prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — om och statligutbildning för vuxna; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoll för de åtgärder eller ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen behandlas frågor som rör grundutbildning för vuxna (grundvux),vuxenutbildning (komvux) och utbildningen vid statens skolor för vuxna(SSV). Det sker pä grundval av dels förslag i komvux-utredningens betänkande(SOU 1982:29) Komvux - utbildning för vuxna, dels en analys avkonsekvenserna för SSV av komvux-utredningens förslag. Varjekommun skall vara skyldig att främja vuxnas deltagande i utbildning och haansvar för att vuxna informeras om utbildningsmöjligheter av olika slag. Målgruppenför grundvux preciseras. Grundvux skall vända sig till vuxna som inte harkunskaper och färdigheter motsvarande mellanstadium när det gälleratt läsa och skriva på sitt eget språk eller att räkna. Utvecklingsstörda vuxnasom behöver sådan undervisning som motsvarar särskolan skall inte tas in igrundvux. SSV:sfunktion som komplement till komvux markeras tydligare, bl. a. genom attmålgruppen preciseras till vuxna som är behöriga att tas in i komvux men som avnågot skäl inte kan delta i motsvarande utbildning där. Förgrundskolekurser i komvux och SSV införs betygen godkänd och icke godkänd istället för den femgradiga betygsskalan. Grundskolekurserpå invandrarspråk skall i fortsättningen få anordnas i komvux efter beslut avskolstyrelsen. Elevantaleti komvux-kurser föreslås få vara högst 30, mot f.n. 35. Kurser får starta medlägst 12 deltagare, i glesbygd åtta. Kurser för intagna i kriminalvårdsanstaltfår starta med lägst fem deltagare. Prop.1983/84:169 2 En särskild delram av undervisningstimmar införs inomkomvux för start av kurser med lägre deltagarantal än normalt. Varje kommun fårårligen utnyttja upp till högst för kurser med lägstfem deltagare. Dessa timmar skall tas ur den totalram som kommunen disponerar.Samtidigt upphävs en rad detaljföreskrifter om kursstart med lägre deltagarantalän normalt. Grundvuxskall i princip bedrivas som deltidsstudier, dvs. i regel högst . Erfarenheten visar att studieovana personer har svårt att på ett effektivt sätt tillgodogöra sig heltidsstudier. Genom begränsningen till deltidsstudier uppnår man också att flera kan tas in i utbildningen inom nuvarande resursramar. Undervisningen bör pågå kon tinuerligt under i stort sett . Under det som kan antas bli i grundvux kan den som önskar det få mer undervisning än , pedagogiskt motiverat. Timersättning får utbetalas för i princip högst 15 timmarper vecka. Ersättningen kan lämnas . Rektorerna åläggs informations- och samrådsskyldighet iförhållande till företrädare för eleverna i grundvux, komvux och SSV. Enkomvux-kon-ferens resp. blir den enda obligatoriska konferensen. Inbyggd utbildning skall få förekomma i komvux inom deområden där den formen av utbildning kan förekomma i gymnasieskolan. Inbyggd utbildningfår även förekomma i särskild yrkesinriktad utbildning. Landstingskommunerna föreslås få anordna även särskildyrkesinriktad utbildning inom de områden som en landstingskommuns gymnasieskolakan omfatta. Samarbete förekommer mellan komvux och företagav skilda slag och även i viss mån mellan SSV och företag. I propositionenframhålls att det är väsentligt att samarbetet fortsätter och utvecklas.Företagsintern utbildning, dvs. utbildning för personal inom ett företag och iföretagets intresse, skall liksom inte få bekostas med statsmedel.Däremot bör olika former av samverkan utvecklas genom att försöksverksamhet bedrivsmed uppdragsutbildning anordnad inom komvux och SSV. Länsskolnämnderna åläggs att ta initiativ till regelbundnasamråd mellan kommunerna i länet om planeringen och genomförandet avverksamheten i grundvux och komvux. Vad gäller den rättsliga regleringen föreslås att degrundläggande bestämmelserna om och statlig utbildning för vuxnaskall införas i en särskild lag, som träder i kraft . Lagförslagkommer