prop · G703164 · 1983-12-31 00:00:00 — Av de övriga fem ledamöterna i börsstyrelsenutses en genom val samfällt av fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskonloret,en av , en av och tvåav medlemmarna i fondbörsen. För varje ledamot finns en suppleant som utses isamma ordning som ledamoten. Börsstyrelsenär beslutför med ordförande och minst fem andra ledamöter (8 § börslagen).Beslut fattas med enkel röstövervikt. Detta gäller dock inte beslut omtillsättande och entledigande av börschef, upphörande av medlemskap utanansökan och avregistrering av börspapper utan egen ansökan. Beslut i dessafrågor skall ha biträtts av minst två tredjedelar av börsstyrelsens samfiigaledamöter. Avpromemorian framgår att när det allmännas representation i börs-styrelsenförstärktes berodde detta på att börsen kommit att fylla en alltviktigare samhällsfunktion. som gått har bl.a. genomden ökade aktiviteten på aktiemarknaden och statliga skatteförmåner för visstyp av sparande i aktier mofiven för vidgad representation för det allmännaytterligare förstärkts. I promemorian framhålls också att det, mot bakgrund avde uppseendeväckande händelser som inträffat i fråga om ett antal börsbolag,kan finnas anledning att förbättra möjligheterna att tillföra börsstyrelsenytterligare expertis på aktiehandelns område. Ipromemorian föreslås därför att antalet ledamöter i börsstyrelsen utökas tilltretton. Av dessa får regeringen utse dels som f.n. ordföranden och viceordföranden, dels fem, mot f. n. två, andra ledamöter. Av dessa bör liksomhittills en ledamot representera den aktiesparande allmänheten. För de övrigaanges som utgångspunkt att två hämtas från parlamentarikerkretsen, enrepresenterar , som f. n. endast representeras genom ensuppleant, samt en väljs bland personer som har särskilda kunskaper i aktiehandelsfrågoroch som står fri från speciella intressen. Slufiigen föreslås attbörschefen på grund av sina särskilda 1983/84:164 13 kunskaperi verksamheten på börsen blir självskriven som ledamot av styrelsen. Vidare föreslås ipromemorian att regeln om två tredjedels majoritet vid vissa beslut ändras såatt minst åtta ledamöter skall biträda beslutet. Dessutom föreslås attbörsstyrelsen blir beslutför med ordförande och minst sju andra ledamöter.Slutligen förordas i promemorian att av suppleanterna endast några kallas tillvarje sammanträde enligt ett cirkulationssystem. Stockholmsfondbörs har från att ha varit en rent privaträttslig sammanslutning genomåren fått en aUtmer offentligrättslig karaktär till följd av ingripanden fråndet allmännas sida (jfr prop. 1978/79:9 s. 283 ff och 301). Detta har bl. a.skett genom att styrelsens majoritet utses av det allmänna.Skälet till ändringen var att börsen fyller en viktig samhällsfunktion. Mot bakgmndav bl. a. aktiemarknadens ökade omfattning och dendärigenom allt viktigare roll den kommit att spela i samhällsekonomin föreslåsi promemorian att det allmännas representation i börsstyrelsen ytterligareskall förstärkas. Promemorieförslaget om enutökad börsstyrelse har varit föremål för delade uppfattningar blandremissinstanserna. Förslagethar sålunda tillstyrkts eller lämnats utan erinran av bl.a. bankinspekfionen,. i (LO) och (). Bankinspektionen påpekar dock att en börsstyrelse påtretton ledamöter kan synas väl stor. Fullmäktiges i riksbankenmajoritet har förklarat att de ej motsätter sig den föreslagna ökningen.Kommerskollegium har utan att ta direkt ställning till förslaget påpekat attdet ofta kan vara en nackdel med alltför stora styrelser. Fullmäktiges iriksgäldskontoret majoritet har tillstyrkt förslaget med den reservationen attdet kan ifrågasättas om en fristående expert med särskilda kunskaper i aktiehandelsfrågorbör ingå i styrelsen. Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse är tveksam tillom det allmännas inflytande generellt bör öka. Aktiefrämjandet har bl.a.framhållit att den nuvarande börsstyrelsen hanterat de problem som uppkommit påett förtjänstfullt sätt och att en större börsstyrelse ställer större krav pådelegation av interimistiska beslut osv. till börschefen och delar avbörsstyrelsen för en bibehållen handlingskraft och snabbhet.Finansanalytikernas förening har påpekat att en alltför stor börsstyrelse kanmedföra en effektivitetsminskning men att en viss förstärkning avbörsstyrelsens professionella kompetens kan vara en fördel. Fleraremissinstanser har avstyrkt den föreslagna ökningen av antalet styrelseledamöter.Till dessa hör bl. a. hovrätten för Nedre , majoriteten i styrelsen förStockholms fondbörs, . 1983/84:164 14 Post- och , ,och . De remissinstansersom avstyrkt förslaget har anfört såväl principiella som praktiska skäl mot enutvidgning av styrelsen. Sammanfattningsvis har därvid bl. a. påpekats attnågot behov av en utökning inte påvisats i promemorian. Genom att det allmännafår kvalificerad majoritet i styrelsen ökas det allmännas inflytande så attfondbörsens nuvarande status förändras. Detta kräver överväganden omoffentlighet, sekretess och besvärsrätt. Dessutom måste fondbörsens förhållandetill bankinspektionen ytterligare utredas. Fondbörsens ändrade status kommervidare att medföra att den får en internationellt sett unik ställning. Detpåpekas dessutom att effektiviteten i styrelsearbetet kan minska om styrelsenblir för stor. Det föreslagna cirkulationssystemet vid kallelse av suppleanterär olämpligt eftersom ett ärende ofta behandlas vid flera sammanträden. har påpekat att om en ökning av antalet styrelseledamöterkommer till stånd bör det direkt i börslagen anges vilka intressen de avregeringen utsedda ledamöterna skall representera så att inte utvidgningenleder till att styrelsen politiseras eller förvandlas till en regeringensförlängda arm. Fleraremissinstanser har haft särskilda invändningar mot att börschefen skall ingå ibörsstyrelsen. Tilldem som anser att börschefen inte skall ingå hör majoriteten i styrelsen förStockholms fondbörs, . ochSveriges aktiesparares riksförbund. Skälet härtiU är sammanfattningsvis attbörschefen, som genom att han är föredragande i börsstyrelsen i vissa fall kansägas ha en åklagarroll, bättre kan hävda sin självständiga ställning gentemotstyrelsen om han inte är styrelseledamot. Vidareförs från olika håll fram förslag om att även andra intressen än de som angettsi promemorian skall bli representerade i börsstyrelsen. SHIO-Familjeföretagenhar föreslagit att organisationen som representant för de mindre ochmedelstora företagen bör ges rätt att nominera en ledamot. Allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse förordar att en representant för de institutionellaplacerarna skall ingå i styrelsen. LO har föreslagit att löntagarna skall bliföreträdda i styrelsen. TCO och har föreslagit att bankmannaförbundetbör ges repre-" sentation i styrelsen. Dessutom har föreslagit att aktiespararna själva direkt skall få utse enledamot. Föregen del får jag anföra följande. Fondbörsen fyller en viktig samhällsfunktion.Under den tid som gått då det allmännas inflytande påbörsstyrelsens sammansättning stärktes har aktiemarknaden efter hand kommit attspela en allt viktigare roll i samhällsekonomin. Statsmakterna har vidare gjortsärskilda insatser för att öka allmänhetens sparande i aktier. Någon tvekan kanenligt min mening inte råda om att statsmakterna, gentemot den aktieköpandeallmänheten, har det yttersta 1983/84:164 15 ansvaretför att börshandeln på grundval av en ändamålsenlig lagstiftning ochorganisation kan fungera i sunda banor. Även om börsstyrelsen på det hela tagetkunnat bemästra de problem som uppstått, anser jag att det nufinns skäl för att öka det allmännas inflytande i fråga om börsstyrelsenssammansättning. Detta är enligt min mening ägnat att stärka allmänhetensförtroende för aktiemarknaden. Det är emellertid av vikt att antaletstyrelseledamöter inte sätts så högt att styrelsens effektivitet äventyras. Motbakgmnd av vad jag anfört förordar jag att antalet ledamöter ökas med endasttvå, vilka bör