prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är viktigtatt en central instans finns som kontinuerligt och för hela riket svarar förden gemensamma produktionen och underhållet av dessa kodlistor och register.Vid bör en enhet upprättas som skall vara enservicefunktion för alla som arbetar med miljödala. För della ändamål bör380000 kr. överföras till museet. Under /84avslutas fyra projektområden. 2,8milj.kr. beräknas kunna frigöras försatsningar på nya områden, medan 2milj. måste satsas för fortsattprojektverksamhet. Utrymmet för enskilda projekl ulanför projeklområdena är mycket begränsat. Naturvårdsverketanser att anslaget för /85 bör räknas upp med 6,9 milj. kr. tilllolall 55,1 milj.kr. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 34 Jaghänvisar till vad jag lidigare har anfört om prioriterade forskningsområden.Jag har i min medelsberäkning lagit hänsyn till behovet av ökade resurser förfortsatt forskning inom dessa områden {+ ). anslagsberäkninghar jag, i enlighet med förslag, utgått ifrån alt medelavseende arbetet med biologiska kodsystem (projeklel BIODATA) i fortsättningenskall beräknas under anslag lill under ättondehuvudtiteln (-380000kr.). Jag har i denna fråga samrått med statsrådetGöransson. Jaghemställer att regeringen föreslår - atttill Miljövårdsforskning för /85 anvisa ell reservationsanslagav . Prop.1983/84:107 Bilaga 6 35 Översikt över m. m. inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde FoU-verksamhet med anknytning till de areellanäringarna SLU bedriver utbildning, forskning och rådgivning inomjordbrukets, trädgårdsnäringens, skogsbrukels och veterinärmedicinens områden.För /84 har ca 386 milj. kr. anvisats för forsknings- och utvecklingsverksamhetvid . SLU:straditionella ansvarsområde vad gäller forskning omfatlar mark-växler-djur förproduktion av livsmedel och skogsråvara. I anslulning lill detta har även dentekniska och ekonomiska forskningen utvecklats. Förulom den direklproduktionsinriktade verksamheten ingår ansvar för en mer grundläggandebiologisk forskning med tillämpningar inom jord- och skogsbruk och veterinärmedicinsamt för tillämpad forskning avseende framför allt landskapsplanering,livsmedelshygien samt sjuk- och hälsovård för sällskapsdjur och sporthästar. Enligt SLUbör del övergripande målet för forskningsverksamheten vara fortsatta insatserpå åtgärder som ökar produktivitet och effektivitet inom berörda sektorer. Detgäller bl.a. atl ulveckla kunskaper för att uthålligt kunna användanaturresurserna och för all tillgodose nationella och inlernalionella behov avlivsmedel, fibrer och virke. Del innebär vidare en fortsatt uppbyggnad av enbiologiskt grundad helhetskunskap om skilda produktionsätgärders effekter.Härtill kommer utveckling och spridning av kunskaper för att öka avkastningenoch att bättre ulnyllja produktionsmedlen saml utveckla nya och konkurrenskraftigaprodukter för all främja lönsamhet och internationell konkurrenskraft. Enligt SLU bör hänsyn las lill andrasamhälleliga mål såsom miljö, livsmedlens kvalilel, djurhälsa, djurskydd,sysselsättning och regional balans. Ulvecklingen inom de biologiska näringarna och samhället iövrigt kan enligl SLU ställa krav pä utvidgning av ansvarsområdet. Blandområden som anses angelägna för SLU alt bevaka utöver de traditionella angesenergiområdel i allmänhet, livsmedelshygien, förädlings- och produktionsmedelsföretagensekonomi samt grönytor i tätorter. 1.2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () ger bidrag lill forskning som gagnar skogsbruket,jordbruket och trädgårdsnäringen. Rådet skall med bibehållande av sin karakiärsom sektorsorgan svara för den mer grundläggande och långsikliga kunskaps- Prop.1983/84:107 Bilaga 6 36 uppbyggnaden inom skogs- och jordbruksforskningen. Rådethar även fått ansvar för forskningsområden som lidigare legat ulanför dess mertraditionella verksamhetsområden som t.ex. livsmedelsforskning i vid bemärkelse,viss fiskeribiologisk forskning och energiforskning. Den totala forskningsverksamhetenomfattar /84 ca 47,9 milj. kr. har tilj uppgift atl fördela medellill sådan förädling av växter för jordbruket och trädgårdsnäringen, som