att föreläggas . Förslagen i propositionen skall genomföras senast den 1juli 1985. Prop.1983/84:169 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom och statlig utbildning för vuxna Genomvuxenutbildningsreformen (prop. 1967:85, SU 117, rskr 277) infördes den1 vuxenutbildning (komvux) som i princip skulle kunnaerbjuda undervisning enligt kursplanerna för högstadium och vadsom utgör gymnasieskolan. Undervisningen organiserades som friståendeämneskurser. Särskilda timplaner infördes för komvux. Både kommuner och landstingskommunerfår efter medgivande av () anordna komvux. Landstingskommunernafår endast anordna kurser som motsvarar den utbildning som en landstingskommunsgymnasieskola kan omfatta. Nästan alla kommuner och alla landstingskommuner harfått tillstånd att anordna komvux. Somett komplement till komvux finns två riksrekryterande statliga skolor för vuxna(SSV), en i och en i . Efterförslag i budgetproposifionen 1977 (prop. 1976/77:100 bil. 12, UbU 19, rskr176) infördes grundutbildning för vuxna (grundvux) medkommunerna som huvudmän. Denna utbildning är avsedd för vuxna som saknargrundläggande kunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Kommunerna ärskyldiga att anordna grundvux i mån av behov. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade min företrädareen kommitté (U 1978:04) för att göra en översyn av den kommunalavuxenutbildningen. Kommittén antog namnet komvux-utred-ningen. Komvux-utredningenhar lagt fram en rad förslag som lett till reformer inom vuxenutbildningen.Efter förslag från komvux-utredningen beslutade 1983/84:169 4 är 1981 att införa en särskild läroplan förkomvux (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 46). Den nya läroplanen (1982 årsläroplan för vuxenutbildning, Lvux 82) tillämpas fr.o.m. läsåret1982/83. Den gäller i tillämpliga delar också för verksamheten vid SSV och förgrundvux. har också beslutat om kompletteringar till Lvux 82 (prop.1982/83:2, UbU 2, rskr 61). De tillämpas fr. o. m. /84. Genom Lvux82 har innehållet i och utformningen av undervisningen i komvux anpassats tillatt de studerande är vuxna. ' har avlämnat huvudbetänkandet (SOU1982:29) Komvux - utbildning för vuxna. En sammanfattning av betänkandetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Beträffande utveckling, nuvarande verksamhet och gällandeföreskrifter i fråga om komvux och grundvux samt beträffande kommitténs närmareöverväganden hänvisar jag till huvudbetånkandet. har avgivit delbetänkandet (Ds U1979:12) Statens skolor för vuxna. Varvad undervisning och brevundervisning igrundskolans och gymnasieskolans ämnen. Delbetänkandet och en remissammanställningredovisades i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil. 12, punkten E2,s. 603611) men föranledde inga förslag till . Pä grundval av förslagen i det sistnämnda betänkandet ochremissinstansernas synpunkter har en sakkunnig- i utbildningsdepartementetanalyserat konsekvenserna för SSV av komvux-utredningens arbete. Han har framlagtsina förslag i promemorian (DsU 1983:5) Riksrekryterande vuxenutbildning -distansundervisning. Statens skolor för vuxna. En sammanfattning avpromemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Promemorian, som jag i det följande kallarSSV-promemorian, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 4. Beträffande utveckling, nuvarande verksamhet och gällandeföreskrifter i fråga om SSV hänvisar jag till komvux-utredningens delbetänkandeom SSV och till SSV-promemorian. För överblickens och sammanhangets skull redovisar jag idet följande också vissa förslag som inte fordrar beslut av . ' Ledamöter när huvudbetänkandet avlämnades:riksdagsledamoten , ordförande, folkskolläraren ,riksdagsledamoten , länsbildningskonsulenlen ,lektorn . och studiesekreterareti BeritOscarsson. - Förre huvudsekreteraren i komvux-utredningen, lektorn . 