utses av regeringen. Med hänsyn bl. a. härtill kan jag inte tiUmötesgåde krav på styrelserepresentation som framförts av olika organisationer. Vidareanser jag av skäl som anförts under remissbehandlingen att börschefen inte böringå i styrelsen som ledamot. Mittförslag innebär sålunda att börsstyrelsen skall bestå av elva ledamöter ochatt regeringen av dessa, utöver ordförande och vice ordförande, skall utse fyraledamöter. I likhet med nuvarande ordning bör inte i lagen anges varifrån dessaledamöter skall hämtas. I överensstämmelse med vad som angavs i prop. 1974:178bör även i fortsättningen en ledamot företräda den aktiesparande allmänhetensintressen. I övrigt bör gälla att till ledamöter i börsstyrelsen skall utsespersoner som genom sin bakgrund samt sina kunskaper, erfarenheter och allmännakvalifikationer är lämpliga för uppdraget att verka för en sund utveckling avbörshandeln. Denbegränsade ändring i börsstyrelsens sammansättning somjag sålunda förordar kanenligt min mening inte anses förändra fondbörsens speciella ställning som ettfrån staten fristående organ med starka offenfligrättsliga inslag. Vadgäller frågan om suppleanternas närvaro vid styrelsesammanträdena i annat fallän vid förfall för styrelseledamot är detta en fråga som det liksom hittills- ankommer på börsstyrelsen att själv avgöra. Omstyrelsen, somjag förordat, utökas från nio till elva ledamöter bör för beslutsom kräver kvalificerad majoritet fordras att minst sju ledamöter biträderbeslutet. För beslutförhet bör vidare i stället för ordförande och minst femandra ledamöter krävas ordförande och minst sex andra ledamöter. Sammanfattningsvisföreslår jag sålunda att börsstyrelsen skall bestå av elva ledamöter.Regeringen skall av dessa, förutom ordförande och vice ordförande, utse fyraledamöter. Jag föreslår vidare att bestämmelserna om beslutförhet ochkvalificerad majoritet ändras i enlighet med vad jag förordat. Somockså börsstyrelsen påpekat bör den i promemorian föreslagnaövergångsbestämmelsen justeras något. Jag föreslår därför ett tillägg avinnebörd att kortare mandattid än för de nya ledamöterna bara skall tillämpasnär sådana ledamöter utses första gängen efter lagens ikraftträdande. 1983/84:164 16 5 Handel med i fondbörsens lokaler I2 § börslagen föreskrivs att fondbörsverksamhet får här i riket endast utövasav , som således har monopol på sådan verksamhet. Medfondbörsverksamhet förstås enligt 1 § börslagen att köp- och säljanbudbeträffande fondpapper (t.ex. aktie) regelbundet vid offentligt upprop eller påliknande sätt sammanförs för handel och notering av kurs. Detta innebär att detskall vara fråga om en koncentrerad budgivning som inte blott sker vid enstakatillfällen och är av ringa omfattning. Definitionen fick sin nuvarande avfallningår 1982 (prop. 1981/82:116, NU 43, rskr 433, SFS 1982:547). Dennuvarande definitionen tillkom i samband med att riktlinjerna drogs upp för denhandel i små och medelstora företags aktier vid sidan av fondbörshandeln sombrukar benämnas OTC-handel (OTC = över the counter). Huvudsyftet var att öka möjligheten för företag i vilka nya idéer, produkter ochtillverkningsprocesser växer fram att konkurrera om riskkapital. Handeln på OTC-marknadensker genom att en fondkommissionär verkar som s. k. märket maker för ett visstföretag. Detta innebär att fondkommissionären överenskommer med ett ellerflera icke börsnoterade företag om att försöka finna avsättning för företagensaktier och andra värdepapper för att på så sätt skapa en marknad för papperen. Upplysningarom köp- och säljkursen ges löpande av fondkommissionärerna. Avslut i ettpapper kan ske när som helst, varvid prisnivån fastställs utifrånmarknadsläget. Saknas vid ett givet tillfälle annan köpare åtar sig den fondkommissionärsom är märket maker att förvärva papperet. Genom att fondkommissionärerna stårunder bankinspektionens tillsyn bedrivs handeln under offentlig kontroll.Inspektionen har tillsammans med fondkommissionärerna utfärdat riktlinjer