prop · G70389 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill också särskilt framhålla betydelsen av all verksledningenfår tillgång till den kvalificerade rådgivning som kan ges från tjänstemänneninom verkskansliel, bl.a. i juridiska frågor, informationsfrågor och frågor somgäller analys och planering av polisverksamheten. Åven den föreslagnaavdelnings- och byråindelningen svarar enligl min mening väl mot de nya ellerförändrade uppgifter som får genom reformen. På en punkl vill jag dock frångå polisberedningensförslag. Jag anser all dalafrägorna kommer alt ha en sådanomfattning och vikl all de organisatoriskt bör handläggas på samma nivå somövriga frågor inom . Dataenheten bör därför ges ställning somen byrå. Jag beräknar alt antalet tjänster vid styrelsen den 1 juli1984 skall vara omkring 500. Till detta anlal skall läggas elt varierande antalpolislärare och extra lärare vid . Jag bedömer att det antaletkommer alt vara omkring 40 under nästa budgetär. Styrelsen kommer den I juli1984 således alt ha omkring 540 tjänster. skall jämföras med deberäkningar av antalet anställda som gjordes av polisutredning i maj1978. Antalet tjänster vid styrelsen angavs då till 718. Jag vill dock framhålla atl styrelsens organisation ochpersonalstyrka även naturligtvis fortlöpande måste anpassas lill deförändring- 1983/84:89 47 ar som kommer alt ske i olika hänseenden. Det kan däri'örantas all, som jag har varit inne på, styrelsens personal kan kommaatt minska ytteriigare, framför allt inom området för regislerverksamhelen. 2.5.1 Utbildningsfrågornas handläggning inom riksptdisstyrelsen Den nuvarande centrala utbildningen inom polisväsendet äri huvudsak av fyra olika slag; grundutbildning, reguljär vidareutbildning, polischefsul-bildningsamt funktionsinriklade specialkurser och konferenser. Utbildningen bedrivsvid i (grundutbildning, delar av den reguljäravidareutbildningen och vissa funktionsinriklade kurser) och i (reguljärvidareutbildning, polischefsutbildning och vissa funktions-inriktade kurser),vid polishundsektionen i (hundföraruibildning) samt vidtrafikutbildningssektionen i (trafikutbildning). Enligt instruktionen för skallstyrelsen bedriva teoretisk och praktisk polisutbildning vid . Slyrelsenhar i instruktionen getts befogenheter atl meddela närmare bestämmelser omundervisningens innehåll och omfaltning. Styrelsen skall tillse alt undervisningenbedrivs på ett ändamålsenligt sätt, bestämma läroböcker ochundervisningsmateriel, verka för atl lämpliga läroböcker utarbetas, faställafordringar för inträde i skolan och pröva inträdesansökningar. Slyrelsen skall ocksäleda och övervaka den övriga utbildningsverksamheten inom polisväsendet. Utbildningfrågorna handläggs inom vid ulbildningsbyrån.Byrån hör f.n. lill avdelning B tillsammans med tekniska byrån.Utbildningsbyrån är indelad i en utbildningssektion vid ochde utbildningsenheter som har nämnts ovan. Utbildningssektionen fungerar som ett stabsorgan inom byrån.Sektionen svarar för planering, pedagogisk utveckling, viss läromedelsproduktionoch administration saml arbetar ut utbildningsuppdrag för byråns övrigaenheter. Sektionen svarar vidare för planering och samordning av den regionalaoch den lokala utbildningen, för genomförandet av viss cenlral ulbildning samtför planering och genomförande av den interna utbildningen vid styrelsen. polisutredning berörde endasl i korthetorganisationsfrågorna på utbildningsområdet. Utredningen ansåg emellertid atlden nuvarande utbildningsorganisationen borde ses över. Vidorganisationsundersökningen borde man utgå från att polisskolorna i Ulriksdaloch skulle fä en organisation med endast en skolledning. Några organisationsförslag för utbildningsverksamhetenlämnades inle i 1980/principproposilion. I en delrapport från en arbelsgrupp inomrikspolisstyrelsen (den s.k. RPSÖ-gruppen) föreslogs däremot i november 1981att samtliga utbild- Prop.1983/84:89 48 frågor skulle samlas inom en polishögskola. Polishögskolanföreslogs organisatoriskt