prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — I sådanl fall skall,enligt andra stycket och 10 § andra stycket lagen om aktiesparfonder, ifondbolagets styrelse finnas minst en företrädare för andelsägarna i varjefond. Av8 § fjärde stycket aktiefond slagen följer bl.a. alt en person som är anställdi ett bankaktiebolag inte får vara fondandelsägarrepresentant i styrelsen förett fondbolag som anlitar banken som förvaringsbank för aktiefond. Tredjestycket innehåller ett undantag från detta förbud såvitt gällerföretagsanknulna kapitalsparfonder. 22 §Minst av en företagsanknuten kapitalsparfonds-värde skallplaceras i sådana värdepapper som avses i 15 § och som har utfärdats av detaktiebolag i vilkel de som tillskjuter kapilal till fonden är anställda eller om bolaget ingår som moderbolag i en koncern i vars dotterbolag de äranställda. 22 § aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om enaktiefonds innehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknutenkapilalsparfond. Avfondens beteckning skall framgå vilket förelag den är anknuten till. Dennaparagraf innehåller placeringsreglerna för företagsanknutna kapitalsparfonder.Jämfört med de nuvarande företagsanknulna aktiesparfonderna innebär förslageten väsentligt ökad frihet i fråga om de förelagsanknutna kapitalsparfondernaatl placera i andra värdepapper än sådana som getts ul av det egna förelaget(den egna koncernens moderbolag). Det enda krav som ställs upp är att av fondförmögenheten skall placeras i värdepapper utgivna av det egnaförelaget (moderbolaget). Vid fiUämpning av begränsningsregeln skall hänsyn tastill de kursvärden som gäller när aktier förvärvas eller avyttras. Har värdetav aktierna i det egna företagel gäll ner av fondens värde, åliggerdel fondbolaget att förvärva ytterligare i del egna förelaget så snart det kanske på ett för fonden ekonomiskt försvarbart sätt. Förföretagsanknutna kapitalsparfonder gäller, liksom för kapitalsparfonder iallmänhet, alt fondförmögenheten kan placeras till högst i statspapper. 1983/84:30 63 Enligt22 § aktiefondslagen får i en aktiefond inte ingå av röstvärdet församtliga aktier i ett och samma aktiebolag. Enligt andra stycket gäller dennabegränsningsregel inte de företagsanknutna kapitalsparfonderna. 23§ Bestämmelsen i 4 § andra stycket akliefondslagen (1974:931) gäller intefondbolag som förvaltar en företagsanknuten kapilalsparfond. Bankinspekfionenfar efter ansökan medge att fondbolaget inte avger kvartalsredogörelse förfonden. Bankinspektionenfår avstå från all för fondbolaget förordna revisor som avses i 46 § tredjestycket akliefondslagen. Enligt4 § andra stycket aktiefondslagen skall det i ett fondbolags bolagsordning tasin utlänningsförbehåll enligt 4 § lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m. m. I paragrafen görs undanlag från denna bestämmelse förföretagsanknulna kapitalsparfonder. Detta överensstämmer med vad som gällerför företagsanknutna aktiesparfonder. Skälen till all undantag gjordes fördessa fonder var bl. a. följande. Ett utlänningsförbehåll innebär i principatt endast en mindre del av akrierna i bolaget -motsvarande mindre än 1/5 avröstetalet för samtliga aktier i bolaget - får förvärvas av utländskarättssubjekt. Med utländskt rättssubjekt jämställs i detta sammanhang bl.a.svenska aktiebolag vars bolagsordning inte innehåller en utlänningsklausul.Sådan klausul saknas emellertid i bolagsordningen för åtskiUiga av de störresvenska börsnoterade företag som kan vara intresserade av alt bilda eltfondbolag. Dessa företag skulle således kunna förvärva endast en mindre del avaktierna i fondbolaget. Eftersom många av de här nämnda företagen sannolikt kanha intresse av att helt äga de nybildade fondbolagen har del ansetts motiveratatl göra undantag från den här redovisade bestämmelsen i aktiefondslagen. Ilikhet med vad som gäller för de företagsanknutna akfiesparfonderna kan bankinspektionenavstå från atl förordna särskild revisor för att medverka i granskning