prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill särskilt varna förden osäkerhet som de redovisade prognoserna behäftas med, och för derisker för en sämre utveckling som därmed föreligger. Framför allt vill jagframhäva att prognoserna om fortsalla framgångar bygger på vissa antaganden omde internationella marknadernas tillväxt och pä vår ekonomis förmåga att bevarasin konkurrenskraft gentemot de främsta konkurrenterna på dessa marknader. I 1983 ärs reviderade finansplan redovisade jag särskildakalkyler, som klart illustrerade den synnerliga betydelse som en låginflationstakt spelar i detla sammanhang. Utifrån de förutsättningar som dågällde, visade dessa kalkyler all en halvering av inflationstakten under 1984och 1985 skulle medföra en nedgång av arbetslösheten med ca 75000 personer1985, en dubbelt så stor exportökning, en dubbelt så stor ökning avindustriproduktionen och en sex gånger så snabb ökning avindustriinvesteringarna allt jämfört med det alternativ enligt vilketinflationen och kostnadsstegringen skulle ligga kvar höga nivå. Dessa kalkyler utgjorde en viktig del av detbeslutsunderlag som ledde till att regeringen antog målet att bringa nedprisstegringstakten till nivån under loppet av 1984 och sedermera följde uppdetta med ett ambitiöst anti-inflationsprogram. har anslutit sig tillsåväl inflationsmålet som huvudpunkterna i inflalionsbekämpningsprogrammet.Årets långtidsbudget och 1984 ärs långtidsutredning, som jag strax skallkommentera närmare, har ytterligare breddat detla beslutsunderlag. Utan att nuta ställning till LU 84 och dess ekonomisk-politiska rekommendationer vill jagändå notera, all långtidsutredningen understryker och t. o. m. skärper kravetpå en dämpad inflationsutveckling. Enligt utredningen måste vi åstadkomma enfortsatt förbättring av vårt relativa kostnadsläge under resten av 1980-taletför att till 1990 kunna nå våra ekonomisk-politiska mål - däribland fullsysselsättning och balans i utrikeshandeln. Detla förutsätter atlprisstegringarna under återstoden av 1980-talel begränsas fill i genomsnitt ca4% ; något som i sin tur innebär elt radikalt broll med 1970-talelsinflationsutveckling. 1983 innebar i detla avseende ett vikfigt steg i rättriktning. Devalveringen 1982 medförde en stegring av importpriserna, mätt isvenska kronor. 1 finansplanen 1983 räknade jag därför med en temporär uppgångav inflationen till 11,1983. Emellertid kom prisstegringslaklen i fjol,bl.a. till följd av ansvarsfulla löneavtal, att stanna pä , vilketframgår av Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan Diagram 6 Konsumentprisernas årliga ökningstakt i Sverigeoch 19701983 X)7i:;273 74 757S777B7980 8ia283 Källa: , . Det är denna dämpade inflation som bidragittill den starka realekonomiska utvecklingen . Samtidigtframgår också av diagram 6 att omvärldens inflation ligger påtagligt under densvenska. Det är delta som gör del nödvändigt för oss alt pressa tillbakaprisstegringarna även i vårt land, om vi skall ha en chans att bevarakonkurtenskraflen och hävda sysselsättningen. 1 årets finansplan gjorde jag bedömningen att vi hade godamöjligheter att nå inflationsmålet under loppet av 1984 (vilket motsvarar ca6% mellan årsgenomsnitten 1983 och 1984). Flera faktorer - varav en del ärresultatet av regeringens inflationsbekämpning - talar för en påtaglig sänkningav inflationen : Deinternationella prisstegringarna blir måttliga och den importeradeinflationen avsevärt lägre . Det faktum attvi nu är på väg in i en högkonjunktur höjer produktiviteten, vilket sänkerstyckkostnaderna. Omfattandeåtgärder har vidtagits för att förhindra att flaskhalsar i produktionen bromsaruppgången; detta gäller såväl arbetskraft som kapital. Avindexeringsprogrammelför de offentliga utgifterna har medfört en viss dämpning av prisstegringarna. Detinflationstryck som emanerar från kreditmarknaden har lättat avsevärt genomuppstramningen av finanspolitiken, som medfört minskat budgetunderskott, ochgenom omläggningen av kreditpolifiken, som medfört att den inflationsdrivandelikviditetstillväxten starkt dämpats. Så gott som alla de pusselbitar somtillsammans skulle möjliggöra den dämpade inflationen har därmed fallit på plats. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 12 En återstår emellertid, nämligen den kostnadsstegring somhärrör från lönesidan. I finansplanen anförde jag: "Arbetsmarknadensparter måste göra sin insats genom måttfulla löneuppgörelser. Del finns vid delhär laget många års bittra erfarenheter av hur i kronor och ören slora lönehöjningarsnabbt ätits upp av nya prisstegringar, som försämrat köpkraft och levnadsstandardoch också sysselsättningen. Därför borde avtalsrörelsen inriktas påatt nå bästa möjliga fömtsättningar för stigande reallöner till minsta möjligakostnad för produktionen och sysselsättningen". Årets avtalsrörelse är ännu inle helt avslutad.Fortfarande återstår några avtal atl sluta. För huvuddelen av arbetsmarknadenföreligger dock avtal. Tvåärsavtal har träffats på den offentliga sidan ochavtal av varierande längd på den privata. Bedömningen av avtalenskostnadseffekter försvåras främst av löneglidningen. Genom skilda former avklausuler får denna genomslag också för gmpper som saknar egen löneglidning. Såvitt nu kan bedömas ligger den totala lönekoslnadsslegringeni år på 71/, dvs. klart över den kostnadsstegring som antogs i finansplanen.Orsaken är dels alt kostnadsutvecklingen till följd av vissa avtal som slutitsunder ligger över de nivåer som är förenliga med inflationsmålet,dels all en icke obetydlig löneglidning i föreliggande konjunkturläge tordevara svår att undvika. Allt annat Uka skulle delta medföra en prisstegringunder loppet av 1984 på närmare 5 1/. Jämfört med 1983 innebär detla en betydande nedgång avprisstegrings-taklen, särskilt med tanke på atl aktivitetsnivån i ekonominsamfidigt stiger påtagligt. Avvikelsen från det uppställda inflationsmålet ärinte så stor att den äventyrar den fortsatta återhämtningen. Men om det skall vara möjligt alt skapa stabila fömtsättningarför en balanserad och uthållig tillväxt i den svenska ekonomin med en återgångtill full sysselsättning som en stark externbalans kan upprättas, ärdet, som jag tidigare framhållit, nödvändigt att pris- och kostnadsutvecklingenvaraktigt nedbringas till högst den nivå som har etablerats i våra viktigastekonkurrentländer. Med de koslnadsslegringar som etablerats i åretsavtalsrörelse torde del emellertid bli prakfiskt laget omöjligt att under 1985ytterligare pressa tillbaka inflationen. Därmed hotas också den långsikligaekonomisk-politiska strategin och våra möjligheter att återvinna den fullasysselsättningen. Vi slår således inför ett avgörande skede ikrisbekämpningen. Det är det kommer att avgörashumvida den politikomläggning som genomfördes efter regeringsskiftet 1982kommer atl ge bestående positiva resultat på sysselsättning, invesleringar ochproduktion och lägga gmnden till en ny industriell expansionsperiod, eller omdess effekter bara blir av kortsiktig nalur. Skall de positiva resultaten bli bestående måsteregeringen - tillsammans med alla andra parter i del ekonomiska livet -intensifiera ansträng- 1983/84:150 Bilagal Reviderad finansplan 13 ningarnaalt bekämpa inflationen. Nationens krafter måste nu samlas kring uppgiften attvaraktigt bringa ned pris- och kostnadsstegringen och därigenom hävda denfulla sysselsättningen. Fördetla krävs en omedelbar förstärkning av slabiliseringspolitiken, i syfte attöka våra möjligheter att i den nya situationen ändå nå årets inflationsmål. Menframför allt krävs kraftfulla åtgärder för att göra det möjligt alt även 1985och åren därefter varaktigt hålla tillbaka prisstegringarna, så att grundenläggs för en stabil och hållbar ekonomisk expansion och därmed också för fullsysselsättning och en väl fungerande social välfärd, 3 Den ekonomiska politikens inriktning Medhänsyn fill den höga prioritet som regeringen tillmäter sysselsätl-ningsmåletoch det nödvändiga i att dämpa inflationstakten för att nå detta