för fondkommissionärernasmedverkan som märket maker. Av dessa framgår bl. a. vilka företag som skall gestillträde till OTC-marknaden. Fondkommissionärnerna skall till inspektionenanmäla de märket maker avtal de träffat. Handelnmed har förutsatts ske dels direkt mellan fondkommissionärerutanför börsen, dels vid kontakter mellan fondkommissionärer i börsens lokaler. Isin framställning påpekar bankinspektionen att antalet bolag som introduceratspå OTC-marknaden ökat snabbt. Omsättningen av aktier har Varithög och handeln i flertalet bolag daglig. Handeln kan därför inte på ettändamålsenligt sätt hanteras på de krittavlor som finns i och påvilka börsmedlemmarna bereds tillfälle att anteckna köp-, sälj-och betalkurser.Denna primitiva och föga rationella hantering är personalintensiv ochkostnadskrävande. Den tillgodoser inte heller allmänhetens berättigade krav pålöpande information om kurser på . 1983/84:164 17 medlemmarnabör därför beredas möjlighet att också för handeln med använda sigav de budgivningsterminaler som f.n. utnyttjas under efterbörsen. En sådanförändring medför dock att handeln med uppenbart blir en form avbörsverksamhet. Ett undantag bör därför göras i monopolenligt 2 § börslagen såvitt avser handeln inom det s. k. märket makersystemet.Avsikten därmed är inte att öppna möjlighet till fondbörsverksamhet utanförbörshuset utan endast att anlita det moderna bildskärmssystem som finns inombörshuset. Föratt handeln med skall kunna ske så rationellt som möjligt ochtillgodose allmänhetens krav på information har bankinspektionen föreslagit attbörshusets budgivningsterminaler skall kunna utnyttjas för handeln med OTC-aktier.Ett sådant sammanförande av köp- och säljanbud i förening med handelnsomfattning och regelbundenhet skulle emellertid komma att stå i strid medStockholms fondbörs monopol. Inspektionen föreslår därför att i börslageninförs ett undantag från monopolet för handeln med . Remissinstanserna,med undantag av i (LO), har tillstyrkt eller intehaft något att erinra mot bankinspektionens framställan. LO förordar i sittyttrande en översyn av OTC-marknaden och de regler som gäller för densamma, t.ex. förmögenhetsbeskattningen. Inte heller finns några formella regler om vilkaföretag som skall ha tillträde till OTC-marknaden. Om bankinspektionens förslaggenomförs sanktioneras att handeln blir regelbunden, vilket inte tidigare fömtsätts.LO anser därför att någon ändring av 2 § börslagen inte bör ske förrän OTC-marknadensetts över och klarare regler skapats. och har i sitt yttrande förordat att det föreslagnaundantaget från börsmonopolet förtydligas så att det framgår att det inteskall öppnas möjlighet att driva fondbörsverksamhet utanför . Åvenstyrelsen för har föreslagit att texten förtydligas. För egen del vill jaganföra följande. Som bankinspektionen framhållit har OTC-marknaden utvecklatssnabbt. Ett stort antal bolag har fått sina aktier OTC-noterade och handeln i flertaletOTC-aktier är betydande. Genom denna utveckling underlättas de små ochmedelstora företagens möjligheter att skaffa erforderlig riskkapital förtillväxt. Emellertid har den snabba utvecklingen av aktiehandeln fört med sigvissa praktiska och tekniska problem. Det är angeläget att man i den dagligahandeln rationaliserar förfarandet och utnyttjar de tekniska hjälpmedel somstår till buds. Härigenom öppnas möjlighet att förbättra informationen tillallmänheten. Med hänsyn härtill och mot bakgmnd av den omfattning handeln med OTC-aktieri börsens lokaler nu fått, anser även jag att i börslagen bör 2 Riksdagen1983/84. 1983/84:164 18 görasklart att sådan handel får förekomma utan hinder av det monopol på fondbörsverksamhetsom har. Jag förordar sålunda att i 2 § börslagen införs enbestämmelse härom. Enmera övergripande översyn av OTC-marknaden och frågor som har samband med dennafår övervägas först när ytterligare erfarenheter vunnits. Jagvill slutligen i klarhetens intresse påpeka att den föreslagna lagändringeninte innebär att ansvaret för OTC-handeln flyttas över tUl fondbörsen.Ansvaret bör alltjämt åvUa fondkommissionärerna och bankinspektionen i dessegenskap av tillsynsmyndighet för fondkommissionärerna. 