prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är angeläget atl verkel söker motverka dekraftiga svängningarna genom att planera in andra intermiltenla undersökningarunder nedgångsfasen i FoB 85. Jag bedömer alt SCB kan med en godpersonalplanering klara varialionerna inom ramen för den nalurligapersonalomsättningen. I anslagsframslällningen /85 beräknarSCB ell medelsbehov på 2,5 milj. kr. för all bl. a. kunna ge service lillanvändarna när del gäller all ulnyllja materialel frän FoB 80. Del avser främstsådan service som inle uppdragsfinansieras. Vidare räknar SCB in i denna summamedel för alt vidmakthålla en god kvalilel i del cenlrala företagsregistrets arbeisslälledelsaml en avgift lill riksskalleverket för all fä la del av kontrolluppgifterna. Jag bedömer atl del är av värde atl maierialfrån FoB 80 under ytterligare en viss lid kan användas gratis inom rimligakostnader. Vissa medel bör därför som en engångsanvisning avsättas tills atlarbetet med FoB 85 kommit igång. Vidare bör medel avsättas än en gäng förcentrala företagsregistrets arbetsställedel. När en regislrering avarbetsställenumret via kontrolluppgiften införts behövs inte denna särskilda insats. Jag beräknar även medel för avgiftentill . Jag uppskattar medelsbehovet i dessa delar tillsammanlagl ca 1 milj. kr. Det totala medelsbehovel för anslaget Folk- ochbostadsräkningar kan dätför beräknas till ca 14.0 milj. för /85. Jag hemsläller all regeringen föreslår alllill Folk- och hosiudsräkningar för budgelårel 1984/85 anvisa ettförslagsanslag av . 11 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 1982/83 Utgift 19615095 1983/84 Anslag 19207000 1984/85 Förslag 18308000 Kammarkollegiel ärcentral förvallningsmyndighel med uppgift all handlägga frågor rörande statligoch kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen,handha medels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statens rätt ochallmänna intressen. Vidare ingär i kollegiet en redovisningscentral med uppgiftalt för ett anlal myndigheler svara för kassagöromäl, bokföring ochredovisning. Kollegiet är däijämle värdmyndighel för ett revisionskontor samlfullgör kansligöromålen för kyrkofondens styrelse. Chef för kollegiet är en generaldirektör.Kollegiet är organiserat på sex enheler, nämligen en allmän avdelning, elladvokatfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscenlral, ell revisionskontoroch en administrativ sektion. Vid kollegiet finns som rådgivande organ ettexpertråd för medels-placeringsfrågor. Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) (-*- ' Medel lör nämndensverksamhel beräknas f. n. under jusl itiedepartementets huvudtitel. under ett särskilt anslag, uppfört Prop.1983/84:100 Bilaga 15 163 Kammarkollegiel har i sinanslagsframslällning framhållit au det är kollegiets uppfattning alt statensbudgel kan förbättras inte endast genom återhållsamhet och sparsamhet utanockså med förstärkta insatser på en del av kollegiets verksamheisområden. Kollegiet som inte anseratt det s.k. huvudallernalivel skalltillämpas inom kollegiets verksamhetsområde föreslär atl insatserna förgranskning av arvs- och gåvoskatt saml av slämpel-skali skall förslärkas, au allmänna arvsfondenskall slå för kollegiets kostnader för dödsboavveckling m. m. och atl rutinerna för utbetalning och granskning avstatliga bidrag skall ses över, varigenom bl. a. betydande räntebesparingar kanerhållas. En viktig uppgift förkammarkollegiet är att förvalta statliga lån och utbetala statsbidrag. Det ärangeläget att de ansträngningar som kollegiet gjorl inom dessa områden för allförbällra slalens kassahållning fullföljs. Med hänvisning tillsammanslällningen beräknarjag anslaget till kammarkollegiet lill . Jag har härvid räknat medalt kammarkollegiet fr.o.m. kommer att fullgöra kansligöromålenför fideikommissnämnden saml med anledning härav beräknat medel för tvähalvtidstjänster. Jag har vidare beräknat medel för en ny tjänstför granskning av arvs-och gåvoskatteärenden. Vid anslagsberäkningen harjagvidare