1983/84:169 5 Jagvill erinra om att vissa frågor om samarbete mellan komvux, gymnasieskolan ocharbetsmarknadsutbildningen (AMU) behandlas i den framlagdapropositionen (1983/84:116) om gymnasieskola i utveckling. Jag vill också erinra omatt jag med stöd av regeringens bemyndigande den harfillkallat en särskild utredare (1983:04) för att göra en samlad översyn avvuxenutbildningens effekter. När jag i det följandetalar om komvux på gymnasial nivå avser jag med kommuner ävenlandstingskommuner, om inte annat framgår av omständigheterna. I detsammanhanget avser jag med skolstyrelse även utbildningsnämnd. Jag har samrått medcheferna för social- och arbetsmarknadsdepartementen samt statsråden i de frågor som berör deras ansvarsområden. 2 Bakgrund och allmänna överväganden Vuxenutbildningär ett samlingsbegrepp som inbegriper utbildnings- och bildningsverksamhet imånga olika former och med delvis olika mål. Dit räknas i första handgrundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning (komvux),utbildningen vid statens skolor för vuxna (SSV), utbildningen vidfolkhögskolor, studiecirkelverksamhet och arbetsmarknadsutbildning (AMU). Detre förstnämnda vuxenutbildningsformerna ger utbildning som har motsvarigheterinom och gymnasieskolan. Syftet är att erbjuda vuxna utbildning iolika ämnen som ger kompetens motsvarande den som ges i ochgymnasieskolan. I det följande sammanfattar jag dem under beteckningenkompetensinriktad vuxenutbildning. Gemensamt för allvuxenutbildning är att den skall överbrygga utbildningsklyftorna, öka vuxnasförmåga att förstå, krifiskt granska och medverka i kulturellt, socialt ochpolitiskt liv, utbilda vuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka tillarbetslivets förändring och bidra till full sysselsättning samt tillgodosevuxnas individuella önskemål om utbildning. Vuxenutbildningen skall bygga påatt den vuxenstuderande har mognad och erfarenhet och ta till vara detta iutbildningssituationen. Jagkommer att ta upp frågor som rör den kompetensinriktade vuxenutbildningen. Grundenför den nuvarande vuxenutbildningen lades genom den vuxenutbildningsreform sombeslutades (prop. 1967:85, SU 117, rskr 277). Samhällets engagemangkoncentrerades då till tre områden, nämligen den arbetsmarknadsinriktadeutbildningen, den gymnasiala och förgymna- Prop.1983/84:169 6 sialautbildningen samt folkbildningen. Huvudvikten lades vid sådan verksamhet somkunde utgöra ett effektivt bidrag i strävandena att främja framstegstakten iden svenska ekonomin. Vid sidan därav skulle utrymme också finnas förverksamhet som tillgodosåg de vuxnas individuella önskemål om vidgade studie-och utbildningsmöjligheter. Detsvenska utbildningsväsendet hade före vuxenutbildningsreformenundergått en genomgripande omdaning. En enhetlig grundskola hade införts. Ävendet gymnasiala stadiet hade fått en mer homogen organisation. Den sammanhållnagymnasieskolans tillkomst genom beslut innebar ytterligare förändringari denna riktning. Reformerna hade lett tillbetydande skillnader i utbildning mellan vuxna och ungdomar. Många vuxna hade kunnatkompensera brister i formell utbildning genom erfarenheter frånorganisationslivet och arbetslivet och genom att delta i bildningsverksamhet.Men för mänga vuxna behövde samhället ställa även resurser för formellutbildning till förfogande. Rätten att fritt välja studieväg var en princip somtillmättes ökad betydelse i ungdomsskolan. Friheten vore emellertidofullständig om den inte förenades med möjligheten att senare i livet ändrautbildningens inriktning eller fördjupa kunskaperna. 