prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — På kort sikt bör därförden elektricitet som finns tillgänglig nyttiggöras, vilket kan bidra till allslärka den svenska ekonomin. Detta får emellertid inte bindahandlingsmöjligheterna på lång sikt. som denna tillgång påelektricitet nyttiggörs i samhället måste forlsalla insatser göras för alteffektivisera elanvändningen. Såväl inom t.ex. processindustrin som i hushållenär forlfarande effektivitetsvinster möjliga. För att underiätta avvecklingen avkärnkraften och för alt klara den långsiktiga energiförsörjningen måsteenergisystemet göras fiexibelt och omställningsbart.. Genom insalserna inom huvudprogram Energiforskning kan densvenska industrin öka sin kompelens och konkurrensförmåga. Därmed bidrarprogrammel till alt de slora möjligheterna till export av energiulrustningkommer de svenska företagen till del. Genom insatserna inom programmetulvecklas teknik och utrustning som även kan komma till nytta i många ländersom har svära energiförsörjningsproblem. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 38 met även bidra lill alt främja arbelel med atl förverkligade biständspolitiska målen. När slulelav den pågående programperioden nu närmar sig är del enligl min meningangeläget all på nyll överväga i vilka former energiforskningen bör bedrivasoch vilken ambiiionsnivå som är lämplig. Genom energiforskningsprogrammel harny teknik kunnat utvecklas och introduceras. I fiera fall har lekniken kommillill ett stadium av kommersiell mognad och står inför en marknadsintroduktion.Del har också blivit möjligl atl i vissa fall värdera vilka ulvecklingslinjersom är fruktbara och som kan få belydelse för energiförsörjningen på kort ochmedellång sikt. bör givetvis påverka programmets fortsatta uppläggning.Vidare har, somjag redan har nämnt, nya slödformer tillkommit och organsaiionenpå området förändrats. Såledeskan t.ex. diskuteras om tiden är mogen att genomföra en uppdelning avenergiforskningsprogrammel och om en integrering med annan forskning hos andraorgan bör ske. Förslag med sådan inriktning har belysts av programorganen. £/«anser därvid atl perioden /85-1986/87 bör utnyttjas för all förberedainordning av vissa områden inom energiforskningen i andra forskningsprogrameller älgärdsprogram. Slalens energiverk framhåller för sin del atlenergiforskningsprogrammets struktur med uppdelningen på bl.a. energianvändninginom induslri, bebyggelse och transporter samt på energitillförsel liksom ansvarsfördelningenmellan de programansvariga organen har hisioriska orsaker. viktigt syflevar atl snabbt få i gång verksamhel på dessa olika områden. Både programstrukturenoch ansvarsfördelningen bör emellertid enligl energiverkel nu ses över. Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA) anser det rikligl atl nu förbereda en upplösning av del sammanhållnaenergiforskningsprogrammel senast i och med ulgången av näslaplaneringsperiod, dvs. efter budgelårel 1986/87. Försvarels forskningsanstalt(FOA) anser alt man bör finansiera delar av del nuvarande programmetinom andra energi-eller induslripoliliska älgärdsprogram. Enligt minmening finns del fördelar med atl ytterligare bedriva energiforskningeninom ell sammanhållel huvudprogram. På sikl anserjag emellertid atl del ärlämpligt all i ökad ulsträckning sträva mot en integrering av insalserna medövrig verksamhel inom resp. teknikområden eller motsvarande vidprogramansvariga organ. För alt nåden sammankoppling som är önskvärd från effektivitetssynpunkt mellanteknikutveckling inom olika områden förordar jag all slalens energiverk fr.o.m.ingången av den nya treårsperioden ges vissa övergripande uppgifter i fråga omforsknings- och utvecklingsverksamheten inom huvudprogrammel, med undanlag av denforskning som sker inom ramen för delprogrammet Energirelaterad grundforskning.De nya uppgifterna bör omfalla även viss forskning om energianvändning och-hushållning. Fortsättningsvis bör därmed en ökad samordning ske mellaninsalserna på Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 39 tillförsel-resp. användningssidan. Energiverkel bör här ha ell ansvar för alt inilialivtas till insatser på båda dessa områden. Huvudprogrammetbör delas in i programmen Energianvändning för industriella processer m.m..Energianvändning för transporter och samfärdsel. Energianvändning förbebyggelse, Energilillförsel saml Övrig långsiklig forskning ochgrundforskning. Till programmel Övrig långsiktig forskning och grundforskninghänför jag för den kommande ireårsperioden programmen Allmännaenergisyslemsludier och Energirelaterad grundforskning. Inomvissa delprogram har ulvecklingen numera hunnil så långl all en närmareanknytning till introduktionsfrämjande ålgärder bör ske. Viss forskning ochulveckling inom programmel Energianvändning för bebyggelse bör mol dennabakgrund i fortsättningen hänföras lill programmel Energitillförsel och isamband härmed byta huvudman. Jag avser, efler samråd med chefen förbostadsdepartementet, att återkomma lill regeringen med förslag om att berördamyndigheter skall få i uppdrag atl dels belysa vilkaorganisatoriska förändringar som med anledning härav behöver ske och hur dekan genomföras, dels ulforma förslag till syslem för samråd vid beredning och besluti projekl som rör teknikområden och utvecklingsverksamhel där bådamyndighelerna är verksamma. föreslagil lidigare denna dag kommer deltagande iEG:s fusionsforskningsprogram alt föras till ett nytt anslag under utrikesdepartementetshuvudtitel benämnt Forskningssamarbete med EG. Inom energiforskningsprogrammetkvarstår därefter endasl sådan fusionsforskning som är avgrundforskningskaraktär och som bedrivs i . Jag förordar därför eftersamråd med statsrådet atl NFR övertar del ansvar förfusionsenergiprogrammel som Efn nu har. I frågor om vissprogramsammanhållande verksamhet, utrednings- och utvärderingsverksamhet ochlångsiklig teknikbevakning liksom i fråga om programmel Allmänna energisystemstudierligger ansvarel på Efn. Med lanke på den stora vikl dessa verksamheter har föratl underbygga såväl forsknings- och utvecklingsplaneringen som denenergipolitiska planeringen i stort anserjag att en närmare anknytning än f.n. av dessa bör ske lill de cenlrala energipolitiska uppgifter som numeraligger på statens energiverk. Jag anser också atl det är väsentligt att slärkade mer långsikliga funktionerna inom energiverkel liksom verkels övergripandeoch samordnande myndighetsroll inom energisekiorn. är icke minsl vikliglmed tanke på behovet av en stark myndighel uppbyggd för atl driva det energipolitiskaarbelel vidare efler den omprövning av rikllinjerna som förestår . Jagförordar mol denna bakgrund alt Efn från förs samman medstatens energiverk. Efn upphör därmed som särskild myndighet. Denorganisationslösning som regeringen därvid avseratt tillämpa för att undvikaonödiga störningar i pågående verksamheter och bevara upp- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 40 byggdkompetens är alt resurser t. v. samlat förs lill en forskningsenhet inomverkets avdelning för frågor om bl.a. energianvändning, analyser och prognoser.Energiverkel bör därefter överväga hur det långsiktiga arbetet på det förverksamhelen bäsla sättet kan utformas och utvecklas inom verket inkl. övervägaom något eller några inslag i Efn:s nuvarande verksamhet har sådan karakiäralt de hör närmare hemma hos någol annal organ. Del ankommer på regeringen allfastställa den närmare organisationen av energiverkel. Ulövervad jag nu har anfört vill jag erinra om del angelägna i atl de resultat somnås inom energiforskningsprogrammel görs allmänl tillgängliga. Jag anser allstor uppmärksamhet bör ägnas ål alt ge avnämare och de potentiella avnämarnalöpande såväl allmän som mer specialiserad informalion om verksamhet ochresultat inom de olika programmen..Detta bör ingå som en normal del i deprogramansvariga organens uppgifter. Underinnevarande Ireårsperiod har till regeringens förfogande stått en vidprogramperiodens ingång ofördelad reserv inom