6 Ändring av gränsen för fondkommissionärs innehav av aktier m. m. för egenräkning Begränsningarnai fondkommissionslagen av fondkommissionärs rätt att hålla lager av egna aktiersyftar bl.a. till att utan drastiska förbud minska riskerna för denintressekonflikt som kan bli följden av att handel med egna aktier drivssamtidigt med kommissionsuppdrag. Ett annat syfte är att nå en utjämning av konkurrensvUlkorenmellan banker och andra fondkommissionärer genom att även bankerna får ha etthandelslager av aktier m.m. (prop. 1978/79:9 s. 137 f.). Vid fondkommissionslagenstiUkomst föreskrevs därför i 16 § första stycket bl. a. att fondkommissionsbolagfick inneha vissa angivna värdepapper - aktier m. m. - till ett anskaffningsvärdesom uppgick till högst 2 milj. kr. eller som svarade mot av den genomsnittligaårsomsättningen i bolagets kommissionshandel under de närmaste föregående femkalenderåren, dock högst 10 milj. kr. I propositionen påpekades särskilt attde fasta beloppsgränserna kunde behöva omprövas . I 16§ tredje stycket fondkommissionslagen stadgas vidare att bankinspektionen omsynnerliga skäl föreligger kan medge fondkommissionsbolag dispens från debegränsningar i värdepappersinnehavet som följer av första stycket. Förfondkommissionsbolagen fanns i den gamla lagen ingen begränsning av rätten atthålla lager av egna akfier. För att dessa bolag skulle få rimlig tid attanpassa sig till de nya reglerna föreskrevs i punkt 3 av övergångsbestämmelsernatill fondkommissionslagen att bestämmelsen i 16 § skulle träda i kraft den 1januari 1985, såvitt avsåg fondkommissionsbolag. År1982 ändrades bestämmelserna om omfattningen av fondkommissionärs rätt atthålla handelslager (prop. 1981/82:116, NU 43, rskr 433, SFS 1982:546). Mot bakgmndav den markant ökade omsättningen på aktier och för att skapa utrymme för enökad handel i onoterade värdepap- 1983/84:164 19 perutvidgades ramarna för lagerhållningen. Fondkommissionär fick sålunda innehaaktier m. m. för egen räkning till ett anskaffningsvärde av högst 4 milj. kr.eller högst av rörelsens årliga omsättning, dock högst 25 milj. kr.Ändringen träder i kraft för andra fondkommissionärer änbanker. För bankerna tillämpas den nya bestämmelsen . Bankinspektionenhar föreslagit att högsta gränsen för fondkommissionärs handelslager höjs från25 milj. kr. till 50 milj. kr. Genom höjningen får fondkommissionärerna bättremöjligheter att verkställa leveranser av aktier i rätt tid. En höjningmotiveras också av den starkt ökade omsättningen och de senaste årens kraftigakursuppgångar när det gäller aktier samt tillkomsten av OTC-marknaden. SäfveånsAktiebolag och (bolagen) har hemställt att maximigränsen på 25 milj. kr. slopas, medan 4%-gränsenbibehålls. Skälet härtill är att många fondkommissionärer har aktielager varsanskaffningsvärde väsentUgen överstiger 25 milj. kr. Dessa lager är välanpassade till verksamheten sådan den bedrivs. På grund av den snabbapenningvärdesförändringen och förändringarna på fondbörsen bör inteaktielagrets storlek låsas vid ett fast penningbelopp. En sådan låsning innebärbl. a. att möjligheten att garantera nyemissioner minskar och attutrikeshandeln med aktier försvåras. Bakombegränsningarna av fondkommissionärernas innehav av aktier för egen räkning -handelslager - ligger tanken att intressekonflikter skall undvikas. En fondkommissionärkan nämligen handla med värdepapper dels i eget namn för annans räkning (dvs. ikommission), dels för egen räkning. Det är emellertid av många skäl - inteminst för handeln med ej börsregistrerade aktier på den s. k. OTC-marknaden -viktigt att en fondkommissionär har rätt att ha ett tillräckligt storthandelslager. Som påpekades redan vid tUlkomsten av 16 § fondkommissionslagenkan de fasta beloppsgränser som där angetts behöva omprövas . Såhar också