prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Om del bedömsmöjligt att tillskapa en sådan är det styrelsens uppfatlning alt den bör kunnaknytas till lantbmksuniversitetel. Här finns expertis inom olikaområden. finner det inte ekonomiskt motiverat attbygga upp den föreslagna instiiutionen. Verksamheten bör istället byggas uppkring redan existerande forskningsgmpper och genomföras vid befintliga ochredan planerade försöksstationer. anför att föreslagentvärvetenskaplig inslitulion totalt skall omfatta 78 tjänster. Som jämförelsekan nämnas alt förfogar över ca 40 tjänster förmotsvarande arbetsuppgifter vilka skall täcka yrkesfisket, fritidsfisket ochfiskevårdens behov. anser att en sådan institution inte börinrättas. Verket anser att forskningsinsatser behövs inom vissa områden och dåfrämst reningsteknik, avel och odlingsteknik. Erforderlig forskning ochteknikutveckling bör ske genom ökat stöd lill befintliga institutioner vid l.ex.fiskeristyrelsen och och genom ökade resurser till STUoch . anför att den föreslagnatvärvetenskapliga institutionen har fått en låg prioritet av styrgruppen.Vattenfall anser della riktigt. TVV bör växa fram ur de problem och önskemålsom uppslår inom 9 1983/84. Prop.1983/84:10 130 Därigenom skulle också möjlighet ges lill attanpassa verksamheten så alt den i viss utsträckning ekonomiskt kan bäras avsjälva näringen. Styrelsen för teknisk utveckling har svårt att närmare bedömarelevansen i del omfattande förslaget om att inrätta en , men noterar att förslaget innebär mycket storaekonomiska bindningar vars effekter inte närmare analyserats. Innan sluUigställning tas till en tvärvetenskaplig institution anser STU att ett merbegränsat engagemang bör övervägas som innebär alt ulredningssekreta-rialel(styrgmppen) vidmakthålls i syfle att kontinuerligt följa ulvecklingen inomområdei. anför alt en slor del av denFoU-verksamhet som berör området konsumlionsodling kan och bör förläggas tillSLU. Del främsta motivet för della är att vid SLU redan finns en god kompetensinom ell antal forskningsområden som är av stor betydelse förvalten-bmksseklom. SLU tillstyrker därför all den föreslagna tvärvetenskapligainstitutionen eller eventuellt en avdelning för vattenbruk förläggs lill SLU,dock endast under förutsättning av att tillräckliga resurser anvisas för dennanya uppgift. SLU bedömer dock styrgruppens förslag som hell orealistiskt, delsberoende på att satsningen kräver mycket stora ekonomiska resurser, delsdärför att kompetensuppbyggnaden lar en ganska lång lid. Eftersom del redanfinns viss kompetens inom de aktuella områdena vid SLU bör del vara möjligt attbygga ut ett minimialternativ lill en väsentligt lägre kostnad.Minimialternativet förutsätter alt en effektiv samordning kan etableras medkraftindustrins och verksamhet inom della område. delar styrgruppensuppfattning all ökade insalser inom forskning och utveckling är väl motiverade.Det kan möjligen av praktiska skäl vara lämpligt all samla så mycket sommöjligt av den forskning rörande vattenbruk som bedrivs inom landet till enadministrativt och i möjligaste mån också lokalmässigt sammanhållen enhet. Föralt väl fungerande forskargmpper skall kunna etableras fordras dock sannoliktinte enbart alt specialister som representerar olika fackområden sammanförs ien administrativ enhet rubricerad TVV. Tvärvetenskapen utvecklas troligen bästi en miljö där vaije fackman också - vid sidan av de tvärvetenskapligakontakterna - har möjlighet att bibehålla och utveckla sin specialistkunskapgenom regelbunden nära kontakt med fackmän inom samma specialitet. Etableringenav en tvärvetenskaplig inom Sverigeslantbruksuniversitet, vilket underhand har framkommit som en tänkbar möjlighet,skulle kunna innebära sådana förutsättningar för åtminstone genetiker,näringsfysiologer, ekonomer, patologer, bakteriologer, virologer, immunologerm.fl., som kan tänkas syssla med forskning inom vattenbrukets område. SVA:sforskning inom fisksjuk-domsområdel kan då på ett naturligt sätt komma in idetla forskningsarbete. 