prop · G703137 · 1983-12-31 00:00:00 — Tvist ominförande eller bibehållande av förhandlingsklausul i hyresavtal kan hänskjutaslill prövning av hyresnämnd enligt 12 kap. 69 8 jordabalken. I slällel för 70 5andra stycket jordabalken gäller alt förhandlingsklausul skall föras in ellerbibehållas i hyresavtalet, om det inle med hänsyn till hyresgästens personligaboendeförhållanden, inställningen hos övriga hyresgäster som berörs avförhandlingsordningen och andra omständigheter är skäligt attförhandlingsklausulen inte skall gälla. Förhandlingsordning medför .skyldighet för hyresvärdenall påkalla förhandling med hyresgästorganisationen i fråga om höjning avhyran eller ändring av grunderna för beräkning av sådan särskild ersällningsom avses i 12 kap. 19 a § jordabalken. Förhandlingsordning medför skyl dighet för hyresvärdenatt påkalla förhandling med hyresgästorganisa tionen i fråga om 1. höjning avhyran, 2. ändring avgrunderna för beräkning av sådan särskild ersättning som 1983/84:137 215 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse avses i, 12 kap. 23 § jordabalken eller 3. ändringav villkor som uvser hyresgästernas rätt att gemensamt nyttja utrymmen.Förhandlingsordning medför vidare, om parterna ej enas om annal, rätt för bådaparter att påkalla förhandling i fråga om 1. hyresvillkoren, 2. lägenheternasoch husets skick, 3. gemensammaanordningar i huset, 4. övriga boendeförhållandeni den mån de rör hyresgästerna gemensaml. Om parterna är ense därom kan förhandlingsordning ocksåmedföra rätt för hyresgästorganisationen alt påkalla förhandling om fråga somrör fillämpning av enskill hyresavtal under förutsättning all hyresgästen genomskriftlig fullmakt har bemyndigal hyresgästorganisationen att företräda honom isaken. Förhandlingsordning medför inte någon inskränkning ihyresgästens rätt att begära prövning av hyresvillkoren enligt 12 kap. 69 §jordabalken. Därvid gäller beslämmelserna i 12 kap. 68-76 §§ samma balk. 17 5 Part som vid förhandling åberopar viss handling skallvid sammanträde hälla den tillgänglig för motparten, om denne begär del. Om en hyresvärds skyldighet att lämna ut erforderligauppgifter om hyrans storlek finns bestämmelser i 12 kap. 93 § jordabalken. Har förhandlingsöverenskommelse träffats om hyran eller annalhyresvillkor för hyresgäst, har hyresgästen rätt att ulan uppsägning avhyresavtalet hos hyresnämnden ansöka om ändring av överenskommelsen i den delden avser honom. För atl kunna upptas till behandling skall ansökan ba kommitin lill hyresnämnden från den dag då hyresgästen fick underrättelseom det nya villkoret eller, i fråga om hyra, från den dag dåvillkoret började tillämpas mol honom. Vid prövning av hyresvillkor Vid prövning av hyresvillkor enligtförsta stycket skall 12 kap. enligt första stycket skall 12 kap. 48 § jordabalken lillämpas med den 70 8 jordabalken tillämpas med den avvikelse som kan följa av 21 8. avvikelse som kan följa av 21 8. Skäligheten av belopp som avses i Skäligheten av belopp som avses i 20 8 får prövas även utan samband 20 8 får prövas även utan samband med prövning av hyran i övrigt. medprövning av hyran i övrigl. Beslut varigenom hyresvillkor ändras träder i stället förförhandlingsöverenskommelsen i den delen. Avseir beslutet hyra, skallhyresvärden åläggas att till hyresgästen betala tillbaka vad han tillföljd därav har uppburit för mycket jämte ränla. Räntan skall beräknas enligt 58 räntelagen (1975:635) för tiden för beloppets mottagande lill dessalt beslutet har vunnit laga kraft och enhgt 6 8 räntelagen för tiden därefter. Bestämmelsernai denna paragraf gäller ej i fråga om överenskommelse som har ingålls efterförhandling enligt 5 8 iredje stycket. Första stycket gäller ej, om mol förhandling har mött hinder som ej har berott av hyresvärden eller av fastighetsägarorganisation som är part enligl förhandlingsordningen. Omfattas lägenhelav förhandlingsordning, är avtal som hyresvärden träffar med hyresgästen ifråga som avses i 5 8 första stycket ogiltigt, om