prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — På goda grunder kannämligen antagas alt ett gott samarbete på nämnda område mellanindustriul-övare, myndigheter och andra kommer all få en alltmer ökad betydelseframdeles med tanke dels på det minskade utrymmet för miljöskyddsåtgärder ietl kärvare ekonomiskt läge för den svenska exportindustrin och dels på debetydande kostnaderna för sådana åtgärder som kan förutses sedan del s. k.grovsaneringsskedel inom miljövärden har passerats. Genomföres förslag till avgiftssystemkan man räkna med all industriföretag och andra som drabbas av avgifter kommerall se över sina "egenkostnader" och sträva efter alt såvitt möjligtminska dessa i en utsträckning som svarar mot avgifterna. Delta kommer allmedföra mera arbele för myndigheterna särskilt den del av myndighetsarbetetsom avser tillsynen av miljöfariig verksamhet - och föranleda krav på ökaderesurser. :-- avgiftsförslagär dock helt uppbyggt för att täcka myndigheternas kostnader.Eventuella styrningseffekter på föroreningar synes inte ha påverkatutformningen av avgiftsförslaget. Avgiftsförslaget utgör således inte etluttryck för förändrade miljöpolitiska ambitioner eller nya miljöpolitiskastyrmedel utan bör ses som en finansieringsform för vissmyndighetsutövning. Det förefaller emellertid rimligt att anta attomfattningen av myndighets- Prop.1983/84:40 26 arbetet i stort är proportionellt mot graden avmiljöpåverkan. Utredningen bedömer dock alt styreffekterna blir obetydliga.Förslaget måste därför bedömas med utgångspunkt från alt det primära syftet ärall genom avgiftsbeläggning finansiera en offentlig tjänst. De principiellaeffekterna på re-sursutnylijandel som - oavsett syfle - uppslår genom enavgiftsbeläggning har därvid kommit i andra hand vilket inte gör dessa mindreväsentliga ur bl. a. industripolitisk synpunkt. De som drabbas av avgiftsbeläggningen har rätt att ställavissa krav på utformningen av etl avgiftssystem bl. a. bör systemet vararättvist, det bör baseras på ett rimligt och klart definierat avgiftsunderiag,det bör främja effektivitet och kostnadsmedvelandet hos myndigheten och det börvara kopplat till en faktisk prestation. Del system som kanske bäst skulle svara mol nämndakriterier är alt avgiften för varje ärende relateras till den lid som gått åt idet enskilda fallet, dvs. baserat på tidskrivning. avvisaremellertid ett sådant system tämligen kategoriskt med hänvisning lill att detvore administrativt betungande och skulle försämra samarbetet mellan företagoch myndigheter. Inom industriverket är vi inte lika övertygade om dessaolägenheter. Relativt enkla lidsdebiteringssyslem är vanliga inom industrin ochuppdragsverksamhet. vill emellertid inte direkt förorda etllidskrivningssystem därför all det skulle leda till mycket höga avgifter vidinförande av ny teknik. I värsta fall skulle teknikutvecklingen riskera attbromsas upp även om den vore gynnsam ur miljösynpunkt. Dessutom skulleefterföljande konkurrenter erhålla en konkurrensfördel i och med att mansannolikt skulle dra fördel av myndighetens arbete med pilotprojektet ochdärigenom få erlägga en lägre avgift. Såvitt industriverket kan bedöma är därför inkomstfördelningsargumen-let- omfördelning av kostnader från skattebetalare till förorenaren och desskunder det mest relevanta argumentet för avgiflsförslaget. När man söker bedöma avgiftens effekter är det rimligt altockså ta hänsyn till näringslivets egenkostnader för motsvarande insatser (kontroll program, besiktningar etc). Ulredningen anger alt egenkostnaderna är av minst samma storiek, sannolikt större än de totala myndighetskoslnaderna på 120 milj. kr. (förutom avgiftsunderlaget viss forskning m.m.). En av giftsbeläggning skulle således nära fördubbla kostnaden för berörda parter. Merparten anges falla på industri och energiproduktion medan effekten pä kommunala anläggningar blir begränsade. kan inte utesluta att slutsats att effekterna blir obetydliga är riktiga men anser att utredningen inte lämnar underlag