mål, liggermålet atl reducera inflationen till nivån kvar. Likaså är det ettmål för regeringen all under loppet av 1985 ytterligare nedbringainflationstakten till nivån . Finanspolitikenhar redan givils en klart restriktiv inriktning. Den totalakonlraktiva efterfrågeeffekten från den offentliga sektorn på ekonomin beräknastill av BNP. De indirekta skatterna och minskningarna avtransfereringarna svarar för merparten av denna effekt. avtecknar sig,mot bakgrund av fattade beslul, en fortsatt kontraktiv effeki, som emellertidblir mindre än och huvudsakligen hänför sig till inkomstautomatiken. Ävenpenningpolitiken är inriktad på att stabilisera konjunkturutvecklingen ochmotverka en inflationsdrivande likvidisering av ekonomin. Kreditexpansionentill allmänheten har begränsats till . Betydande framsteg har vidaregjorts när del gäller att placera den ökande statsskulden utanförbanksystemet. Genom introduktion av nya låneinstrument med längre löplider harstatsskulden konsoliderats. Likviditetstillväxlen i ekonomin blir betydligtlägre 1984 än 1983 och de närmast föregående åren. Delöneavtal som slutits gör det svårt atl nå ned till den målsattainflafionslaklen. föreligger en allvariig risk att kostnadsutvecklingenavviker än mer från den takt som är förenlig med det uppsatta inflafionsmålel.Därför är det nödvändigt atl vidta åtgärder i syfte att begränsakostnadstrycket och löneglidningen. Följande åtgärder bör därför beslutas resp.föreslås . 1.Ell allmänt prisstopp införs med priserna som sioppriser. Underprisstoppet bör prisökningar medges endast i undantagsfall. Genom dettaprispolitiska ingripande i kombination med övriga åtgärder återska- 1983/84:150 Bilagal Reviderad finansplan 14 pasmöjligheterna atl under loppet av 1984 pressa ned inflationstakten till denmålsatta nivån. Prisstoppet medför också att de underiiggande kostnadsökningarnakan hällas tillbaka, bl. a. genom en större återhållsamhet i fråga omlöneglidning. Hyresstopp införs under 1984.Det innebär att hyreshöjningar 1984förhindras. För att stödjainflationsbekämpningen på det fördelningspolitiska planet införs stopp förhöjningar av utdelningarna på aktier som är inregistrerade vid Stockholmsfondbörs saml . Stoppet avser utdelningarna för verksamhetsåret1984, dvs. normalt de utdelningar som beslutas . I syfte att sterilisera denomfattande likviditeten i ekonomin bör en särskild likviditetsdeposilioninföras. Denna innebär atl arbetsgivare med mer än 20 milj. kr. i lönesummaåläggs att på konto i deponera elt belopp som motsvarar av lönesummanutöver 20 milj. kr. Inbetalningarna skall ske senast den 31 augusti1984 och . För kommunerna begränsasdepositionerna till av lönesumman utöver 20 milj. kr. Likviditetsindragningarna bör gälla till utgången av år 1986med möjlighet för regeringen att medge återbetalning av beloppen tidigare.Regeringen har möjlighet att medge dispens och återbetalning omlikviditelsin-dragningen skulle medföra allvariiga konsekvenser för företagensverksamhet eller äventyra investeringar av stor betydelse för ett företags utvecklingoch för sysselsättningen där. Pä innestående belopp får arbetsgivaren 7%ränta. Depositionerna beräknas uppgå till ca . Föratl motverka riskerna för ett ökal inflationstryck inom skogssek torn bör en ytterligare, särskild likviditelsindragning ske från , baserad på exportvärdet av skogsprodukter. Bakgmnden till denna åtgärd är den snabba internationella prisuppgång som ägt rum på skogsin dustrins produkter. Kombinationen av snabbt ökande priser och en pro duktionsnivå som närmar sig kapacitetsgränsen har erfarenhetsmässigt visat sig vara en grogrund för snabba prisökningar på de inhemska insats- faktorerna i denna sektor. Dessa prisökningar har sedan spritts till övriga delar av ekonomin. Genom den föreslagna indragningen av likviditet bör prisutvecklingen inom sektorn kunna bli lugnare, något som förbättrar fömtsättningarna för en stabil produkfions- och investeringsutveckling. Depositionen bör uppgå till av exportvärdet. Uppbördenav