avfondbolag som förvallar en företagsanknuten kapilalsparfond. Föraktiefond och aktiesparfond skall fondbolaget senast efter utgången avvatje kalenderkvartal avge kvartalsredogörelse för fond som bolaget förvaltar.Bankinspektionen får enligt 12 § lagen om aktiesparfonder medge undanlag fördenna redovisningsskyldighet i fråga om förelagsanknutna aktiesparfonder.Intresset av att andelsägarna ges utförlig information om förvaltningen av enföretagsanknuten kapilalsparfond är emeUertid större genom att dessa fondersplaceringsområde vidgas. Möjligheten att efterge kravet pä kvartalsredovisninghar likväl fått stå kvar. Den bör dock i huvudsak endast medges för de fonderdär placeringarna även i fortsätlningen helt koncentrerar sina placeringar tilldel egna företagel. Prop.1983/84:30 64 24§ får meddela de föreskrifter som behövs för administrationoch kontroll av allemarssparandet. Iavsnitt 3.5.1. har frågan om administration och kontroll av allemanssparandetbehandlats. Där föreslås att skall ha de övergripandeansvaret för de administrativa rutiner och kontrollåtgärder som behövs. utfärdas måste självfallet samråda med de bankersom skall förmedla allemanssparandet. Dennalag träder i kraft den och gäller även i fråga omåtgärder som behövs för alt lagen i sin helhet skall kunna tillämpas från ochmed . Övergångsbestämmelsernahar utformats så alt förberedande åtgärder för kapitalsparfondernas verksamhetskall kunna genomföras redan i början av är 1984. Fondbolag kan bildas ochregistreras. Styrelseledamöter kan utses av regeringen och av fondbolagetsbolagsstämma. Vidare kan bankinspektionen pröva frågan om tillstånd förfondbolagen atl utöva fondverksamhel. Fondbestämmelser kan fastställas ochdispenser kan meddelas. 5.2Förslaget till lag om skattelättnader för allemanssparandet Skattelättnaderenligt denna lag medges för sparande enligt lagen (1983:000) omallemanssparande. Räntanpå sparmedlen samt bonusräntan enligt 5 § lagen (1983:000) om allemanssparandeutgör inte skattepliktig inkomst vid taxering enligt kommunalskattelagen(1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Ränta och utdelningsom tillfaller en kapilalsparfond utgör inle heller skattepliktig inkomst. Realisationsvinstpå andel i kapilalsparfond ulgör inte skattepliktig inkomst. Avdrag får ejgöras för realisationsförlust på sådan andel. Avkastningeni form av ränta på sparmedel på rikssparkonto är skattefri. Vad gällerstorleken på den skattefria avkastningen finns del ingen annan begränsning änden som följer av att netloinsätlningarna på rikssparkontot inte får överstiga30000 kr. Skattefrihetgäller också för den bonusränta som utgår på sparande på rikssparkonlo ochkapilalsparfond och, i vissa fall, för sparande som inleds . Räntaoch utdelning som tillfaller en kapilalsparfond utgör inte skattepliktiginkomst för fonden. Detla överensstämmer med vad som gäller för de nuvarandeaktiesparfonderna de sparade medlen är bundna i fonden. Inleheller spararens realisationsvinst vid inlösen av andel i kapitalspar- 1983/84:30 65 fondutgör skattepliktig inkomst. Å andra sidan får avdrag inle göras förrealisationsförlust vid inlösen av sådan andel. Samfliga skattelältnadergäller inkomstskatt. Tillgångarna på riksgäldskonto och andelarnas värde i kapilalsparfondskall på vanligt sätt redovisas i förmögenhetsdeklarationen. Förrealisationsvinst i kapilalsparfond föreslås inga särskilda skattelättnader.För dessa fonder kommer därför att gälla samma regler som för en aktiefond.Alltså blir fonden skaltskyldig för realisationsvinst på aktier som fondeninnehaft än . Vid längre innehav är realisationsvinstenfri från skall. Dennalag träder i kraft och tillämpas på insättningar som har skettefter ikraftträdandet. Genomlagen upphävs lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Dengamla lagen gäller fortfarande i fråga om sparande som har skett före den 1april 1984. Denlag som gäller om skattelältnader för vissa sparformer (sparande påskallesparkonlo och