prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Energisparandesamt miljö- och säkerhetsbetingade objekl har av tvingande skäl också fältslörre utrymme än föregående år. De planerade invesleringarna är ell led i denlångsiktiga ulvecklingen av FFV. Invesle-ringarnas inriklning och volym bedömsvara nödvändig dels för bibehållande av konkurrenskraften inom nuvarandeverksamhel, dels för en successiv omsimklurering av inriklningen mol ochsalsningen på nya produkter och affärsområden. FFV: Byggnader och utrustning 1982/83 Ulgift 14638385 Reservafion 54024795 1983/84 Anslag 68300000 1984/85 Förslag 46400000 Anslaget avses förinvesteringar i byggnader och utrustning. Med investeringar i anläggningaravses uppförande eller förvärv av byggnader, förvärv av mark saml anskaffningav maskiner och ulruslning. Omsällningen föraffärsverksdelen inom uppgick verk-samhelsårel 1982 lill 1 596milj. Större delen av verksamhelen vid FFV avser att tillgodose behov hosdel svenska försvaret. För t.ex. sektor Underhåll svarar det svenska försvaretför av faktureringen. FFV:s affärsverksdel sysselsatte vid ulgången avår 1982 ca 5 900 personer. Inom de bolag som är knutna till FFV och vars aktier förvaltas av FFV Förelagen ABsysselsattes ca 2 100 personer. Affärsverkel FFVinrättades som affärsdrivande verk och fick huvuddragen av sinnuvarande organisation och verksamhetsinriktning efter beslut våren1976 (prop. 1975/76: 122, NU 62, rskr 420). Som en följd härav har vissaseklorer inom FFV avvecklals genom alt verksamhelen förts över lill annanhuvudman eller lill bolag under . beslår dels avaffärsverket med koncernledning och staber saml de tre sekiorerna Försvarsmaleriel,Underhåll och Marktele, dels av förvallningsbolagel omfallandelolv rörcisedrivande akliebolag i säväl som ullandel. Seklor Markteleinriillades den till följd av all markleleverksamhelen som 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 197 både bedrevs i verks- och bolagsform samordnadesi . ändrades del lidigarenamnet förenade fabriksverken till affärsverket FFV. FFV är en industrikoncern vars främsta uppgiftär atl under krav på lönsamhet marknadsföra, tillverka och underhållaförsvarsmateriel för främsl del svenska försvaret med även för export. Dessutombedrivs utveckling, marknadsföring och fillverkning av varor samt tjänsler inomcivila områden där befinllig kompetens och erfarenhel finns. Del svenska försvarets anskaffningsplaner harunder inneburit kraftiga nedskärningar speciellt inom seklorFörsvarsmaleriels produktområden. För sektor Underhåll har bedömningen av denframtida utvecklingen till viss del klarnat genom altbeslut fattats belräffande flygplansanskaffningen och vissa delar av underhållsverksamheten.Enligl uppgifter från () kommer dock den framtidabeställningsvolymen alt minska, vilkel kan få långtgående konsekvenser försektorns verksamhel med början . 1 en siiualion med minskade beställningar frånsvenska försvaret är det nödvändigt för FFV atl salsa på ulveckling av den civila verksamhelen. Åven exporten avförsvarsmaleriel är av stor betydelse för FFV. FFV har därför valt att införframliden sä långt som möjligt renodla militär och civil verksamhet för alldärigenom skapa de fömtsättningar som bäst svarar mol de speciella krav resp.verksamhet ställs inför. genomfördes en gallring av civilaprojekl och vidare markerades en starkare renodling rent organisatorisktgentemot militärt inriktad produktion. kommer ytteriigareåtgärder att vidtas för att ompröva vissa civila affärssatsningar och för attfå till stånd bättre samordning av dessa projekt inom koncernen. FFV-koncernenshuvudlinjer är alt salsa på produktion av sådanförsvarsmateriel där FFV:s kompelens och etablerade marknadsposition ger möjlighetertill långsiktig konkurrenskraft även internationellt, atl satsa på den civilamarknaden i första hand inom etablerade bärkraftiga områden där FFV:s kunnandeinom elektronik och mekanik kan utgöra basen och att generellt effektiviseraalla FFV:s verksamheter genom atl bevaka och dra