prop · G70326 · 1983-12-31 00:00:00 — omsärskilda sysselsättningsåtgärder för /84 Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår av föredragandenashemställan. En huvudstralegii regeringens åtgärder mot arbetslösheten är all siödja svensk industri ochnäringsliv. Devalveringen utgjorde grunden. Den kompletterades medett investeringsprogram på ca . inom energi-, transport- ochkommunikationsområdena. Arbetsmarknadspolitiken har lillförts närmare 20miljarder kr. Inom denna ram har en kraftfull satsning skett på utbildningenför industrins behov. Den s.k. flaskhalsutbildningen - vidareutbildning avredan anställda - har vidgats till alt omfatta inle bara verkstadsindustrinulan hela industrisektorn. Beredskapsarbeten har i högre grad än tidigare förlagtstill näringslivet och 100 milj. kr. har avsatts för rekryteringsfrämjandeåtgärder riktade mol industrin. Byggsysselsättningen har stimulerats genom bl.a.nämnda investeringsprogram och genom tidigareläggning av statligabyggnadsobjekt. De förslag som läggsfram syftar till alt fullfölja satsningen på en näringslivsinriktad sysselsättningspoUtik.De enskilda beredskapsarbetena avvecklas i nuvarande form och ersäus medrekryteringsplatser inom näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningen förstärks föratt möta näringslivets behov av arbetskraft. Nya datakurser startas igymnasieskolan. Statliga byggen tidigareläggs och byggande av samlingslokaler m.m.startas. Totalt beräknas härigenom närmare 3000 personer inom byggnadsverksamhetenfå sysselsättning . läggs också förslag omett program för underhåU, reparation och ombyggnad av bostäder. Vidare kommerförslag att läggas om stimulans för energiinvesteringar genom bl. a. oljeersältningsprogramför perioden . Vidaresatsas yUeriigare 150 milj. kr. på kommunernas uppföljningsan-1 Riksdagen1982/83. 1983/84:26 2 svarvilket motsvarar ca 10000 nya ungdomsplalser för 16- och 17-åringar. Läriingsutbildningenutvidgas med 2000 platser. Försvarels utbildningsresurser utnyttjas för attinom arbetsmarknadsutbildningens ram ge ca I 300 arbetslösa ungdomaryrkespraktik. Medel för ca 1 700 särskilda vuxenstudiestöd avsätts ochreserveras för arbetslösa. Folkhögskolekurser för arbetslösa startas med ca 1500 jilatser och elt system för värvning av beredskapsarbete och utbildningpresenteras. Eltskyddsnät av samma karaktär som för 16- och 17-åringar föreslås för ungdomar iåldrarna . Genom s.k. ungdomslag skall alla ungdomar i åldern 18-19 årkunna erbjudas meningsfull sysselsättning i slället för atl vara hänvisad tillarbetslöshet och kontantstöd. Ungdomslag skall kunna startas hos statligamyndigheter och landstingskommuner. Pritnär-kommunerna skall ha skyldighet: aUgenom ungdomslag fånga upp alla i åldern som inte kan få arbete ellerutbildning genom andra åtgärder. kan upp till 20000 ungdomarkomma alt omfattas av ungdomslagen. Förstatliga beställningar till den statliga servicecentralen i ()föreslås 5 milj. kr. Prop.1983/84:26 3 Närvarande:Statsminister , statsråden , , , , ,, , , , , , , , , , , Thunborg Föredragande:statsråden , , och Propositionom särskilda sysselsättningsåtgärder för /84 StatsrådelLeijon anför: I regeringsförklaringen utfäste sig regeringenatt koncentrera sina krafter på alt lösa landels ekonomiska problem och attbekämpa den snabbt stigande arbetslösheten. Förväntningarna om enhandlingskraftig politik som gav resultat var stora. Regeringenstartade sitt arbete med att devalvera kronan. Därefter fortsatte regeringenmed ett offensivt investeringsprogram och med en kraftig satsning påframförallt arbelsmarknadspolitiska åtgärder. harsatsals på sådana åtgärder. Allvareti den ekonomiska krisen kan knappast överskattas. Regeringendeklarerade också öppet att det kan ta innan krisen ärövervunnen. Det har gått kursen i den ekonomiska politikenlades om. Redan nu syns de första positiva resultaten. I viss utsträckning ärdessa en följd av en internationell konjunkturuppgång men huvudsakligen bottnarde i att den