ärangelägen från allmän synpunkt och som inte kan förväntas komma till stånd utansärskilt stöd. Vidare skall nämnden forllöpande följa utvecklingen inomväxtföräd-lingsomrädel samt verka för en ökad nordisk samverkan inom detta område.Växiförädlingsnämnden disponerar /84 37milj. för bidrag tilltillämpad skogspro-duklionsforskning. Verksamheten finansieras medskogsvårdsavgiftsmedel. Högsl prioriterade områden är olika skogsskötselåtgärdersinverkan på markens långsiktiga produktionsförmåga samt försurningens orsaker,dess storiek och inverkan på mark och vegetation m. m. är cenlral förvallningsmyndighel förärenden angående vård och utnyttjande av fiskbestånden i havet ochfiskerinäringen. Till styrelsen hör tre laboratorier - etthavsfiskelaboratorium, ett hydrografiskt laboratorium och ettsötvattenslaboralorium. Till styrelsen är vidare knulen en forskningsnämnd.FoU-verksamheten uppgår under /84 ca 13,5 milj. kr. Huvudsyftet med verksamhelen vid havsfiskelaboraloriet äratt ge den velenskapliga grunden för fiskevården i del öppna havet och vidkusterna. Hydrografiska laboratoriet utför observationer ochmätningar angående vattnets egenskaper av betydelse för slyrelsens verksamhel. Målet för forskningen vid sötvattenslaboratoriet är f. n.alt ulveckla generella metoder för fiskevården och syftar lill att bibehållaeller öka avkastningen av värdefulla arter av sötvattensfisk. Ett av dedominerande projeklområdena är försurningsproblemet. SVA är ett expert- och serviceorgan ål lanlbruksstyrelsenoch andra myndigheler saml ål enskilda organisationer och allmänhelen. 1983/84:107 Bilaga 6 37 utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak, spridnings-sätt m. m. SVAskall vara ell veterinärmedicinskt centrallaboratorium samt ulföra vissrutinmässig diagnostisk verksamhel. Vidare skall SVA aktivt medverka idjursjukdomars förebyggande och bekämpande. Till stöd för dessa funktionerskall SVA ulföra vissl forsknings- och utvecklingsarbete. FoU-verksamheten vidSVA uppgår under budgelårel 1983/84 lill ca 12,2 milj. kr. Forskningenbedrivs med det övergripande målet att finna meloder för alt förebygga sjukdomhos djur. Sjukdomsproblemen inom animalieproduklionen utgör del helldominerande forskningsområdet. SVA:s verksamhet skall vidare snabbi kunnaanpassas till rådande sjukdomssiluation både vad avser inriktningen ochomfatiningen av forsknings- och ulvecklingsarbete. är cenlral förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor.Livsmedelsverket skall bl. a. bevaka konsumentintresset inom livsmedelsområdetoch verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar omlivsmedels allmänna beskaffenhel och värde från närings-synpunkt. resurser salsas den övervägande delen på kontrollverksamhet.FoU-verksamhel under budgelåret 198.3/84 har kostnadsberäknats lill 5,4 milj.kr. I huvudsak är det fråga om utvecklingsarbete (framför allt ulveckling avanalysmetoder) samt undersökningar som är direkt knutna lill verketskontrollfunktioner. 1.8 Statensmaskinprovningar (SMP) SMPprovar maskiner, fordon och redskap inom jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring. SMP är också riksprovplats för grävmaskiner samt lastbilshytter. SMPbedriver FoU för all finna meloder och ulruslning för alt prova maskiner förjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Omfallningen av FoU-verksamheten är1,1 milj. kr. 1.9 (JTl) JTl,har lill ändamål att i nära samarbete med SLU och slalens maskinprovningarsamt i samverkan med andra institutioner bedriva teknisk-vetenskapligforskning, ulveckla maskiner och meloder och följa utvecklingen beträffandefrämsl jordbrukels maskiner och andra mekaniska och eleklriska hjälpmedel.Institutet skall även bedriva undervisnings- och upplysningsverksamhet angåendede lekniska hjälpmedlens ralionella användning i jordbruket. 