prop · G7039 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:9 om statsbidrag tillbarnomsorg och social hemhjälp; beslutad den 22 september1983. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om nya regler för statens bidrag till den kommunalabarnomsorgen och sociala hemhjälpen fr.o.m. . För bådaverksamheterna föreslås att bidraget bestäms med hänsyn till antaletårsarbetare. För barnomsorgen föreslås därutöver ett bidrag per inskrivet barnoch för den sociala hemhjälpen ett bidrag per ålders- och förtidspensionär.Vidare föreslås att den s. k. öppna förskolan blir stalsbidragsberättigad.Medel beräknas för insatser i barnomsorgen för barn med behov av särskilt stöd.För både barnomsorgen och den sociala hemhjälpen föreslås att medel avsätts förutvecklings- och förnyelsearbete. Prop.1983/84:9 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenI. , , , , , , ,, , , , , , , R. ,, , Thunborg. Föredragande: statsrådet . Proposition om statsbidrag till barnomsorg och socialhemhjälp Regeringen föreslog i propositionen 1982/83:55 omupphävande av beslutet om karensdagar m. m. bl. a. att det fattadebeslutet om försämring av statens bidrag till den kommunala barnomsorgenskulle upphävas. har antagit dessa förslag (SOU 1982/83:12, rskr100). Jag anförde i anslutning härtill att arbetet med ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen påbörjats inom och attavsikten var att efter överläggningar med återkommatill regeringen med förslag till . Regeringen har sedermera i propositionen 1982/83:150(kompletteringspropositionen) redovisat sin syn när det gäller den fortsattaekonomiska politiken. Huvudinriktningen är därvid att nedbringa inflationenutan att åsidosätta sysselsättningsmålen. En central åtgärd är att fortsättaarbetet med att begränsa den automatiska ökningen i statsutgifterna. Ipropositionen aviseras bl. a. att förslag om nya statsbidragssystem för barnomsorgoch social hemhjälp kommer att föreläggas . Syftet med de nya reglerna är att möjliggöra ett bättreutnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa den automatiska ökningenav statsbidragen utan att de pedagogiska och sociala målen åsidosätts. Jagavser nu att ta upp frågan om det statliga stödet till barnomsorgen och densociala hemhjälpen till behandling. 2.1 Statsbidragen till barnomsorgen Statsbidrag utgår till driften av förskolor och fritidshemför med . per plats i daghemsavdelning som är öppen minst sjutimmar och där barnen vistas mer än . Prop.1983/84:9 3 utgår bidrag med f. n. under förutsättning attavdelningen är öppen minst . I bidragsbeloppen har beaktatsbehovet av extra insatser för barn med behov av särskilda stödåtgärder. Likasåhar beaktats de kapitaltjänstkostnader som uppstår vid anordnande av daghems-ochfrilidshemsplatser. Fullt statsbidrag utgår för plats i daghemsavdelning omminst 2/3 av platserna i avdelningen eller i kommunen som helhet utnyttjas femtimmar eller mer per dag (den s. k. 2/3-regeln). För kommunala familjedaghem utgår statsbidrag avkommunens bruttokostnader för lön, sociala förmåner och omkostnadsersättningtill dagbarnvårdare. Därutöver utgår ett grundbelopp som f. n. utgör 4 000 kr.för barn som vistas minst i familjedaghem. För skolbarn ochför barn som vistas i familjedaghemmet är grundbeloppet . Statsbidragssystemet finansieras genom en socialavgiftfrån arbetsgivarna. Socialavgiften är av det löneunderlag som gäller förde allmänna socialförsäkringsavgifterna. Driftbidragen till daghem och fritidshem utbetalas iförskott med en fjärdedel av det beräknade bidragsbeloppet , juli,oktober under bidragsåret samt året efter. Slutlikvidutbetalas i april året efter bidragsåret. Statsbidragen till familjedaghemutbetalas i sin helhet i efterskott för kalenderår. Antalet bidragsberättigade platser i daghem och fritidshemberäknas av i förhållande dels till en ytnorm, dels till en pedagogisknorm. Bidragsbeloppen räknas upp med hänsyn till dengenomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. 