ekonomiska poUtiken ändrat fömtsättningarna för och förbättratdel svenska näringslivets konkurrensbetingelser och framtidsmöjligheter. Förutsättningarhar därmed skapats för en förbättring av sysselsättningsläget. Eftersläpningenpå arbetsmarknaden betyder emellertid att arbetslösheten kan komma alt ligga påen mycket hög nivå ännu . Deförslag som presenteras är ett uttryck för regeringens beslutsamhet attgenom fortsatta sysselsältningsåtgärder bekämpa arbetslösheten. De visar ocksåregeringens vilja att hålla en fortsatt hög beredskap på arbetsmarknadspolitikensområde. Regeringen sätter kampen mot arbetslösheten som sin främsta uppgift.Detta ställer emellertid stora krav på den ekonomiska polifiken i övrigt. Svårabeslul måste fattas för att inte konkurrenskraften i den svenska ekonomin pånytt skall försvagas. De resultat som har uppnåtts visar att med enfortsatt fast och konsekvent 1983/84:26 , 4 politikkan grunden läggas för tillväxt i ekonomin, full sysselsättning och fortsattreformarbete. Det är av avgörandebetydelse för en god ekonomisk utveckling att budgetunderskottet hålls nere. Ellökal underskott och därmed ökad statlig upplåning tenderar alt, bl.a. genompåverkan på räntenivån, leda till lägre investeringsnivå och störreprisökningar. Detta får negativa effekter för sysselsättningen. Utvidgade arbetsmarknadspolifiskaåtgärder får därför inte resultera i en försämring av statens finanser.Principen om att nya utgifter måste finansieras bör gälla för allautgiftsområden. De förslag som läggs fram i denna proposition fanns till en delbudgeterade under posten tillkommande utgiftsbehov, netto, i slalsbudgelen.Därutöver måste åtgärder på andra områden bidra till finansieringen avförslagen i dess helhet. Regeringen kommer senare att redovisa hur detta skalluppnås. Statsråden , ,och utvecklar härefter närmare de åtgärder som hör tUl vederbörandesansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. StatsrådetLeijon hemställer atl regeringen i en gemensam proposition förelägger riksdagenvad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de harhemställt om. Regeringenansluter sig fill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen förordnar attde anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1-4. 1983/84:26 BilagaI 5 Anmälantill proposition om särskilda sysselsättningsåtgärder för /84 Underförsta har svensk industri kraftigt kunnat öka sin export. Ivolym ligger ökningen på ca 10 procenl, vilkel ligger något över de prognosersom gjordes i kompletieringsproposilionen (prop. 1982/ 83; 150) i våras.Produktionsökningen inom industrin ligger på 3procent och kapaciletsutnytljandet har ökal inom flera branscher. Den växande efterfrågan påindustrins produkter har företagen mött genom dels reduktion av lagren, delsökad produktion inom ramen för tillgänglig kapacitet. Antalet varsel om permitteringarhar minskat krafiigt och antalet nyanmälda lediga platser har ökal och liggerklart nivå. Dessa tendenser tyder på alt vi kanvänta oss en uppgång i induslrisysselsältningen. Under årets första åttamånader har utbudet av arbetskraft ökat kraftigt. För att möta denna utvecklinghar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förstärkts. under år 1983har således antalet personer som fått del av arbelsmarknadspolitiska åtgärderlegal väsentligt nivå, -1-23000 personer. Av denna ökning svararberedskapsarbetena för 16000. Antalet sysselsatta enligtarbetskraftsundersökningama har ökat med 6000 personer. Den snabbastetillväxten redovisas inom privata tjänstesektorn (-1-16000). Genom i förstahand en ökad omfallning av beredskapsarbeten har också den offentliga sektornvuxit (-1-13000), medan övriga sektorer redovisar negativsysselsättningsutveckling. För industrins del kan konstateras alt nedgången i antalelarbetstillfällen har bromsals upp (-7000). Även under hösten 1983kommer de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna atl ligga nivå. Fr.o.m.september månad har () kraftigt ökatomfattningen av beredskapsarbeten. börjar det slöd för tidigareläggningav fasta jobb i kommunerna och landstingen som beslutade om i årets kompletleringspropo-tl I983IS4. 