedrivas i bolags- eller myndighetsform. I den av SSPA utarbetadepromemorian konstateras atl SSPA:s verksamhet har fält enalllmer affärsdrivande inriktning, all de kommersiella uppdragens andelsuccessivt har ökal och all de numera utgör ell dominerande inslag iverksamheten. En bidragande orsak till detta är att efterfrågan på den svenskamarknaden har minskat till följd av svårigheterna för den svenskavarvsindustrin och sjöfartsnäringen. För atl kompensera en minskad eflerfråganfrän den svenska marknaden har SSPA ökat marknadsföringen och försäljningen päden utländska marknaden. De ulländska uppdragenger SSPA värdefulla kunskaper och erfarenheler som också kommer svenskindustri tillgodo. Intäkterna från denna marknad har möjliggjort för SSPA allbibehålla nuvarande omfallning av verksamhelen, vilkel är vikligl för att SSPAskall kunna ha en tillräckligt bred kompetens. Den omständigheten att SSPAulför uppdrag ål större utländska företag inom t.ex. offshoreområdei kandessutom bidra lill att svensk teknologi uppmärksammas utomlands och leda tillbeslällningar för svensk industri. Enskilda ulländska uppdrag kan visserligenibland komma i konflikt med kortsiktiga svenska intressen i den mån denulländska beställaren är konkurrent till svensk industri. SSPA anser dock alldelta inte har vållat någrastörre problem. SSPA konstaterar i sinpromemoria alt den svenska varvsinduslrin och sjöfartsnäringen under delsenasle decenniel starkt har minskal i storiek och betydelse. Denna ulvecklingpåverkar SSPA:s roll som statlig myndighet och gör all de övergripande mälenför SSPA i viss män kan ifrågasättas. En ylleriigare försvagning av densvenska marknaden leder lill all andelen ulländska uppdrag vid SSPA ökar. SSPAkonslalerar all del slalliga slödel lill SSPA:s forskningsverksamhet i en sådansituation kan komma all minska som kravet på full kostnadstäckningkvarstår. Konkurrenssituationen gentemot SSPA:s ulländska konkurrenter blir dåbesvärlig eftersom dessa fortfarande uppbär ell omfallande nationellt slöd. 1 den marknadsstudie somgjorts belräffande SSPA förutspås en kraftig nedgång i eflerfrågan innevarandeår. Därefter förulses en svag ökning av den lotala uppdragsvolymen. Konsullenbedömer all SSPA även i della liige kommer all kunna bibehålla sinamarknadsandelar. SSPA:s bedömning är dock all del bör vara möjligl alllångsikligl, genom offensiva marknadsföringsinsalser och flexibel prissällning,öka eflerfrågan på sina ijänsler. Del bör vara möjligl även i ell läge där denlolala marknaden inle ökar. Del kan konslaleras all SSPA:s marknadsandelarunder föregående Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 179 budgelår ökade lill följd av iniensifierademarknadsföringsinsatser. Även under del förslå kvarlalel innevarande budgetårhar uppdragsvolymen motsvarat SSPA:s prognoser. För all SSPA pä sikt skall kunna behålla sävälmaskinella som personella resurser på nuvarande nivå bedömer SSPA atl detbehövs en resultatförbättring som moisvarar av SSPA:s nuvarandeomsällning. För all kunna åsladkomma della krävs kraftfulla ålgärder. EnliglSSPA är nedskärningar och rationaliseringar i detta läge inle tillräckligt utanmåste kompletteras med offensiva salsningar på produktutveckling, marknadsföringm. Vidare konslaleras au SSPA f.n. inle har några myndighelsuppgifter iegentlig mening och att någon myndighetsutövning således inte åvilar SSPA. Deskäl som normall brukar anföras för all en verksamhel skall bedrivas imyndighetsform är inle lillämpbara på SSPA. De regler och restriktioner som hörlill myndighelsformen är ibland mindre lämpade för affärs verksamhel. Om acceplabla villkor kan erhållas vid övergångtill bolagsform anser SSPA att förutsättningarna för alt uppnå långsikliglönsamhel blir bällre i bolagsform än i myndighelsform. Bolagsformen ger SSPAbällre