1967:85konstaterade föredraganden också att en del ungdomar föredrog att gå ut iförvärvslivet efter den obligatoriska skolgången för att längrefram skaffa sig kompletterande utbildning. Vuxenutbildning behövdes åven förderas del. Vidare framhöll föredragandenatt en viktig uppgift för utbildningsväsendet är att förse arbetsmarknaden medväl utbildad arbetskraft. Den snabba ekonomiska och tekniska utvecklingenmedför ett behov av utbildning som syftar till att bibringa yrkesutövarna nyakunskaper och färdigheter. Även om ungdomsskolan anpassas till förändringar avsådant slag, påverkas inte den redan aktiva arbetskraften av ändringar inomskolan. För att få ett snabbt genomslag av ny teknik och ny kunskap behövs medandra ord att också vuxna utbildas. Detfanns alltså en rad skäl för att genom vuxenutbildningsreformen erbjudaökade utbildningsmöjligheter för vuxna. Jag har velat erinra omdessa motiv , eftersom jag anser att de fortfarande äger giltighet. De hartill en del t. o. m. fått ökad tyngd . Det finns fortfarande åtskilliga vuxnasvenskar som i sin ungdom aldrig fick chansen till en sä omfattande utbildningsom dagens ungdomar får. Till detta kommer att vi nu har ett stort antalinvandrare som kommit till i tonåren eller i vuxen ålder. Många av demhar inte i sina ursprungsländer fått en utbildning som motsvarar den svenskaungdomsutbildningen. En hel del invandrare söker sig därför till grundvux ochkomvux. Det finns också, trots svårigheter på arbetsmarknaden, ungdomar somgår ut i arbetslivet direkt efter eller utan att ha fullföljtskolgången där och ungdomar som avbryter sina studier i gymnasieskolan. Prop.1983/84:169 7 Påpekandetatt det ständigt finns behov av utbildning bland dem som är yrkesverksamma harheller inte förlorat aktualitet . Förändringarna i arbetslivet t.ex. inom dataområdet gör att yrkesverksamma vuxna måste få återkommandemöjligheter till utbildning och fortbildning. Den arbetsmarknadsinriktade delenav vuxenutbildningen har fått en allt viktigare uppgift att fylla. Komvuxskall enligt riksdagsbeslut (prop. 1977/78:100 bil. 12, UbU 15, rskr 180) kunnaanordna utbildning som motsvarar gymnasieskolans hela utbildningsprogram. Inomden yrkesinriktade utbildningen finns det fortfarande vissa hinder för attkomvux skall kunna uppfylla detta krav. Jag återkommer strax med förslag isyfte att undanröja dessa hinder. Jag kommer också att lägga fram förslag omatt göra yrkesinriktad utbildning till ett reguljärt inslag i verksamheten vidSSV. Demål för vuxenutbildningen som lades fast genom vuxenutbildningsreformen 1967diskuterades i prop. 1967: 85 för vuxenutbildningen som helhet. Någraspeciella mål, som skulle gälla enbart för den kompetensinriktade delen av vuxenutbildningen,angavs inte utöver riktlinjen om att utbildningen i princip skulle erbjudasenligt ungdomsskolans läroplaner. De övergripande målen är alltså gemensammaför all vuxenutbildning. De har i princip inte förändrats . En viss förskjutning avtyngdpunkten har dock ägt rum. De fördelningspolitiska målen förvuxenutbildningen har således getts en ökad tyngd även för denkompetensinriktade vuxenutbildningen. Komvux roll att erbjuda yrkesinriktadutbildning har betonats allt starkare, medan uppgiften att ge möjlighet tillbehörighetskomplettering, vilket till en början var det dominerande inslaget iverksamheten, har fått träda tillbaka något. Yrkesinriktad utbildning erbjudssedan läsåret 1976/77 på försök även inom SSV. På grundval avriksdagsbeslut (prop 1980/81: 127, UbU 36, rskr 386, prop.1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 46 och prop. 1982/83:2, UbU 2, rskr 61) harregeringen i den särskilda läroplanen för vuxenutbildning (Lvux 82)formulerat och fastställt dels allmänna mål för vuxenutbildningen, delssärskilda mål för komvux och grundvux. Målen gäller i tillämpliga delar ocksåför verksamheten vid SSV. Demål som har fastställts för komvux och grundvux och som alltså framgår av Lvux82 bör gälla oförändrade. Jag kommer i det följande att föreslå att särskildamål formuleras för verksamheten vid SSV. Deförändringar i övrigt som jag kommer att föreslå i det följande beträffande denkompetensinriktade vuxenutbildningen syftar till att underlätta för dessadelar av vuxenutbildningen att uppfylla de fastställda målen. Prop.1983/84:169 8 2.3 Målgrupper och prioriteringar I inledningsskedet var den viktigaste målgruppen förkomvux och SSV vuxna som hade förutsättningar att tillgodogöra sig gymnasialutbildning