prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — - information omutbildningen ges till allmänheten och utbildningen står öppen för alla, - intagning tillutbildningen görs av den kommunala inlagningsnämnden enligt gällandebestämmelser om behörighet och urval, - lärare anställsoch läromedel antas av skolstyrelsen. Kommittén redovisar slutligen behovet av regionalsamplanering mellan gymnasieskolan, komvux och AMU och mellan komvux i olikakommuner. En sådan samplanering är enligt kommitténs uppfattning nödvändigbåde för att mindre frekventa yrkesinriktade utbildningar skall kunna kommatill stånd och för all utbildningsresurserna skall utnyttjas så effektivt sommöjligt. att länsskolnämnderna åläggs att ta iniliatiyet tillregelbundna samråd om kursutbudet i komvux mellan kommunerna i länet, alt länsskolnämnderna tar initiativet till årliga samrådom planering, dimensionering och lokalisering av kursutbudet i gymnasieskolan,komvux och AMU i länet, att till länsskolnämnderna knyts personer med erfarenhetav vuxenutbildning. 1983/84:169 108 Personal (kapitel 15) Kommittén konstaterar att enligt de behörighetsregler somgäller för tillsättningav skolledartjänster inom komvux skall även erfarenheter av Kommittén redovisar erfarenheter avskolledarutbildning för komvux och deförändringar som sker i fråga om personalutveckling fr. o. m. läsåret 1982/83. att introduktionskurser för nyutnämnda skolledare i komvuxanordnas som enstaka kurser vid högskolan och dimensioneras sä att samtliganyutnämnda skolledare i komvux kan tas in, att kommunerna svarar för eventuella kostnader inom ramenför statsbidraget för lokal skolutveckling, alt den allmänna skolledarutbildningen skall omfatta ellerkompletteras med särskilda avsnitt för komvux-skolledare med inriktning påadministrativa och pedagogiska frågor som är specifika för komvux. Kommittén konstaterar att del inte ingår i dess uppdragatt utreda hur lärartjänster skall konstrueras och vilken utbildning som krävs.Kommittén föreslär att SÖ får i uppdrag att utarbeta tjänstekonstruktioneroch behörighetsregler med anledning av beslut atl grundskolkurser isvenska som främmande språk och hemspråk skall fä anordnas i komvux, att SÖ fåri uppdrag atl föreslå åtgärder i fråga om utbildningskomplettering,tjänstekonstruktion och behörighetsregler med anledning av kommitténs förslagatt samhällskunskap och arbetslivsorientering skall integreras till ett ämne. Kommittén konstaterar att 1974 årslärarutbildningsutredning (LUT74) inte behandlat utbildningen av lärare förkomvux och grundvux. Kommittén anser alt vuxenutbildningens behov avlärarutbildning bör utredas ytterligare. Kommittén framhåller det stora behovet avlärarfortbildning med anledning av alt läroplan för komvux införs fr. o. /83. Skolstyrelserna bör beakta detta behov vid fördelningen avanslaget till lokal skolutveckling. Högskolorna bör i samråd med SÖ ochkomvux-enheter i regionen utveckla studieplaner för enstaka kurser som kananvändas för fortbildning av lärare. Kommittén konstaterar att det i komvux inte finnshuvudlärare och institutionsföreståndare och inte heller resurser för sådanaspecialfunktioner som fr. o. m. skall fördelas på lärarna igrundskolan. Det finns emellertid enligt kommitténs uppfattning ett mycketstort behov av en pedagogisk lednings- och samordningsfunktion även i komvuxdärför Prop.1983/84:169 109 att mänga olika lärarkategorier undervisar i komvux.Undervisningen är splittrad pä åtskilliga ställen och komvux fär en egenläroplan. Del är också nödvändigt med fillsyn av ämnesinstilutioner för komvux. Kommitténföreslår därför att inom komvux utses ämnesföreträdare med uppgift att svaraför den pedagogiska lednings- och samordningsfunktionen inom ett ämne ellerämnesområde och förestå ämnesinstitution, atl i förordningen föreskrivs vilkafunktioner som ämnesföreträdare skall fullgöra,att skolstyrelsen fastställer vilka funktioner som skall fullgöras inom komvuxi kommunen och hur de skall fördelas på olika lärare. Fr.o.m. inrättas enligt besluten ny