1983/84:10 131 Skogs-och jordbrukets forskningsråd har tidigare tillstyrkt utbyggnad av en centraltvärvetenskaplig instilufion. När man beaktar de i rapporten uppskattadekostnaderna för en sådan institution inställer sig en viss tveksamhet. Detbästa, snabbaste och mest ekonomiska sättet att nå en bred tvärvetenskapligaktivitet av tillräcklig styrka lorde vara alt stimulera forskning vid redanbefintliga institutioner som har de gmndvetenskapliga förutsättningarna ochupprätta en styrgrupp för de sammanhållande funktionerna. Viss kompetens inomflera forskningsområden som är av stor betydelse för valtenbmkssektorn finnsredan vid t. ex. och . TillSveriges lantbmksuniversitet bör en stor del av den FoU-verksamhet som berörkonsumtionsodling kunna förläggas. Vid detla universitet finns redan ett antalenheter som kan utgöra lämplig bas för en successiv uppbyggnad av entvärvetenskaplig institution. Genom alt till en böljan förlägga forskningenfill existerande universitetsinstitutioner ges dessutom möjligheter tillforskaranknytning, större flexibilitet, större idérikedom och bättreutnyttjande av befintliga resurser och detta till en sannolikt väsentligt lägrekostnad. Rådet anför vidare att den av utredningen föreslagna forskningsvolymeni varje fall inte är överskattad. EnliglSJFR:s mening är det uppenbart att forskning och utveckling behövs för alttillskapa en professionell näringsgren av detta slag. Länsstyrelseni län anför att den tvärvetenskapliga instiiutionen för vattenbruk somföreslås inrättas även bör bedriva forskning om miljöeffekter och bättreteknik för att minska negativa miljöeffekter av vattenbruk. Länsstyrelseni anför all inrättande av en tvärvetenskaplig institution förvattenbmk är av den största betydelse. Länsstyrelseni har ingen erinran mol förslaget om forskning inomvattenbruksområdet. Länsstyrelseni anser att frågan om en tvärvetenskaplig institutionför vattenbruk bör utredas vidare bl.a. med hänsyn till den stora kostnaden. Länsstyrelseni tillstyrker att satsningen på vattenbruk görs långsiktig ochbred. Detta fömtsätter att det parallellt med utbyggnad av odlingen ocksåsatsas på forskning och utbildning på en nivå där - inom deproblemområden som är relevanta för del - kan hävda sig gentemotutlandet. Detta är enligt mening en förutsättning för attvattenbmket skall kunna bedrivas lönsamt. Mol bakgrund häravtillstyrker att den tvärvetenskapliga institutionen förvaltenbmk inrättas. Länsstyrelseni föreslår att istället för att inrätta den föreslagnaforskningsinstitutionen vaitenbmksfrågorna delegeras till redan befintligalaboratorier och försöksanläggningar under ledning. Prop.1983/84:10 132 i delar styrgruppensuppfattning om behovet av en tvärvetenskaplig forskningsinstitution förutveckling av vattenbruket. Forskningsinsfitulionens organisatoriskaförutsättningar och möjligheterna att tillskapa resurser, exempelvis genomtillvaratagande av befintliga resurser vid olika myndigheter, bör utredasnärmare. delar utredningenssynpunkter på nödvändigheten av att koordinera och sammanhålla forskningentvärvetenskapligt. Däremot är det tveksamt om de bästa resultaten av ensatsning på vattenbruksforskning erhålles genom att tillskapa en nyinstitution. anser allstora investeringar för inrättandet av ett tvärvetenskapligt institut förvattenbmk knappast är motiverat i dagens läge. En satsning bör istället ske påredan existerande insfitutioner. Arbete inom forskning och utveckling bör dockstimuleras och anslagen höjas kraftigt. På lång sikt är dock inrättandet av ett"" en attraktiv handlingslinje. stöder förslaget till ökadeinsatser för forskning och utbildning. och har styrgmppen feldimensioneral behovel av forskning påvattenbrukets område. Förbunden avstyrker därför styrgruppens förslag om entvärvetenskaplig . De ökade satsningar påforskning som befinnes erforderliga bör istället fördelas på redan befintligaforskningsorgan. Centralorganisationen /SR anför alt tvärvetenskapligaprojekt där ett problem får sin belysning