huvudprogrammet. Reserven har ihuvudsak använts för stöd lill störte utvecklings- och försöksprojekt m.m., somvid programperiodens början inle kunde kostnadsberäknas eller lidsbestämmasmed erforderlig noggrannhet. Erfarenheterna av denna ordning har varilpositiva. Det har bl.a. möjliggjort en viktig flexibilitet i resursfördelningeninom huvudprogrammet och visat sig vara strategiskt betydelsefull. Jag anseralt del bör vara värdefulll all även ha en t. v.ofördelad reserv. Jag har i mina medelsberäkningar reserverat 63 milj. kr. inomden lotala medelsramen för en sådan reserv. Del bör ankomma på regeringen allbesluta hur dessa medel skall användas. Åtskilligatekniker som har finansierals inom energiforskningsprogrammet börunder nästa treårsperiod nå prototyp- och demonslra-tionsstadiei och därigenomnärma sig kommersiell introduktion. Tillverkningsindustrin, värme- ochkraflproduklionsintressena saml energianvändarna inom olika samhällssektorerbör kunna ta ett successivt större ansvar för alt .införa och vidareulveckladen teknik som har kommit fram. Härigenom kan en ökad effektivitet uppnås närdel gäller all nå de energi-politiska målen. Som.jagtidigare anförde är det sammanlagda slödet till ulveckling och introduktion avny teknik inom energiområdel myckel omfallande och energiforskningen utgörendast en del därav. Jag har för den kommande perioden beräknat en vissminskning av slödel lill energiforskning. Detta ulgör emellertid totalt settinle en lägre ambitionsnivå när del gäller statens salsning på forskning ochulveckling i samhället. Tvärtom krävs alt vi försäkrar oss om en god kvalitetpå grundforskningen om vi på lång sikl skall klara all hälla en god kvalitet påden tillämpningsinriklade forskningen och utvecklingsarbetet både vidhögskolor och i induslrin. Jag vill därför underslryka alt den minskning avresurserna som föreslås ske inom Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 41 ramen för energiforskningsprogrammet dels skall ses motbakgrund av de stora insalser som totalt sett görs inom energisekiorn, delsskall betraktas ulifrån behovel av alt skapa utrymme för mer långsiktigasatsningar inom den grundläggande forskningen ulanför huvudprogramEnergiforskning. Av mig beräknade medel för slöd till forskning ochutveckling m.m. inom energiområdel under /85 och för perioden1984/85-1986/87 framgår av följande sammanslällning (milj. Vid min medelsberäkning harjag inte medräknat kostnaderför deltagande i del europeiska fusionssamarbetet. Medel härför har slalsrådelHellström beräknat över anslaget Forskningssamarbete med EG. Energianvändning i industriella processer m.m. Energianvändningför transporter och samfärdsel Övrig långsiktig forskning och grundforskning Reserv för senare fördelning Summa för huvudprogrammet 421,5 1191,5 Jag kommer i del följande all ange preciserade mål förverksamhelen inom olika program och delprogram. 1 mina medelsberäkningarinkluderar jag därvid koslnaderna dels för sådana informationsåtgärder somsammanhänger med ulvecklingsverksamhelen inom de olika programmen, dels föradministrationen av dessa. Inom energiforskningsprogrammets ram bör underlöpande ireärsprogram finnas ett ulrymme för en successiv omprövning ochprecisering av programmet i dess olika delar. Delta gör del möjligt all lahånsyn till förändrade omständigheter och lill resultaten frän utvärderingarsom pågår vad gäller några delprogram. Det,ankommer pä regeringen att vidriksdagens bifall till del förslag om medelsram somjag har redovisat,besluta om den närmare fördelningen av medel mellan olika program och delardärav liksom om den närmare programindelningen. Jag vill underslryka all demedelsbehov som anges för program och vissa delprogram för hela ireårsperiodenfår ses som preliminära beräkningar och all jusleringar och omfördelningar kankomma atl aktualiseras mol bakgrund av erfarenheler och underlag som successivlkommer fram . Med utgångspunkl i vad jag nu har anfört har jag för HuvudprogramEnergiforskning beräknal en medelsram om sammanlagt I 191.5 milj. kr. förtreårsperioden /85-1986/87, varav för /85 421.5 milj. kr.Jag kommer i det följande att föreslå att medlen anvisas under reservationsanslagetE 12. Behållning av tidigare anvisade medel till HuvudprogramEnergiforskning bör föras upp som ingående reservation pä anslaget. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 42 Jag har vid min beräkning av medelsbehovet för de olikaprogrammen inberäknal förvaltningskostnader vid programorganen. Vid minberäkning av medel för programmet Energilillförsel har jag lagil hänsyn lillatl Efn från har föreslagils föras samman med statensenergiverk. Jag har inom ramen för den ofördelade.reserven äveninberäknat medel för de extra koslnader som i ett övergångsskede kan föranledasav de av mig föreslagna förändringarna i myndighetsorganisation och programansvar. Jag övergår nu till alt närmare behandla de olikaprogrammen. 4.2.2 Energianvändning i industriella processer Som chefen för induslrideparlementel harredogjort för lämnar STU slöd till leknisk forskning och ulveckling somfinansieras från anslagen Slyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch ulveckling och Styrelsen för leknisk utveckling: Utrustning. Därutöverlämnar STU slöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdel inomramen för anslaget Energiforskning. Jag kommer i del följande atl redogöra fördella program. är STU ansvarig förforskning och utveckling, med särskild tonvikt pä komponent- och processidan,inom programmel Energianvändning i industriella processer m.m. Programmelomfallar f. n. delprogrammen Trä, massa och papper. Järn och slål m. m.. Kemi-och livsmedelsindustri m.m.. Jordbruk och trädgårdsnäring samt Samhälletsvaruflöden. För den kommande treårsperioden föreslår STU altprogrammel Energianvändning i industriella processer m.m. förändras till atlomfatta delprogrammen Massa och papper. Järn och stål samt Gemensamma energitekniker.Vid sidan av programmel föresläs dessulom alt särskilda medel bör ställas tillförfogande för större försöksanläggningar. Skälen för den föreslagna nya programstrukturen anges avSTU bl.a. vara atl den nuvarande, huvudsakligen branschinriklade,delprogram-strukturen inom programmet Energianvändning i industriella processerm. m. har visat sig fungera väl vad avser genomförande av forsknings- ochutvecklingssatsningar inom de två största branscherna, massa- och pappersindustrisaml järn- och stålindustri. Däremoi har del visal sig all vid genomförandet avinsatser inom övriga delprogram endasl en relativt svag koppling lillbranschstrukturen har kunnal konstaleras. Kopplingen mellan likartade teknikeroch processer, oavsett bransch, har visat sig mer intressant änbranschstrukturen för planeringen av forskningsinsatser. Vidare finns belydandelikheter mellan dessa delprogram och STU:s del av programmel Energianvändningför bebyggelse vad avser delprogrammen Sol-värmeteknik, Värmepumpar,Värmelagring, Värmedistribulion m. m. saml Effektivare energianvändning, Ellytterligare skäl för den föreslagna nya 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 43 programstrukturen är att tyngdpunkten inom det nyadelprogrammet avses utgöras av industriellt utvecklingsarbete. mål fördelprogrammet är all salsningar skall kunna göras även i slutet avutvecklingskedjan, närmare marknaden. nås fördelen att en närmaresamordning mellan STU:s insatser inom energiforskningsprogrammel och STU:sövriga verksamhet därmed kan förberedas. Efn har isitt yttrande framfört synpunkler på STU:s programstruktur främsl belräffandeanknytningen till de energipolitiska målen samt möjligheterna tilluivärdering. Efn påpekar alt STU:s huvudförslag innebär alt en mängd insalsermed olika syften förs samman i delprogrammet Gemensamma energitekniker och attdella kommer att ställa ökade krav pä STU:s handläggning vad avser insatsernasenergi- och branschrelevans. Under förutsättning att bl.a. detta kan uppfyllashar Efn inga erinringar mot en programstruktur enligt STU:s