för slutsatsen. Eftersom avgiftsbeläggningens effekter inte är bättreklarlagda anser industriverket att del kan finnas skäl som talar förmodifieringar av förslaget. : är positiv tillförslaget om all viss verksamhet skall beläggas med avgifter. Prop.1983/84:40 27 ningi klasser för alt utlaga avgifter som föreslagits av utredningen har blivit etlalltför trubbigt instrument. För vissa slag av förelag kan detta innebära attavgifterna blir alltför höga. föreslår därför att en större differentieringav avgifterna görs. När det gällerfinansiering av myndigheternas kostnader har ulredningen inte tagit upp omdetta skall ske genom anslag eller om avgifterna skall specialdeslineras förberörd verksamhet. anser att della är en viktig principfråga och enligtLONs mening bör avgifterna tillföras lämplig inkomsttitel i statsbudgeten ochkostnader läckas genom anslag på driftbudgeten. i Stockholmslän: Ulredningen föreslår ett förenklat och schabloniseral avgiftssystem.Enligt uppfattning inrymmer det föreslagna systemet så storasvagheter i tekniskt avseende all del är tveksamt om systemet ärfunktionsdugligt i praktiken. Som exempel kan nämnas att den verkligaarbetsinsatsen i mänga fall är en hell annan än den systemet bygger på. Ej såsällan kan l.ex. ett tillsländsärende i den höga avgiflsklassen vara ganskaokomplicerad och kan således av ulan längre överväganden. Det motsattaförhållandet kan inträffa beträffande ärenden som hör hemma i den lågaavgiftsklassen. ------ Länsstyrelsenifrågasätter om vissa kostnader för undersöknings verksamhel och forskning, exempelvis försurningsforskningen, i sin helhet skall finansieras med hjälp av avgifterna. är också tveksam till införande av ett sä omfattande avgiftssystem inom en del av miljöområ det medan näraliggande verksamheter som regleras enligt annan lagstift ning ej blir avgiflsbelagda. Länsstyrelsenstöder de grundläggande synpunkler som ligger bakom principen om förorenarenskostnadsansvar. Del kan med denna utgångspunkt synas rimligt all införa enavgift i första hand för prövning av tillstånd enligt miljöskyddslagen. Det kandock ifrågasättas om ett avgiftssystem med full kostnadstäckning bör införasdels på grund av risken för negativa effekter på näringslivet ochmiljövårdsarbetet saml dels på grund av att verksamheter enligt näraliggandelagstiftning ej avgiftsbeläggs. Länsstyrelseni län: vill speciellt framhålla del olämpliga med detföreslagna avgiftssystemet mol bakgrund av lagkonstruktionen och formen förarbetet som förutsätter att genom förhandling söka uppnå samförståndslösningar.Del ligger i sakens natur alt myndighetsinsatserna när det gäller informationoch förhandling om behovet av olika åtgärder varierar starkt även inom sammabransch. En avgift som baserar sig på etl riksgenomsnitt måste därför i mångafall komma alt uppfattas som orättvis och leda lill att förhandlingsarbetettyngs i onödan. Även de olika nivåernatorde komma alt kräva förhandlingstid och få negativa styreffekter påprövningens omfattning. Vidare skulle krav med säkerhet resas på all exempelvistvå lillsynsbesök per är skall genomföras vare sig tillsynsmyndigheten bedömerdet vara befogat eller inte. 1983/84:40 28 enkonsekvens som bedömer vara förödande för tillsynsarbetet somistället bör bedrivas med stor flexibilitet eftersom erfarenheten visar attbehovet av insatser beroende på frågans art och oberoende av bransch frän tidtill annan måste koncentreras och göras massivt. Sammanfattningsvis- finnerlänslyrelsen alt ett genomförande av förslagetkommer all vara lill men för miljöskyddsarbetet i stort, varför förslagetavstyrks. Om medel likväl måste tillföras statskassan för att upprällhålla ettrimligt natur- och miljöskydd vill förorda att någon form avpunktskatt tillgrips på råvaror eller produkter som i sig utgör eller indirektorsakar miljöproblem och där alternativ kan finnas. Länsstyrelseni : har inte frångått sin tidigare deklareradeprincipiella uppfattning om "förorenarens" kostnadsansvar genominförandet av någon form av avgift för förprövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen. Mot bakgrund främst av de höga avgifter för såväl förprövningsom tillsyn, som föreslås i utredningen, och tänkbara konsekvenser häravställer sig dock mycket tveksam till utredningens förslag om istort sett total kostnadstäckning för myndigheternas miljöskyddsarbete.