förhandling enliglförhandlingsordningen ej har ägt rum. Sådanl avtal är även ogiltigt, om detavser hyreshöjning utöver vad som medges i träffad förhandlingsöverenskommelseeller ändring av grunderna för beräkning av sådan särskild ersättning somavses i 12 kap. 19 a § jordabalken / strid med träffad förhandlingsöverenskommelse.Hyresvärden är skyldig alt betala tillbaka vad han har uppburit för mycket jämleränta därpå enligt 6 8 räntelagen (1975:635) för beloppetsmottagande. Omfattas lägenhelav förhandlingsordning, är avtal som hyresvärden träffar med hyresgäslen ifråga som avses i 5 8 första stycket ogiltigt, om förhandling enligtförhandlingsordningen ej har ägt rum. Sådant avtal är även ogiltigt, om detavser hyreshöjning eller ändring av grunderna för beräkning av sådan särskildersättning som avses i 12 kap. 23 § jordabalken eller av villkor som avserhyresgästernas rätt atl gemensamt utnyttja utrymme och avtalet strider motträffad förhandlingsöverenskommelse. Hyresvärden är skyldig att betalatillbaka vad han har uppburit för mycket jämte ränta därpå enligt 6 8räntelagen (1975:635) för beloppels Harförhandling enligt förhandlingsordning avslutats utan all överenskommelseträffats, har hyresvärden och hyresgäst rätt att ulan uppsägning avhyresavtalet hos hyresnämnden ansöka om ändring av hyresvillkoren i den delsom förhandlingen har avsett. Detsamma gäller om mot förhandling har mötthinder, som ej har berott av den som har påkallat ändring av hyresvillkoreneller av organisation som enligl Har ertförhandling enligl förhandlingsordning avslutals utan alt överenskommelseträffats, får den som är part enligt förhandlingsordningen eller, om bådehyresvärden och fastighetsägarorganisationen är parter enligtförhandlingsordningen, dessa gemensaml ansöka hos hyresnämnden om ändring avhyran eller annal hyresvillkor för hyresgästerna i den del som förhandlingenhar avsett. Motpart i hyresnämnden är den som förhandlingsordningen är part på hans sida. Beslut om ändring av hyresvillkoren får ej avse tid föredet månadsskifte som inträffar närmast föransökningen. Om det av särskild anledning finnes skäligt, får hyresnämndendock förordna att beslut om hyra skall avse tid . I ansökningen skall anges den tidpunkt från vilken ändringav hyresvillkoren yrkas. Begärs tillämpning av bestämmelsen i andra stycketandra meningen, skall skälen härför anges. vartt motpart vid förhandlingarna. Ansökansom sägs i första stycket får göras även om mot förhandlingen har mött hinder,som ej har berott av den som har påkallat ändring av hyresvillkoren eller avorganisation som enligt förhandlingsordningen är part på hans sida. Beslut om ändring av hyresvillkoren skaU avse tid efterdet månadsskifte som infaller närmast från den dag då partsom begärt ändring av hyresviUkoren gjorde framställning hos motparten om förhandhngom villkorsändring. Har tidigare förhandlingsöverenskommelse eller beslut omhyresvillkor avsetts skola gälla tiU annan tidpunkt, skall dock beslutet omvillkorsändring i slället gälla från den tidpunkten. Om det av särskildanledning finnes skäligt, får hyresnämnden förordna atl beslut om vUlkorsändringskall gälla från annan tidpunkt än som sagts . I ansökningen skall anges den tidpunkt från vilken ändringav hyresvillkoren yrkas. Vid prövning av tvist som avses i 24 8 gäller följande. Villkoren för den fortsatta förhyr- Hyran och annat hyresvillkor för ningen skall fastställas enligt 12 kap. hyresgästernaskall fastställas enligt 48 § jordabalken. 12 kap. 70 § jordabalken. Om särskilda skäl föreligger, får hyresnämnden pröva ävenhyresvillkor som har samband med det villkor som förhandlingen har avsell. Bestämmelserna i 12 kap. 50 § andra meningen och 53 §jordabalken skaU tillämpas. Beslut varigenom hyresvillkoren beslut om hyran ändras anses som avtal om villkoren och annathyresvillkor för hyresgäs- för fortsatt förhyrning. terna har samma verkan som om det kommelse mellan parlerna i tvisten. får förordna, att beslutet får verkställasutan hinder av att del inle vunntt laga kraft. Hyresvärden skall underrätta hyresgästerna om innehålleti hyresnämndens beslut. En hyresgäst har samitia rätt att hos hyresnämnden ansökaom ändring av beslutet i den del det avser honom som enligt 22 § gäller ifråga om förhandlingsöverenskommelse. Fråga enligt denna lag prövas av hyresnämnd. Fråga omskadestånd som avses i 8 5 andra stycket prövas dock av allmän domslol. 