utgått från att kostnaderna för kollegiets handläggning avkyrkofondsstyrelsens kansligöromål och övriga kostnader för kyrkofondensförvallning skall belasta kyrkofonden. Avveckling av dödsbon där allmännaarvsfonden är ende dödsbodelägare handläggs inom kollegiet av en särskildenhel, arvsfonds-sektionen. Jag föreslär atl kostnaderna härför fär belastaallmänna arvsfonden. Dessa bidrag från kyrkofonden och allmänna arvsfonden lasupp som uppbördsmedel. Anslagei har i övrigl beräknals enligl huvudallernalivelutom vad avser revisionskontoret. Jag hemsläller att regeringen föreslår au lill Kammarkollegietför /85 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 164 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Institutet förstorhushållens ralionalisering har lill huvudsaklig uppgift att främja ochsamordna sådan rationaliserings- och utvecklingsverksamhet som väsentligt kanbidra lill alt höja produktiviteten inom storhushållen. Institutet skalldessutom bedriva informations- och utbildningsverk-samhei inom sitt område. Institutet är organiseratsom ett fristående organ, som drivs gemensamt av slaten och en för ändamålelbildad stiftelse med företrädare för , och restaurangnäringen. Verksamheten vid institutet reglerasgenom avtal som staten har slutit medstiftelsen. Avtalet gäller efter alt ha förlängts senasl - /86. Institutet förstorhushållens rationalisering föreslår för budgelårel 1984/85 ett statsbidragav . Föredragandensöverväganden Jag förordar ett bidrag av . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag tillInslilutel för storhushållens rationalisering för budgelårel 1984/85 anvisa ellanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Frän anslagei belalaskoslnader - i regel arvoden lill ledamöler och ersätlare m.m. - förslalsljänsienämnden (såvili avser stalsverkeis andel), konlrakisdelegalionen,slalens ijänstebosladsnämnd, Offenlliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvittavser statsverkets andel), statens grupplivnämnd, ,skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor, ,omplaceringsfrägor, statens tjänstepensionsnämnd, statens ansvarsnämnd,regeringskansliels centrala skyddskommitté. Offentliga seklorns särskildanämnd, slatens uilandslönenämnd, , slalenschefslönenämnd, statsförvaltningens cenlrala förslagsnämnd samlregeringskansliets personalpolitiska delegation. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 165 Den särskildaansvarsnämnden för biskopar som skall finnas inrättad enligt 20 § lagen(1936:567) om domkapitel har tillsatts av regeringen . bör bestridas från delta anslag. inrättades en ny myndighet -regeringskansliels förvaltningskontor (RFK) - inom regeringskansliet.Förvaltningskontoret har bl.a. övertagit de frågor som tidigare låg påregeringskansliels personalpolitiska delegation varför delegalionen harupphört från . Jag förordar atl anslaget förs upp medoförändrat belopp till näsla budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Kostnader förvissa nämnder m.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av 800000kr. Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. 1982/83 Ulgift 186142000 1983/84 Anslag 3000000000 1984/85Förslag 2000000000 Till grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och pensioner under nästabudgelår har, somjag tidigare denna dag har redovisat vid min anmälan av punktI i Gemensamma frågor (bil. 2 lill budgetpropositionen), lagts de lönebeloppsom enligl gällande avlal lillämpas fr.o.m. den 1 maj 1983.Lönekostnadspåläggel har beräknals av lönebeloppen. I beräkningen avanslagsmedlen har hänsyn tagits även lill de ekonomiska ramar för lokalalöneförhandlingar som myndigheterna har disponerat. De löneavtal som f.n. tillämpas upphörde atlgälla . Det är inte möjligt all nu beräkna vilkelmedelsbehov för nästa budgelår som kan uppkomma på grund av nya avlal mellanparterna på den statliga arbetmarknaden. Förevarande anslag bör därför liksomtidigare föras upp med ett rent schablonmässigt beräknat belopp. Jag förordaratt