2.2 Statsbidraget till social hemhjälp Statsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälputgår av bruttokostnaderna för hemhjälpspersonal och barnvårdare, somhar till uppgift att hjälpa barnfamiljer, äldre och handikappade som har egenbostad. Bidrag utgår även för hår- och fotvård, matdistribution, snöröjning m. m.Vidare utgår statsbidrag för hemhjälpsledare och för kommunalt bidrag tillenskild sammanslutning som bedriver social hemhjälp. Statsbidraget utbetalasför kalenderår i efterskott. Omsorgerna om barn, äldre och handikappade är sedan längeprioriterade samhällsområden. Det är min bestämda uppfattning att omsorgerna omdessa grupper måste fortsätta att prioriteras även i en för landet svår ekonomisktid. är det ofrånkomligt att även högt prioriterade områden måstegranskas och anpassas till de ramar som samhällsekonomin ger. 1 * 1983/84.1 saml. Prop.1983/84:9 4 Regeringen har efter valet med kraft tagititu med uppgiften att sanera den svenska ekonomin. Skall vi lyckas med denuppgiften måste problemen angripas på bred front. Vi måste åstadkomma tillväxti vår ekonomi, inflationen måste bekämpas och budgetunderskottet minskas.Därigenom skapas också förutsättningar att slå vakt om den fulla sysselsättningenoch den sociala tryggheten. Det är mot den bakgrunden jag nu föreslårförändringar i statsbidragssystemen för barnomsorgen och den socialahemhjälpen. Förändringarna syftar till ett bättre resursutnyttjande inom tvåviktiga områden som regelsystemen byggs upp på ett sådant sätt att desociala och pedagogiska målen behålls och administrativt krångel undviks. Omsorgerna om barn, äldre och handikappade ligger underkommunernas ansvarsområde. Vid en omläggning av bidragssystemen är det viktigtatt kommunernas frihet och ansvar markeras när det gäller att anordna verksamheternapå ett sätt som bäst svarar mot de lokala förutsättningarna. Genom de nyabidragssystem, som jag i det följande kommer att föreslå, kommer den kommunalafriheten att anordna och bedriva barnomsorg att utvidgas genom bl. a. slopandeav ytnormen i dag- och fritidshem. Vad gäller den sociala hemhjälpen ökarkommunernas möjligheter att anordna hemhjälp på ett differentierat sätt. Forsknings- och utvecklingsarbete bör i ökad utsträckninggenomföras i samverkan mellan centrala statliga myndigheter,forskningsinstitutioner och kommuner bl. a. i syfte att bättre utnyttjabefintliga resurser. Jag kommer därför att i det följande föreslå att medelavsätts för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen och den socialahemhjälpen. Jag vill i sammanhanget erinra om att begärt enredovisning av den nuvarande barnomsorgsforskningen. Denna redovisning kommeratt lämnas till genom en särskild skrivelse senare denna dag. Jag vill, i likhet med vad som anfördes i densocialdemokratiska motionen 1980/81:2216 i anslutning till att statsbidragentill barnomsorgen behandlades tidigare i , understryka att det förhållandetatt vissa statliga regler som styrt barnomsorgen nu föreslås bli borttagna intefår leda till en kvalitativ utarmning av förskolan. Enligt min uppfattningmåste därför målen för förskolans verksamhet klarare slås fast av regering ochriksdag. Inom har ett arbete påbörjats som berörbarnomsorgens utveckling i kvantitativt och kvalitativtavseende. Målfrågorna kommer i det sammanhanget att uppmärksammas särskilt.Arbetet kommer att ske i samverkan med bl. ochberörda fackliga organisationer. Jag övergår nu till att närmare redovisa mina förslag tillnya statsbidragssystem för barnomsorgen och den sociala hemhjälpen. Prop.1983/84:9 5 3.1 Statsbidrag till barnomsorgen Statsbidraget till daghem och fritidshem utgår perplats. Platsantalet fastställs med hänsyn till lokalernas utrymme ochändamålsenlighet. När kommunerna exempelvis avsett att ta i bruk befintligalokaler för barnomsorgsverksamhet har denna koppling till ytan i lokalernamedfört problem. Den s. k. ytnormen har successivt förändrats så attsocialstyrelsen numera fastställer platsantalet i ett daghem inom ytintervallet7,5 - 