prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Utredningsarbetetförutsätts i så fall ske i nära samverkan med de institutioner som är berördaav verksamhelen. Delingår också bland DFLs förslag atl delegationen får ansvaret för 1983/84:107 Bilaga5 24 samordningoch planering av ansvarsbibliotekssystemet, vilket då också innefattar ansvarför den successiva ulbyggnaden. Ansvarelför driften av systemet bör, enligt DFI, läggas på resp. bibliotek eller denmyndighet som tillhör och befintliga styrorgan bör utnyttjas. Ansvarsbibliotekssystemetbör enligl DFI regleras av regering och riksdag. Efter några årsförsöksverksamhet kan det formaliseras t.ex. i en förordning däransvarsbiblioteken och deras uppgifter anges. Vidare bör medel för bibliotekenanvisas direkl till ansvarsbiblioteken resp. de myndigheler som de tillhör ochmarkeras särskilt i regleringsbrev. Såvidaregering och riksdag beslular om ett ansvarsbibliotekssyslem för del medicinskaområdel med Kl: s bibliotek som ansvarsbibliotek fr. o. m. börenligl DFLs förslag för /85 till Kl anvisas , varav1990000 kr. motsvarar de medel som utgår över DFI: s anslag lillmedicinska informationscentralen vid Kl: s bibliotek och . Demedel som krävs för ansvarsbibliotekssystemet bör, enligt DFI, tillkomma genomen omfördelning av resurser som ulgår ull forskning och forskarutbildning. Föregen del vill jag, efler samråd med statsrådet , anföraföljande. Högskoleenheternaavsätter själva medel för litteraturservice inom ramen för sina utbildnings-och forskningsanslag. Härutöver föreligger möjlighet att med stöd avförordningen om externt finansierad verksamhet (UHÄ-FS 1982: 113) ta betalt förbibliotekstjänster i vissa fall. Delär således i huvudsak högskolestyrelsens ansvar atl tillse atl avvägningenmellan litteratursérvice och andra ändamål sker på ett sådant sätt altbiblioleksresurserna anpassas lill forskningens, utvecklingsarbetets ochutbildningens behov. Jag utgår från althögskoleenheterna även i fortsättningen med uppmärksamhet följerkostnadsutvecklingen inom detta område och vidtar erforderliga åtgärder föratl garantera lilleraturservicens kvalitet. Av särskild betydelse är att allamöjligheter rationaliseringar och effektiveringar tillvaratas. Varjehögskoleenhet som ännu,inte gjort detta bör i enlighet med vad jag sagtutarbeta en plan för enhetens samlade lilteraturförsörjning. I detta arbetebör avvägningen mellan huvud- och inslitulionsbibliotek liksomsamordningsmöjligheter lokall och regionalt uppmärksammas. Regional samverkankan exempelvis innebära ett förbättrat samarbete mellan de vetenskapligabiblioteken och övriga högskoleenheters bibliotek. Samarbete ulanförhögskoleorganisationen, t. ex. med näringsliv och kommuner, kan också vara aktuellt.Jag avser all föreslå regeringen all uppdra ät DFI att i samråd med UHÄ stödjaoch följa arbete av detta slag och redovisa en sammanslällning över olikainsalser lill regeringen. DFI bör därvid lämna förslag till vilka ålgärder somcentralt kan genomföras för Prop.1983/84:107 Bilaga 5 25 att understödja en lokal utveckling mot en ralionell ocheffekliv biblioteks-organisation vid högskoleenheterna. Införandet av ett ansvarsbibliotekssyslem bör, som DFI ochflera remissinslanser framför, medföra rationaliseringsvinster även iekonomiska termer på så säll att resursförslärkningar kan koncenlreras tillvissa bibliotek. Åtgärder vid enskilda högskoleenheter visar alt motsvaranderationaliseringar bör kunna åstadkommas genom en bättre samordning mellanceniralbibliotek och institutions- eller seklionsbibliotek inom en enskildhögskoleenhet. Sammantaget bör ålgärder av nu angivet slag medföra ett bällreresursutnyttjande, som ger förutsättningar för en förstärkt kvalitet även medoförändrade resurser totalt sett. Nyckelorden i del arbele som behövergenomföras är således profilering, förbällrad samverkan och ökad lokalslyrning. Jag förordar atl ell ansvarsbibliotekssyslem successivlbyggs upp i huvudsak i enlighet med DFI: s förslag. Syslemet bör i en förstaetapp endast