bli frislående från avdelnings- och byråindelningenvid . Arbelsgruppen framhöll all verksamheten i praktiken var avså självständig karaktär alt det framstod som en föga ändamålsenligkonstruktion alt inordna skolenheten under en byrå. Enheten borde i stället fåen mera självständig organisatorisk slällning. Åven enhetens storiek angavs sometl skäl för en sådan förändring. En annan arbetsgrupp som tillsattes av ,den s.k. RPS/UHÅ-gruppen, lade fram en rad förslag på utbildningsområdet,bl.a. i fråga om utbildningsorganisationen. RPS/UHÅ-gruppen redovisade bl.a.erfarenheterna av den nuvarande organisationen saml vissa övergripande krav somman, enligl gruppens mening, borde ställa pä organisalionen av den framlidautbildningen. Av sina resonemang drog gruppen flera slutsatser. För del förstaborde utbildningsfrågorna samlas inom en organisatorisk enhet. För det andraborde benämningen utbildningsbyrån ändras till för atl bättremarkera organisationens samlade uppgifter. Slutligen föreslogs allpolishögskolan skulle vara direkt underställd verksledningen. RPS/UHÅ-gruppenhänvisade bl.a. till sambandet mellan operativ verksamhet, administration och ulbildningoch menade att ledningsmässigt borde befinna sig i nivå med denoperativa och administrativa verksamheten inom . Polisberedningens förslag innebär atl all cenlral ulbildningsamlas i en gemensam organisation, . Beredningen har emellertid, lillskillnad från RPS/UHÅ-gruppen, stannat för alt skolan bör ges en organisatoriskslällning som en byrå och alt skolan tillsammans med ekonomi-ochpersonalbyråerna bör ingå i avdelning C vid styrelsen. För upplysning kan jag vidare nämna altpolishögskolan enligl beredningens förslag som chef bör ha en rektor och attskolan i övrigt skall bestå av två organisatoriska enheier. En av enheternaskall ansvara för planering och utveckling av utbildningsverksamheten. Denandra enheten skall ansvara för den löpande utbildningsverksamheten. Endast ett fåtal remissinstanser har uttryckligenkommenterat polisberedningens förslag i denna del. Rikspolisstyrelsentillstyrker förslaget under del atl anser attpolishögskolan bör ges ställning som en avdelning inom rikspolisstyrelsen.Polisförbundet åberopar /UHÅ-gruppens skäl för sin inställning. Jag kan för egen del ansluta mig till beredningensförslag. Det är enligt min uppfattning naturligt och från alla synpunkterlämpligt alt samtliga centrala utbildningsfrågor förs lill en organisatoriskenhet med benämningen . Det är vidare givet atl det finns ettbehov av elt nära samarbete mellan och andra enheter inomrikspolisstyrelsen liksom med verksledningen. I likhet med beredningen anserjag att den 1983/84:89 49 organisationsstruktur för styrelsen som har berörtstidigare inte utgör något hinder för kontakter mellan byråerna på de olikaavdelningarna ulan bör underlätta dessa. Det är också uppenbart atlskolans kontaktbehov bör gälla samtliga byråer och således inle endaslpolisbyråerna. Enligt min uppfattning kommer också de nya uppgifterna föravdelningscheferna att leda till en ökad samordning beiräffande helastyrelsens verksamhet. Med hänsyn härtill och lill alt det saknas skäl atlorganisatoriskt särbehandla utbildningsfrågorna samt lill del samband som finnsmellan dessa och de frågor som i övrigt handläggs inom avdelning C, bör skolanges ställning som en byrå och somjag förut har berört höra till avdelning C.Jag återkommer i andra sammanhang till de frågor som gäller skolans internaorganisation, i den utsträckning som det ankommer på regeringen och interikspolisstyrelsen atl la slällning till dessa frågor. 