1 fråga om förfarandel vid hyresnämnden finnsbestämmelser i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. eller .hyresgästorganisation är ej pari i ärende enligl 22 §. Denna lagträder i kraft . Har förhandlingenligt en förhandlingsordning avslutats före ikraftträdandet ulan allöverenskommelse träffats gäller de äldre beslämmelserna om rätt lill prövningav hyresvillkoren. Prop.1983/84:137 219 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av riksåklagaren,bostadsdomstolen, , , ,, , hyresnämnderna i , ochGöteborg, datainspektionen, kommerskollegium, ,, , statens pris- och kartellnämnd,, arbetsdomstolen, , statens institut förbyggnadsforskning, rättegångsulredningen (Ju 1977:06),värme-mätningsutredningen (Bo 1979:03), energisparkommiuén (I 1974:05),i (LO), , Stockholmskommun, , kommun, , , (), , HSB;s riksförbund (HSB),kooperativa bostadsförening (SKB), Stockholms bostadsföreningars ceniralförening(SBC), Stiftelsen , Stiftelsen sludenlhem.Svenska . Näringslivels byggnadsdelegation, ,, , hantverks- och industriorganisalion(SHIO)-Familjeföretagen, Statens personalbostadsdelegation (SPD),Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund. Riksåklagarenhar överlämnat yttranden av överåklagaren i åklagardistrikt samt avcheferna för länsäklagarmyndighetema i och . StiftelsenStockholms Studentbostäder har överiämnal ett yttrande av bostäder i . Skrivelserhar dessutom inkommii frän , , och ,Bandhagen. Prop.1983/84:137 220 Närvarande:f.d. justitierådel , justitierådel , regeringsrådet . lillhandakommel utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet och chefen för beslutat inhämtalagrådels yttrande över förslag fill 1. lag om ändring i jordabalken, 2. lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304), 4. lag om ändring i lagen (1970;995) om införande av nya jordabalken, 5. lag om ändring i bosladsrätlslagen(1971; 479), 6. lag om ändring i bostadsanvisningslagen(1980:94), 7. lag om ändring i utsökningsbalken. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna . Vidföredragningen har förehafls till lagrådet inkomna skrifter frän dels och dels Skogs- och lanlarbelsgi-vareförbundel. Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Ilagrådsremissen föreslås ändringar i hyreslagstiftningen. Förslagel medför intenågra genomgripande förändringar av de huvudprinciper som gäller påhyresrättens område, såsom besittningsskyddet, bruksvärdesyslemel eller detkollektiva förhtindlingssystemel. Ett väsenfiigt syfle med förslaget får ansesvara atl ytterligare slärka hyresgäsiernas rättsställning. Detta syfte synes havarit vägledande även vid fidigare reformer av hyreslagstiftningen. Atl gåvidare på den vägen ger enligl lagrådets mening inte anledning till någraprincipiella betänkligheter, även om del innebär en inskränkning avfastighetsägarnas rådighet över sina fasligheter. Visserligen harhyresgästerna som ell kollektiv genom lillkomsten av hyresförhandlingslagen(1978: 304) fått en starkare position. Den enskilde hyresgäslen, särskilt densom inle är medlem i en förhandlingsberältigad organisation eller den som bori en fastighet vilken inle omfattas av en förhandlingsordning, torde dock allQämti mänga fall vara i behov av atl särskill skyddas av lagstiftningen. Lagrådetanser sig från de synpunkter lagrådet 1983/84:137 221 harall beakta ej ha anledning till erinran mol den allmänna uppläggningen av detremitterade förslaget. Ilagtekniskt hänseende synes del ha varil en slrävan alt i del remitterade förslagellill ny lydelse av 12 kap. jordabalken behålla den nuvarande dispositionen avbestämmelserna i slällel