omfatta ett fätal ansvarsområden och den forlsalla uppbyggnadenbör föregås av kompletterande ulredningsarbele. Jag anser i likhet med DFI ochstatskontoret att en reglering av systemet bör anslå lills praktiskaerfarenheler vunnits genom verksamhel. Jag räknar vidare med attsystemet skall kunna införas inom ramen för befintliga medelsramar för FoU ochliknande verksamhet. I ansvarsbibliotekets arbetsuppgifter bör ingå ellnationellt ansvar för alt den vetenskapliga och tekniskainformationsförsörjningen lill landels samlade forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom ansvarsområdet håller en hög kvalilel och fungerareffektivt. Häri ingår uppgifter avseende referensservice, beståndsservice,information samt planering och ulveckling. Ansvarsbiblioteket har att lösadenna uppgift i samarbete med övriga berörda vetenskapliga bibliotek. Jagförutsätter alt DFI och övriga berörda myndigheler genom informellaöverläggningar åstadkommer en arbetsfördelning, som tar hänsyn till behov ochresurser för ändamålel. Inilialiv till sådana diskussioner förutsätter jagskall las av den myndighel lill vilken ansvarsbiblioteket hör. Av det jag anförl framgår all ansvarsbibliotekssyslemenligl min mening endasl bör införas när del med hänsyn till aktuellaförhållanden inom olika områden är ändamålsenligt. Del är inte ens troligt atlalla områden lämpar sig för en arbetsfördelning av angivet slag. I enlighet medDFLs förslag föreslår jag atl KI:s bibliotek och informationscentral gesställning som ansvarsbibliotek inom området medicin fr.o.m. budgelårel 1984/85.Chefen för bereder f.n. frågan om ansvarsbibliolek inomområdena lantbruk, skogsbruk och veterinärmedicin. Ytterligare beslut omansvarsuppgifter bör f. n. inte fallas. DFI bör dels följa och utvärdera härföreslagen verksamhet, dels utreda och föreslå eventuella ulbyggnader avsystemet. Jag utgår från alt endasl områden där kvalitets- ocheffektivitetsvinster kan göras blir aktuella som nya ansvarsbiblioteksområden. 1983/84:107 Bilaga 5 26 Jagvill erinra om att utredningen (A 1979:01) rörande informalion om risker iarbetsmiljön har föreslagit alt ett ansvarsbibliolek utvecklas vidarbelarskyddsslyrelsen. Chefen för har eftersamråd med mig i samband med behandlingen av utredningens betänkande (SOU1982: 20) budgetproposifion (prop. 1983/84:100 bil. 12 s. 151)uttalat all hon anser att utvecklingen av ett ansvarsbibliotek vidarbelarskyddsslyrelsen är angelägen. I propositionen föreslås atl genomomprioriteringar inom verksamhetsområdet ytterligare medel för della ändamålslälls till arbelarskyddsstyrelsens förfogande. Även jag finner det ändamålsenligtall ell ansvarsbibliotek utvecklas vid arbelarskyddsslyrelsen, bl.a. medhänsyn till slyrelsens inslruklionsenliga uppgift atl fungera som cenlralldokumenlationsorgan på arbelsmiljöforskningens område. DFI bör också följa ochutvärdera ulvecklingen av arbelarskyddsstyrelsens bibliotek. Ansvarsbibliotekssyslemetbör enligt vad jag har anfört finansieras inom ramen för befintligaresurser. DFI har föreslagil att medel (.) omfördelas för atltilldelas Kl: s bibliotek. Enligl min mening bör frågan om kostnader ochambitionsnivå ytterligare belysas, varvid särskilt bör sluderas möjligheternatill besparingar vid de bibliotek som inte skall fylla funktionen avansvarsbibliolek. Jag utgär från atl berörda myndigheler ålerkommer i dennafråga i samband med sina anslagsframslällningar. Jag kommer i del följandeunder anslaget Medicinska fakulteterna anslagsposlen 1. instituletatt beräkna medel (-t- . ), moisvarande dem som för innevarandebudgetär beräknats under anslaget till DFI avsedda för den riksiäckandeverksamhelen vid medicinska informationscentralen vid Kl. Jag avser atl i annatsammanhang föreslå regeringen att uppdra åt DFI att i samråd med UHÄ, SLU ocharbetarskyddsstyrelsen meddela de anvisningar som erfordras för tillämpningenav ansvarsbibliotekssyslemet. Jag förutsäller också all DFI ansvarar för atlsamråd kring syslemet arrangeras i ändamålsenliga former. Jag har i denna frågasamrått med cheferna för jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementen. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av de av mig förordade rikllinjerna för uppbyggande avett ansvarsbibliotekssyslem. n. ell slort anlal vetenskapliga bibliotek: kungl. (KB), statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek samt biblioteken vid , tekniskahögskolan och KL Enligl min mening bör ansvarsfördelningen mellan dessabibliotek prövas. Härvid bör särskild uppmärksamhet ägnas KB:s ställning ocharbetsuppgifter. Jag återkommer i annal sammanhang till regeringen i dennafråga. Datateknik är ettbetydelsefullt hjälpmedel för atl bibehålla och förbättra överblicken över delsnabbi växande informationsflödet. Således har det nationella söksystemetLIBRIS byggts upp för att betjäna de svenska biblioteken. Som ett komplementUll LIBRIS pågår med stöd av DFI Prop.1983/84:107 Bilaga 5 27 utveckling av olika lokala system vid flerahögskoleenheter. Driftsansvarel för LIBRIS åvilar KB men driften av systemethandhas av daiamaskincentralen för adminislraliv dalabehandling (DAFA) medande lokala systemen ulvecklas och fungerar i samarbete med berörd regionaldatorcentral för högre ulbiidning och forskning. Del är härvid väsenlligl altsådana lösningar väljs som totalt sett innebär bäsla möjliga användning avresurserna. Inom del förut nämnda resursöversynsprojektel har frågan om allulveckla en nationell dalastrategi för högskolan uppmärksammals. Jag räknar härvidmed alt även den här berörda frågan tas upp i detta arbete. Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag attregeringen föreslår att godkänna de av mig förordade rikllinjerna föransvarsbibliotek. Förslärkning av resurser för vetenskapliga bibliotek m. m. Under de närmasl föregående budgetåren anvisades underanslaget Vissa särskilda ulgifler inom högskolan m. m. tillfälliga medel förförslärkning av biblioteksverksamheten inom högskolan. Medlen anvisades delssom en engångsförstärkning av vissa mindre högskolors bibliotek (1982/83), delsmol bakgrund av kostnadsutvecklingen avseende främst utländsk litteratur(1983/84). Jag har i budgetpropositionen /85 föreslagil en engångsanvisningom 4 milj. kr. som kompensation för prishöjning på velenskaplig litteratur. Somylleriigare förstärkning av resurserna för bokinköp beräknarjag 4 milj. kr.Jag återkommer härtill i det följande under anslaget Vissa särskilda ulgiflerför forskningsändamål. Lokalförsörjningen för forskningen är allmänl av slorbelydelse för forskningens möjligheter all utvecklas. Regeringensinvesteringsprogram omfallar också insatser för atl stärka forskning ochutbildning inle minsl inom områden som är av belydelse för förnyelsen avnäringslivet. har regeringen föreslagit nya byggnadsarbetenför inemot 400 milj. kr. inom delta område. På regeringens uppdrag har byggnadsslyrelsen, UHÄ, slatenskulturråd och utrett förutsättningarna för ett mer ralionelllplaneringssys-lem för lokaler och lokalkostnader samt hur lokalförsörjningenför den externt finansierade verksamhelen vid högskoleenheterna kan förbällras.Byggnadsstyrelsen och UHÄ har i skrivelse till regeringen den 13 september1983 bl. a. föreslagil vissa förändringar i nuvarande system för lokalförsörjningför externt finansierad verksamhet i avvaktan på resultaten av en merövergripande översyn. Jag har budgelproposilion (bil. 10 s. 56 flallmänl redovisat det 1983/84:107 Bilaga5 . nyssnämnda s.k. lokalkostnadsprojeklet. Detta syftar bl.a. lill att få resurser förlokaler, inredning och utrustning närmare integrerade i planeringen med ettlångsiktigt mål atl få bällre balans mellan rena verksamhels-resurser ochlokalresurser. Jag anförde därvid atl jag räknar med att myndigheterna skallkunna fullfölja sill arbele i sådan lid atl systemförändringar genomförsöksverksamhel eller på annal sätt kan påbörjas senast den Ijuli 1985. Jagär inle beredd all nu ta ställning lill och : s förslag ifråga om den externt finansierade verksamhelen utan räknar med all denna