depositionerna föreslås ulföras av tullmyndigheterna, som vidarebefordrardepositionerna till konton i . Depositionerna bör betinga en räntamolsvarande gällande diskonto. Depositionstiden bör vara fr.o.m. den Ijuli 1984 med möjlighet för regeringen att restiiuera depositionerna vidtidigare tidpunkt. Exportdepositionerna inom skogsindustrin beräknas uppgå till1 ä 11/. Förslagen rörande Ukviditets- och exportdeposilioner samtbegränsning av utdelning på aktier redovisas närmare i en lagrådsremiss. Prop.1983/84:150 Bilagal Reviderad flnansplan 15 Kontokortskrediterna till hushållen begränsas.Regeringen har i detla syfte tagit upp överläggningar med kontokortsföretagen. Densammanlagda effekten av dessa åtgärder är att prisutvecklingen på kort siktdämpas påtagligt. Den omfattande likviditetsindragning som likviditets- ochexportdepositionerna medför, bör verksamt bidra till att dämpa löneglidningen iekonomin och därmed motverka en viktig faktor bakom inflationsutvecklingen. Vid sidanav dessa åtgärder är det enligt min mening angeläget atl arbetsmarknadensparter genom förnyade överläggningar etablerar sådana fömtsättningar för löne-och inkomstutvecklingen att de uppsatta målen för den ekonomiskapolitiken, och då främst sysselsättnings-målet, kan uppfyllas. Del ärnödvändigt alt samla alla krafter i kampen för den fulla sysselsättningen. Allaparter måste nu göra en förnyad ansträngning för atl göra det möjligl förSverige atl undvika den massarbetslöshet som etablerats i en rad länder underdet . Slora sociala och ekonomiska värden står på spel om detskulle visa sig omöjligt att åstadkomma den nödvändiga uppslutningen kringkampen mot inflationen. Ett uteblivet stöd för antiinflationspolitiken frånövriga parter i samhället skulle tvinga statsmakterna till en ytterligareskärpning av finans- och penningpolitiken. 1983/84:133 om kommunalekonomiska frågor inför år1985 redogjordes för den kommunala sektorns reala och finansiella utvecklingde närmaste åren. Av den redogörelsen framgår att den årliga ökningen av denkommunala konsumtionen synes komma att någol understiga I % ,medan den finansiella situationen ter sig gynnsam vid måttliga pris- ochlöneökningar. 1 nämnda proposition föreslogs en begränsning av ökningstaktenför skatteutjämningsbidragen m.m. Därvid förutsattes att merparten av de medelsom frigörs skulle användas för att stimulera en ökad sysselsättning ikommunsektorn. I detföljande behandlas finansieringen av vissa familjepolitiska åtgärder. Genomdessa åtgärder kommer barnfamiljerna att få en kraftig ökning av sin köpkraft.Vidare föreslås avsevärt vidgade insatser på del arbetsmarknadspolitiskaområdet, innefattande ytterligare insatser för att med statliga medel stimulerakommunala investeringar. Det finns också anledning att erinra om de bidrag somföreslagils i propositionen om ersättningarna till landstingen för åren 1985och 1986 för att stimulera en utbyggnad av hemsjukvård och öppen psykiatriskvård. Mot denna bakgmnd är det inte aktuellt att i särskildordning tillföra kommunsektorn ytterligare medel med anledning av vad som anförsi nämnda proposition. I det föregående har utförligt redovisats bakgrunden tillde ekonomiskpolitiska åtgärder som behöver sältas in för alt regeringens målför infla- 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 16 tionsbekämpningenskall kunna uppnås. Därvid har bl.a. föreslagits en åtstramning av likviditeteni ekonomin genom en generell indragning av likvida medel. Kommunsektomslikviditet måste f.n. bedömas vara mycket god, även om situationen varierarmellan olika kommuner. Avgörande för den kommunala ekonomin för ärvilka kostnadsökningar som kommer att inträffa. En kostnadsökning som ansluterfill regeringens inflafionsmål om kommer att leda till en mycket gynnsamfinansiell situation. Detta hänger samman med atl skatteinkomsterna för år1985 härrör från , vilket ger en ökning av det kommunalaskatteunderlaget för med . Denna inkomstökning som hänför sigtill historisk inflafion kommer sålunda att