9,5 m/plats i daghem. Kopplingen till en ytnorm infördes under ettuppbyggnadsskede. har emellertid alla kommuner sådana erfarenheter av ochkunskaper om byggandet av barnomsorgslokaler att det inte finns samma behov avsådana centrala regler. Ett borttagande av ytnormen innebär sålunda inte att ytanper barn är betydelselös. Tvärtom måste en god standard i barnomsorgen ocksåinnefatta goda lokalförhållanden. Detta gäller även den yttre miljön i form avutrymme för lek m. m. De lokala förhållandena måste dock få avgöra utformningensamtidigt som ett samutnyttjande av lokaler och lekytor uppmuntras. Det nuvarande statsbidragssystemet har i vissa avseendenkommit att upplevas som ett hinder för förnyelse. Min uppfattning är att ettnytt statsbidragssystem måste ge kommunerna stor frihet att utforma sinbarnomsorg så att de lokala förutsättningarna kan tas till vara. De befintligaresurserna måste utnyttjas effektivt som utrymme måste ges för attutveckla nya verksamhetsformer. De lokala och centrala erfarenheterna börbättre tas till vara. a. detta syfte kommer jag i det följande attföreslå en satsning på utvecklingsverksamheter. För att stödja dagbarnvårdarnaoch de hemarbetande föräldrarna i deras arbete med barn föreslår jag att bidragsgivningenvidgas till att omfatta även öppna förskolor. Jag vill i detta sammanhang också beröra den allmännaförskolan för sexåringar. 1 debatten om statsbidragen till barnomsorgen haribland föreslagits att också deltidsförskolan för sexåringar borde omfattas avstatsbidragsgivningen. Jag vill emellertid erinra om att statsbidraget tillbarnomsorgen är avsett att underlätta för kommunerna att bygga ut en verksamhetsom inte motsvarar den efterfrågan som finns. Något sådant motiv finns inte närdet gäller den allmänna förskolan. Alla sexåringar erbjuds plats ideltidsgrupp eller daghem. Att låta deltidsförskolan bli statsbidragsberättigadskulle i stället göra statsbidragssystemet mera svåröverskådligt och dessutommedföra tveksamma omfördelningseffekter mellan kommunerna. Jag vill vidareerinra om att sexåringarnas rätt till deltagande i förskolans verksamhetregleras genom lagstiftning, som innebär att alla sexåringar har rätt till enplats i deltidsförskola. När denna tillkom var man överens mellan staten ochkommunerna om att deltidsförskolans verksamhet inte skulle bli statsbidragsberättigad. 1983/84:9 6 Samtidigtsom de befintliga resurserna i barnomsorgen utnyttjas på ett mer effektivt sättän måste den pedagogiska kvaliteten i verksamheten hållas på en högnivå. I många barngrupper kan säkerligen efter prövning av kommunen ytterligarenågot eller några barn tas in utan att den pedagogiska verksamheten behöverförsämras. Jagföreslår därför en utformning av statsbidraget till daghem och fritidshem somäven tar hänsyn till personaltätheten genom att en del av bidraget kopplas tillantalet årsarbetare i barngrupperna. Ettnytt statsbidrag måste, som jag tidigare anfört, anpassas till den samhällsekonomiskasituation vi befinner oss i. Bidragssystemet bör utformas så att detstimulerar kommunerna till ett effektivare resursutnyttjande inom de ekonomiskaramar som står till förfogande. Det bör bl. a. främja lokala lösningar och ettbättre utnyttjande av befintliga resurser. Det nya bidragssystemet bör vidaremedge en ökning av antalet barn i barnomsorgen till en lägre kostnadutan att de pedagogiska kraven eftersatts. Det bidragssystem som bäst motsvarardessa krav är ett bidrag per inskrivet barn kombinerat med ett bidrag tillpersonalinsatserna i daghem och fritidshem. Detär viktigt att framhålla att det gruppinriktade arbetssättet i förskolor ochfritidshem skall bygga vidare på den respekt och den lyhördhet för det enskildabarnet som verksamheten bygger på. Arbeteti förskola och fritidshem ställer höga krav på personalens förmåga att stödjabarnens utveckling både enskilt och i grupp. Det är av stor betydelse attsamarbetet med barnens föräldrar, skolans personal och andra vuxna som finns ibarnens närhet stimuleras och