nytta av utvecklingen inomolika områden. FFV har i sinanslagsframslällning för /85 begärt 69,8 milj. kr. tillinvesteringar, varav för sektor Försvarsmateriel 9,6 milj. kr. -häri inräknade3,0 milj. kr. för civil produktion - och för sektor Underhåll 12,3 milj. kr.För reinvesteringar i utrustning har FFV beräknat 47,9 milj. kr. Med hänsyn till den osäkerhet som råder om denframtida efterfrågan på FFV:s produkter och tjänster är det av vikt altinvesteringarna tillgodoser långsiktiga behov. De projekl som FFV redovisat ärenligt min mening så gott som helt av denna karaktär och är ett led i denlångsikliga ulvecklingen av FFV. Invesleringarna är inriktade motrationalisering och moderni- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 198 sering av maskiner och utrustningar. Vidare harenergibesparande saml miljö- och säkerhetsbetingade objekl fått större utrymmeän föregående är. För alt FFV skall hafömtsättningar att genomföra en omstrukturering i ovan nämnda riklning fordrasall verket erhåller investeringsmedel för detta ändamål. Jag delar FFV:sbedömning att 69,8 milj. kr. behövs för investeringar undet /85.Vid beräkningen av erforderiigl anslagsbelopp bör emellertid hänsyn las tillden behållning på anslaget som förelåg vid ingången av nuvarande budgetår, 26,9milj. Vidare bör anslagsbeloppet beräknas med en marginal av (3,5 milj.kr.) utöver invesleringarna för atl möjliggöra en eventuellt påkallad ökning avmedelsanvändningen. Det erforderiiga anslaget för /85 blir då(69.8-1-3,5-26.9) = 46,4 milj. kr. Jag hemsläller all regeringen föreslår att till AffärsverketFFV: Byggnader och utrustning för /85 anvisa ett reservationsanslagav . 1983/84 Anslag 4380000 1984/85 Förslag 4412000 Nämnden förfarlygskredilgaranlier (FKN) inrällades den . Enligt förordningen(1982:410) med inslmklion för nämnden är den en central förvallningsmyndighelför frågor om slailigl slöd lill svenska varvs-och rederiförelag. all handlägga ärenden enligt förordningen (1980: 561) om slailigl slödlill varvsförelag m. m. (ändradsenasl 1983:719). förordningen (1977:497) om slallig kredilgaranli lill svenskarederiförelag (omtryck 1980:460, ändrad senasl 1981:658) och förordningen (1980:461) om statlig värdegaranli förfartyg (ändrad 1981:657). Nämnden skall vidare inom sill verksamhetsområdefortlöpande följa ulvecklingen inom varvs- och sjöfarlsområdena och skaffa sigöverblick över risk-och säkerhetsförhållanden saml forllöpande följaulvecklingen i fråga om del stöd som lämnals. Nämnden har en slyrelsebestående av ordförande, två vice ordförande och högsl elva andra ledamöter.Chefen för nämndens kansli år ledamol av slyrelsen. finns ellulskoll som avgör frågor som inle skall avgöras av slyrelsen och som dennaöverlämnar lill ulskollel. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet idring 1984/85 (därav lönekostnader) (2 571000) (-1-130000) (-H29000) Nämnden konslalerar allde f. n. gällande slödformerna i slorl kommer all finnas kvar t. o. m. utgångenav . De arbetsuppgifter som faller bort genom avvecklingen av vissamarginella stödformer har ur arbelsbe-laslningssynpunkt varit av förhållandevismindre betydelse. Det bör också i della sammanhang observeras atl denomsländighelen att nämnda stödformer upphör ej innebär att nämndens arbete meddessa frågor är avslutat. En viklig arbetsuppgift beträffande redan beviljadedylika slöd är enligl nämnden fortsatt uppföljning m.m. av uteståendeförbindelser. Nämnden föreslår enbesparing av anslaget fördelat så atl belastar budgetåret1984/85, /86 och /87. För näsla budgetår börmedel för nämndens verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslagel. Jag har dessulom beräknat60000 kr. för en förstudie av möjligheterna atl införa ell dalorbaseral systemför beräkning av risker i samband med slailigl engagemang i kreditgarantier förfartyg. Nämnden skall i detta arbete samråda med riksgäldskonloret. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Nämnden förfartygskreditgarantier för /85 anvisa ell förslagsanslag av4412000 kr. 1982/83 Utgift 109258190 1983/84 Anslag 135000000 1984/85 Förslag 250000000 beslulade våren1980 (prop. 1979/80:165, NU 64, rskr 405) om införande av ränleslöd lillvarvsinduslrin. Syflel med ränteslödet för 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 200 svensk beställare av nybyggnad och ombyggnad avfartyg vid svenskl varv är att utjämna skillnaden i konkurrensvillkor mellansvenska och ulländska varvsföretag - de utländska får exportkreditfinansiering. beslutaderiksdagen (prop. 1982/83: 147, NU 55, rskr 383) bl.a. om alt med vissaförändringar förlänga slödet all gälla för order som tecknas före ulgången avår 1986. Ränteslödet lill svenskbeställare vid svenskl varv lämnas i form av finansiering lill fast räntesalsför viss kredit. Statens kostnad för ränteslödet är skillnaden mellan dekoslnader som läneinslitulionen belalar vid sin upplåning och densubventionerade utlåningsräntan. Enligl nämndensberäkningar bör 250 milj. kr. anslås under näsla budgetär. Denna beräkningbaseras bl. a. på att lämnadeutfästelser om kreditgarantier med räniestöd till svenska fartygsnybyggen ochslörre ombyggnader samt en uppskattning av nytillkommande beräknasge en utestående kreditvolym av genomsnittligt ca /85. I statsbudgeten förinnevarande år har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av135 milj. kr. Jag har inga erinringar mot nämndens beräkningaroch förordar alt ell anslag av 250 milj. kr. anvisas för /85 förräniestöd lill varvsinduslrin. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl lill Räntestöd tillvarvsindustrin för budgelårel 1984/85 anvisa ell förslagsanslag av 250000000kr. Förlusttäckning till följd av statliga garantier till svenskvarvsindustri och beställare av fartyg 1983/84 Anslag 50000000 1984/85 Förslag 50000000 beslulade (prop. 1982/83:147, NU 55, rskr 383) bl. a. alt bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel atltill utgången av ikläda slaten garantier till svensk varvsindustri ochlill beställare av farlyg hos svenska varv - inkl. lidigare lämnade garanfier -iniill ell vid varje tidpunkl sammanlagl belopp av högst 30000 milj. kr. Vidarebeslutade all kreditgaranlisystemel skulle utformas på så sätt altavgif-lerna täcker dels administrafionskostnaderna, dels föriusler på grund av 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 201 Dessa avgifter skall lillföras eninkomsttitel på budgetensinkomslsida. I slalsbudgelen harunder denna anslagriibrik anvisals ell förslagsanslag av 50 milj. kr. Jag räknar medell oförändrai medelsbehov för föriusltäckning iindér budgelårel 1984/85. Jaghemställer all regeringen föreslår all lillFörlusttäckning lill .följd av ställiga garantier till svensk varvsindustri och beställare avjärtyg förbudgelårel 1984/85 anvisas ett förslagsanslag av . Ränta och amortering på skuldebrev till 1982/83 Utgift 90815 833' 1983/84 Anslag 125000000' 1984/85 Förslag 141333 000 ' Anslaget Koslnader för skuldebrev till . Enligt riksdagensbeslut (prop. 1982/83: 147. NU 55. rskr 383) kan staten utfärdaskuldebrev lör nedskrivning av anläggningar avseende varv inom uppgående lill sammanlagt högst 968 milj. kr. Ränta skall enligl besluiulgå på skuldbeloppei med belopp somregeringen beslämmer med hänsyn lilldel allmänna ränlelägel. Vidare skallamortering pä skuldebreven påbörjas den med belopp somregeringen bestämmer. förslagsanslag av 125 milj. kr. har anvisals för budgelårel 1983/84 för allläcka ränlekoslnader för ulfärdade skuldebrev. Jag förordar all . anvisas för /85. Av beloppel beräknarjag allca 121 milj. kr. behövs för räntekostnader och ca 16,3 milj. kr. föramorteringar på skuldebrev till . Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl lillRänta och amortering på skuldebrev lill för budgelårel 1984/85anvisa ell förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 202 Betalning av ränta och amortering påstatens skuld till 1982/83 Ulgift 41070562 Reservation 270796 198.3/84 Anslag 40000000 1984/85 Förslag 38800000 Svenskt Slål ABbildades i enlighel med beslui av (prop. 1977/78:87. NU 45.rskr 198). ägarkapital är fördelat . ; pä staten och på . alt fullmäktige i riksgäldskontorel bemyndigades att utfärda skuldebrev till del nya handelsslälbolagel pä högsl3.50 milj. kr. Med slöd bemyndigandethar fullmäktige i utfärdat ell skuldebrev till pä 343.3 milj. kr. Slaten skall belala skulden genom årligaamorteringar under lolv år enligl en upprältad betal-ningsplan. På den vidvarje tidpunkt uteslående kapitalskulden ulgår en läst årlig ränta av . Kostnaden för amorteringoch ränla för skuldebrevet har under /83 uppgått lill 41.1milj. och beriiknas under / 84 bli 40.0 milj. kr. Under budgelårel 1984/85beräknas koslnaderna för amortering och ränla bli 38.8 milj. kr. anslag förändamålel bör därför föras upp med 38.8 milj. kr. för näsla budgelår. Medel för belalning avränla och amortering på slalens skuld lill har hillillsanvisals i form av ell reservafionsanslag. Fr. o. m. näsla budgelår börmotsvarande medel anvisas över étl förslagsanslag. Jag hemsläller all regeringen föreslår all till Belalning avränla och amortering på slalens skuld lill för budgelårel1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . Ränta på statens skuld till 1982/83 Ulgift 13 101 250 .1983/84 Anslag 48825 000 1984/85 Förslag 48825000 I enlighet med riksdagensbeslui med anledning av rekonstmklion av Stalsföretagsgruppen (prop.1982/83:68, NU 25. rskr 181) övertog slalen per aklierna iNorrbollens () från . Köpeskilling skulle eriäggas genom all slalen från Slals- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 203 företag övertog betalningsansvar för ett skuldbelopp lill NJA pä 450 milj. kr.På regeringens uppdrag ulfärdade kammarkollegiet en skuldförbindelse på 450milj. Enligl skuldförbindelsenutgår ränta på skulden med en räntesats som med 2.35 procenlenheler överstigerdet av fastställda och gällande diskontot. Räntaskall enligt skuldförbindelsen erläggas varje och . Det ärinle aktuellt att göra någonamortering av skuldbeloppet. Under /83utgick ränta för perioden 24 mars-30 juni 1983 med . Medlenanvisades pä tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /83. För atl läckaräntekostnaderna innevarande budgetår har anvisat48825 . på filläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgelårel 1983/84 (prop.1983/84:25 bil. NU 15. rskr 123). Ränlekoslnaderna beräknas för budgelårel.1984/85 uppgå till . Jag förordar därför atl regeringen föreslårriksdagen alt för nästa budgetår anvisa . för atl belala ränta pästatens skuld till NJA. Jag hemsläller all regeringen föreslär all till Ränla på slalensskuld till för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 204 EKONOMISKT FÖRSVAR: BRÄNSLEN OCH DRIVMEDELM.M. 1 begreppet ekonomisklförsvar sammanfallas de ålgärder som vidlas i fred inom olika seklorer ochfunkfioner i samhällel för all skall ha en lillfredsslällandeförsörjningsförmåga i kriser och krig. Överslyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) är ansvarig myndighel vad gäller all samordna del ekonomiska försvarel.Verksamhelen inom della är indelal i ell anlal försörjningsområden, s. k.program. lillera H., behandlas frågor underprogrammet Energi, delprogrammel Bränslen och drivmedel m.m. Delprogrammetligger inom ÖEF:s ansvarsområde. Chefen förförsvarsdepartemenlel har lidigare denna dag givit en sammanfallanderedogörelse för del ekonomiska försvaret (prop. 1983/84: 100 bil. Bcredskapslagring och industriella åtgärder Särskilda kostnader för lagring av råoljaoch flygdrivmedel 1 slalsbudgelen förinnevarande budgelår har under dessa anslagsrubriker anvisals ell förslagsanslagav , ett reservationsanslag av . resp. ettförslagsanslag av . Jag avser, efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet, att föreslå regeringen alt i en särskild propositionvåren 1984 redovisa och begära medel för ÖEF:s delprogram Bränslen ochdrivmedel m. m. Anslagen bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrade belopp för nästa budgetär. Jag hemsläller atlregeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnel,för /85 beräkna 1. tillDrift av beredskapslager ett förslagsanslag av , 2. till Beredskapslagringoch industriella åtgärder ell reservationsanslag av , 3. till Särskilda kostnaderför lagring av råolja och flygdrivmedel ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 13 A Industridepartementet m. m. 14 2 Industriräd/industriallaché 15 3 KommiUéerm.m.17 4 Exlra utgifter 17 5 Bidragtill vissa internationella organisationer 17 6 Granskningsnämndenför försvarsuppfinningar 18 B Industri m.m. Slatens induslriverk: Förvaltningskostnader *46121 000 Bidrag lill Stiftelsen Institutet förFöretagsutveck ling 18000000 Främjande av hemslöjden 4528000 MedelsiillskoUtill Norrlandsfonden 20000000 Koslnader för stalsstödd exportkreditgivning genom AB 980000000 Kostnader för stalsstödd exportkreditgivning avseendeexport av farlyg m.m. 480000000 Ersättningför exlra koslnader för förmånlig kredilr givning lill 55000000 Koslnader för viss kreditgivning hos Induslripoliliska åtgärder för lekoindustrin 78300000 Koslnaderför ränlebefrielse vid särskilda struktur- garantier för textil- ochkonfektionsindustrierna 1000 000 Bidrag tillregionala utvecklingsfonder m. m. »97850000 Täckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionala ulvecklingsfonder * 1000 Täckande avföriusler i anledning av slalliga * 150000000 Branschfrämjande åtgärder *27740000 Täckande av föriusler på grund av slruklurgaranlier lill förelag inom vissa industribranscher *IO()00000 Bidrag till företagsinriktad fortbildning *4000000 Kostnader för ränlebefrielse vid särskilda struktur- garantier för manuellglasindustri *2 000 000 Täckande av föriusler i anledning av slatliga garan tier för lån lill Tillväxtinvestbolag m. m. Hemslällan (såvitt avser regionalpolitiskamedel) Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Regionala utvecklingsinsatser Täckande avförluster på grund av kreditgarantier till förelag i glesbygder m. m.Ersällning för nedsällning av socialavgifter 350000 000 264 000000 500000000 298 2.50000 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 64 D Mineralförsörjning m. m. 67 Processuiveckling i Ranslad 69 I Geologisk karlering ni. 74 4 Prospeklering m. m. 76 5 Egendomsförvallning m. m. 77 6 Delegationen för samordning av havsresurs- 66 303 000 1010000 2 516000 38688(100 7 686000 2343 (100 118546000 Ulredningar m. m. och information 10929000 Utbildning och rådgivning m. m. lör all sparaenergi 1000 Främjandeav landsbygdens elektrifiering 4500000 Ersällningför försenad idrifliagning av Visslinlernalionellt energisamarbeie 14574000 Slalens kärnkraflinspeklion: Ätguiderto]-hanlering av radioaktivt avfall 1000 ; Kraftstationer m. m. Energiforskning '1000 Verksamheten vid Bidrag lill verksamhelen vid 42635 000 Avvecklingav forskningsreaktorer ni. Anläggningarför radioaklivl avfall i Sludsvik. m. m. 727()0()()0 Transportoch slullig förvaring av låg- och medelaktivt Slödför oljeersällande ålgärder, m. m. 2I0()()0()00 Täckande avlörlusler i anledning av statligagarantier för Teknisk ulveckling m. m. Styrelsen lör teknisk ulveckling: 'leknisk forskning och utveckling Utrustning Europeisklrymdsamarbele m. m. Bidrag till Telc-X-projeklet Palenl- ochregislreringsverksamhet Palenl- och regislreringsverkel Verksamhelen vidstatens provningsanslall Slatens provningsanstall; Uppdragsverksamhel Bidraglill slatens provningsanstalt Stålens provningsanstall; Utrustning Statens mät-och provråd Bidrag lill Ingenjörsvelenskapsakadeniien Bidrag Slöd till industriellt utvecklingsarbete Slöd lillsvensk-norskl induslrielll samarbete Aktiebolagsform lör marinlekniskainslitulet SSPA Teckning av aklier i aktiebolag inom det marinlekniska området Aktieiigartillskoii till aktiebolag inom delmarinlekniska omiiklel *610,500 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 207 189 I Koslnader förkronolorp 2100000 196 2 Affärsverkel FFV: Byggnader och utrustning 46400000 199 4 Räniestöd till varvsindustrin 250000000 200 5 FöriusUäckning lill följd av staUiga garantier lill