1983/84:26 BilagaI 6 sitionatt ge effekt. kommer också induslrisysselsättningen attsuccessivt stabiliseras och tillväxten inom privata tjänstesektorn kan förväntasfortsätta. Sammantaget irinebär detta alt vi 1983 börkunna räkna med en relativt positiv utveckling av antalet syssel satta. Närdet gäller är, sotn jag också framhöll i kompletterings-propositionen,utvecklingen svår alt bedöma. Del finns dock mot bakgrund av de tendenser somkan sktinjas anledning tro alt utbudet av arbetskraft kommer atl liggakvar på en fortsatt hög nivå. bör vi kunna räkna med en tillväxt i antalelsysselsatta, främst inom den privata tjänstesektorn men även inom industrin ochi kommunerna. Ävenom det således finns flera positiva tendenser räknar jag med atl de arbetsmarknadspoUtiskaåtgärderna måsle ligga på en hög nivå även våren 1984 för att vi skallkunna ta tillvara det ökade arbetskraflsutbudet och komma tillrätta med den höga arbetslösheten. Dessutom behöver åtgärder na ändra inriktning så att de bättre kan siödja en industriell expansion samt vara effektivare i kampen mol ungdomsarbetslösheten och motverka lång tidsarbetslöshet. I åldersgrupperna är arbetslösheten oaccepta belt hög, . Bland flickorna låg arbetslöshe ten . Vi har också fått en utveckling mol allt längre arbetslöshetstider. Antalet utförsäkrade från de erkända arbetslöshetskassorna och det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) har ökat snabbt. ulförsäkrades således 14700 per soner. Regeringen har därför beslutat att arbetslösa under som riskerar utförsäkring skall, om inle synnerliga skäl föreligger, anvisas ett beredskapsarbete om de begär del. Byggvolymen har under desenaste åren legat på en i stort sett oförändrad nivå. Detla har inneburit växandeproblem för byggnadsarbetarna. Teknisk utveckling, rationaliseringar och ökadproduktivitet har medverkat till alt antalet arbetstillfällen minskal. Underden gångna vintern var av byggnadsarbetarna arbetslösa.Länsarbetsnämndernas prognoser visar på än dystrare tal för kommande vinter.Regeringen har med utnyttjande av finansfullmakten beslutat tidigareläggastatliga investeringsprojekt. Vidare kommer bostadsminislern attlägga fram ett förslag till program för underhåll, reparation och ombyggnadinom bostadssektorn. Enligt planerna kommer ett förslag attläggas fram om åtgärder för atl stimulera energiinvesteringarna bl.a. genom delfortsatta oljeersättningsprogrammel för perioden . Trots deinsatser jag här har nämnt torde det i vissa regioner vara realistiskt atlräkna med en långsiktig minskning av antalet sysselsatta inombyggnadsverksamheten. Dengenomsnittliga arbetstiden som sjönk markant har sedan år 1980ökat någol för kvinnor och även för män. Dessa tendenser tillökat arbetstid hänger sannolikt samman med bl. Prop.1983/84:26 Bilaga 1 7 kärvareekonomiska läget för enskilda hushåll. I en nyligen genomförd undersökningredovisas att av de heltidsanställda kvinnorna önskarkortare veckoarbetstid. önskar var sjunde hehidsarbelande man avkortasin arbetstid. Skälen till alt de inle har kunnat förverkliga detla önskemål ärvitt skiftande. Ett skäl som inte alltför sällan aktualiseras är arbetsgivarensmotstånd. Jag vill någol uppehålla mig vid denna fråga och då i synnerhet vadgäller de statliga myndigheterna. Genom lagar, förordningaroch kollektivavtal har den enskilde rätl till förkortad arbetstid för bl.a.vård av minderåriga barn, studier m.m. regleras möjligheternatill nedsatt arbetstid för statsanställda genom den s.k. deltidsförordningen(SFS 1980:50). I denna sägs bl.a. atl deUidsarbete får anordnas på denenskildes begäran om verksamheten medger det. I förordningen erinras samtidigtom behovet av alt myndighetens uppgifter fullgörs på ett riktigt sätt och attutrustning och arbetslokaler utnyttjas rationellt. Beslämmelsernai deltidsförordningen ger