skett . Bankinspektionen har föreslagit att den högsta gränsenför fondkommissionärs handelslager höjs från 25 milj. kr. till 50 milj. kr.Bolagen har föreslagit att den fasta beloppsgränsen slopas helt så att denhögsta gränsen i stället anges endast i procent av rörelsens genomsnittligaårsomsättning. Bankinspekfionenoch majoriteten i styrelsen för har avstyrkt bifall tillbolagens hemställan. Majoriteten i fullmäktige i riksbank, majoriteteni styrelsen för . , samt hartillstyrkt att gränsen sätts vid 1983/84:164 20 högst50 milj. kr. , och Svenska fondhandlareföreningenhar föreslagit att gränsen sätts till högst 200 milj. kr. medan har förordat en gräns vid högst 100 milj. kr. Föregen del får jag anföra följande. Mot bakgrund bl.a. av den starkt ökadeomsättningen och kursstegringarna såväl när det gäller börsnoterade aktier som OTC-aktierbör enligt min mening ramarna för fondkommissionärs möjlighet att innehahandelslager av aktier m. m. vidgas. Jag är dock inte beredd att därvid, sombolagen föreslagit, ge avkall på principen med en fast maximibeloppsgräns. Inteheller anser jag att gränsen bör höjas så kraftigt som t.ex. bankföreningen ochFöreningsbankernas förbund förordat. Jag förordar därför att den högstagränsen för fondkommissionärs innehav av aktier m. m. för egen räkning höjsfrån 25 milj. kr. till 50 milj. kr. Somtidigare påpekats träder enligt särskilda övergångsbestämmelser 16 § fondkommissionslagenoch den ändring som gjorts däri i kraft först förandra fondkommissionärer än banker. Motsvarande bör gälla den ändring som nuföreslås i paragrafen. Deföreslagna lagändringarna får anses vara av enkel beskaffenhet. När det gällerinförandet av instituten varning och föreläggande i börslagen ger redan denuvarande bestämmelserna börsstyrelsen möjlighet att använda sig av dessasanktionsmedel. De föreslagna lagstadgandena innebär därför endast förtydliganden.Ökningen av antalet ledamöter i börsstyrelsen bygger på samma grund som 1974års ändringar och innebär inte någon avgörande förändring av fondbörsensställning. Med hänsyn till vad sålunda anförts anserjag inte lagrådets hörandevara påkallat. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1979:749) om , 2. lag om ändring i fondkommissionslagen(1979:748). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1983/84:164 21 Bankinspektionens framställning om utvidgning av efteranmälningsskyldigheten Framställningom ändring i 24 § fondkommissionslagen (1979:748) Medanledning av att antalet fondkommissionärer som ej är börsmedlemmarökat får inspektionen aktualisera vissa ändringar i fondkommissionslagen. I25 § förordningen (1979:996) om stadgas att börsmedlem skalli den omfattning och i den ordning som börsstyrelsen bestämmer anmäla allaavslut i börspapper som medlemmen vid eller utanför fondbörsen har gjort föregen eller någon annans räkning. Börsstyrelsen bestämmer hur sådanaanmälningar skall offentliggöras. Därvid får utlämnas anmälningar som enligtbörsstyrelsen skulle vara missvisande eller utan väsentlig betydelse för enbedömning av marknadsläget. Fråganom efteranmälning av affärer till börsen tog fondbörsutredningen upp i sina tvåslutbetänkanden SOU 1973:60 Fondbörsen (s. 107) och SOU 1976:54 Om fondkommissionsrörelsem.m. (s. 160 f.). Däremot berördes inte denna fråga i någon proposifion, vilketfår ses mot bakgrund av att bestämmelsen getts i förordning och inte i lag,dvs. inte tagits upp som en fråga för beslut. I betänkandetFondbörsen uttalade utredningen att det väl inte kunde helt uteslutas attrapporteringsskyldighet kunde medföra att vissa parter för att undvikaoffentligheten i sina affärer ej vände sig till en börsmedlem utan i ställettill någon annan förmedlare. Viss risk förelåg kanske, menade utredningen, attdet växte fram en ny typ av sådan ej närmare reglerad mäklarverksamhet, någotsom inte kunde anses önskvärt. Utredningen skulle återkomma till frågan i sitt slutbetänkandemen ville redan då föreslå den aktuella rapporteringsskyldigheten.