möjligheler och handlingsfrihel all anpassa verksamhelen lillmarknaden. SSPA föreslär därför att myndigheten ombildas lill aktiebolag perden . Jag ansluter mig tillSSPA:s motiveringar och förslaget atl överföra verksamhelen vid SSPA lillakliebolag. SSPA har f. n. inle några myndighetsuppgifter som motiverar atlverksamhelen bedrivs i myndighelsform och för en verksamhel med SSPA:skommersiella inriktning är del nuvarande bidragsanslagel inte längre likamotiverat från statens sida. De ekonomiska förutsättningar somjag föreslär förbolagel innebär kostnadsbesparingar för verksamheten som i huvudsak moisvararbortfallet av bidragsanslaget. Dessutom kan SSPA som bolag på ett förverksamhelen mer effeklivi säll planera och genomföra anskaffning avulruslning. är nödvändigt för atl bolaget på sikl skall kunna förbättrasin lönsamhel. För all möla de krav som kommer atl slällas påSSPA bör ett starkt kostnadsmedvetande prägla organisationen. Jag delar SSPA:suppfallning all nedskärningar och ralionaliseringar är nödvändiga för atl skapalångsikliga förulsällningar för SSPA. Därför bör förulsällningarna förverksamhelen ulformas så all SSPA på bäsla säll kan möla dessa krav. Enliglmin mening är akliebolagsformen den nalurliga formen för verksamhelen. Vidareunderlällas samarbele med andra bolag i gemensamma projekl i och ulanförSverige om aktiebolagsformen väljs. kommer under överskådlig framtid allvara slarkl beroende av handelsförbindelser med omväriden. Sjöfarten kommerdärvid all ha en myckel belydelsefull roll. Del ökade inlressel förexploalering av resurser i 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 180 haven och pä havsbottnarna kan komma att ge nyavikliga marknader för svensk induslri. Exempel på detta utgör offshoreindustrininom vilken ett antal svenska företag etablerat sig. Behovet av marintforsknings- och ulvecklingsarbete kommer därför alt vara slort framöver. SSPA:skunskapsprofil passar väl in i industriengagemang även på sådana nya havstekniskaområden. SSPA har redan medverkat i flera svenska företags inbrytningar påoffshoreområdei, bl. Även om såledesförulsättningarna för SSPA:s verksamhel förändras anser jag mot bakgrund avovanstående att de övergripande målen för SSPA är relevanta. SSPA:s verksamhet är i huvudsak inriktad på hydromekaniska problemställningar. Det finns skälsom talar för atl SSPA bör diversifiera sin verksamhet. I en besvärligmarknadssituation där flertalel konkurrenter har ell kraftigt nationellt stödkan en breddning av verksamhelens inriktning öka möjligheterna atl bibehållaeller öka uppdragsvolymen vid SSPA. Vidare kan delta innebära en ökadriskspridning. Jag räknar med all denpersonal som finns vid SSPA kommer all beredas fortsall anslällning inomdel nya bolagel. Jag vill i sammanhängd nämna alt det ankommer på företrädareför det nya aktiebolaget resp. för personalen atl förhandla om löner och övrigaförmåner för berörd personal. Jag övergår nu till frågan om medelsbehov m. m.för bolaget. Vid myndigheten den föreslås atl de nuvarande bidrags- ochulruslningsanslagen upphör. Tillgångar och skulder övertas av del nya bolagel.De skulder som bolagel övertar frän myndigheten bör läckas i del nya bolageleller avskrivas i samband med överlagandel. Följande posler imyndigheiens uppskaiiade balansräkning per bör läckas: skuldlill byggnadsslyrelsen, balanserade föriusler saml semeslerskuld m. m. Dessaposler uppgår lill sammanlagl ca 8,5 milj. kr. Jag förordar således all 8,5milj. anvisas för della ändamål. Då beräkningarna i vissa delar ärpreliminära, bör medlen slå lill regeringens disposifion. Del ankommer påregeringen all beslula om medlens närmare användning. Medlen bör anvisas överell anslag som benämns Aklieägar-lillskoll till aktiebolag inom detmarinlekniska områdel. Jag återkommer senare lill