Överflyttningen av myndigheternas kostnader för miljöskyddsarbetet frånskattebetalarna i allmänhet till dem som direkt förorsakar myndighetsarbetet,"förorenarna", torde beträffande varor och tjänster förhemmamarknaden leda lill , all det ytterst blir konsumenterna av nämnda varoroch tjänster, som slutligt drabbas av myndigheternas kostnader. Denexporterande delen av industrin kan få vidkännas en fördyring som konkurrenteri länder med annan miljölagstiftning eller mildare tillämpning avlagstiftningen ej har att räkna med. Detta harmonierar illa med de olikaåtgärder, som statsmakterna framlagt i syfle att stärka de exporterandeföretagens konkurrenskraft. Enligtlänsstyrelsens mening borde man avstå från full kostnadstäckning förmyndigheternas miljöskyddsarbete och låta samhället svara för viss del av dessakostnader. Härigenom skulle man nå en rimlig balans mellan"förorenarens" och samhällets kostnadsansvar. Framtagande av råd ochriktlinjer för miljöskyddsarbetet, projektarbete, forskning och undersökningsverksamhetetc. sammanhänger enligt uppfattning med ambitionsnivån i denmiljöpolitik, som statsmakterna fastlägger. Kostnaderna härför bör då åvilasamhället. Länsstyrelseni : De ekonomiska förutsättningarna har förändrats och den snabbatillväxten i industriländernas ekonomier har avtagit. En ökad priskonkurrenskan förväntas och företag med för höga kostnader kan komma all slås ut. Omsvensk industri skall kunna hävda sig kan inte krav ställas som höjerkostnadsläget ytterligare. Kommunernas ekonomi är i dagens läge ocksåansträngda. Att då föreslå uttag av avgifter pä de kostnadsnivåer som här bliraktuellt är knappast realistiskt. Länsstyrelsenfår-- avstyrka en prövningsavgift utformad enligt Prop.1983/84:40 29 SNV:s förslag och införandet av tillsynsavgifler.Länsstyrelsen föreslår att en differentierad prövningsavgift i stället uttagesmotsvarande kostnaderna för resp. prövningsmyndighel dvs. i storleksordningen40000 kr. i genomsnitt för anläggning som prövas av koncessionsnämnden och10000 -. för anläggning som prövas av . Länsstyrelseni län: Del av nu framlagda för slaget om utformning av prövnings- och tillsynsavgifter bygger enligt läns styrelsens mening på alltför schablonmässiga grunder. De genomsnittssiff ror som räknats fram som myndigheternas kostnader för prövning och tillsyn och som föresläs som avgifter skiljer sig med stor sannolikhet frän de faktiska kostnaderna för arbetet med de enskilda anläggningarna eller verksamheterna. vill här ifrågasätta om man kan frångå ett rättvisekrav att eventuella avgifter bättre anpassas till de verkliga arbetsin satserna och därmed de reella kostnaderna för prövning och lillsyn. ----- ställer sig emellertid inte avvisandetill att någon form av i första hand prövningsavgift införs. Emellertidbör man i varje fall inte i ett första skede ställa upp krav pä fullkostnadstäckning. Införandet av avgifter skulle ändå kunna ge möjlighet tillviss regional och lokal förstärkning av den tillsynsverksamhet som liggerlångt under den ambitionsnivå som kan ställas upp enligt intentionerna i miljöskyddslagen.Utformningen av en sådan avgift måste emellertid vara så enkel att administrationenav denna inte nämnvärt förtar detta tillskott. i :----- anser attövervä gande skäl talar för alt avgiftsbelägga prövnings- och de direkta tillsyns myndigheternas tjänster inom miljöskyddsområdet. Dock bör med hänsyn till att dessa tjänster ärTria från avgift en lägre avgiftsnivå än den föreslagna söka uppnås förslagsvis i enlighet med vad som ovan anförts. Ambitionen att få full kostnadstäckning är då inte uppnådd per omgående men kan ändock ses som ett mål för verksamheten. alt