för alt omdisponera dem på ett sätt som måhända skulleframstå som mer logiskt. Lagrådet ser klara fördelar i alt så långt det ärpraktiskt möjligt behälla den nuvarande dispositionen, som får antagas vara välinvand hos hyresmarknadens parter och de tillämpande myndigheterna. I vissafall medför delta alt i och för sig icke önskvärda "a-paragrafer"finns kvar eller atl den inbördes ordningen mellan vissa paragrafer, t.ex. 62och 64 58, kan diskuteras. Sådana ölägenheter kan dock inte anses väga särskilttungt i förhällande lill de fördelar som står all vinna med den valda metoden. Lagrådetvill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på ell problem som oftauppslår i lagstiftningsarbetet i samband med önskemålet atl låtaförfattningarna genomgå en språklig modernisering. I det remitterade förslagettill ny lydelse av 12 kap. jordabalken görs sakliga ändringar i en mångfaldparagrafer. undergår dessa en språklig modernisering. En sådan görsockså i ell flertal paragrafer som inte ändras i sak. Del torde vara allmänlaccepterat att föråldrade ord och uttryck bör utgå ur författningarna. Problemkan emellertid uppstå när ell ord eller uttryck som allmänl sell ansesföråldrat likväl kan ha en hävdvunnen innebörd i förfatlningssammanhang. Densom skall tillämpa en författning kan då råka i Ivivelsmål huruvida en ändringav ett sådanl ord eller uttryck är av renl språklig art eller innebär enändring i sak. Som ett exempel härpå i förslagel till ny lydelse av 12 kap.jordabalken kan nämnas ändringen av "obilligl" till"oskäligt" i 46 och 57 88: Lagrådet ålerkommer lill den frågan i sillyttrande över nämnda paragrafer. annat problem som kan uppslå genommoderniseringen av författningstexter, särskill när de som i förevarande fallinnehåller ett slort anlal paragrafer, är svårigheten atl vara konsekvent.Lagrådet har uppmärksammat ell flertal inkonsekvenser i de remitteradelagförslagen men då några missförstånd om innebörden inle kan uppslå harlagrådet inle ansett sig böra i sill yttrande gå närmare in på dessa fall. Förslagettill lag om ändring i jordabalken Inuvarande lydelse innehåller 5 8 bl. a. en beslämmelse om ell dödsbos räll attsäga upp ett hyresavtal inom en månad från dödsfallet till upphörande en månadefler uppsägningen. Denna bestämmelse skall enligt det remitterade förslaget ulgå.Dödsboet blir således bundet av den uppsägningstid som gäller enliglden föreslagna lydelsen av 5 8. Förslagel överensstämmer i della avseende med hyresrältsutredningens Prop.1983/84:137 222 förslag.Utredningen menade (SOU 1981:77 s. 239) alt det inle i praktiken kunde medföranackdelar av belydelse om ett dödsbos uppsägningstid i en sådan situafionförlängdes . Genom slopandet av dylika specialregler skulleavsnittet om hyrestider och uppsägningstider enligl utredningens meningförenklas. Ståndpunkten att enförlängning av uppsägningstiden för dödsbon inte skulle kunna medföra nackdelarav belydelse kan diskuteras. För ett dödsbo med liten behållning kan det varaett beaktansvärt ekonomiskl intresse att snarasl möjligl efter dödsfallet bli frillfrån skyldigheten att betala hyra för den avlidnes lägenhet. Önskemålet allförenkla reglerna om hyres- och uppsägningstider framstår mol denna bakgrundknappast som ett tillräckligt vägande skäl för en lagändring som innebär enförsämring för en grupp hyresgäster, så mycket mindre som ett syfte bakom delremitterade förslagel varit atl förbäitra hyresgästernas rättsställning. Omden kortare uppsägningstiden för dödsbon behälls, synes detta endasl i ringamån motverka strävandena efler förenkling. Den enda följdändring i förslagelsom skulle behövas torde vara den som framgår nedan vid 6 8. Omspecialregeln för dödsbon under den fortsatta handläggningen avlagstiftningsärendet skulle anses böra behållas, bör även upplagas motsvarighettill nu gällande regel då makar gemensamt förhyrt bostadslägenhet och en av derndör. Specialregeln kan lämpligen komma lill uttryck i ell nytl stycke i 5 8 avföljande lydelse; "Omhyresgästen har avlidit, får dödsboet också inom en månad frän dödsfallet sägaupp avtalet att upphöra att gälla vid månadsskifte som inträffar tidigast efteren månad från uppsägningen. Har bostadslägenhet hyrts av makar gemensaml ochavlider den ena av dem, fillkommer den rätt som angivits nu dödsboet cch denefterlevande maken i förening." 