anslaget förs upp med . Jag vill dock understryka att dettainte innebär någon prognos över utfallet av de kommande löneförhandlingarna. Regeringen bör i huvudsaklig överenstämmelse medvad som har gällt beträffande lidigare anvisade täckningsanslag - efterprövning i varje särskilt fall - kunna från anslaget anvisa de medel som behövsutöver reservationsanslag och obetecknade anslag på gmnd av lönehöjningar m.m.som föranleds av avtal som har godkänls av lönedelega- 1983/84:100 Bilaga 15 166 tion eller regeringen. På moisvarande sätt börmedel kunna anvisas, när merbelastning inle bör ske av förslagsanslag ochförslagsvis betecknade anslagsposter som har maximerats av regeringen.Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bör dock belalas på samma sätt somverkens övriga ulgifter. Merkostnader för löner som faller pä anslag inomutgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvarel bör läckas av fjärdehuvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Regeringen bör vidare ilikhet med vad som gäller för innevarande budgetår ha möjlighet all - efterprövning i varje särskilt fall - frän anslaget kunna anvisa de medel sombehövs, när reservationsanslag, obeiecknade anslag eller affärsverk belaslasmed större utgifter än som har beräknals i budgelproposilion eller särskildanslagsproposilion på grund av all personliga tjänsler har inrättats förtjänstemän som enligl beslut av omplaceringsfrågor börundantas frän flyttning från i samband med myndighetsomlokalisering (tjänstemän med s.k. NOM- garanli). Som jag tidigare i daghar redovisal vid min anmälan av punkt 3 i Gemensamma frågor (bil. 2 lillbudgetpropositionen) avser jag att i annat sammanhang föreslå regeringen vissaövergångsanordningar till följd av beslut (prop. 1981/82: 100, AU19, rskr 262) om ansvarel för arbelsvärdsåtgärder för kommunalt anslällda medstatligt reglerade tjänster. Fr. o. m. skall sådanaarbetsvårdsåtgärder ombesörjas av huvudmännen själva. De slalliga myndigheler,som sysselsätter sådana arbetshandikappade lärare vilkas löner före den 1januari 1983 betalades från anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering bör under vissa förutsättningar bemyndigas atl inrätta personligaIjänsler för dessa lärare. Dessa myndigheler bör kunnakompenseras för sina merkoslnader. 1 vissa fall kan de ökade utgifterna kommaall belasla reservationsanslag eller obetecknade anslag. Regeringen bör därförövergångsvis frän anslaget kunna anvisa de medel som behövs för della ändamålnär reservafionsanslag eller obeiecknade anslag belaslas med större utgifter änsom har beräknats. Regeringen bör slutligeni enlighel med beslut (prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103) - efterprövning i varje särskilt fall - frän anslaget kunna anvisa de medel som behövsnär reservationsanslag eller obetecknade anslag belastas med större ulgifler änsom har beräknals i budgelproposilion eller annan anslagsproposilion föråtgärder inom ramen för trygghetsavtalet (TrA). Eventuella merkostnader lillföljd av TrA för affärsdrivande verk eller myndigheler med uppdragsverksamhetbör dock belalas pä samma säll som verkens övriga ulgifter. Motsvarandekostnader som faller inom utgiftsramen för del mililära försvarel ellercivilförsvaret bör täckas av Ijärde huvudtitelns anslag för reglering avprisstegringar. 1983/84:100 Bilaga 15 167 Under hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår atl till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m. m. för /85 anvisa eUförslagsanslag av . Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet Från anslaget ulgårbidrag till kvinnoorganisationernas cenlrala verksamhel. Medlen disponeras avcivildepartementet efler särskilda beslut av regeringen enligt de riktlinjersom anges i prop. 1981/82: 155 och AU 1981/82:24. Förordning (1982:865) omslalsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhel En viss ökad medelsförbrukning kan beräknasunder nästa budgelår. Detta beroende dels på ökat medlemstal för vissaorganisationer dels pä all någon ny organisation kan komma all uppfyllabidragsvillkoren. Jag förordar därför att anslagsbeloppel räknas upp med100000 kr. under nästa budgelår. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen atl lill Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 159030000' 183 382000 179639000 Regeringskanslielsförvaltningskontor är ett gemensamt förvaltnings-och arbetsgivarorgan förfrågor som enbart rör statsrådsberedningen, departementen, utrikesrepresentationen,förvaltningskontoret eller kommittéerna. ring 1984/85 (därav lönekostnader) (4-10 090000) -4 193 000 utvecklingsarbete m. m. Avser departementens organisationsavdelning. Regeringen har den 2juni 1983 beslutat all en ny myndighel - regeringskanslielsförvaltningskontor (RFK) - skall inrällas fr.o.m. den I oklober 1983. och tjänsteorganisationför RFK är f.n. inte fastställd. Av det förslag som låg lill gmnd förregeringens beslut framgår emellertid all RFK bör bildas genom altdepartementens organisationsavdelningoch personalpolitiska sekrelarialel förs samman. Verksamhelen med bilar för statsrådens räkning bör dock enligtförslaget föras över lill civildepartementet.Medelsbehovel är beräknal enligl dessa ulgängspunkler. Beräkningarna blir därför schablonarlade och kommer sannolikt all behövajusteras när slörre klarhet nätts i RFK: s organisation. Beloppen /85är beräknade enligl det s.k. huvudalternativet med en generell nedräkning på . Hänsyn hat tagils lilldevalveringseffekten pä under övriga förvaltningskostnader. Någonvolymmässig ökning av verksamheten har således inle planerats. Däremot har hänsyn lagils lill all verksamheten under en följd av år i praktikenvaril mer omfattande än vad som rymtsinom regleringsbreven. Dessa överskridanden har finansierals med årliga medgivanden alt överskrida anslaget.För 1984/85 har strävan varil all frän början göra en realistiskbedömning. Därför har ulfallel ftir 1983/84:100 Bilaga 15 169 1982/83 - exkl. utgifter av engångskaraktär -utgjort grund för del beräknade medelsbehovet /85. RFK föreslår i sin anslagsframslällning bl. Pris- och löneomräkningm.m. Justering till nuvarandeverksamhelsvolym . Med hänsyn lill RFK:sstarkt begränsade, eller i en del fall helt obefintliga, möjligheter till styrning av vissa utgifter föreslär RFK /85 all vissa gemensamma förvaltningskostnader för hela regerings kansliet förs samman till en anslagspost "Andra gemensamma förvalt ningskostnader" som ges beteckningen /f»/-.s7«,i,'.vi/.s. Under nästa budgetär börmedel för förvaltningskontors verksamhet beräknas enligthuvudförslaget. Min medelsberäkning framgår av sammanslällningen. Som en bakgrund för minberäkning av de olika anslagsposterna villjagnämna följande. Del har numera blivitmöjligt att få ett säkrare underlag för atl beräkna lokalvårdskostnaderna iSödra Klarakvarieren. Dessa koslnader redovisas f.n. under anslagspostenLokalkostnader, men bör enligt min mening i fortsättningen redovisas underanslagsposten Förvaltningskostnader. Också kostnader för ijänstebilar - utomde s.k. staisrädsbilarna - har i mitt förslag redovisats under anslagspostenFörvaltningskostnader. Medel förförsvarsdepartementets lokalhyror har för innevarande budgetår anvisals underförsvarsdepartemeniels förvallningskostnadsanslag. Kostnaderna fördetta ändamålbör fr. o. m. budgelårel 1984/85 betalas från anslaget Regeringskanslietsförvaltningskontor, anslagsposlen Lokalkostnader. Den posten har därförräknats upp med , som försvarsdepartementetsförvallningskostnadsanslag räknats ned med samma belopp. Kostnader förbevakningsorganisationen redovisas f.n. under anslagsposten Lokalkostnader. 1avvaktan pä atl ulruslningen färdig.ställs saml en pågående översyn avbevakningsorganisalionen bör bevakningskostnaderna också under näsla budgetärredovisas under samma anslagspost som f.n. I samband med lillkomstenav förvallningskontoret inrättades för chefen för myndigheten en extraordinarie tjänst som förvaltningsdirektör med beteckningen Ce. Enliglinstruktionen för förvaltningskontorel förordnas emellertidförvaltningsdirektören av regeringen för högsl . 