utvecklas. Bidragbör utgå med ett fast belopp per inskrivet barn i daghem, fritidshem ochfamiljedaghem. För öppna förskolor bör bidrag utgå med ett belopp per enhet. Kommunenskostnader för barn inskrivna i daghem och familjedaghem är mycket skiftande bl.a. beroende på barnens vistelsetid. Därför bör för barn med en överenskommenoch dokumenterad vistelsetid av i genomsnitt sju timmar eller mera per dag utgåett helt bidrag medan det för barn med en vistelsetid per dagbör utgå ett halvt bidrag. För daghemmen bör en nedre gräns om fyra timmargälla. Ettbidrag per inskrivet barn innebär en stimulans för kommunerna att i ökad utsträckningutnyttja befintliga resurser. är det viktigt att det pedagogiskainnehållet i verksamheterna även i fortsättningen är av god kvalitet. I dettasammanhang är de personella resurserna betydelsefulla. Därför bör bidrag utgåmed ett belopp per årsarbetare i daghem och fritidshem. För att underlättaadministrationen bör antalet årsarbetare beräknas schablonmässigt i förhållandetill kommunens lönekostnader för personal 1983/84:9 7 somär direkt verksam i barngrupperna. Statsbidraget per årsarbetare bör för 1984års verksamhet sättas till . Denöppna förskolans verksamhet är inte statsbidragsberättigad. Det är enligtmin mening betydelsefullt att även hemarbetande föräldrar och deras barn fårdel i barnomsorgsverksamheten. Jag föreslår därför att bidrag skall utgå äventill sådana verksamheter. Öppna förskolan ger också möjlighet tillkompletterande verksamhet för familjedaghemmen. Bidrag bör utgå med ett visstbelopp per enhet eftersom här inte finns möjlighet att beräkna bidraget perinskrivet barn. Vidare är det angeläget att insatser för barn med behov avsärskilt stöd stimuleras genom att en del av det totala bidragsunderlagetavsätts för detta ändamål. Detta bidrag bör kopplas till antalet inskrivna barni daghem och fritidshem. 3.1.2Bidragsunderlag m. m. Heltbidrag bör utgå för barn med en överenskommen och dokumenterad vistelsetid av igenomsnitt minst . För barn med en vistelsetid av minst fyratimmar per dag men ej bör halvt bidrag utgå. Inuvarande bidragssystem är gränsen för bidragsgivning en närvarotid av i per dag. Genom den s. k. 2/3-regeln kan dock kommunerna fåstatsbidrag även för barn med en lägre närvarotid, under förutsättning att 2/3av de totala platserna i kommunen används för bam med minst fem timmars närvaroper dag. Dettasystem har för vissa kommuner inneburit problem genom att antalet deltidsbarnhar ökat i så stor omfattning att man haft svårigheter att klara 2/3-gränsen. Genomden nu föreslagna förändringen till ett helt och ett halvt bidrag samtförändringen av tidsgränserna tas en större hänsyn till kommunemas reellakostnader för en barnomsorgsplats. I många kommuner genomförs i dagförändringar för att effektivisera platsutnyttjandet. Genom denna utformningav bidragssystemet underlättas kommunernas åtgärder i denna riktning. I och medatt den nedre gränsen beträffande bamens vistelsetid sätts till i per dag kommer statsbidraget att omfatta så gott som alla barn somhar plats i daghem. Härigenom undviks de tidigare problemen som hör samman medden s. k. 2/3-regeln. Isamband med att åtgärder vidtas för ett bättre utnyttjande av befintliga resurserär det angeläget att de personella resurserna uppmärksammas. I det statsbidragssystemjag här föreslår är en del av bidraget kopplat till antalet årsarbetare idaghem och fritidshem. Eftersom kommunernas kostnader för barnomsorgen tillstörsta delen utgörs av personalkostnader har även genom denna konstruktiontagits hänsyn till den reella situationen för kommunerna. Prop.1983/84:9 8 Bidraget avser personal som är direkt sysselsatt ibarngrupperna. Antalet årsarbetare bör fastställas av somschablonmässigt gör den erforderliga beräkningen på grundval av kommunenslönekostnader inkl. lönebikostnader och ett framräknat medelvärde förlönekostnaderna avseende en årsarbetare i nämnda verksamhet För fritidshem bör utöver årsarbetarbidraget bidrag utgåför barn som