typ av statligt reglerade tjänster för syo-funktionen i ochgymnasieskolan. I dessa tjänster kan undervisning i ämne/ämnen ingå som enreguljär del. Kommittén föreslär att för komvux inrättas fr.o.m. den Ijuli 1984 statligt reglerade tjänster som syo-funktionär i kombination medundervisning i ämne eller ämnen, alt tjänsten som syo-funktionär inom komvuxfår kombineras med kommunall reglerad tjänst och all skolstyrelsen får beslutavad dessa tjänster skall omfatta, att de nuvarande syo-konsulenterna i komvuxfår en utbildningskomplettering och fortbildning som är anpassad tillvuxenutbildningens behov. Kommittén konstaterar att grundvux saknar egnalärartjänster. Huvuddelen av lärarna i grundvux utgörs av lågstadie-,mellansladie- och speciallärare. En stor del av lärarna saknarlärarutbildning. Ingen av de lärarkategorier som f. n. kan varatillsvidareförordnad för tjänstgöring i grundvux har en utbildning som äravpassad för grundvux behov. Kommittén framhåller också behovet av fortbildning av lärareinom grundvux. Kommittén föreslår att en reguljär utbildning för lärare igrundvux inrättas möjligt, atl lärare som är verksamma inom grundvuxutan att ha adekvat utbildning bereds möjligheter att komplettera sin tidigareutbildning, atl UHÄ i samråd med SÖ fär i uppdrag atl föreslå innehåll ochutformning av denna utbildning för lärare i grundvux, att tjänstersom lärare vid skolväsendet i kommun inrättas även för tjänstgöring inomgrundvux, att SÖ fär i uppdrag att närmare överväga och föreslå hur dessatjänster skall utformas. 1983/84:169 110 att övergångsregler utfärdas för behörighetsförklaring avlärare med utbildning i relevanta ämnen och läng ert"arenhet avundervisning inom grundvux. Statsbidrag till komvux (kapitel 16) Med statsbidragssystem avser kommittén principer förresurstilldelning inkl. bestämmelser om antal deltagare i kurs, timplaner m. m. I kapitlet redovisar kommittén nu gällande bestämmelser omstatsbidrag till komvux, tidigare framlagda förslag till förändringar avstatsbidragssystemet och statsbidragssystem i några andra skolformer.Kommittén redogör också för den försöksverksamhet med en friare utformning avstatsbidragssystemet som på kommitténs initiativ bedrevs i sex kommuner /80. Kommittén konstaterar atl erfarenheterna var i huvudsakpositiva, men det är svårt alt dra generella slutsatser, eftersom försöketbara pågick . Kommittén pekar pä följande brister i det nuvarandestatsbidragssystemet: - det har blivitrelativt komplicerat genom kompletterande bestämmelser vid ett flertalfillfällen, - pä grund avcentrala bestämmelser om antal deltagare och antal timmar för olika kurser harkommunerna relativt liten frihet att bestämma hur statsbidraget skall användas, - det gynnarkommuner med stort befolkningsunderlag, - det stimulerarendast i begränsad utsträckning kommunerna att anordna prioriterad utbildning, - det har starkatröskeleffekler. Kommittén har övervägt flera olika alternativ i fråga omstatsbidragets utformning för att komma till rätta med ovan redovisade brister.Kommittén har stannat för att lägga fram två olika alternativ till utformningav statsbidragssystem för komvux. Båda alternativen råder bot på de störstabristerna i nuvarande system. Vilket alternativ som väljs bör avgöras pågrundval av remissynpunkterna. Statsbidraget för undervisning, stödundervisning,studiehandledning och studie- och yrkesorientering beräknas på följande sätt: a. kurser som beräknas kunna anordnas med varaktigt lägsttolv delta gare (i glesbygd lägst åtta) b. kurser för handikappade och intagna ikriminalvärdsanstalt som be räknas kunna anordnas med varaktigt lägst fem deltagare. Statsbidrag utgår för det antal undervisningstimmarsom startade kurser enligt p. 1 högst får omfatta enligt SÖ:s timplaner. 