mötas av en mycket lågkostnadsökning om regeringens inflationsmål uppfylls. Föratl åstadkomma en tillräcklig åtstramning i ekonomin så att kost-nadsökningamakan hållas nere bör även kommuner och landsting omfaltas avlikviditetsindragningen. Som jag nämnt bör indragningen för dessa utgöra av den del av lönesumman som överstiger 20 milj. kr. och ske vid årsskiftet1984/85. En viss del av inkomstöverskottet för kommer på detta sätt attsättas av då inkomst- och utgiftsökningarna kommer mer iparitet med varandra. Kommuner och landsting kommer sålunda atl fådisponera de avsatta medlen och får ränta . Förslaget bör redovisasnärmare i en lagrådsremiss. Möjligheten till dispens tas upp i detsammanhanget. Föratt mildra effekten för de kommuner och landsting som har en utsatt finansiellsituation föreslår jag att ramen för extra skatteutjämningsbidrag vidgas från110 milj. kr. till 200 milj. kr. Detta leder fill att behovet avanslagsmedel för /85 ökar. Anslaget fill skatteutjämningsbidragunder statsbudgetens sjunde huvudtitel bör ökas med 45 milj. kr. Denfulla sysselsättningen är den ekonomiska politikens viktigaste mål. Huvudmedletatt nä målet är hög och stabil tillväxt. Delta förutsätter i sin tur atl vilyckas säkerställa den långsikliga konkurrenskraften för vårt lands ekonomi.Bara genom att producera sådana varor och tjänster som människor vill ha - bådei och i omvärlden - och till sådana priser som gör att de vill köpadem, kan vi långsiktigt trygga målet arbete åt alla. Regeringspolitikenhar också varit inriktad på detta. Devalveringen ochuppföljningen av densamma har siktaljust på att trygga det svenskanäringslivets långsikliga styrka. Den förstärkta konkurtenskraft som härigenomåstadkommits har medfört elt stegrat efterfrågetryck, vilket höjtkapacitelsutnyiijandet och också börjar ge utslag i ökad sysselsättning ochsjunkande arbetslöshet. Arbetslöshetenberor dock inte bara på svag efterfrågan och dålig kon- 1983/84:150 Bilagal Reviderad finansplan 17 kurrenskraft.Den späds också på i den mån stelheter och trögheter i det ekonomiska livetfördröjer en nödvändig anpassning till förändrade villkor. En politik för fullsysselsättning kan därför inle enbart inrikta sig pä att genom en generellexport- och produktionsstimulerande politik höja den ekonomiska tillväxten. Denmåsle också innefatta åtgärder som syftar till en störte flexibilitet ochrörlighet i ekonomin. Inte minst gäller detta arbetsmarknaden. Dettar ofrånkomligen innan en omläggning av den ekonomiska politiken,såsom den som genomfördes , ger utslag på arbetsmarknaden. Det hardärför varit nödvändigt att komplettera den allmänna ekonomiska politiken medbetydande arbelsmarknadspolitiska insatser för alt förhindra en fortsatt snabbförsvagning av arbetsmarknaden efter omläggningen av denekonomiska polifiken. Sammanlagtsatsade regeringen under sitt första år ca . pä närings- ochsysselsättningspolitiken. Antalet personer i beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning ökades molsvarande 20000 årsarbeten 1983. Särskildaåtgärder, i en del fall av nytt slag, har salts in för att under enfemårsperiod skapa bättre förutsättningar för produktion och sysselsättning iNorrbotten. Ettomfattande investeringsprogram med inriktning på energi-, kommunikations- ochbyggsektorerna är under genomförande, liksom en tidigareläggning av vissa statligabyggen. Ett skydd mot utförsäkring ur arbetslöshetskassorna har införts,vilket innebär atl de som riskerar all bli utförsäkrade har rätl tillberedskapsarbete. Ett nytt system har införts för slöd till industrinsnyrekrytering och vidareutbildning. Under det gångna årel har elt särskiltprogram understött tidigareläggning av rekrytering till fasla tjänster ikommuner och landsting. De s. k. ungdomslagen har börjat fungera, vilketinnebär att arbetslösheten för 18-19-åringar kunnat nedbringas kraftigt. Vidarehar beslutals om ett tioårigt program för reparationer, ombyggnad ochtillbyggnad (ROT-verksamhet) inom bostadssektorn. Regeringen har