1983/84:107 Bilaga 6 38 Verksamhelen, som är avlalsbunden, regleras iöverenskommelse mellan slalen och en stiftelse som representerarjordbruksnäringen och maskintillverkare m.fl. FoU-verksamheten omfattar under den nu löpandeavtalsperioden ca 9,4 milj. kr. Härav svarar staten enligl avlal för 2,3 milj.kr. och Stiftelsen jordbruksteknisk forskning för 1,2 milj. kr. Härlillkommer 5,4 milj. kr. från exlerna finansieringskällor. Slatens stöd lill kollekliv skogsteknisk forskningregleras i ell mellan slalen och Stiftelsen träffat avtal omgemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på delskogslekniska områdel. Ansvarel för verksamhelens genomförande åvilar Nämndenför skogsteknisk forskning. För budgelårel 1983/84 lillskjuler staten 10,8 milj. kr.för den skogslekniska forskningen. Verksamheten omfallar målinriktatFoU-arbete rörande i huvudsak anläggning, skölsel och avverkning av skog samltransport av skogsbrukets produkter lill förbrukare. Slalens slöd lill kollektiv forskning rörandeskogslrädsförädling och skogsgödsling m. m. regleras i ett mellan staten ochStiftelsen träffat avlal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet rörande skogslrädsförädling ochskogsgödsling m. m. För budgelårel 1983/84 omsätter FoU-verksamheten ca 12,6milj. 2 FoU-verksamhet med anknytning till miljövårdsområdet2.1 () SNV har lill uppgift all leda och främja företrädesvismålinriktad nalur-vårdsforskning och undersökningsverksamhet inomnaturvårdsområdet. Den totala FoU-verksamheten omfallar ca 48 milj. /84. Inom verkel finns en forsknings- ochundersökningsavdelning bestående av ett forskningssekretariat, två programsekrelarialoch fem laboratorier. Vid SNV finns en forskningsnämnd med uppgift främst atlfullgöra verkels uppgifter i fråga om planering av naturvårdsforskning och altfördela för denna verksamhet anslagna medel. I forskningsnämnden finnsföreträdare för såväl forskare som avnämare. Miljövårdsforskningen skall bidra med vetenskapligtfaklaunderiag för planering, inilialiv och beslut i olika miljövårdsfrågor.Huvuddelen av forskningen utförs vid universitet och högskolor. 1983/84:107 Bilaga 6 39 områdenär bl.a. metallers verkan på den yllre miljön, luftföroreningar i lälortsmiljö,den kustzonen och testsystem för kemiska substanser. Huvuddelen avarbetet med åtgärder mot försurning utförs som uppdragsforskning. SNVsvarar också för planering för viltforskning. Verket disponerar medel urvillskadereglerings- och jaktvärdsfonderna. Medel ur viltskaderegleringsfondenanvänds i huvudsak lill forskning om älgen medan medel ur jaklvårdsfonden användslill övrig villforskning. SNV erhöll för budgelårel 1982/83 sammanlagl 3,8milj. ur viltskadereglerings- och jaktvårds-fonderna till viltforskning. SSIhar ett centrall samordnande ansvar för målinriktad strålskydds-forskning ochskall själv bedriva målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inomstrålskyddsområdel. Den totala FoU-verksamheien omfatlar ca 10,6 milj. /84. Institutetsegen forskning är av relativt ringa omfattning och bedrivs i huvudsak somprojekl med nära anknytning till den mätverksamhel och metodutveckling sombetingas av SSL.s övriga verksamhel. Inomramen för anslaget Stråiskyddsforskning finansieras forskning utanförinstitutet, säväl stråiskyddsforskning med anslulning lill kärnkraftsproduktionenoch för vilken medel las in från kärnkraftsföretagen genom avgifter som övrigstrålskyddsforskning. Del huvudsakliga syftet med med ifrågavai"andeforskning är att ge strålskyddsinstiiulet underlag för ålgärder i akluellastrålskyddsfrågor. Slatensslöd till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet regleras i ett mellanslaten och iräffal avial om gemensamfinansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä vallen- ochluflvårdsområdel. Båda parterna medverkar i finansieringen av verksamheten.Under /84 uppgår statens bidrag till 8,5 milj. kr. Verksamhetenbedrivs i enlighel med ett till avialei fogat ramprogram. Ansvaret förprogrammets genomförande ävjlar enligt avlalel förvatten- och luftvårdsforskning. Forskningen och viss uppdragsverksamhel utförssedan den 1 juli 1982 i ell av stiftelsen ägt bolag, AB IVL. 1983/84:107 Bilaga 6 40 1 Allmännasynpunkter ....................................... .... 1 1.1................................................................. Inledning 1 1.2 Långsiktig kunskapsuppbyggnad .................... .... 3 1.3 Effeklivisering av pågåendeverksamhel .......... .... 5 1.4 Forskarrekrytering ..................................... .... 