från olika håll bör kunna förekomma iökad utsträckning. Vattenbruket är ett sådant område. är icke berett all tillstyrkaförslaget om inrättandet av en tvärvetenskaplig institution. Skälen härför ärframför allt följande: Alternativa lösningar för att täcka forskningsbehovethar inte redovisats. Det är tveksamt om vatlenbruksnäringen inom överskiidligtid kommer att expandera så kraftigt att den motiverar de höga kostnader somden föreslagna inslitutionen medför. Den investeringsmässigt stora kostnaden"låser" möjigheterna lill en mera mofiverad, stegvis uppbyggnad avFOU-verksamheten, anpassad till näringens intressen och utvecklingsmetoder.Laxforskningsinstilutet föreslår därför all del i första hand utreds om behovetav forskning och försöksverksamhet kan täckas genom all befintligabranschforskningsinslitul, institutioner, laboratorier och försöksstationermed vattenbmksverksamhel ges resursförstärkningar och kontinuitetsgarantierinom sina respektive kompetensområden. Insliluiet vill för sin del i dettasammanhang understryka, all del inom institutets organisationsram redan finnslaboratorier och tråghallar specialutrustade för forskning ochförsöksverksamhet inom fisksjukdomsområdet samt en 20-årig ertarenhel avfiskpalologisk verksamhet. Ansvaret för samordningen av FOU-verksamheten böråläggas förvaltningsmyndigheten. Prop.1983/84:10 133 styrelsens forskningsnämnd föreslås få ökat inflytande ochutökning med ytterligare ledamöter från forskningssektorn. Denforskningsverksamhet som bedrives kan då ingående diskuteras i denna nämnd förall en klarare bild av prioriteringar och vidgade forskningsinsatser skallkunna komma fram. lorde även kunna upprätthålla de väsentligainternationella vetenskapliga förbindelserna. rekommenderar allarbetsuppgifterna inlemmas i de redan befintliga myndigheterna. anser all en utbyggdforsknings- och försöksverksamhet är nödvändig för all effektiviteten iproduktionen skall kunna hållas på en hög nivå. Föreningen anser dock all denföreslagna satsningen är alltför kraftig och orealistisk. Med tanke på attSverige lill mycket stor del saknar kompetenta forskare inom vattenbmksområdetär riskerna för ett dåligt utbyte på en så stor satsning uppenbara. Utredningenhar i sina rapporter inte tillräckligt klargjort vad som är konsumtionsfiskodlingoch vad som är fiskevårdande åtgärder. anför att utvecklingav en ny vetenskaplig ter sig både obehövligt ochorealistiskt. Det är för förbundet viktigt att i delta sammanhang påpeka attforskningen även framgent måste inriktas på våra vilda stammar och arter samlpå naturliga biotoper. 7 Stöd till bl. a. internationell och nationellforskarutbildning Styrgmppen anför att det är angeläget allforskningskompetens inom vattenbruket kan hämtas lill och föreslår ökatstöd till internationell och nationell forskningsulbildning samt lillgmndutbildning vid . Utbildningen av fiskerikonsulenler påfiskevårdslinjen behöver kompletteras med vattenbmkskunskap. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker ökadulbildning. Universitets- och högskoleämbetet tillstyrker i principbeträffande utbildningen på gmndutbildningsnivån inom högskolan att en högstettårig utbildning inrättas. Hur utbildningen formellt skall inplaceras ihögskolans regelsystem (inom en linje, egen påbyggnadslinje, enstaka kurs etc)bör närmare utredas. I varje fall bör basen för utbildningen vara något bredareän enbart genomgången fiskevårdslinje vid i . Även vissainriktningar inom t. ex. biologlinjen borde kunna ge behörighet. vid anföratt undervisningen inom vattenbmket bör bedrivas inom olika nivåer somframförts av styrgruppen. har goda möjligheter attanordna en grundulbildningskurs inom vattenbruk. 