frågaskall bli föremål för en fortsatt beredning inom ramen förlokalkostnadsprojeklet. Jag vill i detta sammanhang också erinra om alt jag medhänsyn till ökningen av den externt finansierade verksamheten räknal uppinkomsterna för lokaler budgetproposition. Inkomsterna beräknas /85 uppgå till 40 milj. kr. Jag bedömer del som nödvändigl även i fortsättningen i alla de fall det är möjligt utnyttjar de befintligastatliga lokalerna även för externt finansierad verksamhet. Bestämmelserom externt finansierad forskning Sedanriksdagen godkänt de av regeringen forskningsproposition förordadeprinciperna för kostnadstäckning och kostnadsfördelning vid uppdragsverksamhethar regeringen utfärdat förordning med bestämmelser om externtfinansierad verksamhet vid högskoleenheterna inom ulbildningsdeparlemenlelsområde. uppdrog regeringen ål UHÄ att undersöka vilka koslnader - ochslorieken av dessa - som belastar högskolan i samband med verksamhel somfinansieras av forskningsråd m.fl. Denu gällande beslämmelserna om externt finansierad verksamhet vidhögskoleenheterna inom område innebär att fullkostnadstäckning skall utgå för den verksamhet som hell eller delvis bekostasmed exlerna medel. För verksamhel som har synnerlig belydelse för forskning ochulbiidning vid högskoleenheten får högskolestyrelse bevilja nedsättning aversättningen. /84 har övergångsvis föreskrivits all för sådanverksamhel som bekostas med medel från forskningsråd inom utbildnings- ochjordbruksdepartementens områden skall ett förvallningspålägg av lillämpas.Della undantag föranleddes av atl dessa forskningsråd ej har omfattats avtidigare gällande bestämmelser om ersättning för arbete. Ivissa fall medges dessulom befrielse frän att utge ersättning för lokalkostnader. UHÄhar i skrivelse lagt fram förslag lill ändringar iförordningen om externt finansierad forskning saml angivit att uppdraget omkostnadsredovisning kommer atl avrapporteras . I samband meduppdragels fullgörande och utarbetande av tillämpningsföre- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 29 skrifter till förordningen har UHÄ funnil alt behov finnsav vissa justeringar av förordningen. I sinaförslag har UHÄ strävat efler att utforma beslämmelserna utgående från en isak oförändrad balans mellan högskoleenheternas egna anslag och anslagen frånforskningsråden. Enligt UHÄ: s uppfattning skall den övriga grundforskningenbehandlas pä samma säll som den av forskningsråden stödda forskningen medanden rena seklorsforskningen skall stå för full kostnadsersättning. UHÄ föreslår sammanfattningsvis följande. Förordningenbör ändras så atl det även av bl.a. rubriken framgår att den avser jämvälforskningsrådsfinansierad verksamhet. Vad gällerde statliga forskningsråden inom utbildnings- och jordbruksdepartementensverksamhetsområde bör som koslnadsersällningsprincip gälla all råden skallläcka de tillkommande kostnader som är förenade med varje projekl. Det börankomma på UHÄ atl faslställa en schablon för beräkning av de koslnader somsåledes bör bestridas av råden till den del de avser koslnaderna förhögskoleenheternas gemensamma funktioner. Detta bör göras efler samråd med FRN.Dessa tillkommande kostnader kan preliminärt uppskallas uppgå till ungefär 7 %av de totala projektkostnaderna. Som jämförelse erinras om all övergångsvisgällande förvallningspålägg utgör av dessa. Ettinförande av principen om ersällning för tillkommande kostnader förforskningsråden innebär en merkosinad för dessa. Kostnadsökningen lorde uppgåtill 15 ä 20 milj.kr. Råden bör kompenseras för della. UHÄ kan med relativtkort varsel ta fram ett underlag för fördelningen av beloppel, om sä erfordras. Principenom ersättning för tillkommande koslnader bör också gälla vidforskningsrådsliknande medelstilldelning (forskningsbidrag) från andra statligaeller privata bidragsgivare eller när det är frågan om gåvo- ellerdonationsmedel. Tillämpningen bör emellertid vara restriktiv och ske efternärmare anvisningar av UHÄ. När del är frågan om ren scklorsforskning eller