ifrågavarande kostnader skall bestridas av dem somorsakar störningarna. förordar att samtliga kostnader för prövningoch tillsyn slås ihop och tas ut som en ärlig avgift. Industriulvecklingen och sysselsättningsutvecklingen såväli som i landet i övrigt har varit mycket negaliv.För att öka såväl industriproduktionen som antalet sysselsatta inom industrinråder det en allmän enighet om att man måste satsa på de mindre och medelstoraföretagen. Ett antal åtgärder har vidtagits av regeringen i avsikt attförbättra villkoren för denna företagsamhet. Det är därför angelägel attsamhället inte vidtar sådana åtgärder som motverkar dessa syften. Detföreslagna systemet för avgifter pä prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagenbör därför enligt mening anordnas pä etl sådant sätt att detinte utgör etl hinder för nyetableringar. Den föreslagna avgiften vid Prop.1983/84:40 30 prövningstillfället kan utgöra ett sådant hinder förföretag med ett litet antal sysselsatta. Risken för att prövningsavgiflenskulle komma att utgöra ett hinder för angelägna nyetableringar bör genomlänsstyrelsens förslag om enbart årsavgift kunna reduceras väsentligt. Länsstyrelsenhar vid överslagsberäkningar funnit att utfallet av föreslagna avgifter - iförsta hand tillsynskostnaderna - är väl anpassade till nuvarandearbetsinsatser och den förstärkning av verksamheten som är önskvärd. För altfull kostnadsläckning i föreslagen omfattning skall kunna uppnås även medenbart årsavgift måste således denna höjas. kan lämpligen ske pä så sättatt prövningsavgiften delas upp inom den tidsram ett tillstånd normaltförutsätts gälla dvs. i Göteborgs- och län: Principen"polluter pays" är inte helt invändningsfri. Ett av syftena skullevara effekten av styrning till produkter som i tillverkningsledet orsakarmindre miljöstörningar. Även konstaterar att dessastyreffekter kan väntas bli obetydliga. Änallvarligare är att syftet med "polluter pays-principen" inte tillgo doses med naturvårdsverkels förslag. Fordonstrafiken är ulan tvekan den största föroreningskällan i värt land, både kvantitativt och kvalitativt. Med förslag att enbart anläggningar som är förprövningsplik tiga enligt miljöskyddslagen skall betala avgifter så undantas kanske hälf ten av avgiftsunderlaget. Därtill kommer vissa andra typer av ej förpröv ningspliktiga anläggningar av vilka flygplatser och bergrumslagring av petroleumprodukter kanske är några av de viktigaste. Sammantaget utgör detta en så kraftig urholkning av "polluter pays-principen" att ävenan hängare till principen har anledning att vara kritiska till förslaget. Detföreslagna systemet är med sina schablonavgifter förhållandevis enkelt utformatpä bekostnad av relevans och rättvisa. Om förslaget genomföres ochorättvisorna som tidigare påtalats kommer all slå igenom, är risken stor attkrav reses från företrädare för förelag och kommuner på justeringar till etträttvisare och därmed mera komplicerat avgiftssystem med större byråkrati somföljd. Eftersom det direkta tillsynsarbetet är eftersatt och någonpersonalökning inte kan förutses kanske inte ens bibehållande av nuvarandepersonal - så skulle detta innebära att del direkta miljövårdsarbetet kantvingas ner på en helt oacceptabel nivå. kan dock tänka sig införandel av avgift inågon form för myndigheternas arbete enligt miljöskyddslagen. Ett sådantavgiftssystem bör dock begränsas till att omfatta prövningsavgifter på enrimlig nivå för allvarligt miljöstörande anläggningar. Med hänsyn lillsvårigheten att konstruera ett från olika synpunkter acceptabelt avgiftssystemmåste ett nytt förslag tas fram och remissbehandlas. i : De företag som erfordrartillstånd enligt miljöskyddslagen skall enligt nu föreliggande förslag betalaför det tillstånd och den tillsyn som erfordras enligt miljöskyddslagen. 