2.5.2 Lokalisering av de centrala utblldnlngsaktivileterna svarar nu för genomförandet avvissa utbildningsuppdrag, i första hand grundkursen för polismän ochassistentutbildningen. Vidare genomförs ett stort antal centrala funktionsinrikladekurser vid skolan, bl. a. kurser för förare av utryckningsfordon saml förflygplatskontrollanter och passkontrollanter. Bland övriga kurser kan nämnaskurser i polislaklisk ledning, instruktörskurser av olika slag saml huvuddelenav de centrala kurserna för administrativ personal. Sammanlagl ett 100- talpersoner, varav omkring hälften lärare, arbetar vid skolan med utbildning och adminislration. Skolområdetvid har använts för polisulbildning. var områdetförläggning för . Många byggnader har renoverats eller på annatsätt specialutrustats för polisutbildningen. Bl.a. finns enövningspolisstation, kriminaltekniska laboratorier och en speciell lektionssalför utbildning i radiokommunikation. På området finns vidare bl.a. modernagarage, förrådsbyggnader, gymnastiksalar, skjutbanor m.m. Skolområdet ärvidsträckt och ftera byggnader, bl.a. fem f.d. kaserner, slår lomma. PolishögskolanSolna svarar för genomförandet av huvuddelen av den reguljäravidareutbildningen för polismän, dvs. inspektörs- och kommissarieutbildningen.Viss assistentulbildning har varit förlagd till skolan. Vidaregenomförs all reguljär polischefsutbildning vid skolan samt viss funktionsinrikladutbildning, främst s.k. EKO-utbildning. Åven viss utbildning av åklagare ochtullpersonal är föriagd till skolan. Vid skolan finns etl 25-tal tjänster förskolledning, lärare och administrativ personal. Vid irafikutbildningssektioneni sker s.k. funktionsinriklad utbildning av trafikövervakandepolispersonal. Sektionen disponerar moderniserade lokaler i direki anslutningtill P 10 och Arméns motorskola. Man har tillgång till motorskolansövningslokaler och utbildningshjälpmedel samt hyr vissa militära fordon för körutbildning.Sektionen får ocksä 4 1983/84. Prop.1983/84:89 50 använda motorskolans körplaner och terrängbanor. Vidsektionen finns fyra tjänstemän för ledningsuppgifter och administrativaarbetsuppgifter. Polishundsektionen i svarar för den cenlraltanordnade hundutbildningen inom polisväsendet. Bland kurserna kan nämnasgrund- och fortsättningskurser för hundförare, dressyrkurs. befälskurs och instruk-lörskurs.Sektionen medverkar också vid de kurser i fjälldressyr som hålls på andraplatser för hundförare och hundar som ingår i fjällräddnings-organisalionen.Sektionen har också vissa uppgifter på den operativa sidan och malerielsidan, l.ex.i fråga om taktisk användning av hundpatrull, tilldelning av hundar,prövningsordning saml anskaffning och kassation av hundar. Fyra tjänstemän arbetar vid sektionen som harexpeditionslokaler i polishuset i , Utbildningslokaler för sektionens verksamhelfinns vid statens hundskola. I vissa avseenden sker samarbete med hundskolan, l.ex.i fråga om anskaffning av hundar, hundsjukvård och uppställning. Polisberedningen har föreslagil all all cenlral ulbildninginom polisväsendet skall ske vid . Undantag skallgöras endast för viss specialutbildning av bl.a. hundförare, ryttarinstruktöreroch helikopterförare. Förslagel innebär att i dias in ochatl verksamheten i och i ändras till en uppdragsverksamhet.Polisberedningen har som skäl för sill förslag i förslå hand pekat pä derationaliseringsvinster i skilda hänseenden som kan uppnås. Enligt beredningenunderlättas administrationen och utbildningsplaneringen. Del blir också enklareatl samordna de olika ulbildningsakliviterna. Beredningen räknar med alt denårliga besparingen på personalsidan avseende administration uppgår lill CU 2.5milj.kr. Tolalt skulle en koncentration av verksamheten lill medföraårliga besparingar på ca 7 milj.kr. Härifrån skall dock dras koslnaden föruppdragsverksamheten. Pä kostnadssidan tillkommer ocksä vissainvesteringskostnader i . Remissinslanserna är i huvudsak positiva till beredningensprincipiella förslag. Till denna grupp hör bl.a. . Del saknasemellertid inte kritiska synpunkler när det gäller de särskilda frågorna.Länsstyrelsen i och polisstyrelsen i polisdistriktifrågasätter således de rationaliseringsvinster som beredningen har åberopatsom skäl för en ny ordning i . Polisstyrelsen föreslår att sektioneni ges nya uppgifter och atl verksamheten därmed får ett vidgat ochmer bärkraftigt innehåll. Flera av remissinstanserna riktar kritik mot förslaget altlägga ned . , pekar påatt utbildningsverksamheten vid står på en kvalitelsmässigt högnivå och att arbetsmiljön och den pedagogiska miljön i stort i Ulriksdalskulle, eller vart fall kan antas, bli sämre. Man pekar vidare på attSolnaskolan har elt bättre läge i och att en överflyttning avverksamheten kräver relativt stora investeringar. föreslår altfrågorna utreds ytterligare och alt en sammanslagning får anstå under liden. 