huvudförslag. Remissinstanserna har lämnai det redovisade förslagel ulanerinran. Enligt NFR är slora delar av STU:s energiforskningsprogram mycket välutarbetade med välgrundade förslag till förändringar. IVA lillslyrker denföreslagna programstrukturen men framhåller också all STU:s slöd inte enbartbör vara inriktat på komponenter utan även måste beakta systemaspekter. och finner förslaget lill nydelprogramindelning väl förankrat. För egen del vill jag anföra följande. Från induslrins, jordbrukets och trädgårdsnäringenssynpunkt bör målet för ulvecklingsarbete som berör energianvändning i allmänhetvara alt uppnå låga sammanlagda kostnader vid rådande eller väntade marknadspriserför resursinsatser i produktionen, varav energikostnaderna utgör en viktig del.Mol denna bakgrund är det angeläget alt insalserna inom programmelEnergianvändning i industriella processer m. m. planeras och genomförs i närakonlakl med annan verksamhet för ulveckling av industrins och de andranäringsgrenarnas produktionsmetoder. Särskild vikt fäster jag vid ett närasamarbele mellan verksamhelen inom programmel och övrigt stöd till lekniskutveckling som administreras av STU. Det är vidare väsenlligl att verksamhelenbedrivs i nära konlakl med industrin, såväl den utrustningsiillverkandeinduslrin som de branscher som skall utnyttja de energitekniska nyheterna isina processer. Inom jordbruket har oljeberoendel genom den fortgåendemekaniseringen kommit att bli stort. Detta gäller i hög grad för demotordrivna jordbruksredskapen men även för utrustning för t. ex.klimathållning och torkning. Inom trädgårdsnäringen är kostnaderna föruppvärmning av växthus mycket kännbara. Del är därför väsenlligl att även inomdessa områden utveckla teknik som möjliggör resurshushållning och minskadoljeanvändning. Målet för programmet bör mot denna bakgrund vara allfrämja och komplettera energiteknisk kompetensuppbyggnad och ulvecklingsverk- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 44 samhetinom industrin saml jordbruket och trädgårdsnäringen, så att tekniskamöjligheter till effektivare energianvändning snabbare kan utnyttjas.Insatserna bör koncenlreras mol områden med belydande energisparmöj-ligheterdär resullal kan nås redan på kort och medellång sikl. Därvid bör särskilteflerslrävas ersällning och sparande av olja. Energiforskningsstöd bör alltsåinle längre sällas in på områden där marknadskrafterna ulgör tillräckligdrivkraft för önskvärd utveckling eller där andra slödformer, som verkar senarei utvecklingskedjan, kan bedömas få bättre effekt. Del bör ankomma på STU att isamråd med bl. a. slalens energiverk och BFR kontinuerligt bevaka att inledubblering sker eller alt angelägna ändamål blir utan slöd på grund avoklarheter i avgränsningar mellan stödformer. Delprogrammet Massa ochpapper bör enligl STU bildas frän det nuvarande delprogrammet Trä, massa ochpapper. Delprogrammet Trä, massa och papper omfatlar under innevarandeprogramperiod insatser rörande bl.a. Mekanisk och lermisk avvatlning av massaoch papper. Mekanisk fiberfriläggning och målning, Kemikalieålervinning medanslutande energi-generering. Kemisk fibertViläggning och blekning av massa.Styrning och reglering samt Övrig skogsindustri innefattande skivindustri ochsågverk. För den kommande Ireårsperioden föreslår STU alt insatser avseendeskivindustri och sågverk görs inom ramen för det nya delprogrammet Gemensammaenergitekniker. Efn släller sig positivtill STU:s förslag inom delprogrammel men påpekar att insalser för alteffektivisera elanvändningen bör priorileras starkare än i STU:s underiag.Remissinstanserna har lämnat STU:s förslag ulan erinran. Föregen del anserjag all verksamhelen inom delprogrammet Massa och papper för denkommande ireårsperioden bör bedrivas huvudsakligen i enlighel med STU:sförslag. Målel för insalserna bör vara atl slödja leknisk ulveckling som gördet möjligl all med effeklivi utnyttjande av vedråvaran minska eller ersättaanvändningen av ulifrån tillförd energi, främsl olja och el saml