1983/84:10 134 kunnabli en fortsättning på fiskerikonsulenternas 2-åriga utbildning men också varaviktig för personer som enbart vill ha denna ulbildning. Högre ulbildning kanockså fortsättningsvis förläggas dels vid olika instilulioner, dels vid den tänklatvärvetenskapliga institutionen. Uppsalauniversitet vill stödja den internationella anknytning som föreslås vad gällerinternafionell referensgmpp, internationella stipendier och ulbildning förpersoner från biståndsländer. Del bör vara ekonomiskt fördelaktigt att i vissomfattning knyta utländsk expertis till pågående och planerade projekt, förvilket ändamål dock inga resurser föreslås i utredningen. Inte minst bör ettinternordiskt samarbete främjas i detta sammanhang. Lundsuniversitet anför att den nuvarande fiskevårdslinjen, förlagd lill ,f. n. saknar anknytning till prakfisk fiskodling. instämmer iförslaget alt denna linje bör utökas med , under vilketstudierna huvudsakligen inriktas på vattenbmk. Det förutsattes därvid attverksamheten detla extra år upplägges i samråd med den blivandevallenbruksinstitutionen. Göteborgsuniversitet delar styrgmppens synpunkter när det gäller utbildningens mål ochulformning. Det är viktigt att utbildningen redan från starten följs upp påskilda nivåer. I initialskedet är en bred utbildning och rådgivning i form avkorta kuser av största betydelse. Även på universitetsnivå bör utbildningen fåen så praktisk inriktning som möjligt. Tillräckligt med medel måste avsättasför att möjliggöra med tillämpade studier i fält. Ävenstuderande från biologlinjen bör ha möjlighet att kunna bli antagna lill denettåriga kursen i vattenbruk. Utbildningen bör alltså inte vara förbehållenstuderande på fiskevårdslinjen. Forskning, utbildning och praktiskodlingsverksamhel bör integreras så långt möjligt för att en miljö skall kunnaskapas där de studerande på ett allsidigt sätt möter vattenbmkets problem. Umeåuniversitet anför att resurser bör ges till universitet och högskolor förintensifierad forskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad. Lantbruksstyrelsenstöder förslaget om särskild orienteringskurs i fiskhälsovård omfattande cirka5 poäng. Den bör kunna förläggas till lantbmksuniversitetel. Delkan förväntas att veterinärer kan komma i kontakt medfisksjukdomsproblematiken i större utsträckning än . Det torde dockinte inrymmas någon utbildning härvidlag i gällande studieplan förveteri-näriinjen vid lantbmksuniversitetel. Enligt styrelsens mening kunde detdock vara av värde om de blivande veterinärerna kunde under sin utbildning fåen introduktion i ämnet fisksjukdomar. Fiskeristyrelsenanser alt den gymnasiala utbildningen måste anpassas lill behovet och förordaratt ulbildning av den modell som bedrivs vid Statens skola för vuxna iHärnösand i ett första skede måsle byggas ut. Många personer har fått tillståndatt odla matfisk och flera har tyvärr ingen Prop.1983/84:10 135 ulbildningeller erfarenhet av en sådan verksamhei. Styrelsen anser del därför angelägetatt man i första hand satsar på en vuxenutbildning. Vid universitetfinns en 2-årig fiskevårdslinje med ca 16 elever. Utbildningen avser alt iförsta hand täcka behovel för fiskeriadministralionen. Del är angeläget attdet dessutom anordnas kompletterande utbildning i bl.a. fiskodling. Dettabehov kan sannolikt tillgodoses genom särskilda kurser vid universitet ochhögskolor eller påbyggnad med ell tredje år på fiskevårdslinjen. finner det positivt om vattenbruket och dess miljöfrågoruppmärksammas i skolundervisningen och vid fiskerikonsu-lentulbildningen.Verket finner inte att behov av särskilda gymnasier föreligger för närvarande.Behov av utbildning av många som startat odling föreligger. Verkei anser detdärför angeläget med ökad vuxenutbildning i den form som bedrivs i Härnösandvid statens skola för vuxna. Även rådgivningen fill odlarna torde behövaförslärkas. anför att utbildningens tyngdpunkt inom vattenbruket tordeligga på den mellannivå som beslår av en 2-årig fiskevårdslinjeföriagd till . anser att utbildningen med fördel skullekunna uppdelas på en administrativ linje och en mer odlingsinriklad,innefattande en förstärkt patologiutbildning efter en gemensam inledandegmndkurs. Den praktiska delen bör i förhållande till dagens omfattning utökas. Sverigeslantbruksuniversitet anför att behovet av utbildning inom vattenbmk