myndigheterna möjlighet att ha en generös inställningtill den enskildes önskemål om deltid. Efter samråd med civilministern anserjag inte att del f. n. föreligger behov av att ändra gällande bestämmelser, menjag viU understryka värdet av att myndigheterna i positiv anda prövaransökningar om deltid. Även om den anställde inte har barn under viss åldereller inle skall studera kan han eller hon ha angelägna motiv för atl viljabegränsa sin arbetstid. Självfallet måste även i fortsättningen den anställdesintressen vägas mot kraven på atl verksamheten bedrivs effektivt. Enannan fråga är möjligheterna till tjänstledighet. Även här har myndigheterna atli hög grad själva bedöma de anställdas ansökningar när del gällertjänstledighet för arbete utanför den statliga sektorn. Med de stora strukturellaförändringar vi kan se framför oss inom både den offentliga sektorn ochnäringslivet bör en generös attityd finnas till fidsbegränsad tjänstledighetför att pröva nya arbetsuppgifter t.ex. arbete utanför den statliga sektorneller start av egen verksamhet. Jag vill i del sammanhanget erinra om att dettrygghetsavtal som väntas träda i kraft på det statliga området den 1 januari1984 innehåller beslämmelser om tjänstledighet som kan underlätta omställningarvid övertalighel. Enutgångspunkt för de förslag som läggs fram är atl alla unga ska fåmeningsfull sysselsättning. En annan utgångspunkt är att stödja näringslivetsrekrytering. AMSdisponerar för innevarande budgetår totalt . för beredskapsarbeten.Uttryckt i sysselsättningsdagar motsvarar detla ca 10 1983/84:26 Bilaga 1 8 har kommunerna svarat för en stordel av ungdomarnas introduktion i arbetslivet via beredskapsarbetena. När nunäringslivets ekonomiska förulsättnitigar har kraftigt förbättrats bör det hagoda möjligheter att ta större ansvar för bl.a. ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Jag kommer därtor att föreslå att de enskildaberedskapsarbetena i nuvarande form avskaffas och ersätts med s.k.rekryteringsplatser. Genom dessa platser stimuleras del enskilda näringslivetatt tidigarelägga sina anställningar och ta tillvara den arbetsvilja som finnshos de arbetssökande. Stödformen bör stå öppen för arbetslösa . 1första hand skall emellertid ungdomar och långlidsarbetslösa prioriteras. Rekryteringsstödet, som föreslås ulgå av dentotala lönesumman, skall givelvis utgå endasl för arbetslösa som anvisas avarbetsförmedlingen. Till skillnad från vad som gäller för beredskapsarbetenskall det dock inle behöva vara fråga om arbetsuppgifter utanför den ordinarieproduktionen. Jag räknar med alt vi genom det nya stödet skallkunna komma upp i en ålgärdsvolym som ligger högre än vad vi hade under våren1983. Härtill kommer effekter av de s. k. ungdomslagen somjag strax återkommertill. För kännedom vill jag vidare nämna atlregeringen efter samråd med arbetsmarknadens parter har beslutat om denhuvudsakliga användningen av de 100 milj. kr, som anvisadeför att främja industrins rekrytering. 10 milj. kr. har avsatts förungdomsprojekt. Vidare har 10 milj. kr. avsatts för jämställdhetsprojekt och 50milj. för regionalt förankrade aktiviteter med syfte att stödja industrinsrekrytering, information om industrin m.m. 5 milj. kr. har reserverats förspecialinsatser för att lösa svårare rekryteringsproblem. Vidare skall 4 milj.kr. användas för intensifierade kartläggnings-, planerings- och stödinsatser isamband med den s.k. flaskhalsutbildningen samt 1,5 milj. kr. till en uppfinnartävlingpå högstadium - Finn Upp -85. avsattsför en studie av verkstadsindustrins rekryteringsbehov. Totalt har såledesdrygt 80 milj. kr. Under behandling finns projektförslag som totaltomfattar ca 30 milj. kr. Den tekniska utvecklingen och de strukturellaförändringarna inom både näringslivet och den offentliga sektorn ställer nyakrav på både de anställdas och de arbetssökandes yrkeskunskaper. Del är därtorangelägel all söka vidga volymen inom arbetsmarknadsutbildningen eftersomyrkesutbildning visat sig vara en