1983/84:169 111 också till varje kommun för högst 1 000undervisningstimmar per budgetär för anordnande av kurser med lägst femdeltagare (en s. k. garantiresurs). Dessutom utgår ett schablontillägg enligtnuvarande bestämmelser (§85 a). Deundervisningslimmar som kommunen får statsbidrag för enligt ovan utgör entolalresurs som fär användas för undervisning, syo, stödundervisning,sludiehandledning och kurativa insatser. SÖ:s timplaner utgör rekommendationer,och omfördelning mellan olika kurser och mellan undervisningsresurs ochschablonresurs får göras inom ramen för totalresursen. Kommunen förutsättsfölja de centralt fastställda prioriteringarna i fråga om målgrupper ochutbildningar. Så länge somdet nuvarande timtaket består förutsätts att kommunerna schablonmässigt fårdisponera en viss del av föregående års limförbrukning i kommunen och att SÖfördelar resterande timmar inom den ram och enligt de principer som fastställsav . SÖ bör vid denna fördelning beakta bl. a. i vilken utsträckningkommunerna följer centrala prioriteringar i fråga om målgrupper ochutbildningar. Statsbidraget för undervisning, stödundervisning, studiehandledning och syo beräknas på följande sätt: Antaletkursdeltagare i en kurs multipliceras med en koefficient enligt p.2. Produktenmultipliceras med det högsta antalet undervisningstimmar som kursen enligtSÖ:s limplaner får disponera. Därigenom erhålls antalet slatsbidragsberättigadeundervisningstimmar. Detta antal timmar fördelas på det antal terminer övervilka kursen sträcker sig. Följandekoefficienter föreslås gälla: Kommuner i glesbygd 0,12 Kurser för handikappade och intagna påkriminalvårdsanstalt 0,25 Resursgrundandeär deltagare som infunnit sig till undervisningen i kurs som omfattar lägst femdeltagare. (Undantag: i kurser för handikappade och intagna påkriminalvärdsanstalt är varje deltagare resursgrundande.) Kursdeltagare somenligt nuvarande bestämmelser får intas om det inte medför ökade kostnader förstatsverket föreslås även i fortsättningen få tas in utan atl vararesursgrundande. Det antalundervisningstimmar som räknas fram enligt ovan utgör en tolalresurs. SÖ:stimplaner utgör rekommendationer. Statsbidraget fär användas till undervisning,stödundervisning, studiehandledning, syo och kurativa insatser enligtskolstyrelsens beslut. Högst av totalresursen fär användas till andrakostnader än lärariöner. motsvarar härvid aktuellt fimarvode enligtAT 15:0. Statsbidraget fär inte användas till att täcka kostnader som skalltäckas av kommunala medel. 1983/84:169 112 Sä länge som det nuvarande limtaket beslår förutsättsatl kommunerna schablonmässigt får disponera en viss andel av föregående årstimför-brukning i kommunen och att SÖ fördelar resterande limmar inom den ramoch enligt de principer som fastställs av . SÖ bör vid dennafördelning beakta bl. a. i vilken utsträckning kommunerna följer centralaprioriteringar i fråga om målgrupper och utbildningar. I kapitlet redovisasockså de bestämmelser som gäller för statsbidrag till tekniska stödåtgärder förhandikappade elever i komvux och grundvux. Kommittén har övervägt olikamöjligheter att förenkla och decentralisera handläggningen av dessa ärenden medanledning av att och uppgifter ändras fr. o. m. den I juli1982 och alt statsbidrag till tekniska stödåtgärder för elever i gymnasieskolannumera fördelas av länsskolnämnderna. Kommittén har emellertid funnit attstarka skäl talar för att behålla de nuvarande rutinerna för handläggning avstatsbidraget till tekniska stödåtgärder för studerande i komvux och grundvux. att statsbidrag till tekniska hjälpmedel, skolskjutsar,personell assistans och andra tekniska stödåtgärder för hörselskadade,synskadade och rörelsehindrade elever i komvux och grundvux utgår även i fortsättningenenligt nu gällande regler, att dessa ärenden tills vidare handläggs av SÖ. Föreskrifter (kapitel 17) Jämsides med komvux-utredningen arbetarskolförfattningsutredningen med författningsfrägor som bl. a. berör komvux ochgrundvux. Kommittéerna har sinsemellan kommit överens om en vissarbetsfördelning. anser att föreskrifter omvuxenutbildningsformerna med kommun som huvudman bör finnas i skollagen i denmän som motsvarande föreskrifter för ungdomsskolan finns där. I delta kapitel och i en bilaga (redovisas här sist ibilaga 1) framlägger