annanuppdragsforskning bör, som , gälla principen om full kostnadsersättning.Högskolestyrelse bör dock ha vissa möjligheter att nedsättaersättningsbeloppet om del är av "särskild" belydelse för enhetensforskning. För egen del vill jag anföra följande. UHÄ: s uppdrag att redovisa de koslnader som ärförknippade med externt finansierad forskning har ännu inle redovisats. Det hardärför inle varil möjligt atl ta slällning lill det av UHÄ framlagda förslagetom en annan beräkningsgrund för kostnadsersättning till högskolan för viss externtfinansierad forskning. Pä grund härav anserjag atl ett förvallningspålägg på bör fä lillämpas även under /85. Del ankommer på regeringenall beslämma i denna fråga. 1983/84:107 Bilaga 5 30 proposition om forskning m. m. diskuleradesolika former av särskild organisation för forskningssamverkan. a. viklen av all högskolan i möjligaste mån, utan alt avvikafrån grundläggande principer för dess verksamhel, anpassar sitt arbete i frågaom forskningssamverkan till de berättigade krav som kan slällas från bl.a.näringslivet. Denförfallningsmässiga regleringen av högskolan medger redan nu en belydandevariation av formerna för forskningssamverkan. Det bör vara möjligt att inomramen för högskoleförordningens bestämmelser tillgodose de flesla berättigadekrav som kan förknippas med en sådan verksamhet. En särorganisalion i form avstiftelse borde, enligt föredraganden, utnyttjas endast om alldeles särskildaförhållanden motiverade del och frågan borde i varje enskill fall prövas avregeringen. Som statsrådet anförde i inledningen tilldenna proposition är tiden nu mogen för atl på ell samlat säll utvärdera desamverkansformer som har byggls upp. lekniska högskola (CTH) har i särskild skrivelseframhållit att speciella insatser krävs såväl vad gäller marknadsföring avhögskolans kompetens som vad gäller projektledning och ansvarstagande förfullgörande av uppdrag för externa finansiärer. Svårigheter föreligger atlåstadkomma della inom högskolans normala organisation. CTH anhåller därför atlregeringen inrättar en stiftelse för teknisk och induslriell ulveckling benämndChalmers Induslriteknik. Jag delar uppfattningen all denna verksamhet börbedrivas i form av en stiftelse. Vikligl är all frågan om former för insyn iverksamhelen får en lillfredsslällande lösning. Jag avser att ålerkomma lillregeringen härvidlag. framlade en arbetsgrupp inom regeringskanslieten rapport angående högskoleanställdas bisysslor, i vilken redovisades gällandebestämmelser om bisysslor i lagen (1976:600) om offenllig anställning och ikollektivavtal saml gruppens synpunkter på dessa bestämmelsers tillämpning påhögskoleområdet. Höslen 1983 uppdrogs ät regeringsrådet attföreslå nya regler om rätt för högskoleanställda att ulöva bisysslor. Somstatsrådet berört inledningsvis har Mueller i december 1983redovisat sitt uppdrag i en promemoria, vilken är föremål förremissbehandling. Regeringen uppdrog åt UHÄ att, med beaklande avvad som sades proposition om forskning m. m. vad gällerforskningsinformation inom högskolan, samordna en systematisk ulvecklings- ochförsöksverksamhel avseende dels högskolans kontaklorganisation, dels orga- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 31 nisation och former för spridande av informalion omforskning och forskningsresultat. UHÄ harredovisal sina åtgärder med anledning av uppdraget varvid UHÄ har koncentreratsig på försöksverksamhel avseende högskolans kontaklorganisation. Ulvecklings-och försöksverksamhel beträffande högskolans organisation och former för spridandeav information om forskning och forskningsresultat har i första hand bedrivitsinom den av FRN och UHÄ lillsalta nyltjarinformationsutredningen. Resullalen avdenna verksamhel har redovisats i utredningens slutbetänkande (FRN-rap-port1983:9). Statsrådet kommer senare alt ta upp FRN: s och UHÄ: sgemensamma bedömningar med anledning av utredningens förslag och avgivnaremissyttranden. UHÄkonslalerar att högskolans organisation för planering och initiering avuppdragsverksamhel