1983/84:40 31 synpunkt kan sådana avgifter ifrågasättas. En avförutsättningarna för en positiv näringsutveckling är alt det finns kreativamänniskor som är beredda all starta nya förelag. Alt samhället vid nyslartandeav en anläggning därvid lar ut avgifter för den prövning som erfordras enligtmiljöskyddslagen kan upplevas som negativt, speciellt som miljövården i dylikasammanhang kräver åtgärder enligt bästa möjliga teknik. I vissa fall kan ensådan avgift även bli ekonomiskt betungande enär sädana företag i de flestafall har små ekonomiska resurser. ----- Om avsikten är alt öka inkomsterna för staten tordedel vara bättre atthöja andra avgifter eller skatter pä de företagsgrupper som generellt har enmiljöpåverkande tillverkning. Om förslaget ändå genomförs anser länsstyrelsenatt det föreslagna debiteringssystemet för tillsynsavgifter ej bör komma tillstånd utan att avgifterna ullas pä ett mer generellt sätt såsom t. ex.föreslagits för prövningsavgiflen. i län:-- Som framgår avnaturvårdsverkels utredningär myndigheternas kostnader för prövning och lillsyn myckel stora.Anläggningarnas (kommuner, industrier m.fl.) egna kostnader för prövning ochför drifts- och utsläppskontroll torde vara av minst samma storlek. Till dettakommer stora kostnader för installation och drift av reningsanläggningar m.m.Med hänsyn härtill är del ytterst tveksamt om avgifter över huvud skall tas utför alt täcka myndigheternas kostnader för dess verksamhet enligtmiljöskyddslagen. Detta också med hänsyn till att det finns många andraverksamheter som i olika hög grad påverkar miljön utan alt varaförprövningspliktiga. har dock förståelse för att en viss del avmyndighetskoslnaderna kan behöva finansieras genom avgifter. Det är dockangeläget att ett avgiftssystem övervägs från allsidiga utgångspunkter och altdärvid också beaktas företagens utveckling och fortlevnad meddåliga konjunkturer. Länsstyrelseni :-- Avgiftssystemels tänkta styr effekter, dvs. all produktionen skulle styras över till mer miljövänliga produkter är inte realistisk. Vissa produkter såsom exempelvis pappers massa, järn, stål, konstgödsel måste tillverkas även om det stör miljön. Det primära måste vara att minimera utsläppen, inte att avveckla produk tionen. Praktiskt bör styreffekten enligt uppfattning fungera så att det i första hand stimulerar till inrättandet av effektivare rening och inte till utslagning av vissa typer av produktion. Länsstyrelsenifrågasätter lämpligheten att införa avgifter som ger i det närmaste fulltäckning för myndigheternas kostnader enligt miljöskyddslagen. För samhälletstillsynsverksamhet på jämförbara områden, l.ex. inom arbetarskyddet, brukarnormalt inte krävas kostnadstäckning. Det är rimligt alt reglerna är likartadeåtminstone beträffande näraliggande områden. kan acceptera ett avgiftssystem som premierarlåga ut- 1983/84:40 32 släpp.Det föreslagna systemet gör inte detta. I avvaktan pä ett sådant systemavstyrker förslaget. Länsstyrelseni : Det måste framhållas att avgiftsfi nansiering av prövning och lillsyn enligt miljöskyddslagen, trots principen om förorenarens kostnadsansvar, bör ses som en nödutväg för att tillför säkra miljövården vissa resurser utöver dagens. Det är ingen idealisk lösning pä resursbehovet, tvärtom kan flera nackdelar uppstå i praktiken, och avgiftsfinansiering bör enligt åsikt inte användas för att ersätta nuvarande skattefinansiering i nämnvärd grad. Etlavgiftssystem måste enligt uppfattning, förutom att ge ettfinansieringsbidrag, vara enkelt att administrera men måste också i rimlig gradvara rättvist. Från ett tillsynsorgans horisont (t. ex. naturvärdsenheten)måste systemet ge en klart ökad effektivitet i lillsynen och inte ha bieffektersom försvårar tillsynsarbetet kvalitativt. Naturvårdsverketsförslag tillgodoser inte de'nämnda kraven. avgifternagenomgående för höga på så sätt att de i praktiskt bruk knappast kan relaterastill den faktiska arbetsinsats som tillsynsmyndigheterna ägnar en enskildanläggning. De skapar därmed irritation och riskerar medföra negativaattityder från näringslivets sida till tillsynsarbetet, som är relativtväl accepterat. Vidare är systemförslaget detaljanpassal till främstprövningsarbetet i