genomeffeklivisering och internt spillvärmeutnyiljande minska nettokostnaden förenergi i tillverkningen. Verksamhelen bör i första hand koncentreras på lovandeulvecklingslinjer inom massa- och pappersbranschen. Betydelsefullainsalsområden inom delprogrammet anserjag i likhet med STU vara Mekanisk ochlermisk avvatlning av massa och papper saml Kemikalieålervinning med anslutandeenergigenerering. DelprogrammetJärn och stål bör enligl STU bildas från moisvarande delprogram som underinnevarande programperiod omfattar insatser rörande bl.a. Råjärns- ochjärnsvamplillverkning, Gjutning och ytbehandling, Värmning, Energiålervinning,Slålframslällning och Plastisk bearbelning. STU föreslår all insalser avseendeverkstadsindustrin därvid förs till del nya delprogrammet Gemensammaenergitekniker. Ett nytt insatsområde benämnt Kortare produktionsvägar lillfärdiga produkter föresläs införas genom en uppdelning av det nuvarandeinsatsområdet Gjutning och ytbehandling. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 45 Efn ställer sig i huvudsak posiliv lill STU:s förslag inomdelprogrammet. Remissinstanserna har lämnai STU:s förslag ulan erinran. För egendel anserjag all verksamheten inom delprogrammel Järn och slål bör bedrivashuvudsakligen i enlighel med STU:s förslag. Målet för insalserna bör vara altslödja ulvecklingsinsalser för all genom effeklivisering av energiutnyttjandeloch genom oljeersättning bidra till god energiekonomi och därmed motverkahöjda produktionskostnader saml minska branschens oljeberoende. Betydelsefullainsatsområden inom delprogrammel anserjag i likhet med STU varaenergiåtervinning, värmning, gjutning och ytbehandling samt råjärns- ochjärnsvampslillverkning. DelprogrammetGemensamma energitekniker föreslås av STU nybildas för ireårsperioden1984/85-1986/87. Till del nya delprogrammel hänför STU följande delar avnuvarande program och delprogram. Från programmet Energianvändning i industriella processerm. m. delprogrammen Kemi- och livsmedelsindustri m.m.. Jordbruk och Trädgårdsnäring,Samhällels varuflöden. massa och papper insalser avseende skivindustri ochsågverk. Från delprogrammel Järn och stål m.m. vissa insalseravseende verkstadsindustrin. De senare ändringarna medför vissa ändringar idelprogrambenämningarna. Till delnya delprogrammel hänför STU vidare en mindre del av insalserna avseendeförbränning inom STU:s del av programmel Energianvändning för transporter ochsamfärdsel saml STU:s del av programmet Energianvändning för bebyggelseomfattande stöd lill industriellt utvecklingsarbete och innovalionsinrikladeprojekl. Efn anser all tyngdpunkten för delprogrammel Gemensamma energiteknikerbör vara industriellt utvecklingsarbete med tillverkningsindustrin som denhuvudsakliga målgruppen. Det är dock enligl Efn angeläget all den nyaprogramstrukturen inte leder till atl de bebyggelseinriklade forsknings- ochutvecklingsprojekten får svårare alt konkurrera om STU:s medel än deprocessinriklade. Remissinstanserna har lämnat STU:s förslag utan erinran. För egendel anserjag all målet för delprogrammel Gemensamma energitekniker i enlighelmed STU:s förslag bör vara atl inom insatsområdena värmeöverföring, separation,förbränning m.m. effektivisera energianvändningen och minska oljeberoendet.Tyngdpunkten för delprogrammet anserjag bör vara industriellt utvecklingsarbetemed tillverkningsindustrin som den huvudsakliga målgruppen. Åven insalserrörande bebyggelsein-riktal forsknings- och utveckingsarbete är dockbetydelsefulla. Jag anser vidare alt insatserna inom Energianvändning förbebyggelse, somjag återkommer lill. under den kommande ireårsperiodenrenodlat bör inriktas på frågor om bebyggelsens energianvändning. Detta innebäratl jag anser att STU:s del av detta program omfattande stöd lill industriellt 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 46 utvecklingsarbete och innovalionsinriklade projekt, somhar föreslagits i planeringsunderlaget, bör föras lill programmelEnergianvändning i industriella processer m. m.