men som inte hade fått sådan . Utbildningen var därför istor utsträckning upplagd för att förbereda för högre studier. Utbildning pågrundskolenivå sågs som en förberedelse för fortsatta gymnasiala studier. Från böljan av fick de fördelningspolitiskamålen ökad genomslagskraft. I och med att allt flera årskullar ungdomar hadegått igenom ökade betydelsen av att så många vuxna som möjligt fickmotsvarande utbildning. Grundskolenivån inom komvux prioriterades på olika sätt. När detgäller målgrupperna har alltså en allt större vikt lagts vid att utbildningenskall rikta sig till dem som tidigare fått minst av samhälletsutbildningsresurser. Komvux skall vända sig med information och rekryteringtill grupper där andelen korttidsutbildade kan förväntas vara särskilt stor.Ett klart uttryck för denna tyngdpunktsförskjutning är också införandet avgrundvux. Denna utbildning vänder sig till vuxna som saknar grundläggandekunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Komvux uppgift att stärka de korttidsutbildades ställningpå arbetsmarknaden har betonats allt mer. Utöver grundvux och kurser på grundskolenivåhar därför den yrkesinriktade utbildningen inom komvux prioriterats. På senareår har uttrycket arbetsmarknadsinriktad utbildning använts allt oftare istället. Bakom det ändrade ordvalet finns ett erkännande av att inte enbartutbildning i snävt yrkesinriktade ämnen utan även i allmänna ämnen kan ha enklar inriktning pä att förbereda för eller stärka den enskildes ställning iarbetslivet. Förändringarna i arbetslivet har enligt minuppfattning förstärkt detta förhållande. Det är nu åtskilliga år sedan genomfördes. Denallra största delen av varje ungdomskull fullföljer grundskolestudierna. Dettaskulle till synes kunna innebära att behovet av grundskolenivån inom komvux såsmåningom kunde försvinna. En sådan uppfattning framskymtar i prop. 1967:85.Komvux grundskolenivå (etapp 1) behövs dock fortfarande för äldre vuxna, förhandikappade och för invandrare som inte redan fått motsvarande utbildning. Denkan också ge én ny chans åt ungdomar som av ett eller annat skäl inte harkunnat fullfölja sin skolgång i eller som inte har tillgodogjortsig utbildningen. I vuxenutbildningsreformen betonades denkompetensinriktade vuxenutbildningens roll i ett system med återkommandeutbildning. Vuxenutbildningen skulle bygga vidare på ungdomsutbildningen ochkompensera brister i denna. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag ipropositionen (1983/84:116) om gymnasieskola i utveckling har anfört omåterkommande utbildning (bl. a. s. 9 fO- 1983/84:169 9 Motden bakgrund jag här har skisserat är det naturiigt att prioritera åtminstonevissa gymnasieskolkurser lika högt som kurser på grundskolenivån. Jag tänkernärmast på ämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap på den nivåsom motsvarar en tvåårig studiegång i gymnasieskolan. Därför har jag i åretsbudgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 172) föreslagit ettbemyndigande för regeringen att få fördela det totala antaletundervisningstimmar i komvux på andra delramar än . Jag vill också fillfogaatt det, från Ud fill annan beroende på samhällsutveckling och samhällsbehov,kan finnas skäl att göra nya avvägningar vid fördelningen avutbildningsresurserna inom komvux, t. ex. att bereda plats för nya ämnen. Deförskjutningar vad gäller mål, målgrupper och prioriteringar som jag nu harredogjort för beror knappast på förändringar i grundinställningen tillverksamheten i komvux. De beror snarare på förändringar som har inträffat iomvärlden. De möjligheter tillkompetensinriktad vuxenutbildning som fanns årsvuxenutbildningsreform utgjordes till största delen av kvällsundervisning. Ireformen förutsattes att studier på fritid och deltid liksom fidigare skulledominera. antyddes att andra studieformer än deltidsstudier kundekomma att spela en större roll. Reformen hade dock som riktpunkt attutbildningen skulle kunna bedrivas med ett begränsat