5 8 införs en regel om rätt för dödsbo att säga upp ett hyresavtal med en särskillkort uppsägningstid, kommer atl i hyreskapitlel finnas en beslämmelse omuppsägningstid vid uppsägning på grund av särskill förhållande. Med denutformning andra siyckei i förevarande paragraf har i det remitterade förslagetlämnar den ej utrymme för en sådan regel. En jämkning av della stycke är därförunder den inledningsvis angivna föml-sältningen påkallad. Lagrådet föreslårdärför all i andra stycket efler orden "alt frånträda avtalet" ochföre ordet "gäller" inskjuts följande: "och är det inte fråga omfall som avses i 5 5 andra stycket". 12kap, 15 5 Förevarandeparagraf har enligl SFS 1983:899 fr.o.m. den lydelse som iremissen upptagits såsom nuvarande lydelse. Stadgandet i Iredje stycket -nämligen atl andra stycket 2 gäller endast den 1 januari 1984-den31 - är av den art atl det Prop.1983/84:137 223 enligtsedvanlig lagstiftningsteknik ej har sin plats i själva texten till en lag avsådan karaktär som jordabalken ulan i slället bland ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna. Lagrådet förordar därför atl tredje stycket får utgåoch alt i stället under punkl 1 i ikraftträdandebeslämmelserna lill förevarandelag upptages en andra mening av följande lydelse; "12 kap. 15 5 andrastycket 2 gäller endast fill och med ." Ettbifall till vad nu förordats föranleder att det föreslagna nya Qärde stycket istället blir tredje stycket. Hänvisningen i 16 5 andra stycket fill 15 8 Qärdestycket bör därför ändras att avse 15 5 tredje stycket. Utredningenföreslog en särskild paragraf med bestämmelser om alt en hyresvärd skulle kunnaåläggas att avhjälpa brist som är av annan natur än renl fysisk. I delremitterade förslagel har sådana bestämmelser inle lagits med. Ingripande idessa fall anses böra ske inle genom ålgärdsföreläggande utan med stöd av bostadsförvallningslagen(1977; 792). Dehinder och men i nylQanderälten som inte är atl hänföra lill en fysisk bristkan vara av olika slag. Del kan t.ex. röra sig om brist i vattentillförselneller värmehållningen utan atl delta har samband med någol fel i ledningarnaeller värmesystemet. Del kan ocksä vara fråga om sådant som undermålig trappstädningeller.störande upplrädande av en medhyresgäst. För all komma lill rätta medhinder och men av delta slag torde den enskilde hyresgästen inte allfid vara beQänlav de möjligheter till ingripande mol hyresvärden som bostadsförvallningslagenger. Ansökan om särskild förvaltning får enligl 29 8 nämnda lag göras endastav kommun eller organisation av hyresgäster. Omförhållandena är sädana all det föreligger en sanitär olägenhet, erbjuder 18och 19 58 hälsoskyddslagen (1982: 1080) möjlighet att genom vitesföreläggandeförmå hyresvärden all vidta rättelse. På grund härav och då den föreslagnalydelsen av 16 5 inte utesluter att ålgärdsföreläggande meddelas även närbristen inte är av rent fysisk nalur, får det anses godtagbart atl särskildabestämmelser för dessa fall inte upptas i förslaget. Underförutsättning som angivits vid 15 8 bör hänvisningen i förevarande paragrafsandra stycke lill 15 8 Qärde siyckei ändras all avse 15 8 Iredje stycket. Påflera ställen i denna paragraf enligt dess nuvarande lydelse förekommer ordet"obilligt". Detta ord har i förslagel ändrats till"oskäligt". Moisvarande ändring har gjorts i 57 8 första stycket. Enliglmotiven är ändringarna av redaktionell nalur. Del kan hävdas all de bådaangivna uttrycken i lagsammanhang har en någol olika innebörd och alt detalltså inte är fråga om enbart redaktionella jämkningar. I motiveringen till delagförslag som förelades ge- 1983/84:137 224 1983/84; 36 (s. 30 f) har emellertid föredragande