skaltefondkonto) upphävs. Den gamla lagen skall dockfortfarande gälla insättningar som har skett i dessa sparfonder före den 1april 1984. Alltså erhåller spararen skattereduktion vid taxering försitt sparande . Likaså gäller den femåriga bindningsliden ochbestämmelserna om avdrag vid förfida uttag. Ränta och utdelning påsparskattekonto och i aktiesparfonder är skattefri . Somredovisas i avsnitt 5.4 föreslås särskilda beslämmelser gälla för den somdeltagit i skattesparandet under en del av men som enligt nu gällandebestämmelser inte skulle erhålla skattelättnader för detta sparandetaxeringsåret 1984.1 samma avsnitt föreslås också särskilda bestämmelser försparande enligt den gamla lagen . 5.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder 2 §Aktiesparfond förvaltas av fondbolag som bildas särskilt för detta ändamål. Styrelsenför fondbolaget skall beslå av minst sju ledamöter. Av dessa skall flertaletoch bland dem ordföranden väljas av en fondandelsägarstämma, som skall hållasårligen. Av de övriga ledamöterna utses två av regeringen och minst en avbolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämma valda ledamöternaskall stämman välja suppleanter. Fondandelsägarstämmansval av ledamöier och suppleanter i fondbolagets styrelse skall beredas av envalberedning, utsedd av en fondandelsägarstämma. Ibeslut om rösträtt för aktier i fonden dellar endasl de ledamöter ifondbolagels styrelse som har utsetts av fondandelsägarstämman. 5 1983/84. Prop.1983/84:30 66 Genomde föreslagna ändringarna kommer samma regler att gälla för aktiesparfondernasom för kapitalsparfonderna i de frågor som redovisats ovan. 3§ TUl aktiesparfond fär endasl förvärvas a) värdepapperenligt 19 § akliefondslagen (1974:931) vilka är 1. aktier i svenskt aktiebolag, 2. sådana konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats avsvenskt aktiebolag, b) obligationeroch andra skuldförbindelser, utfärdade av staten. Utan hinder av 21 § andra slyckel aktiefondslagen får fondbolaget till fondenmot vederlag förvärva värdepapper enligt första stycket b) i sådan omfattningatt värdet av de värdepapper som där avses genom förvärvet kommer alt uppgåtill av fondens värde. Bankinspektionenfår medge att det i 19 § sista stycket aktiefondslagen angivna procenttaletöverskrids. Innebördenav den i paragrafen föreslagna ändringen är alt aktiesparfondernas liksomkapitalsparfondernas medel kan till högst placeras i statspapper. Härhänvisas till vad som anförts under 15 § i avsnitt 5.1. Medhänsyn till att aktiesparfonderna inte tillförs något nytt kapital från andelsägarnaefter lSi84 har bestämmelsen om placeringsinriktning pånyemitterade aktier och konvertibla skuldebrev i nuvarande tredje stycketansetts kunna ulgå. 10§ Förvaltar ett fondbolag uteslutande en eller flera företagsanknutna akfiesparfonder,gäller i stället för 2 § andra stycket atl styrelsen för fondbolaget skallbeslå av minst fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordföranden skallväljas av fondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman ifondbolaget. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de avfondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. förvaltar flera iiktiesparfonder, skall för varje företagsanknutenfond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot, som valts avfondandelsägarstämman i denna fond. Utanhinder av 8 § fjärde stycket första meningen aktiefondslagen (1974:931) fårtill styrelseledamöter i fondbolag, som förvaltar en företagsanknutenaktiesparfond för anställda hos elt bankaktiebolag utses anslällda ibankbolaget. Deändringar som föreslås i fråga om styrelsens sammansättning i fondbolag somförvaltar företagsanknutna aktiesparfonder överensstämmer med vad somföreslagits i fråga om de fondbolag som förvaltar företagsanknulna kapitalsparfonder.Här hänvisas till vad som anförts under 21 § i avsnitt 5.1. Ocksåför de företagsanknulna aktiesparfonderna innebär förslaget atl endastandelsägarrepresentanlerna i fondbolagets styrelse dellar i beslul röranderösträtt för fondens aktier. 