dessa medel vid min anmälanav delta anslag. har lidigarebemyndigat regeringen (NU 1981/82: 33, rskr 342) all beslula om eftergifter vadgäller avskrivning och förränlning av ulrusl-ningskapilalel vid marinlekniskainslilulei. Regeringen beslöt den 8juli 1982 atl SSPA för budgetåren 1981/82-1984/ 85 lär anstånd med all belalain lika slorl belopp avräntekostnaderna för utrustningskapitalel som inslilulelsunderskoll uppgår lill, dock högsl med 2,6, 2,2, 1,1 resp. 0,5 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 181 mulerade skulden beräknas uppgå lill 3,5 milj. kr. den Ijuli 1984. Jag förordar alldenna skuld avskrivs. Jag förordar vidare alt aktier tecknas i bolaget för 20milj. och att regeringen i samband härmed förbehåller sig rätten att bestämma hur stordelsom skall utgöra aktiekapital. Ett anslag av 20 milj. kr. bör anvisas för delta ändamål. Myndighetens utmstningslillgångarberäknas ha ett bokfört värde av 28,9 milj.kr. Då bl.a. avskrivningstiden för utrustningen i myndighetenhar varil förhållandevis läng (i genomsnitt mot normalt ) förordar jag att utrustningenskrivs ned med 10 milj. kr. lill 18,9milj. Bolaget förutsätts överta all utrustning i den nuvarande myndighetenden mot en ersällning till staten på 18,9 milj. kr. SSPA hyr f.n. sina lokaler av . I sinpromemoria föreslår SSPA attbyggnaderna överförs till det nya bolaget i form av aktieägarlillskoll. Jag delar SSPA:s bedömning alt det är nödvändigt attbolaget disponerar ett visst rörelsekapital ulöver aktiekapitalet. För attunderlätta en upplåning förordar jag att de nämnda byggnaderna förs över tillbolagets ägo utan vederlag.Härigenom får överlåtelsen formen av ett aktieägartillskott. Jag återkommer till detta vid min anmälan av anslaget Aktieägarlillskoll tillakliebolag inom det marinlekniska områdel. Överlåtelsen bör betraktas som ett led i uppbyggnaden av bolaget. På grundav byggnadernas belägenhet inomChalmersområdet anser jag det mindre lämpligt att även marken förs över ibolagets ägo. Därför anser jag att fastigheten bör upplåtas med tomträtt. Överiåtelsen av tomträtten är förenadmed stämpelskatt enligt stämpelskattelagen (1964:308). Med hänsyn till omständigheterna bör, enligt min mening, fömtsättningarna vara goda föratt dispens från stämpelskatt skall kunna medges. SSPA disponerar fembyggnader som ligger mitt inne i Chalmers-områ-det. En avstyckning av dennaförvaltningsenhet är därför nödvändig. I redovisningen för tillgångar beräknasSSPA:s byggnader ha ett bokfört värde av ca 16 milj. kr. och marken O kr. den 1 juli1984. Markvärdetfinns redovisat pä och uppgick den 30 juni 1983till . för och tillsammans. Enligtbyggnadsstyrelsens bedömning saknar anläggningarna f. n. alterna-fivanvändning ochbör även nyttjas för nuvarande ändamål. Denna fastighetsbildning kan bli någol fördröjd på gmndav olika övergångsproblem.Under en övergångsperiod kan det därför bli svårt för bolagel att låna upp erforderligt rörelsekapital på grund avotillräckliga säkerheter. o. m. den fram tilldess atl fastigheten är bildad bördärför en statlig garanti lämnas till bolaget. Byggnaderna bör ställas som säkerhet för garantin. Jag förordarsåledes all bolaget på dessa villkor ges en statlig kreditgaranti på 14 milj.kr. Garantiförbindelsen bör tecknas av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 182 Jag hemställer atl regeringen föreslär riksdagenalt 1. beslula atl ettaktiebolag inom del marintekniska området inrättas den Ijuli 1984, 2. medge alt tillgångar ochskulder överförs från marintekniska institutet lill bolaget i enlighet med vadjag har förordai, 3. bemyndiga regeringen atlvidla de ålgärder som behövs för all genomföra förslagel om ändrad juridiskform för verksamheten vid marinlekniska institutet, 4. bemyndiga regeringen allmedge avskrivning av den ackumulerade skuld som ulgörs av ej inlevereraderänlor för utmslningskapilalel i enlighel med vad jag har förordai, 5. medge alt stalskapilaletskrivs ned med . i enlighel med vad jag har förordat, 6. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontorel alt i enlighet med vad jag har förordai ikläda slatengarantier för lån som det föreslagna bolagel inom det marinlekniska området larupp intill ell belopp av . Teckning av aktier i aktiebolag inom detmarintekniska området Nyll anslag (förslag) 20000000 Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående hemställer jag alt regeringen föreslärriksdagen all lill Teckning avaktier i aktiebolag inom det marintekniska området för budgelårel 1984/85anvisa ett reservationsanslag av . Aktieägartillskott till aktiebolag inomdet marintekniska området Nytt anslag (förslag) 8 500000 Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen all 1. tillaktiebolag inom del marintekniska områdel såsom aktieägar-tillskott överförabyggnader i enlighet med vad jag har förordai, 2. alt lillAktieägartillskott till aktiebolag inom det marintekniska området /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 183 G. STATSÄGDA FORETAG Flertalel av de statsägdaförelag som hör till industridepartementets verksamhetsområde är dotterbolag lill eller Svenska Varv AB.Ulanför de båda koncernerna återfinns bl.a. (), AB (), (Ncb), , samt . Av de affärsdrivandeverken hör , domänverket och affärsverket FFV tillindustridepartementets verksamhetsområde. överlämnas en redogöresleför de statliga företagen till . redogörelse överiämnadeshösten (skr 1983/84:20). Belräffande StatsföretagAB beslöt bl. a. att slaten skulle förvärvaStatsföretags aklier i , och för en köpeskilling av 2400 milj.kr. 1982/83:68, NU 51, rskr 181). För det resterandeStatsföretag har resultatet kraftigt förbättrats jämfört . Förår 1983 beräknas en vinst efler finansiella intäkter och koslnader istorleksordningen 400 milj. kr. Till det positivaresultatet kommer flertalet bolag inom konsument- och kemiseklorerna alt bidra,t.ex. , , Investmentbolaget och inom verkstadssektorn med undantag av Kockum har dåliglönsamhet. Förutom alt staten harövertagit Statsföretags aktier i vissa bolag har följande förändringar gjorts iStatsförelagsgruppens sammansättning . Handelsverksamheten inomServa har sålts till HDF-bolagen i . Den finska, statsägdakoncernen förvärvade samtliga aklier i AB Syntes, som varett dotterbolag till . Eiser harEisertex AB sålts och beslut har fattats om avveckling av AB Eiser Sport &Frilid. Den under är 1983 beslulade avvecklingen av lillverkningen av lunnaslmmpor i förskjuts lill . har beslulal alt anslå 38milj. som ersättning till Statsföretag för kostnader m. m. för denföriängda drifttiden (prop. 1983/84: 25 bil. 9, NU 15, rskr 123)'. harRemadivisionen avyttrats lill . Resterande del av företaget haröverförts till Navigatorgruppen. I samarbete med HawkerSiddeley har gått in som minoritetsdelägare i två förelag iNordamerika. Delar av den rörelse som Induslri bedrivit i ochCanada har övertagits av dessa förelag. Resterande delar av Industrisnordamerikanska verksamhel har avvecklats. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 184 Verksamhelen i har överlåtits lill ny ägare.Inom Toolboxgmppen har såvälFinsliparna AB som avytirals. har beslutat om ell slöd med sammanlagl 2 155 milj. kr.för all bl.a. underiälia en anpassning av kapacilelen vid ochUddevallavarvel ÅB. har också beslulal att Svenska Varvsaktier i skall övertas avslaten. erhöll i samma riksdagsbeslut 3 000 milj. kr. för föriusUäckning (prop. 1982/83:147, NU 55,rskr 383). harresultatet för kraftigt förbättrats jämfört medlidigare är. Flertalel av koncernens förelag visar positiva resullal. Förkoncernen förväntas en vinst före dispositioner och skatt om ca 200 milj. kr.