1983/84:89 51 Förslagel till förändringar av organisationen för polishundutbildningenhar mottagits positivt. Statens hundskola har förklarat all man redan den Ijuli 1984 är beredd att ta över ansvaret för utbildningens genomförande. Jag vill för egen del först framhålla atl del är uppenbartall man inom polisväsendet måsle anpassa verksamheten efter de begränsadeekonomiska förulsällningar som kommer alt gälla i framliden och atl slräva efleratt ta tillvara alla möjligheter till rationaliseringar av verksamheten. Av del material som polisberedningen har redovisat framgårtydligt atl en koncentration av utbildningsaktiviielerna lill ärförenade med stora fördelar som klart uppväger de kostnader som inledningsvisär förenade med en sådan lösning. Det är således uppenbart att en sådan lokaliseringger möjligheter lill en effeklivare användning av polisväsendets samlade ulbildningsresurser.Samordning och planering m.m. av ulbild-ningen kommer all underiätlas. vilketockså bör bidra lill en höjd utbildningskvalitet. Jag vill också framhålla altde beräkningar som polisberedningen har lämnat enligt rnin mening visar altåtgärderna redan på kort sikt bör medföra direkta besparingar för statsverket.Jag återkommer till delta i avsnitt 2.7. Genom alt utnyttja den utbildningskapacitet som finns vidArméns motorskola i och statens hundskola i för viss utbildningpå uppdragsbas uppnår man vidare rationaliseringsvinster för polisväsendet och eltbättre utnyttjande av resurserna vid de båda berörda institutionerna iSträngnäs och . Jag är naturligtvis medveten om atl en överflyttning avverksamheten till från inte kan ske utan atl vissa praktiskaövergångsproblem löses. Jag återkommer tilj den frågan i etl följande avsnitt(2.8). Polisberedningen har haft i uppdrag all belysa organisalionenav rekryteringsarbetet inom polisväsendet på regional och lokal nivå.Uppdraget har lämnats mot bakgrund av tidigare överväganden i ämnet av bl. a.1975 års polisutredning. Rekryteringen av polispersonal bedrivs såväl centralt sompå regional och lokal nivå inom polisorganisationen. Enligl sin instruktion skall bl.a. ledaoch övervaka rekryteringsverksamheten inom polisväsendet. Vidrikspolisstyrelsen handläggs rekryteringsfrågorna av personalbyrån. Styrelsenbereder ansökningar till polismans- och polischefskarriårerna och beslutar omantagning till dessa karriärer. Styrelsen beslutar därvid också om den förstastationeringen. Vidare utarbetar slyrelsen del bakgrunds- och informationsmaterialsom används i rekryteringsarbetet, såsom annonser, statistik och prognoser samtsvarar för rådgivning och information till länsstyrelser Prop.1983/84:89 52 och polisstyrelser i rekryteringsfrågor. Vid styrelsenarbetar omkring åtta tjänstemän med dessa ärenden. Detegentliga rekryteringsarbetet utförs på regional och lokal nivå. F. n. finnselva heltidsanställda rekryteringskonsulenter (polisinspektörer för rekryieringsuppgifler)som arbetar med vissa län eller polisdistrikt som verksamhetsområde. Konsulenternasvarar för information och samordning av rekryteringsarbetet samt har vissauppgifter i urvalsprocessen. Tre konsulenter är f.n. stationerade i ,två i och en i , , . Rekryte-ringskonsulenlerna lyder administrativt under rikspolisstyrelsenmen verkar i nära samråd med berörda länsstyrelser och polisstyrelser. Länsstyrelsensuppgifter pä rekryteringsområdet regleras i 33 § polisinstruktionen. Därföreskrivs att skall ägna sig ät rekrytering och fortbildning avpolismän i den utsträckning som föreskriver. I rekryteringsarbetet har