effektiv väg till arbete. Jag kommer därför atl föreslå attarbetsmarknadutbildningen utökas från nuvarande 125000 deltagare till ca132000. Utbildningar i datateknik och elektronik bör därvid prioriteras. Vidarebör verksamheten med "starta egel kurser" utvidgas. En sådan utvidgning av arbetsmarknadsutbildningenskapacitet är synnerligen angelägen och kostnaderna härför kan beräknas till234 milj. kr.. 1983/84:26 Bilaga1 9 inkl.utbildningsbidrag och medel för investeringar. Härtill kommer totalt 37 milj.kr. för arbetsmarknadsutbildning inom försvaret som jag strax återkommer till.Den inriktning av utbildningsverksamheten som förordas stämmer väl överens medde insatser som görs för den s.k. flaskhalsut-bildningen inom industrin, somriksdagen beslutade om efler förslag i kompletteringspropositionen . För atl aktivt siödjaungdomarna har insatserna inom det reguljära utbildningssystemet byggts utkraftigt. Kommunerna har genom tidigare regeringsbeslut fåll möjligheter attanordna särskilda kurser för arbetslösa inom vuxenutbildning (komvux)och atl därvid överskrida tilldelade resursramar. Härigenom beräknas ca 11 000arbetslösa kunna erbjudas utbildning under budgetåret. Enligt vad jag harerfarit avser chefen för utbildningsdepartemenlel all föreslåregeringen att 50 milj. kr. får användas för en särskild insats för arbetslösa.Detta belopp motsvarar ungefär 1 700 särskilda vuxenstudiestöd under elt heltår. Frånden gäller elt delvis nyll och sammanhållet syslem för kommunernasuppföljningsansvar för 16- och 17-åringar. Detta uppföljningsarbete har på ettmarkant sätt bidragit till att begränsa arbetslösheten i dessa åldrar. har tidigare anvisats 266 milj. kr. För alt möjliggöra för kommunerna atlerbjuda en ungdomsplals till alla ungdomar som behöver en sådan kommer ytteriigare150 milj. kr. alt ställas till disposition. Del motsvarar ytteriigareca lOOOO platser. Härigenom ställs resurser till förfogande så alt samtliga ungdomari åldern som saknar arbete eller utbildning kan få en ungdomsplats. Förmånga ungdomar har lärlingsutbildning visat sig vara ett bra alternativ tillmer bunden undervisning. Mol denna bakgmnd läggs förslag så alt dennautbildning kan vidgas med 2000 platser. Jag vill i detla sammanhang särskiltframhålla vikten av atl flickornas andel i lärlingsutbildningen ökas. I motsats till 16- och 17-åringarnahar ungdomarna i åldern f n. en mycket hög arbetslöshet. Även om deföreslagna rekryleringsplatserna kan väsentligt underiätta för dessa ungdomarall få arbete kommer ytterligare åtgärder alt fordras. Inom försvarets civiladelar finns en rad yrkesområden företrädda. Regeringen har iskilda beslut uppdragit åt , överbefälhavaren och civilförsvarsslyrelsenatt starta yrkesförberedande praktik på ett 20-lal orter. Yrkespraktiken börkunna anordnas av både militära och civilförsvarsmyndigheter. Arbetslösaungdomar i åldrarna bör här kunna få praktik och utbildning på ettstort anlal yrkesområden. Det kan gälla bl.a. skogs- och miljövård, verkstad,förrådsverksamhet, bibliotek, kök, foto, transportverksamhet och brandskydd. Bådekvinnor och män bör anvisas till denna form av utbildning. Jag räknar med attupp till I 300 ungdomar skall få en inkörsport till ett yrkesområde som kanintressera dem. Prop.1983/84:26 Bilaga 1 /Vrbetsmarknadsdepartementet 10 Chefenför utbildningsdepartententet kommer att föreslå åtgärder för atl stimulerakommunerna att inrätta 825 nya intagningsplalser i högre specialkurser pådala- och mikroelektronikområdet inom gymnasieskolan . Inomfolkhögskolorna har antalet platser utökats med ca 1 500 för att på det sättetge arbetslösa värdefull utbildning. Genom dessa två åtgärder skapas ca 2300utbildningsplatser för i första hand 18- och 19-åringar. Även med de nämndaåtgärderna är del enligt min mening nödvändigt alt vidta ytteriigare åtgärderför 18- och 19-åringarna. Det är en allmän uppfattning bland ungdomarna självaoch deras föräldrar att del inte är bra för unga människor att mötavuxenvärlden "med