produktionsbortfall. Dettaär enligt min mening en utgångspunkt som fortfarande inte får glömmas bort.Ganska stora förändringar har emellertid inträffat som påverkarförutsättningarna för den kompetensinriktade vuxenutbildningen. År1974 kom lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildningoch infördes ett för vuxenutbildningen särskilt utformatstudiefinansieringssystem. I detta ingår möjligheter att få vuxenstudiestöd förheltidsstudier i komvux. Dessa reformer kom att i hög grad påverka utvecklingenav komvux. Alltfler kom att studera och på halvtid eller mera. Komvuxfick åtskilliga heltidsstuderande. Detta är viktiga reformer.Om de vuxna som tidigare fått minst av samhällets utbildningsresurser skallkunna ta del av den utbildning som erbjuds, måste de ha möjlighet att ta ledigtfrån arbetet för att studera och möjlighet att få studiesocialt stöd. Samtidigtmenar jag att det är viktigt att hålla i minnet den riktpunkt somangavs vuxenutbildningsreform. I tider av arbetslöshet kan det ioch för sig finnas större skäl än annars att bedriva heltidsstudier i komvux.Men inte ens i sådana tider är det enligt min mening lämpligt att organiseraundervisningen så att den främst riktar sig till personer som kan och villstudera på heltid. 1983/84:169 10 Jagvill i detta sammanhang också erinra om att det sedan starten och alltjämtförutsätts att komvux skall ha en nära samverkan med skolväsendet i övrigt bl.a. vad gäller lokaler. Det innebär med nödvändighet att utrymmet för dagstudierblir begränsat. De investeringar som gjorts och görs i lokaler och utrustningmåste enligt min mening utnyttjas så effektivt som möjligt. Riktpunktenatt vuxenutbildningen skall bedrivas med en begränsad bortovaro frånarbetslivet har betydelse inte enbart för frågan om heltids-, deltids- ochfritidsstudier. En annan viktig förutsättning är att de vuxnas fidigareerfarenheter utnyttjas som grund i studierna och tas till vara istudieplaneringen. Denna måste därför vara individuell. Det är en kompletteringav vars och ens tidigare kunskaper som vuxenutbildningen skall stå till tjänstmed. Åtskilliga vuxenstuderande siktar nu på fullständig kompetens motsvarandeden som ges i gymnasieskolan. Detta har i alltför stor utsträckning tillåtitspåverka organisationen. Undervisningen bör inte läggas upp så att den styr motfullständiga studieprogram. Inte minst när det gäller den gymnasiala nivån inombåde komvux och SSV är det väsentligt att de vuxna kan erbjudasstudiemöjligheter som är anpassade efter deras individuella utbildningsbehovoch intressen. Då måste man också ta hänsyn till dem som av skilda skälföredrar att studera helt på sin fritid. Innanjag övergår till mina konkreta förslag vill jag också kort erinra om deförändringar i bl. a. kurssystemet som har ägt rum . Isyfte att bredda yrkesutbildningen för de vuxenstuderande startade enförsöksverksamhet . De stora yrkesämnena på gymnasieskolansyrkesinriktade linjer var för omfattande för att i sin helhet kunna anordnassom kurser för vuxenstuderande. De delades i stället upp i delar till s.k.delmomentskurser i komvux. Fr.o.m. /79 är delmomentskurserna en reguljärföreteelse i komvux. Uppdelningen ger de vuxenstuderande bättre möjligheteratt få studerajust de avsnitt som de har behov av. Ävenbeträffande de mer teoretiska ämnena har en vuxenanpassning ägt rum. SÖutarbetade på regeringens uppdrag ett förslag till linje- och ämneskonstruktioni komvux. Komvux skulle inte längre parallellt erbjuda kurser i samma ämneenligt olika linjer i gymnasieskolan. I stället skulle komvux anordna kursersom bygger på varandra. Konstrukfionen innebar att komvux frikopplades frånlinjesystemet i gymnasieskolan. Därmed inleddes det viktiga arbetet medvuxenanpassning av komvux kursplaner. beslutade efter förslag ipropositionen om vuxenutbildning (prop. 1977/78:36) om en treårigförsöksverksamhet med det nya systemet i högst femton kommuner. 1983/84:169 11 Minföreträdare uttalade i prop. 1977/78:36 bl.