kommittén förslag till vad som enligt kommitténsuppfattning bör regleras i skollagen beträffande grundvux och komvux.Kommitténs förslag har utformats som kompletteringar till det förslag till nyskollag, som redan lagts fram av skolförfatlningsutredningen. Med hänvisning till det arbete som pågår inomskolförfattningsutredningen har kommittén inte formulerat några förslag tilländringar i gällande förordningar om grundvux, komvux och lärartjänster vidskolväsendet i kommun. Däremot har kommittén kommenterat vilka ändringar somkommitténs förslag i slulbetänkandet bör leda till. Kommittén konstaterar avslutningsvis attkomvux-förordningen redan är något av ett lappverk på grund av ändringar underårens lopp. Detsamma kommer att gälla övriga berörda författningar, närkommitténs 1983/84:169 113 förslag har genomförts. Kommittén föreslär därför att påsikt en.genomgripande översyn skall göras i syfte att bl. a. samlaföreskrifterna för komvux och grundvux - utöver det som står i skollagen ocheventuellt andra författningar för hela skolområdet - i en gemensamförfattning. I samband med denna översyn bör alla hänvisningar tas bort atlföreskrifter i andra författningar skall tillämpas (helt eller delvis). Stadig tillsyn, genomförande, kostnadsberäkningar (kapitel18) Kommittén konstaterar atl SÖ och länsskolnämnden enligtnuvarande föreskrifter har inseende över komvux och grundvux och att destatliga fillsynsmyndigheternas uppgifter i den nya organisationen blirhuvudsakligen en rådgivningsverksamhet. Kommittén har i detta betänkandeföreslagit förenklingar av bestämmelserna och decentralisering av besluten iväsentliga avseenden. Kommittén förutsätter all SÖ och länsskolnämnden även i framtidenhar inseende över komvux och grundvux. SÖ skall bl. - fördela en delav del disponibla antalet undervisningstimmar mellan kommunerna, - utarbeta ochfastställa kurs- och timplaner och kommentarmaterial, - ha detövergripande ansvaret för FoU och personalutveckling, - ta initiativettill förändringar. Kommittén anser att länsskolnämnderna bör fä vidgadeuppgifter för komvux och bl. a. la initiativet till regional samverkan mellankomvux, AMU och gymnasieskolan och mellan komvux i olika kommuner i länet.Länsskolnämnderna bör även ägna särskild uppmärksamhet åt grundvux och tainitiativet till samverkan i fråga om FoU och lärarfortbildning. Del bör därförfill länsskolnämnderna knytas expertis med erfarenhet av vuxenutbildning. Läroplan för komvux införs enligt beslutfr.o.m. 1982/83. Kommittén har i skrivelse till regeringen den 2 december 1981föreslagit vissa kompletteringar till läroplan för komvux att tillämpas fr. o.m. Gymnasieskolan, arbetsmarknadsutbildningen och den grundläggandeundervisningen i svenska för vuxna invandrare har varit föremål för utredningparallellt med komrtiilléns arbete. Kommittén har samrått med dessautredningar. Kommitténs förslag kan enligt dess uppfattning genomföras utan atlbeslut med anledning av dessa andra utredningars förslag avvaktas. Kommittén anser atl en proposition bör kunna läggas framoch behandlas i . Eftersom några av kommitténs förslagkräver viss förberedelselid, föreslår kommittén att förändringarna i sin helhetgenomförs fr.o.m. /85. Kommittén anser alt dess förslag kan genomföras inomnuvarande kost-8 1983184. Prop.1983/84:169 114 nadsramar för komvux. Kommittén förutsätter att riksdagoch regering fastställer hur många undervisningslimmar som komvux får förbruka.Kommitténs förslag om ett nytt statsbidragssystem för komvux innebär altkommunerna fär utnyttja statsbidraget friare bl. a. till grundskolkurser påinvandrarspråk, kuraliva insatser, inbyggd utbildning. Dessa förslag innebären bättre lokal anpassning och ett effektivare resursutnyttjande men ingakostnadsökningar. Även införandet av elappsyslemet och den samverkan mellankomvux, gymnasieskolan och AMU som kommittén föreslår bör leda till etteffektivare resursutnyttjande. Kommitténsförslag om förstärkning av skolledarresursen i de minsta kommunerna och vidsärskilda skolenheter innebär