1 likhet med vad somgäller för övriga myndighelschefer bör därför den inrättade Ijänslen bytas ulmol en ordinarie ijänsl med beteckningen Cp, dvs. 1983/84:100 Bilaga 15 170 tjiinst som är förenad med räll lill förordnandepension.Regeringen bör inhämla bemyndigande atl inrälla en sådan ijänsl. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl ochlill sammanslällningen hemställer jag all regeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen alt för chefen för inrätta entjänst med beteckningen Cp, 2. tillRegeringskansliets jörvaltningskontor för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 15 171 1 Sammanfattning av länsdemokratikommilténsbetänkande (SOU 1982:24) Vidgad länsdemokrati finns en sammanfallning som återges här. sökt leckna en bild av de utvecklingstendenser som kanskönjas inom samhällsförvaltningen . En klar slrävan efterdecentralisering har kommil lill ullryck från mitten av 70-lalel. Del är viktigl alt den fullföljs. En allt starkare ambitionhar också vuxit fram att minska den statliga detaljkonlrollen av den kommunalaverksamhelen såväl pä lokal som pä regional nivä. Även denna ulveckling måstestödjas och främjas. Behovet av samordning hargiorl sig gällande allt slarkare dä det gäller de samhälleliga insalserna päregional nivä. En huvuduppgift i della sammanhang måsle vara atl möta deltabehov. Resursknappheten har blivit det största problemet säväl förstaten som för landstingskommunerna och kommunerna. En länsdemokratisk reformmåste syfta lill all garanlera bäsla möjliga styrning och utnyttjande avresurserna på regional nivä. Samlliga fyra faklorerkan samverka för alt genom en vidgad länsdemokrali åsladkomma en bällreförvallning. En huvuduppgift i dettasammanhang är enligt vär mening alt bygga ul och säkerställa del medborgerliga,poliliska infiyiandel över alla delar av samhällsverksamheten på regional nivä.Samhällsförvaltningen pä regional nivå måste ses som en brytningspunkt mellancentrala och lokala intressen. Det gäller atl åstadkomma en riklig avvägning och ett fungerandesamspel. Givelvis behövs det ett visslmått av cenlral slyrning och konlroll. och regeringen måste ha detövergripande ansvaret. Men då det gäller formerna för slyrningen bör man enliglvår mening - här liksom i fråga om kommunerna - i första hand inrikta sig på generell normgivning ochramstyrning genom budgeten. De förtroendemän som skall bära del löpandeansvaret för verksamhelen bör däremot främsl utses regionalt och lokalt. Vi vill särskill iryckapä de konsekvenser som resursproblem har frän länsdemokraliska synpunkter. Deleder till ökad försiktighet när del gäller rent organisatoriska förändringarmellan statlig förvallning och självstyrelse. Tyngdpunkten måste,enligt vår uppfattning, ännu starkare än tidigare läggas vid den poliliskaprocessen. Åtskilligaorganisationsmodeller kan naturligtvis tänkas för atl förverkligalänsdemokraliska idéer. En belydande spännvidd råder mellan olika Prop.1983/84:100 Bilaga 15 172 lösningar som kan övervägas med sikte pä framtiden. Vi har enligt våradirektiv lagil fram tre modeller för vidgat folkligt inflyiande över denregionala samhällsverksamheten: Överföring av slatliga uppgifter till landstingskommunerna Ett vidgal regionaltfolkligt inflyiande inom ramen för fortsatt statligt huvudmannaskap En enhetlig regional siimhällsförvallning Vi avslår frän allniirmare värdera de tre alternativen var för sig. 1 stället lägger vi fast vissa allmänna utgångspunkter som enligtvår mening bör vara vägledande. En lösning måste innebära en väsentligförslärkning av länsintressena, i första hand genom depolitiska partierna. Bättre samordning av de olika sektorernas verksamhel ocheffektivare gemensamt nyttjande av resurserna i länen är ellandra huvudkrav pä en Genom forlsallarbele pä decentralisering och avveckling av den ställiga detaljkonlrollen måsteden kommunala självstyrelsen slärkas. Genom förändringar meddenna grundläggande inriklning