dessutominfört ett fillfälligt slöd till kommunala ombyggnads-, reparations- ochunderhållsarbeten. För arbeten som påbörjas har vidare riksbankenbeslutat vidga kommunlåneinstilutens ramar för utlåning i syfte alt ökamöjlighetema att få lån till denna typ av verksamhet. Denunderiiggande utvecklingen på arbetsmarknaden, så som den manifesteras iefterfrågan på arbetskraft, har vänt i positiv riktning. Den uppgång iarbetslösheten, som kunde iakttas och som är den oundvikligakonsekvensen av den svaga produktionsutvecklingen under de närmast föregåendeåren, har hejdats och synes nu ha vänts i en minskning av de öppnaarbetslöshetstalen. Likväl kvarstår ännu betydande branschmässiga,yrkesmässiga och regionala obalanser på arbetsmarknaden. Inombyggnadssektorn är efterfrågeläget fortsatt svagt, vilket motiverar ytteriigareåtgärder; berörda statsråd skall senare återkomma till detta. Å 2 1983184. 1983/84:150 Bilagal Reviderad finansplan 18 andrasidan har redan pä detla tidiga stadium i konjunkturcykeln påtagliga brist- ochflaskhalsproblem kunnat noteras för vissa kategorier yrkesutbil-dadarbetskraft. Dearbetsmarknadspolitiska insatser som föreslås bör främst inriktas mot altunderlätta konjunkturuppgången och förbättra industriföretagens möjligheter attfylla sitt behov av utbildad arbetskraft. Anslagen för arbetsmarknadsutbildningbör vidgas så att ytterligare 15000 personer kan genomgå utbildning undernästa budgetår. Den vidgade utbildningen bör i stor utsträckning avse kurserinom datateknik och andra tekniska ämnen. Möjligheterna för arbetslösa attbedriva studier inom den kommunala vuxenutbildningen bör förbättras. Särskildautbildningsåtgärder bör också vidtas för arbetslösa ungdomar. Ytterhgareresurser bör också avsällas för ungdomsprojekl, dvs. stöd till ungdomars egnainitiativ för alt skapa arbete. Föratt underlätta rörligheten på arbetsmarknaden bör kostnader för familjer isamband med flyttning kompenseras i högre grad än som sker. böråtgärder vidtas som underlättar för medflyttande atl få elt arbete. Eltsärskilt bidrag bör kunna ulgå till arbetslösa som startar egen verksamhet.Medel bör avsättas för ytterligare insatser för sysselsättningen i glesbygden. AMShar beslutat om riktlinjer för elt program för förbättrad service tillarbetsförmedlingens kunder. Serviceprogrammet syftar till att genom förenklingav regler och minskad intern administration flytta över resurser fill dendirekta förmedlingsverksamheten. Åtgärder bör vidtas för att underlätta ettsnabbt genomförande av serviceprogrammet. Föralt möta hotel om växande arbetslöshet inom byggnadsverksamheten är detnödvändigt att särskilt stimulera byggandet. Med utnyttjande av denfinansfullmakt regeringen förfogar över bör en rad statliga byggprojektlidigareläggas. Dessa åtgärder bör, tillsammans med de övriga projekt för attöka byggsysselsättningen som senare denna dag kommer att redovisas av berördastatsråd, kunna öka byggvolymen med sammanlagt ca . Slalensutgifter härför beräknas till ca . Projekten har valls ut såall de i flertalet fall ger sysselsättningseffekt . Tyngdpunktenligger dock på vinlem 1984/1985. Sammanlagtberäknas kostnaderna för de sysselsättningspoliliska åtgärder som föreslåstill ca . Arbetsmarknadsministern och övriga berörda ministrarredovisar senare mer utförligt de skilda förslagen. Iårets finansplan framhöll jag, atl den viktigaste fördelningspolitiska insatssom kan göras är att driva en ekonomisk politik som gör det möjligl allupprätthålla full sysselsättning och stabila priser. Därför är den ekonomiskapolitik som bedrivs - och som är inriktad på just dessa båda mål 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 19 -i sig själv elt kraftfullt slöd för en långsiktigt mer rättvis fördelning avvåra resurser. Samtidigtinnebär krispolitiken på kort sikt otvivelaktigt vissa fördelningspolitiskapåfrestningar. Strävandena alt stimulera den konkurrensutsatta sektorn, attsanera slatsfinanserna och att snabbi nedbringa inflationen gör vissauppoffringar ofrånkomliga.