1983/84:30 67 11§ I en företagsanknuten aktiesparfond skall av fondensvärde placeras i sådana värdepapper som avses i 3 § första stycket a) och somhar utfärdats av det aktiebolag, i vilkel de som tillskjuter kapilal tiU fondenär anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i en koncern - i varsdotterbolag de är anslällda. 22 § aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om enaktiefonds innehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknutenaktiesparfond. Avfondens beteckning skall framgå vilkel företag den är anknuten till. Denföreslagna ändringen innebär all de företagsanknutna aktiesparfonderna gessamma möjlighel till riskspridning som gäller för de företagsanknutna kapitalsparfonderna.AUtså begränsas kravet på placeringar i det egna företaget till att gälla minst25% av fondförmögenheten. Den föreslagna andningen innebär att del också förde förelagsanknutna aktiesparfonderna öppnas möjlighet atl placera avfondförmögenheten i statspapper. Enaktiefonds möjligheter att inneha aktier i samma bolag begränsas bl.a. av 22 §akfiefondslagen, där det föreskrivs att i en fond inte får ingå avröstvärdet för samtliga akfier i ett och samma bolag. Föreskriften är f n.tillämplig också i fråga om företagsanknutna aktiesparfonder. I likhet med vadsom föreslås beträffande de företagsanknutna kapitalsparfonderna föreslås altdenna begränsning inte längre skall gälla för de förelagsanknutnaaktiesparfonderna. Dennalag träder i kraft . Enstyrelse i fondbolag, vilken valts före lagens ikraftträdande kvarstår utanhinder av 2 § andra stycket och 10 § första stycket valet avser.Bestämmelsen i 2 § tredje och fjärde styckena tiUämpas inte förrän styrelseenligt denna lag första gången har valls. Avövergångsbestämmelserna följer atl den styrelse som sitter vid månadsskiftetmars/kan vara kvar mandatperioden ut. Först därefter kommer alltsåde nya reglerna angående styrelsens sammansättning all tillämpas i fråga omfondbolag som förvaltar aktiesparfonder. Det har också ansetts lämpligt alttillämpa de nya reglerna angående förfarandel vid beslut om rösträtt förinnehavda aktier först då den nya styrelsen har tillträtt. Liksom i fråga omkapitalsparfonderna kan val av fondandelsägar-representanter första gången skeutan att valet beretts av en valberedning. 5.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer Enligtvad som fidigare framgått (avsnUt 5.2) föreslås lagen om skattelättnader förvissa sparformer bli upphävd genom lagen om skattelättnader Prop.1983/84:30 68 förallemanssparande när denna träder i kraft . Den gamla tagenskatt dock fortfarande gälla i fråga om sparande som sker före den 1 april1984. För sådanl sparande skall alltså skallelättnader fortfarande åtnjutasenligt den gamla lagen. I frågaom det sparande som sker enligt den gamla lagen och en del av sparande enligt samma lag, föreslås dessutom följande ändringar i den gamla lagen. II §första stycket görs ett tillägg om alt skattelättnader enligt den gamla lagen inte skall medges för sparande som sker efter utgången av . 12 § första stycket, enligt vilket spararen får sparskattereduktion underförutsättning att han gjort insättningar under minst sex av inkomståretsmånader, inskjuts dels en bestämmelse om atl sparskattereduktion medges försparande , även om insättningar gjorts under ett mindre antalmånader, dels en bestämmelse om atl sparskattereduktion inte åtnjuts försparande . Omnågon börjat spara , men inte hunnit kvalificera sigför sparskattereduktion genom sex månadsinsättningar det året, har han enligt 2§ andra stycket kunnal utnyttja dessa insättningar för erhållande avsparskattereduktion på en gång för dessa och nästa års insättningar. Enförutsättning för detta har varit att han gjort minst sex månadsinsältningaråret efter del han började spara. För all inte den i första stycket föreslagnaregeln rörande sparande skall berättiga någon som börjat sparaunder 1982 till