statsrådet, eflersamråd med chefen för jusfifiedepartementel, uttalat som sin mening attuttrycken har samma innebörd. Enligl vad han vidare anfört har uttrycket"oskäligt" brukat användas med samma betydelse somden ålderdomliga och mer svårförståeliga termen "obilligl". Dessa ultalandenföranledde inte nägon invändning från sida. Medhänsyn till ställningstagandena i det berörda lagstiftningsärendet tordeförslaget på förevarande punkl få godtas såsom innefattande endastredaktionella ändringar. Enligtstadgandet i förevarande paragrafs första stycke är en uppsägning utan verkan itvä olika situationer, nämligen om inte hyresvärden senast efter hyrestidensutgång hänskjuter tvisten till hyresnämnden eller om inte hyresgäslen ändåflyttad senast vid hyrestidens ulgång. Enligt ordalydelsen är sålundauppsägningen utan verkan i det fall att hyresgästen väl flyttat men försl eflerhyrestidens utgång och om flyttningen skett inom en månad från hyrestidens ulgång- hyresvärden just pä grund av flyttningen underlåtit att hänskjula saken lillhyresnämnden. Eftersom i detta fall uppsägningen är utan verkan skulle delkunna hävdas atl hyresavtalet trots vad som förevarit fortfarande består medde konsekvenser detta skulle ha. Så kan emellertid ej vara avsikten. Synsättet lordei slället böra vara atl, när hyresgästen - låt vara efler hyrestidens utgång -flyttar, han genom sitt handlande får anses ha godtagit uppsägningen och atldärför hyresavtalet upphört alt gälla. Konstruktionen i lagförslaget torde varaen följd av att man velat å ena sidan lägga skyldigheten all hänskjula sakentill hyresnämnden på hyresvärden och å andra sidan, i syfle att avvärja atlalla uppsägningsärenden av värden hänskjuts till nämnden, säkerställa atl hänskjutandesker endast i de fall aitt det är klart atl hyresgästen ej godtar uppsägningen.Vill man nå båda de nu angivna syftena synes knappast möjligt att undgå enkonstruktion som med en ordamässig lolkning kan ge bestämmelsen den skenbarainnebörd som inledningsvis angivits. Förslaget synes därför böra få godtagas. Enliglnuvarande lydelse av 12 kap. 48 8 skall vid förlängning av ett hyresavtal hyranutgå med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, omden inle är oskälig. Den föreslagna lydelsen av 55 8 första stycket innebär attden av hyresvärden fordrade hyran inle skall ha företräde. Syflel med förslagetär enligl den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.2.) alt genom en skälighetsprövningi princip likställa hyresparterna. Deltainnebär att hyresnämnden vid bestämmande av hyra icke som har att utgåfrän den hyra värden fordrar ulan i slället har alt lägga Prop.1983/84:137 225 hyranför likvärdiga lägenheter till grund för sin bedömning. Med hänsyn härtill börden i första stycket andra meningen upptagna "påtaglighetsregeln"rätteligen ta sikle - t.ex. vid prövning av en avtalad hyras skälighet - inteblott på om den överstiger utan även om den understiger hyran för likvärdigalägenheter. Den bör egentligen också, när man inte längre har att utgå från denav värden yrkade hyran, utsäga inte när en hyra är oskälig utan när den är skälig.Frän dessa utgångspunkter borde rätteligen första stycket andra meningen hadel innehållet, alt hyran är att anse som skälig, om den inte påtagligt avvikerfrån hyran för lägenheter som med hänsyn tiil bmksvärdet är likvärdiga. Dåemellertid frågan humvida en avtalad hyra i störte eller mindre mån understigervad som är en skälig hyra endasl sällan lorde ha praktisk belydelse bör detinte vara något hinder att ulforma påtaglighetsregeln på säll som skett iremissen. Enligtgällande ordning skall en av hyresvärden fordrad hyra anses oskälig, om den ärpåtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn fill bmksvärdet ärlikvärdiga. Om så är fallet och hyresnivån för jämförliga lägenheler visar attdel skäliga beloppet bör ligga inom ett vissl intervall, torde hyran kunnabestämmas till ett belopp som ligger i den nedre delen av intervallet Qfr prop.1968:91 Bihang A s. 361).