överdrivet hög grad, vilket framtvingar etl otal enskildabeslut om avgiflsklassning av prövningsärenden med åtföljande besvärsriskeretc. Somnegativ bieffekt, kan man inte bortse från att höga prövningsav gifter kan minska benägenheten för företag etc. att pröva eller ompröva verksamheter. Höga tillsynsavgifler riskerar framför allt visa på dålig överensstämmelse mellan avgiftens storlek och utförd tillsyn pä anlägg ningen. - slopa indelning i prövningsavgift och årsvistillsynsavgifi och inför endast en årlig avgift (kallas eventuellttillsynsavgift) - sank det samlade avgiftsuttaget (intäkten) tillhögst hälften (för prövning och direkt tillsyn) -finansieracentral tillsyn etc. över ordinarie budget, åtminstone tills vidare. Enetappvis uppbyggnad av ett avgiftssystem kan av flera skäl vara lämplig - taxeraut avgiften schablonmässigt. Gör indelning i taxegrupper med praktiskt lämpliga intervall, l.ex. O, 2000, 5000, 10000, 20000 (25 000), 30000 (50000). Den i remissen föreslagna klassningen torde i huvudsak vara bra, men vissa tveksamheter beträffande skälighet eller rättvisa finns också. Främst bör en undre gräns för omsättning, omslutning eller dylikt sättas som förutsättning för minimiavgift. Vissa enmansförelag etc., utöver dem som enligt förslaget slipper årsavgift, bör enligt länssty relsens åsikt befrias Prop.1983/84:40 33 av förenklingsskäl och för att främja kommunaltövertagande av tillsyn: låt kommun ombesörja uppbörd på anläggning där manövertagit tillsyn och även behålla avgiftsmedlen. i : accepterari princip syftet med utredningen, nämligen att en utsträckt tillämpning avprincipen om förorenarnas kostnadsansvar kommer till stånd. Kostnaderna förmyndigheternas arbete med prövningen och lillsynen skall enligt förslagetflyttas frän skattebetalarna i allmänhet till dem som direkt förorsakarmyndighetsarbetet, dvs. Avgiftens storlek skall i princip varaberoende av hur mycket arbele varje förorenare ger myndigheterna. Detföreslagna fördelningssystemet har dock sådana uppenbara brister att det,enligt bedömning, inte kan ligga lill grund för beslut omavgifter. : Att den som utövar miljöstörandeverksamhet skall ekonomiskt svara för åtgärder avsedda att motverka de negativaföljderna härav i form av skador och intrång är i själva verket en sedan längeav alla vedertagen rättsprincip. Men denna allmänt accepterade princip kan inteulan vidare tänjas därhän att den utgör motiv för all statens reglerandeverksamhet på miljöområdet skall - till skillnad frän vad som gäller andrajämförbara områden - specialfinansieras genom avgifter. Man saknar isammanhanget en principgrundad redovisning och bedömning av varförspecialfinansiering skulle pä just detta delområde vara motiverad och lämplig.Att åberopa den vaga och oklara PP-principen som enda grund för enspecialfinansiering inom miljöområdet är inte ett tillräckligt motiv för attinföra en sådan genomgripande innovation inom ett delområde av dennäringsrättsliga lagstiftningen. Våra invändningar kan sammanfattas som följer: Allra minst kan det varalikgiltigt för statsmakterna att avgifter i miljövården är olämpliga avkostnads- och lönsamhetsskäl. Det gäller i synnerhet som dessa avgifter inte pånågot som helst sätt skulle påverka vare sig miljön eller den industriellarniljövården i en mera positiv riktning än vad det ingående, juridiskt administrativa koncessionsförfarandet redan gör . Tvärtom påverkaravgifterna direkt kostnadsläget och innebär därmed en ytterligare försämringrelativt utländska konkurrenter! Tre vikliga intressenter ikoncessionsförfarandet, nämligen koncessionsnämnden, länsstyrelsernasnaturvårdsenheter och industrin, vilka och löpande svarar för altfullfölja intentionerna i miljöskyddslagstiftningen, bedömer att avgifternegativt påverkar del lika välutvecklade som nödvändiga samarbetet mellanparterna. I sin strävan att utforma etladministrativt enkelt avgiftssystem har allt för långtavlägsnat sig från rimliga krav på kostnadseffektivitet, dvs. att avgiftenskall utformas bl.