är inskrivna och där kommunen härigenom åtagit sig ettomsorgsansvar. Omsorgsansvaret bör bl. a. innebära uppföljning av att barneninte utan anledning är frånvarande. Bidrag bör således inte utgå för barn somenbart deltar i en mera allmän fritidsverksamhet. I exempelvis s. k. utvidgadefritidshem bör enbart barn som är inskrivna i hemvistdelen kunna medräknas ibidragsunderlaget. Normalt är ett deltagande i statsbidragsberättigad fritidshemsverksamhetförenat med ett avgiftsuttag från föräldrarna. Det bör ankomma påsocialstyrelsen att noga följa utvecklingen i dessa avseenden. Fritidshemmens innehåll och organisation utreds f. n. avfritidshemskommittén, som beräknas avge sitt betänkande . Bidragssystemet för den kommunala barnomsorgen bör sålångt som möjligt ha samma konstruktion för de olika verksamheterna. Bidragettill de kommunala familjedaghemmen bör fortsättningsvis utgå per inskrivetbarn. Härvid bör helt bidrag utgå för barn med en vistelsetid av minst sjutimmar och för barn med en vistelsetid av mindre än sj u timmar bör halvtbidrag utgå. Någon nedre gräns för vistelsen bör således inte gälla förfamiljedaghemmen. Det är viktigt att kvalitetsfrågorna uppmärksammas även ifamiljedaghemmen. I många kommuner görs ansträngningar att höja kvaliteten ifamiljedaghemmen. En sådan åtgärd är att inrätta öppna förskolor. I den öppnaförskolan kan dagbarnvårdarna antingen i egna grupper eller tillsammans med hemarbetandeföräldrar och deras barn träffas och delta i olika verksamheter. Oftareserveras för verksamhet enbart för områdets dagbarnvårdare.Genom att den öppna förskolan inlemmas i statsbidragssystemet stimulerasverksamheten till nytta inte minst för dagbarnvårdarna och deras dagbarn. Öppna förskolans huvudsyfte är att ge hemarbetandeföräldrar och deras barn en möjlighet att träffas och tillsammans medpersonalen utveckla en pedagogisk verksamhet för barnen. Vidare kan, som jagnämnt, den öppna förskolan spela en viktig roll för familjedaghemmen. Prop.1983/84:9 9 öppna förskolor som redovisats visar på en högbesöksfrekvens och på en positiv upplevelse för föräldrar och personal.Verksamheten har utformats olika i kommunerna och det pågår ett omfattandeutvecklingsarbete. Jag anser att denna verksamhetsform bör stödjas och attstatsbidrag fortsättningsvis bör utgå för öppna förskolor. Bidrag bör utgå medett belopp per enhet. Varje enhet bör i princip vara öppen per veckaantingen för verksamhet med barn i förskoleåldern tillsammans med derasföräldrar och/eller för dagbarnvårdare tillsammans med dagbarnen. Enskilda daghem och fritidshem För daghem och fritidshem med annan huvudman än kommunenbör som statsbidrag utgå under förutsättning att verksamheterna finnsangivna i kommunens barnomsorgsplan. De enskilda daghemmen och fritidshemmen drivs ofta som föräldrakooperativoch bygger på frivilliga insatser från föräldrarnas sida. hardessa verksamheter en annorlunda organisatorisk uppbyggnad vad gällergruppsammansättning, öppethållandetider, administration etc. Statsbidrag för enskilda daghem och fritidshem bör utgåsom bidrag per inskrivet barn och efter samma regler som för kommunalaverksamheter vad beträffar vistelsetider, bidragsbeloppens storlek m. m. 3.1.3 Barn med behov av särskih stöd Den s.k. 2/3-regeln innebär bl.a. att kommunerna kan havissa platser obesatta utan att därför förlora statsbidrag. Härigenom harexempelvis vissa barngrupper kunnat ha ett mindre antal barn om ett eller flerabarn med behov av särskilt stöd har funnits i gruppen. Genom övergången tillett statsbidragssystem som baseras på antalet inskrivna barn försvinner dennamöjlighet. Den del av bidraget som baseras på antalet årsarbetare ger dock enviss kompensation för de extra personalinsatser som barnen behöver. Enligt socialtjänstlagen skall förskolebarn med behov avsärskilt stöd (t. ex. handikappade barn, vissa invandrarbarn samt barn som avspråkliga eller sociala skäl behöver stöd) erbjudas plats i förskola tidigareän och yngre skolbarn ges förtur till