ärslort på alla nivåer. Behovet kommer att öka i takt med alt vattenbmket ochvatlenbmksforskningen byggs ut. är utbudet av kurser inom dettaområde myckel bristfälligt. En av de få utbildningsmöjligheter som erbjuds ärden fiskodlingskurs för högskolestuderande (3 poäng) som ges avProjektgruppen för fiskproduktion vid . Kursen har gått och antalet deltagare perår uppgår lill 10-15 st. Kursen omfattar i stort sett alla moment från anatomifill ekonomi. Merparten av föreläsningarna och övningarna ges av Projektgmppenför fiskproduktion men också av experter från bl.a. inslitutionen för ekonomioch statistik, SLU, fisksjukdomsavdelningen vid SVA och zoologiskainsfitutionen vid . Statensveterinärmedicinska anstalt anser att utbildning på olika nivåer är nödvändigför att få en tillfredsställande rekrytering av personal till olika uppgifterinom vattenbmksnäringen. och understryker behovet av attökat intresse ägnas åt utbildningen i vattenbmk såväl i fråga om den naturligaprodukfionen som odlingsverksamheten och att rådgivningen och informationen pådetta område utökas. Såväl förbättrad ulbildning som ökad rådgivning och informationbör organiseras inom ramen för redan befintliga organ och myndigheter, i förstahand . Prop.1983/84:10 136 delar styrgmppensuppfattning att utbildningen av fiskerikonsulenler bör utökas med ett år.Huruvida det tredje året hell skall ägnas åt vattenbruk kan ifrågasättas dåkunskaper som också har samband med vattenbruk behöver fördjupas. Centralorganisationen /SR vill kraftigt understrykaatt fast organiserat samarbete med etablerade institutioner är den väg som iförsta hand bör väljas för att åstadkomma forskningsanknytning av"nya" utbildningar. stödjer utredningens förslagom forskarutbildning och grundutbildning vid universitet. 1 förslagel saknasdock ulbildning för de blivande odlarna. Denna bil är nog så vikiig omvattenbmket skall kunna expandera snabbi ulan alltför många misslag. föreslår all denna punkt utökas med resurser för utbildningi praktisk fiskodling. Styrgmppen föreslår en omprövning av möjligheterna tillhandelspolitiska ingripanden och anför all en bättre balans bör skapas mellanimporterad och exporterad fisk och fiskprodukler. Flera instanser som kommenterar förslagel pekar påsvårigheter och negativa konsekvenser som handelspolitiska ingripanden medför. anför att del självfallet ärönskvärt all minska handelsbalansunderskotlel men alt det inte är realisfisktalt sä skulle kunna ske i någon större utsträckning enbart genom en kraftigsatsning på ett svenski vattenbmk. Däremot förefaller det inte osannolikt att ett svensktvaltenbmk skulle kunna leda till minskad import ifråga om vissa fiskslag,främst olika slag av laxfiskar. De tunga posterna i importen av fisk ochfiskprodukter utgörs av frysta filéer (inkl. panerade dylika), räkprodukter ochfiskmjöl. uppgick import värdet för dessa produkter till över 900 milj.kr., vilket motsvarar av totala importvärdet av fisk och fiskprodukter.Här nämnda import lorde knappast påverkas av fiskodlingsverksamhel. Den irapporten bristande preciseringen av vad handelspolitiska åtgärder innebär gördet svårt för nämnden att närmare kommentera de tänkta åtgiirderna. Nämndenvill dock erinra om de bindningar av gränsskyddet som gjort i olikasammanhang. När del gäller har bundit tullarna för ett slort anlalvaruslag under vissa tulllaxenummer. Här finns dock möjligheler lillomförhandlingar, vilka emellertid fömtsätter kompensation till berördaexportländer för bmtna lullbindningar. Erfarenhetsmässigt har del visat sigutomordentligt svårt att få fram kompensationsobjekt. Prop.1983/84:10 137 utgör frysta fiskfiléer under 03.01 samlfisk- och skaldjurskonserver under 16.04 och 16.05 frihandelsvaror. Ävenbeträffande övriga fiskvaror, vilka upptagils i konventionens annex E, är denhandelspolitiska friheten begränsad. Gentemot EG har genomskriftväxling i samband med tillkomsten av frihandelsavtalet med ensidigtsuspenderat tullen för frysta fiskfiléer ävensom för fisk- och skaldjurskonserver. anför