en marginell kostnadsökning som kommitténberäknar till ca 50 veckotimmars nedsättning av undervisningsskyldigheten förarvodesstudierektor. Förslagetatt i komvux införa ämnesföreträdare för pedagogiska lednings- ochsamordningsfunktioner innebär en kostnadsökning som bör kunna balanseras av denkostnadsminskning som uppkommer genom en omfördelning av undervisningstimmarfrån teoretiska gymnasieskolkurser till yrkesinriktad utbildning. Denföreslagna förändringen av statsbidraget för grundvux och höjningen avschablontillägget innebär att ytteriigare ca 1 500-2000 elever kan tas in igrundvux inom nuvarande kostnadsram. Kommitténframhåller slutligen att resurserna för komvux behöver utökas om komvux skallkunna rekrytera prioriterade målgrupper och uppfylla de mål som riksdag ochregering fastställt. Kommittén pekar bl. a. på följande angelägna behov: - ett ökat antalundervisningstimmar för grundvux, grundskolkurser och gymnasieskolkurser, - förbättrad syooch ökade kurativa insatser, - möjligheter attanordna inbyggd utbildning och utnyttja AMU-centers lokaler, Kostnaderna för en utbildningsanordnare bör enligtkommitténs uppfattning inte betraktas isolerade från kostnaderna för andrautbildningsanordnare. Utbildningskostnaderna bör dessutom ses i ett stönesamhällsperspektiv. förslag till tillägg och ändringar iskollagen (Förslaget utgår frän det förslag till ny skollag somframlagts av skolförfattningsutredningen i Ds U 1981:4 i stället för från nugällande skollag.) 1 kap. Allmänna föreskrifter Denna laginnehåller föreskrifter om utbildningen i skolformerna grundskola, specialskolaoch gymnasieskola. Lagen innehåller även föreskrifter om enskilda skolor ochprivatul-bildning saml om skolhälsovård. Dennalag innehåller föreskrifter om utbildningen i skolformerna grundskola,specialskola och gymnasieskola samt i vuxenutbildningsformernagrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning. Lagen innehåller även föreskrifter om enskilda skolor ochprivatul-bildning samt om skolhälsovård. Samhällets utbildning av barn och ungdom skall ge eleverna kunskaper, utveckla derasfärdigheter, och i samarbete med hemmen främja deras utveckling till harmoniska människor och till dugliga och an-svarskännande samhällsmedlem- Samhällets utbildning av barn och ungdom skall ge eleverna kunskaper, utveckla derasfärdigheter, och i samarbete med hemmen främja deras utveckling till harmoniska människor och till dugliga och an-svarskännande samhällsmedlemmar. Grundutbildningför vuxna skall ge grundläggande färdigheter i läsning, skrivning ochmatematik samt viss samhälls- och naturorientering samt för invandrare undervisningi svenska som ett främmande språk. Kommunalvuxenutbildning skall ge kompetensinriktad utbildning. Varjekommun skall anordna grundskola samt främja ungdomars utbildning igymnasieskolan. Varjekommun skall anordna grundskola för barn och ungdom samt grundutbildning för devuxna som behöver det. Varje kommun skall också främja ungdomars utbildning igymnasieskolan och vuxnas utbildning i vuxenutbildning. Varjelandstingskommun skall främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan. Varjelandstingskommun skall främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan och vuxnasutbildning i vuxenutbildning. Utbildningeni , specialskolan och gymnasieskolan skall vara kostnadsfri föreleverna. En kommun eller landsfingskom-mun, som bedrivergymnasieskola, får besluta att eleverna i denna skolform helt eller delvissjälva skall bekosta sådana nödvändiga läroböcker, skrivmateriel och andrautbildningshjälpmedel som används för eget bruk. Utbildningen i , specialskolan,gymnasieskolan, grundutbildningen för vuxna och kommunala vuxenutbildningenskall vara kostnadsfri för eleverna. En kommuneller landstingskommun, som bedriver gymnasieskola eller kommunalvuxenutbildning, fär besluta att eleverna i denna skolform resp.vuxenutbildningsform helt eller delvis själva skall bekosta sådana nödvändigaläroböcker, skrivmateriel och andra utbildningshjälpmedel som används föreget