visar upp en stor variation i fråga om organisationsformer,arbelsformer och inriktning. Den kartläggning UHÄ gjort avkontaklorganisationen vid högskoleenheter med fasta forskningsresurser visaratt kontaktsekretariaten - där sädana finns - visserligen har en central rollmen att del i övrigl finns en mångfald organisationsformer och arbetssätt.Andra arbetsenheter som är involverade i koniaklarbelet är bl.a.informationssekretariat, kurssekretarial, energisekrelerare och - i vissa fall- bibliotek. UHÄ ger en redovisning av totalt 48 särorganisalioner förforskningssamverkan. Enligl UHÄ: s uppfallning är del nödvändigt med enbelydande lokal anpassning till förutsättningar och problem när det gällerkontakt-organisationens utformning och arbetssätt. Enhetliga lösningar överlandet kan och bör därför inte eflerslrävas. Däremot är del nödvändigt, anserUHÄ, all högskoleenheterna - såsom bl.a. nylljarinformalionsulredning-enförordai - ser över de samlade instrumenlen för kontaktverksamhet ochuppdragsarbele i syfle att skapa enkla och enhetliga kontaktvägar för företag,kommuner och organisationer. I den kartläggning som UHÄ gjorl av kontaklorganisationenoch dess arbelsformer har UHÄ sorterat fram ett anlal vikliga utvecklingsbehovoch problemområden. UHÄ finner atl kontaktorganisationen i slorl sell fungerarbra men att det återstår vikliga problem all lösa för all ge organisationenstörre kapacitet och effektivare arbelsformer. Kontaktsekretariaten sysslar huvudsakligen medförmedling av externa forskningsuppdrag till forskare inom högskolan. Dessulomverkar sekretariaten för alt forskningsresultat och uppfinningar genereradeinom högskolan förs ul och nyttiggörs. Kontaktsekretariaten svarar även genomgåendeför verksamheten med kontaktforskare. STU finansierar ett antal tjänster knutnatill de tekniska och naturvetenskapliga ämnesområdena med speciell inriklningoch forskningssamverkan med små och medelslora företag. Konlaktsekretarialfinns f. n. vid flerlalel universilel och högskolor med fasl forskningsorganisalion.Inom ramen för UHÄ:s och Prop.1983/84:107 Bilaga 5 32 STU:s försöksverksamhel finns dessutomkontaklsekrelerarfunktioner vid och högskolan iSundsvall/. Vid flera av de mindre högskoleenheterna ärkonlaktfunktioner under uppbyggnad på lokall inilialiv. För uppdraget att pröva och utveckla nya arbelsformer harsärskilda medel ställts lill UHÄ:s förfogande, /83 500000 kr.och /. Även STU har givit finansiellt stöd lillvissa utvecklingsprojekt. De medel som anvisats för ändamålel har bl.a. använtstill stöd för ett tiotal störte projekt avseende nya former för kontaktermellan högskolan och det omgivande samhället. UHÄ redogör för de olikaprojekten, varav flertalet forlfarande pägår. En preliminär sammanställningvisar genomgående positiva resultat. UHÄ anger några av verksamhetens viktigare problemområdensom måste bearbetas under de närmasle åren, såsom lokal forskningssamverkan,kapacilelshöjning, särorganisalioner, forskningskompetens m. m. Sammanfattningsvis framhåller UHÄ all del är vikligl ochnödvändigt atl försöksverksamheten och arbetet med atl utveckla högskolansorganisation för forskningssamverkan fortsätter, inte minsl mot bakgrund avframväxande kontaktorganisationer. En fortsatt systematisk utvärdering ochuppföljning av kontaktverksamheten är enligt UHÄ: s mening nödvändig för atlsäkerställa en långsiktig utbyggnad och successiv breddning av högskolansforskningssamverkan. För egen del villjag anföra följande. En välutvecklad organisation för högskolans konlakter meddet omgivande samhället är angelägen. Jag delar UHÄ: s uppfattning att del börfinnas olika lösningar för konlaklorganisalionens utformning. Del är viktigtoch nödvändigt att arbelel med all utveckla sådana kontaktformer fortsätter.Jag kommer alt vid min anmälan av anslaget Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål beräkna medel för detta ändamål. I det följande kommer jag atl närmare ta upp frågor om bl.a. kontaklorganisationen vid mindre högskoleenheter.