vill vi åstadkomma ('/; ökad slagkraft ilänspolitiken och ell ökat länsdemokratiskt inflyiande via de poliliskapartierna. Delta är enligl vår uppfattning särskilt angeläget då del gällerpriorileringar av knappa resurser mellan skilda sektorer. Vi bygger våraöverväganden pä dessa allmänna värderingar kombinerat med sädana positivainslag som kan hämtas frän de tre modellerna. Vårt förslag innebär isammanfattning följande: Förstärkt samordning på regional nivå Länsstyrelsensmöjligheter all samordna de statliga seklorsverksamhe-lerna i länet förslärksgenom alt seklorssamordningenbinds slarkare lill förtroendemannaslyrelse att länsnämnderna åläggsatl ularbeta sektorsprogram som lämnas lill bl.a. alt länsslyrelsen yllrar sig överseklorsorganens anslagsframslällningar all möjlighelen ulökasall lill regeringen hänskjula frågor i vilka cenlral myndighet och länelharolika uppfallning atl "obundna"ekonomiska resurser slälls lill förfogande dels för genomförandeav i länsplaneringen föreslagna ålgärder och dels för prioritering mellan olikastatliga insalser utifrån en samlad regional bedömning atl en fortsatt decenlrali Vidgad länsdemokrali genom landstingen Vissa länsorgan, därkraven pä bättre samordning gör sig särskilt gällande, ställs under ett slarkllänsdemokratiskt inflyiande genom Prop.1983/84:100 Bilaga 15 173 alt utsersamtliga ledamöler inkl. ordföranden enligl proportionell valmetod alt länsnämndernasförvaltningschefer upphör all vara självskrivna ledamöter i nämnderna att landshövdingen inte ingår som självskrivenordförande Beträffande antalet ledamöter bör 9 ledamölervara normall. När del gällerlänsarbetsnämnden föresläs emellertid alt anlalel ledamöler bör vara minst 13varav 6 skall utses efter förslag från arbelsmark-nadsorganisalionerna,nämligen 3 efler förslag från arbelsgivarsidan och 3 efler förslag fränarbetstagarsidan. Ändringar i administrativa förfaranden Inga förändringar i länsstyrelsensförtroendemannaslyrelse föreslås. Förändringar iarbelsformerna för länssiyrelsens förtroendemannaslyrelse sker genom alt kollekliv beslulsmetod införs i styrelsen(ulom i disciplinärenden) alt reservationsrätt enligl parlamentarisktmönster tillkommer ledamot atl endasllandshövdingens slällförelrädare fär sländig närvaro- och yllranderäll och rättatt anteckna skiljaktig mening lill protokollet vid all handläggning istyrelsen att föreskrifter omnärvaro- och yttranderätt saml räll atl anteckna skiljaktig mening tillprotokollet därutöver begränsas till att omfatta tjänstemän som har att föredraärende inför styrelsen saml avdelningschefer/motsvarande i ärenden som rör detegna verksamhetsområdet att styrelsen självbestämmer vilka tjänstemän som i övrigl skall närvara vid sammanträdena och vilkarältigheter de dä skall ha all slyrelsen skall kunnaavgöra om man vill ha ylleriigare ärenden handlagda i slyrelsen ulöver delypfrägor som anges i länsslyrelseinslmk-lionen all ledamölerna gesbättre inblick i verksamhelen och akluella ärenden och garanteras inflytande iberednings- och handläggningsförtärandet i styrelseärenden, t. ex. genominrällande av beredningsulskoll och förbällrad service och informalion. Förändringarna ilänssiyrelsens styrelses arbetsformer överförs i tillämpliga delar till övrigaregionala statliga förtroendemannaorgan. Förvaltningscheferna i akluellalänsorgan resp. föredragandena föreslås därför få ständig närvarorätt,yttranderätt och rätt atl anteckna skiljaktig mening till protokollet. Årsredogörelse jör utvecklingen m. m. i länet För att vidgamöjligheterna till en allmän debatt i landstingel över utvecklingen i länetföreslås all en årsredogörelse över slallig och annanverksamhel i länet utarbetas av 1983/84:100 Bilaga 15 174 att ärsredogörelsenlämnas till landslinget som underlag för debatt med möjlighet för landstingetsledamöter atl i anslutning till debatten få frågor inom de statliga myndigheternas verksamhetsområdenbesvarade skriftligen. 2 Sammanställning av remissyttranden överbetänkandet (SOU 1982:24) Vidgad länsdemokrati