sparskattereduktion utan atl nämnda förutsättningar haruppfyllts, har en bestämmelse som hindrar detta införts i andra stycket. Isarnma stycke har också tillagts att bestämmelserna i detta inte skalltillämpas i fråga om sparande som påbörjas . Deskattelättnader som medges för sparande enligt den gamla lagen under förstakvartalet medges som skattelättnaderna för sparande under1983. I enlighet härmed föreskrivs i ett nytt andra stycket i i # atl räntan påsparmedel som satts in på lönsparkonto inte utgör skattepliktiginkomst under det året eller de närmast följande fyra åren. Vidare föreskrivsföljande i ett fillägg till andra stycket i 4 §, som behandlarreatisattionsvijistberäkning i fråga om fondandelar, när det gäller andelar somförvärvats . Avyttras en andel före utgången av 1988 utgör en realisationsvinst,som uppkommer vid avyttringen, inte skattepliktig inkomst. Ej heller medgesavdrag för realisationsförlust som uppkommer vid en sådan avyttring. Avyttrasen andel efler utgången av 1988 får, efler den skattskyldiges val,anskaffningskostnaden beräknas antingen till andelens m,irknadsvärde vidutgången av 1988 eller till värdet vid utgången av , ökal medavkastningen t. o. m. 1 det första fallet anses andelen anskaffad vidutgången av 1988 och i del andra fallet vid utgången av . Sistnämndaregler överensstämmer i princip med vad som gäller vid avyttring av andelar somförvärvats före ,1984. Prop.1983/84:30 69 Omnågon gör uttag från skallesparkonlo etter töser in andelar i aktiesparfondföre utgången av det femte året "för vitkel sparskattereduktionkommer i fråga", skatt enligt 5 § visst avdrag göras. Att den som deltar iskattesparandel under första kvartatet 1984 inle skalt vidkännas sådant avdragföljer redan av 5 §. Någon sparskattereduktion kommer ju inle i fråga förinsättningar under 1984.15 § behöver alltså ingen ändring göras. I6 § föreskrivs atl skaltskyldig som vilt åtnjuta sparskattereduktion skatt tittdeklarationen foga elt intyg rörande sina insättningar m. m. Intyget har formav ett med hjälp av ADB framställt sparbevis. De som enligt det tillägg somförestås i 2 § första stycket får sparskattereduktion för sparande under 1983kan av tekniska skäl enligt uppgift inte få sådanl sparbevis. Som intyg bör idessa falt godtas kontoutdrag etter liknande handling som banken ellerfondbolaget utfärdar. Ändringari lagen om skattelättnader för vissa sparformer avses träda i kraft den 1januari 1984 och fillämpas första gången vid taxering. Jaghemställer att lagrådels yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om allemanssparande, 2. lag om skattelättnader förallemanssparande, 3. lag om ändring i lagen(1978:428) om aktiesparfonder, 4. lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemslällan. 1983/84:30 71 Sammanfattning av expertgruppens betänkande (Ds Fi1983:15) Allemanssparandet Regeringentillsatte en expertgmpp med uppgift atl utreda vissafrågor rörande stimulanser av hushållens sparande. Denallmänna bakgrunden är att sparandet i den svenska ekonomin är för lågt ochmåste höjas väsentligt, om det skall vara möjligt att häva de ekonomiskaobalanserna. a. är det viktigt att öka hushällens sparande, som f. n. ärmycket lågt både historiskt sett och vid en internationell jämförelse. Utredningsuppdragethar gått ut på alt söka finna metoder att stimulera hushållens sparande iformer som underlättar finansieringen av statens budgetunderskott och främjarnäringslivets försörjning med riskvilligt kapital. Finansieringenav det stora statliga budgelunderskollel riskerar att skapa allvariiga problemantingen genom aU driva upp räntorna - vilket skulle hämma näringslivetsinvesleringar - ellergenom att ytteriigare öka likviditeten i ekonomin -vilket skulle kunna leda till ökad inflation och valutautflöde. Av dennaanledning är det angeläget all hushållen i ökad utsträckning får medverka tillalt direkt finansiera statsupplåningen. Vidare kräver den nödvändigaexpansionen av den konkurrensutsalta sektorn i svenskt