plats i fritidshem. Detär dock viktigt att insatserna inte inskränker sig till att endast erbjudabarnomsorgsplats utan att detta erbjudande också innefattar ett planerat ochför barnet anpassat innehåll i verksamheten. Vid beräkningen av de totala statsbidragsbeloppen harhänsyn tagits till de insatser som sker . Jag anser dock att ytterligaresärskilda insatser erfordras. Jag föreslår därför att medel avsätts specielltför insatser av den karaktär jag här beskrivit. Jag föreslår att dessa medelfördelas till kommunerna i förhållande till antalet inskrivna barn så att ettvisst schablonmässigt beräknat belopp utgår för vart tionde inskrivet barn idaghem och fritidshem. 1983/84:9 10 ' 1 detta sammanhang bör poängteras att dessa medel inteskall ersätta insatser som utförs t.ex. av landstingspersonal. Det ärviktigt att olika insatser från landstingens habiliteringsverksamhet, PBU m. m.samordnas med kommunernas insatser. Vad gäller invandrarbarn kompletteras dessainsatser med hemspråksträning för vilken ett särskilt bidrag utgår. och har i engemensam skrivelse pekat på de svårigheter som finns att ordnabarnomsorg i samband med kommunernas grundutbildning för vuxna som saknarkunskaper i läsning, skrivning och matematik. Många invandrarkvinnor har behovav denna utbildning. Svårigheter med barnomsorgen utgör dock ett vanligtstudiehinder. Detsamma gäller invandrare och flyktingar som deltar isvenskundervisning (SFI). Jag anser att de föreslagna statsbidragsreglerna ikombination med de särskilda medel som avsätts för barn med behov av särskiltstöd bör kunna underlätta kommunernas åtgärder i detta sammanhang. 3.1.4 Medel för utvecklingsprojekt Barnomsorgen har utvecklats mycket snabbt under framförallt . Genom den snabba utbyggnaden har verksamheterna utvecklatsolika i de skilda kommunerna och ibland även inom den enskilda kommunen. Det ärviktigt att genom ett fortsatt utvecklingsarbete bättre klargöra innehållet iverksamheten och syftet med denna. Gränsdragningsproblem har uppstått mellanolika kommunala förvaltningar som har ansvaret för olika verksamheter förbarn, exempelvis skola-socialförvaltning-fritidsförvaltning-kulturförvaltning.Utbildning och fortbildning av personalen är en annan utvecklingssektor somdiskuteras. Verksamheterna för barn med behov av särskilt stöd behöverutvecklas. Daghemmens och fritidshemmens organisatoriska uppbyggnadmedför att befintliga resurser inte alltid utnyttjas effektivt. Att finnanya, rationella och bättre anpassade barnomsorgsformer är enligt min meningviktigt inte bara ur ekonomiska aspekter utan även för verksamhetens innehåll. har regeringens uppdrag att i samråd medSvenska kommunförbundet bl.a. finna modeller som är anpassade till framtidabehov inom barnomsorgen. Vad beträffar den innehållsmässiga delen kommer, enligtvad jag erfarit, att redovisa ett förslagtill pedagogiskt program för barnomsorgen. I anslutning till att ett sådantpedagogiskt program prövas är det viktigt att kunna stödja lokala initiativtill utveckling av det pedagogiska arbetssättet i förskolor och fritidshem. Behovet av utvecklings- och förnyelsearbete är stort. Jaganser det mycket viktigt att olika utvecklingsprojekt startas och dokumenterasså att erfarenheterna kan tas tillvara och föras vidare. Detta har poängteratsav familjestödsutredningen i slutbetänkandet (SOU 1981:25) Bra daghem för småbarn. har vidare haft i uppd ag att översiktligt redovisa denfors- knings- och försöksverksamhet som bedrivitpå barnomsorgsområdet. I en nyligen överlämnad rapport har styrelsenföreslagit att särskilda medel avsätts för lokalt utvecklingsarbete. Jag föreslår att inom ramen för bidraget till barnomsorgenårligen avsätts 30 milj. kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessamedel skall i huvudsak gå till kommunala utvecklingsprojekt. Medlen börfördelas av regeringen efter ansökan. Bidragsbeloppenför barnomsorgen bör för fastställas enligt följande. 7 tim.-- 7 tim. Barn med behov av särskilt stöd 30 000 30 000 22 000 11 000