att den import som skulle drabbasav evenluella svenska åtgärder bl. a. kommer från /och frän Danmark.Det är knappast möjligt all utan krav på konsultationer och motprestationerskärpa importskyddel för fisk. De handelspolitiska återverkningarna kannaturiigtvis variera beroende på vilken handel och vilka internationellaåtaganden som berörs. Mol EFTA-länderna finns, som framgår i delrapporten, ettsärskilt åtagande alt inte införa eller skärpa gränsskydd för de fiskvaror somligger utanför . Något så långtgående åtagande mot t. ex.Kanada och har däremot inte gjort. Beträffande EG:s silltullar och de ensidiga svenskatullmedgivandena till EG för vissa fiskprodukler får kollegiet hänvisa lill allfrågan f. n. är föremål för konsullalioner mellan och EG.Utgångspunkten bör sålunda vara att vatlenbruksnäringarna skall kunna utvecklainternationell konkurrenskraft ulan handelspolitiska ingripanden elleroffentliga stödål-gärder. De ålgärder som ändå kan behöva vidtagas bör varaförenliga med vårl lands handelspoliliska ålaganden. menar all man från svensk sidabör vara ytterligt försiktig med att vidta handelspoliliska åtgärder, dåSverige är myckel beroende av sin egen export av fiskprodukter.Vidare är det tveksamt om handelspolitiska åtgärder i form av t. ex. tullarskulle väsentligt förbättra vår handelsbalans, då många av de produkter viimporterar dels behövs för alt hålla svensk industri igång, dels består avprodukter som ej kan produceras i . i konstaterar all ullalandetav styrgmppen är allmänt och alt LO inte har anledning all invända mol ett såallmänt uttalande, men LO fömtsätter att tillfälle ges, före beslul, förorganisationen att lägga fram åsikter om utformningen av lull/införselavgifts-och importlicensregler i ett skede då omfattningen och inriktningen av enstörre satsning på valtenbmk kan tas för givet. understryker rapportensuppfattning att regeringen bör ompröva möjligheterna till handelspolitiskaingripanden med avseenden på fisk för att därigenom ge svensk fiskproduktionett bättre utgångsläge. Prop.1983/84:10 138 Sammanställning av remissyttranden över statskontoretsrapport (1982:34) Havsforskningens resurser och organisation förslag tilleffektivisering inom delar av området Under utredningsarbetet har statskontoret sänt ulrapportförslag för samråd till vissa berörda myndigheter och organisationer avvilka följande inkommit med yttrande, som bifogats den slutliga rapporten:marinstaben (MS), (), , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) - som bifogar yttranden frånAskölaboratoriet, zoologiska institutionen vid , Uppsalauniversitet, avdelningen för marin botanik vid ,fakultetsnämnden vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid Göte-b Efter remiss från industridepartementet har yttranden överden slutliga rapporten avgells av överbefälhavaren (), försvaretsmaterielverk (FMV), , (),, statens planverk, geologiska undersökning (SGU),fonden för industriellt utvecklingsarbete, statens delegation förrymdverksamhet (DFR), NFR, utvecklingsfonderna i och ,i , i län - som bifogaryttrande från fiskenämnden i län , i ,i , i län - som bifogaryllrande från fiskenämnden i län , I sombifogar yttranden från Askölaboratoriet, , fiskenämnden iGotlands län, och fritidsfiskarna Gotlandsdistriktet-, i - som bifogar yttranden från ochRonneby kommuner, utvecklingsfonden i , fiskenämnden i länoch -, i län, iMalmöhus län, i , länsslyrelsen i län som bifogar yttranden från , läns lands- 1983/84:10 139 ting, utvecklingsfonden i ,för högskoleregion, fiskeristyrelsenshavsfiskelaboraiorium, fiskenämnden i . och ,i , i ,i och i - sombifogar yttrande från fiskenämnden i Norrbollens län , , Gollands,Kariskrona och kommuner, KVA, . (), Centralorganisaiionen /SR, iSverige (LO), Swedocean samt . Statskontoret har i första hand inriktat utredningen motden myndighetsanknutna havsforskningen. Vid arbetets bedrivande, liksom vidpresentationen, har statskontoret delat in rapporten i fyra delar, nämligen; - befintliga resursers användning,