näringsliv bl.a. ettbetydande utbud av riskvilligt kapital. Åven i detta avseende är det önskvärtatt hushållen kan medverka. Härigenom skapas också möjligheter att i någon månmotverka makt- och ägarkoncenlra-tionen i näringslivet. Enrad frågor som berör hushållssparandets villkor har inle ingått iutredningsuppdraget. Del gäller bl.a. förslag alt höja det s.k. sparavdraget,ändra utformningen av vinslsparsystemel och allmänna önskemål att särskiltstimulera vissa sparformer eller vissa gruppers sparande, t.ex.bosladssparande, försäkringssparande, kooperativt sparande och ungdomarssparande. Det har inte heller legat inom utredningsuppdraget att diskuterautformningen av skattesystemet, t. ex. vad gäller kapitalbeskattningen, ellerförändringar i riktning mot en utgiflsskalle- eller realbeskatl-ningsmodelf.Sädana frågor bör enligt vår mening övervägas i annat sammanhang. Utredningsuppdragethar huvudsakligen gällt att utifrån den kritik som har riktats mot detnuvarande skaltesparandet antingen föreslå tillräckligt omfattande förändringarav detta sparsystem eller också atl föreslå nya sparformer som fär ersättaskaltesparandet. De regler som föreslås skatt enligt direktiven träda i kraftfr. o. m. den . Kritikenmot skaltesparandet har bl.a. gällt de höga statsfinansiella 1983/84:30 72 kostnaderna, den fördelningspoliliska utformningen, dehårda bindningsreglerna som torde ha avskräckt stora grupper med måttligainkomsler frän att delta samt den s, k, utträdesproblematiken, dvs, möjlighetenatl efter bindningsperioden lyfta medel och göra nya insättningar med dessamedel som berättigar till ytteriigare förmiiner. Kritik har också riktats mera specifikt mot olika inslag iaktiefondsparandet. Man har därvid pekat på spararnas brislande möjlighetertill insyn och inflytande i aktiesparfonderna, deras alltför begränsademöjligheter att byta fond och fondernas starka anknytning till bankerna. Det harvidare anförts all de nuvarande placeringsreglerna tenderar att i vissa fallframtvinga mindre lämpliga placeringar och kan medföra en mekanisk press uppåtpå aktiekurserna. Krav på det nya sparsystemet I våra överväganden har vi kommit fram till att följandekrav bör ställas på del framlida sparsystemet. stimulerahushållens sparande i sådana former som dels underlättar finansieringen av delstatliga budgetunderskottet och dels tillför näringslivet riskkapital, främja ettlångsiktigt och regelbundet sparande, stimulera nyagrupper att spara, vad gällerakliesparande, främja ell spritt ägande, motverka makt- och ägarkoncentrationoch öka spararnas insyn och inflytande, vara enkelt ochlättförståeligt för spararna, möjliggöra enpositiv real avkastning efter skatt på de sparade medlen, vara förbundetmed begränsade statsfinansiella kostnader, vara enkelt attadministrera och kontrollera. Vi har bedömt atl dessa krav ej skulle uppfyllas vid merabegränsade förändringar av skattesparsystemel. Därför föreslår vi attsparstimulanserna skall knytas tiU ett nytt sparsystem som ersätterskattesparandet. Vi föreslår alt ett nytt sparsystem införs med följandeallmänna kännetecken: Sparsystemetskall kallas allemanssparandet. Sparsystemet äröppet för alla fysiska personer fr.o. m. del år de fyller . Avkastningen pämedel som står inne i sparsystemet är befriad frän inkomstskatt. Någontidsbegränsning för denna förmån finns ej. Sparslimulanserutgår dels till sparande på rikssparkonlon i bank, där medlen slussas vidaretill riks:2äldskontoret, dels till aktiesparande i kapitalsparfonder. Insättningarnaper månad kan vara lägst . Prop.1983/84:30 > 73 krav på visst minsta antal insättningar ställsinle. Totalt tillåtna nettoinsättningar (insättningar minus uttag) maximerastill . Avkastningen ackumuleras pä respektive konton. En skattefristartpremie om . som bekostas av staten skall utgå till alla som går in isparsystemet 1984 och vilkas nettoinsättningar uppgår till . För ungdomar mellan ulgår slartpremien medmotsvarande villkor även för sparande som igångsatts .