bruk. Kommunernas och landstingskommunernas skolledning 1 varje kommun skall del finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsen skall vara styrelse för kommunens grundskola och gymnasieskola. Ivarje kommun skall det finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsen skall varastyrelse för kommunens grundskola, gymnasieskola, grundutbildning för vuxnaoch kommunala vuxenutbildning. I varjelandstingskommun, som har anordnat gymnasieskola, skall det finnas enutbildningsnämnd. skall vara styrelse förlandstingskommunens gymnasieskola. skall antingen tillsätta en särskildutbildningsnämnd eller ge en annan nämnd i uppdrag att vara utbildningsnämnd. I varjelandstingskommun, som har anordnat gymnasieskola eller kommunalvuxenutbildning, skall det finnas en utbildningsnämnd. skallvara styrelse för landstingskommunens gymnasieskola och kommunalavuxenutbildning. skall antingen tillsätta en särskildutbildningsnämnd eller ge en annan nämnd i uppdrag att vara utbildningsnämnd. 1983/84:169 117 förslag Kom vux-utredningens förslag 3§ Till skolstyrelsens uppgifter hör Till skolstyrelsens uppgifter hör beakta den allmänna utvecklingen på skolväsendets område,och tillse attbarn och ungdomar i kommunen bereds tillfredsställande utbildning. Skolstyrelsen skall vidare ha inseende över allt somgäller skolväsendet i kommunen och ha hand om förvaltning och verkställighetinom sill verksamhetsområde. Detta gäller dock inte i den mån någon annanskall svara för uppgifterna enligt lag, annan föreskrift eller beslut som avsesi 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Detsamma gäller utbildningsnämnden i fråga omlandstingskommunens gymnasieskola. beakta den allmänna utvecklingen på skolväsendets ochvuxenutbildningens område, tillse all barn och ungdomar i kommunen beredstillfredsställande utbildning, tillse att kommunens vuxenutbildningsformer anordnas påett tillfredsställande sätt och tainitiativ till ett regelbundet samråd med företrädare för studieförbund ochandra, som i kommunen anordnar vuxenutbildning av annat slag än som avses idenna lag. Skolstyrelsen skall vidare ha inseende över allt somgäller skolväsendet, grundutbildningen för vuxna och den kommunala vuxenutbildningeni kommunen samt ha hand om förvaltning och verkställighet inom sittverksamhetsområde. Detta gäller dock inte i den mån någon annan skall svaraför uppgifterna enligt lag, annan föreskrift eller beslut som avses i 3 kap,14 § kommunallagen (1977: 179), Detsamma gäller utbildningsnämnden i fråga omlandstingskommunens gymnasieskola och kommunala vuxenutbildning. Om enkommun har anordnat gymnasieskola skall skolstyrelsen utse ett eller flerayrkesräd. Yrkesråd skall biträda styrelsen i frågor som gällerutbildningens yrkesinriktning. Varje yrkesråd skall ha minst tre ledamöter. 1 yrkesrådetskall det finnas företrädare för arbetsgivare och arbetstagare. gäller för en landstingskommun som har anordnat gymnasieskola. Om enkommun har anordnat gymnasieskola etter vuxenutbildning skallskolstyrelsen utse ett eller flera yrkesråd. Yrkesräd skall biträda styrelsen i frågor som gällerutbildningens yrkesinriktning. Varje yrkesråd skall ha minst tre ledamöter. I yrkesrådetskall det finnas företrädare för arbetsgivare och arbetstagare. gäller för en landstingskommun som har anordnat gymnasieskolaeller vuxenutbildning. 1983/84:169 118 3 kap. Centrala och regionala myndigheter l§ skall vara cen- Skolöverstyrelsenskall vara cen- tral förvaltningsmyndighet för trål förvaltningsmyndighetför , specialskolan och , specialskolan, gym- gymnasieskolan. nasieskolan, grundutbildningen för vuxna och den kommunala vuxenutbildningen. 2§ I vatje län skall det finnas en I varjelän skall det finnas en skall inom skall inom länet ha inseende över grundskola, länet ha inseende övergrundskola, specialskola och gymnasieskola specialskola, gymnasieskola, samt även i övrigt över utbildning- grundutbildning förvuxna och en av skolplikliga barn. även i övrigt över utbildningen av skolplikfigabarn. (Nytt A) kap.