länsstyrelserna getts relativtbegränsade uppgifter. Länsstyrelserna avger yttranden i rekryteringsärenden lillrikspolisstyrelsen men har därutöver inga direkta åligganden ianställningsförfarandet. medverkar också vid fördelningen ochstationeringen av de extra polismän som länet tilldelas. varlänsstyrelserna beslutande i dessa frågor, men fallas beslulenav . Också polisstyrelsernas uppgifter i fråga om rekryteringenregleras i polisinslruktionen. I 47 S anges bl.a. atl det åliggerpolisstyrelsen särskill att verka för en god rekrytering av tjänstemän tillpolisväsendet. I varje polisdistrikt finns en eller flera rekryteringsmän.Dessa är polismän och svarar för polisdistriktets uppgifter irekryteringssammanhang. Rekryie-ringsmännen har all vid sidan av sina övrigapolisiära uppgifter svara för information och ulföra lämplighelsulredningar. Etl rekryleringsärende som gäller polisyrkel inleds genomalt en ansökan kommer in lill rikspolisslyrelsens rekryteringssektion. Efterprövning av att sökanden uppfyller vissa formella krav skickas ärendet vidare lilldet polisdistrikt där sökanden är hemmahörande för lämplighelsulredning ochyttrande. Denna referensundersökning utförs vanligen av polisdistriktetsrekryteringsman. Därefter sker en anställningsintervju med sökanden. I deflesta polisdistrikt leds intervjun av polischefen eller hans ställföreträdarei närvaro av rekryteringsmannen och fackliga förelrädare samt i en del fallockså av andra befattningshavare. Efter sedvanlig MBL-förhandling avges frånpolisdistriktet ett yttrande över sökanden. Ärendet granskas sedan avlänsstyrelsen som avger yttrande. Därefter överlämnas ärendet från länspolischefentill rekryteringskonsulenten. Denne organiserar och genomför på regional nivåprov, som bl.a. omfattar läkarundersökning och konlroll av sökandens fysiskakvalifikationer (simkunnighet m.m. saml på försök även fysiska prov). Vidaresker genom konsulentens försorg etl diagnostiskt prov i svenska. 1983/84:89 53 Närunderiagel har färdigställts av rekryteringskonsulenten sänds ansökan tillrikspolisstyrelsen. Det slutliga urvalet görs av rikspolischefen efler föredragning.Rekryteringskonsulenlerna deltar i förberedelsearbetet inför föredragningen. Vidantagning till polischefskarriären tillämpas ett annat förfarande. Rikspolisstyrelsensvarar själv för referensundersökningar med viss hjälp fränrekryteringskonsulenterna. Efter etl första urval kallas ett antal sökande anställningsintervju inför en bedömningskommitté vid rikspolisstyrelsen.Det slutliga beslutet om antagning fattas av rikspolischefen. 2.6.2Tidigare överväganden rörande rekryteringsverksamheten 1975års polisutredning konstaterade i sitt betänkande att den slutliga urvalsprocessenfr.o.m. /68 centraliserades från länsstyrelserna tillrikspolisstyrelsen. Åtgärden motiverades främst av intresset atl en enhetligbedömning skulle säkerställas. Det ansågs också vara en fördel att de som hadeantagits kunde genom centrala beslut fördelas på olika län. Härigenom kundeförsörjningen med personal underlättas i bristområden. Utredningenfann det naturligt att man borde sträva till en ordning, som så långt del ärmöjligt innebar att de unga polismännen redan i början av sin verksamhetplacerades i ett område där de hade personlig förankring. En sådan ordningansågs nämligen förenad med betydande fördelar. Motdenna bakgrund fann utredningen det angeläget att skapa förutsättningar föratt den lokala och regionala rekryteringsverksamheten skulle kunna sfimulerasoch aktiveras och föreslog en rad åtgärder för att uppnå detta mål. borde dock systemet med en central antagning och fördelning avaspiranter behållas. Utredningen föreslog inga förändringar i fråga omrekryteringen av polischefsaspiranter. I1980/principproposition anslöt sig regeringen till polisutredningensförslag, vilkel också godtogs av . Vidare uttalades i propositionenatt polisberedningen borde få till uppgift att belysa den närmare organisationenav rekryteringsarbetet på regional och