svensk varvsindustri och beställare av fanyg 50000000 201 6 Ränla och amortering på skuldebrev lill 141333 000 202 7 Betalning av ränta och amortering på slatens skuld lill 388()()0()O 202 8 Ränla på statens skuld lill 48825 000 204 H Ekonomiskt försvar: Bränslen ochdrivmedel m. ni. 204 I Drifl av beredskapslager »6049I3OO0 204 2 Beredskapslagring och industriella åtgärder * 1094 985 000 204 3 Särskilda koslnader för lagring av råolja och flygdrivmedel " 1 000 Bilaga 15 tillbudgetpropositionen 1984 Prop1983/84:100 Civildeparlemenlel är den offenlliga seklornsdeparlemenl. Civildepartemenletsvarar för bl.a. ärenden som gäller ralionalisering och revision inom slalsförvallningen,allmänna frågor om användning av ADB-leknik i offenllig förvallning, slalislik,samhällsinformalion och slallig lokalförsöijning. Andra frågor för civildeparlemenlelär arbels- och anslällningsvillkor i offentlig anslällning, medbeslämmandefrågor ochjämslälldhel mellan kvinnor och män när del gäller offenllig anslällning,perso-naladminislralivafrågor inom del slailigl reglerade förvallningsområdel saml arbelsmiljöfrågorinom slalsförvallningen. Inom civildeparlemenlel handläggs också ärenden omlänsslyrelserna, och andra trossamfund, kommuner, landsting,kommunalförbund och folkrörelser. Civildeparlemenlelhandlägger också frågor om hov- och slollsstalerna (se bilaga 3 lill budgeiproposilionen). Till deparlemenlelhör kammarkollegiet, slalskonlorei, , stalistiska centralbyrån,datamaskinceniralen för adminislraliv da-, tabehandling, slalens arbelsgivarverk,slalens löne- och pensionsverk, slatens instilul för personaladministration ochpersonalutbildning, slalens arbetsmarknadsnämnd och andra statligapersonaladministraliva myndigheter, ,länsstyrelsernas organisa-lionsnämnd, länsslyrelserna, vissa kyrkliga myndigheter,m.fl. Vid departementet finns också revisionskontorel i regeringskansliel. Utgifterna inomcivildepartementets område under /85 har beräknats lill5 379,5 milj. kr. innebär en ökning med ca 200 milj. kr. innan hänsyn harlagils lill all anslagei Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. har minskals med 1miljard kr. De förslag lillanslag inom civildeparlemenlels område som läggs fram för budgelårel 1984/85präglas av den allmänna slramhei som kännetecknar slalsbudgelen.Flerlalel anslag har beräknals med ulgångspunkl i del s. k. huvudförslagel. Trols de snäva ekonomiska ramarna är de framlagdaförslagen ullryck för forlsallasalsningar på all effeklivera den offentliga 1 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 2 förvaltningen och minska krånglet ochbyråkratin. Förslagen bidrar därmed till atl förbäitra myndighelernas servicetill medborgarna och göra del lällare för dessa atl hitta i och efterlevalagar, förordningar och andra offenlliga föreskrifter. I inledningen lill civildeparlemenlelsbudgelförslag behandlas uiförligare en del frågor som rör den allmännainriklningen av departementets verksamhet. Länsstyrelserna m. m. har skatteförvaltningen undantagils frånhuvudförslagel. För den övriga delen av länsstyrelserna har beräknats en riktadbesparing på ca 7,5 milj. kr. för budgelårel 1984/85. För all slärkamervärdeskaltekontroll och granskning av vinstdelningsskall lillförs länsslyrelsernaytterligare drygt 8 milj. kr. För att stärka insatserna inom miljöskyddsområdeihar beräknals ylleriigare 4 milj. kr. Medel beräknas förreslaureringsarbeten på domkyrkorna i , och . Under /84 har avarbetsmarknadspolitiska skäl extra slalsbidrag anvisats lill anordnande avlokaler för fria trossamfund och för restaurering av domkyrka.Härigenom har en slor del av de för nästa budgelår planerade byggnadsprojektenpå del kyrkliga området kunnat tidigareläggas. Ett väsentligt lägremedelsbehov för /85 föreslås därför i fråga om anslagen till anskaffande av lokaler för friatrossamfund och restaurering av kyrkor. Statlig rationalisering och revision m. m. Arbetet med att ta framunderlag för omprövningar av och besparingar inom slalsförvallningen m.m. börintensifieras.