pengar på fickan" utan krav på egna arbetsinsatser.Skall vi klara detta behövs det okonventionella grepp vid sidan av de merbeprövade arbelsmarknadspolitiska medlen. Jag kommer därför att förorda alt ettsystem med skyldighet att ordna arbeten för 18- och 19-åririgar kommerfill stånd. Dessa s.k. ungdomslag skall kunna anordnas hos stal, kommun ochlandstingskommun samt ersätta beredskapsarbetena för nämnda åldersgmpp.Ungdomslagen skall utgöra en åtgärd som arbetsförmedlingen kan sätta in närandra arbelsmarknadspolitiska insatser är uttömda. För atl underiätta för kommunernaalt uppfylla skyldigheten alt sötja för 18- och 19-åringarnas sysselsättningbör arbetsförmedlingen först pröva att anordna ungdomslag hos stal ochlandstingskommun. De Eirbetsuppgifter som tas fram skall ligga utanför denbeslutade budgeten. Den huvudman som anordnar ungdomslag bör få ersättning av slatenför sina kostnader. Förslagetom ungdomslag innebär att "arbetslinjen" genomförs fullt ul. Ingenungdom i den aktueUa gruppen skall erhålla ekonomiskt slöd frän samhället utanatt göra en arbetsinsats. Ersättning bör utgå enligt gällande beredskapsavtaloch träda i stället för vad som utgår i form av KAS eller kassaersättning.Genom ungdomslagen kommer KAS för 18- och 19-åringar inte alt behöva utnyttjas.Jag räknar med att upp till 20000 ungdomar kan komma attomfattas av ungdomslagen. Det har visat sig altvärvning av beredskapsarbete och utbildning varit ett effektivt arbetsmarknadspolitisktmedel särskilt för ungdomar. Omfattningen har emellertid varit begränsad p.g.a.gällande regelsystem. Som grund för ett särskilt avtal mellan arbetsmarknadensparter föreslås elt särskilt statsbidrag för kombination av utbildning och beredskapsarbete. AMShar för delta budgetår fått 10 milj. kr. för aU fillfälligt anställa extra förmedlare.AMS har utnylljat medlen pä så sätt att 150 personer förstärkerarbetsförmedlingarna. Med beaktande av de insatser jag här förordat bl.a. rekryleringsplatsernabör förmedlingarna ges medel för atl kunna behålla en sådan personalförslärkning.Kostnaderna härför beräknas till 10 milj. kr. Undervintern 1982/83 uppgick arbetslösheten i byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassatill . 1983/84:26 Bilaga1 11 omtidigareläggning av statliga byggnadsobjekt, slöd till samlingslokaler m. m.Totalt handlade det om en byggnadsvolym på . Debedömningar som kan göras pekar på att arbetslösheten inom byggsektornvintern /84 kan komma att ligga över den gångna vinterns nivå. För att motverka en sådanutveckling har regeringen med utnyttjande av finansfullmaktenbeslutat om ytterligare stimulansåtgärder för byggarbetsmarknaden. Statligabyggnadsobjekt för totalt 500 milj. kr. Vidare avsätts 52 milj.kr. för att genomföra bl.a. vissa angelägna'turisfinvesteringar somberedskapsarbete. Härutöver föreslår bostadsministern vidgade ramar för stöd tillsamlingslokaler och boendemiljöbidrag med 140 milj. kr. För stöd tillbostadsområden med stor andel oulhyrda lägenheter föreslås att 25 milj. kr.avsätts och för samlingslokaler för trossamfund och restaurering av Strängnäsdomkyrka föreslår civilministern att totalt 14 milj. kr. Totaltberäknas de föreslagna åtgärderna ge 2600-3000arbetstillfällen. Hämlöver kommer alt läggas förslag om ett programför underhålls-, reparations- och ombyggnadsverksamhet inom bostadssektorn.Vidare kommer förslag om åtgärder för alt sfimulera energiinvesteringarna, bl.a.genom det fortsatta oljeersättnings-programmet för perioden . Ävendessa insatser kommer att positivt påverka byggsysselsättningen . Förinnevarande budgetår disponerar AMS 10 milj. kr. för tillfälliga personalförslärkningarinom arbetsförmedlingen (prop. 1982/83:100 bil. 12, AU 21, rskr 228). Medlenräcker till ca 80 helårsanställda. AMS har disponerat medlen så att ca 150arbetsförmedlare har anställts för . AMS har dessutom fåttmedel för viss tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen i Malmfälten ochvarvsorterna , (prop. 1982/83:120 bil.