lokal nivå. Hit hörde en avpolisutredningen berörd fråga om särskild personal bör ställas till den regionalamyndighetens direkta förfogande för rekryteringsarbetet i bristområden. RPS/UHÅ-gruppenbehandlade bara rekryteringsfrågorna ur organisatorisk synvinkel. Gruppenansåg att erfarenheterna klart pekade på behovet av en nära organisatorisksamhörighet mellan antagning och utbildning. Man föreslog därför attrekryteringsfrågorna vid skulle handläggas vid enantagningsenhet inom den föreslagna nya . Prop.1983/84:89 54 2.6.3 Den framtida rekryteringsorganisationen 2.6.3.1 Central eller regional antagning Polisberedningen föreslår att antagningen till polisyrketoch polischefskarriären även i fortsättningen bör ske centralt, dvs. Beredningen har prövat möjligheterna av en återgång tillden regionala antagning som förekom . Man konstaterar dock att etlsådant system skulle innebära nackdelar för de sökande och att det skullemedföra ett avsevärt merarbete. Åven systemet med en central fördelning av deantagna polismännen bör behållas. Beredningen föreslår dock att beslut omplacering av en polisaspirant i ett visst polisdistrikt inom länet förs överfrån till . Mol förslaget har inte riktats någon kritik frånremissinstanserna. Också jag delar polisberedningens uppfattning att dencentrala antagningen bör behållas. Som beredningen har påpekat fungerar detnuvarande antagningssystemet bra. Jag vill emellertid framhålla attfördelningen av nyutbildade polismän är ett viktigt instrument som direkipåverkar polismyndighetens resurser. Både i den nuvarande situationen med ettvisst överskott av polismän och i en eventuell vakanssituation är det viktigtatt fördelar över- eller underskottet på ett rättvist sätt.Jag förutsätter att som uppmärksammar dessa frågorså att de nämnda problemen kan undvikas. Vad jag nu har sagt kommer f. ö. attgälla åven för länsstyrelserna som enligt mitt förslag skall fördelapolismännen inom länen. 2.6.3.2 Rekryteringsverksamhet på central,regional och lokal nivå Polisberedningen har föreslagit elt flertal förändringar av det närmare innehållet i och organisalionen av rekryleringsverksamhelen.Beredningen har bl.a. studerat fördelningen av uppgifterna mellan olikamyndigheter inom polisväsendet. Förslagen innebär i huvudsak följande. Beredningen anser all roll irekryteringsarbetet skall inriktas på atl ta fram informationsmaterial ompolisyrket och på att initiera rekryteringsfrämjande åtgärder i form avannonsering, kampanjer osv. Styrelsens uppgifter bör i första hand vara avstödjande karaktär och även innefatta allmänna råd för det regionala och lokalarekryteringsarbetet. Rekryteringsarbetet på regional och lokal nivå bör enligtpolisberedningens förslag förändras på avgörande punkter. Beredningen pekar päatt rekryteringssituationen inom polisväsendet har förbättrats avsevän undersenare år. Vidare räknar beredningen med att det goda rekryteringslägel kommer atlbestå . Mot den bakgrunden, och med hänsyn lill alt detfrån olika håll ställs krav på ökade polisiära insatser ftir alt bekämpa brotl,föreslår polisberedningen att de tidigare nämnda elva Prop.1983/84:89 55 tjänsterna som rekryleringskonsulent dras in och ersättsav ökade lokala insatser i rekryteringsarbetet. Beredningen menar attpolisinspektören vid kansliet i regel bör vara den tjänsteman i polisdistriktetsom handlägger rekryteringsfrågorna. Det nuvarande systemet med lokalarekryteringsmän bör således upphöra. Vidareföreslår beredningen förändringar av urvalsprocessen. Referensundersökningarnabör göras av kansliinspeklören med biträde av administrativ personal.Yttranden frän polisdistriktet om sökandenas lämplighet bör som regel beslutasav polisstyrelsen i de fall yttrandena är av principiell arl. Länsstyrelsernasyttranden till bör slutligen innehålla en gradering avsökandenas lämplighet. Endastrikspolisstyrelsen tillstyrker beredningens förslag. Övriga remissinslanserriktar kritik mot förslaget om indragning av tjänsterna somrekryteringskonsulenter.