6 1.5 Internationell samverkan................................ .... 7 1.6 Övriga frågor ............................................ .... 9 2 Forskningmed anknytning till de areella näringarna ..... 9 2.1 Alternativa produktionsformerinom jordbruket och trädgårdsnäringen 10 2.2 Virkesproduktion ......................................... 12 2.3 Odling av fisk och skaldjur ............................. .. 14 2.4 Bioleknik ..................................................... .. 16 2.5 Mät- och reglerteknik ................................. 17 2.6 Livsmedelsforskning ...................................... 18 3 Miljövårdsforskning ......................................... .. 18 4 Hemslällan ........ ........................................ .. 23 5 Anslagsfrågor .................................................. .. 23 Bilaga6.1 Översikt över m. m. inom jordbruks departementets verksamhetsområde ........ .. 35 Tryckeri, Slockholm 1984 Prop.1983/84:107 Bilaga 7 Prop.1983/84:107 Bilaga 7 i såvitt avser punkterna 1-4; statsrådet såvitl avser punkterna 5-7. Anmälantill proposition om forskning Arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde omfattar frågor om arbetsmarknad, arbetsliv och arbetsmiljö,invandring (dvs. migralions- och elnicitelsfrågor) samt jämställdhet. Frånforskningssynpunkt är dessa verksamhetsområden tvärvetenskapliga till sinkaraktär och finns i varierande ulsträckning företrädda inom fleravelenskapliga discipliner. En redovisning av vissa forskningsorgan som ärverksamma inom departementets ansvarsområde har upprättats inomarbetsmarknadsdepartementet. Redovisningen bör fogas som bilaga 7.1 lill dettaprotokoll. Målenför arbetsmarknadspolitiken är främst atl öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna syftar också till altdämpa konflikter mellan olika mål för den allmänna ekonomiska politiken samtlill alt lösa den enskildes sysselsällningssituation. internationella diskussionen om olika ekonomiska teorier och strategier hararbetsmarknadspolitiken spelat en underordnad roll. har påarbetsmarknadspolitikens område i rnånga avseenden varit ett föregängslanddärför att politiken sedan lång lid har utnyttjats som en akliv och integreraddel av den allmänna ekonomiska politiken. Enligt min mening är den svenskahållningen i detta avseende en viktig förklaring till den relativt lågaarbetslösheten i jämfört med många andra industrinationer. 1 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 7 2 Det är självklart alt arbetsmarknadspolitiken i sig inlekan garantera full sysselsättning. Inte ens en perfekt fungerande arbetsmarknadleder till full sysselsättning om inte den lolala efterfrågan i ekonomin ärlillräckligl hög. Erfarenhelerna frän de senasle konjunkturnedgångarna visarockså att det finns gränser för atl med traditionella arbetsmarknadspoliliska medelåstadkomma stabilitet i ekonomin. Den omprövning som det harskell av delar av den ekonomiska teorin har emellertid i huvudsak lämnatgrundvalen för den svenska arbetsmarknadspolitiken orubbad. Självfallel hardock utformningen av åtgärderna anpassats efler nya förutsättningar. Resurserna för arbetsmarknadspolitiken fördelas mellanålgärder som syftar till all förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ochselektiva sysselsättningsåtgärder som direkt skall förhindra arbetslöshet. Jubättre an-passningsuppgiflerna kan desto mindre blir kraven på särskildasysselsättningsskapande ätgärder. En förutsättning för alt resurserna skallkunna fördelas ändamålsenligt och effektivt är ingående kunskaper omförhållandena och utvecklingen på arbetsmarknaden. Sådana kunskaper är ocksåvikliga för all kunna bedöma behovet av arbelsmarknadspolitiska åtgärder ochhur sådana skall ulformas liksom för alt kunna utvärdera effeklerna av deålgärder som vidtas. 2.1 Delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning Delegationen (A 1981:01) för arbetsmarknadspolitiskforskning (EFA) intar en central slällning när det gäller all fortlöpande vidgaoch fördjupa kunskaperna på del arbelsmarknadspolitiska omirådel. Delegationenkommer alt avge ett belänkande. Enligt vad jag har inhämlalkommer detta att innehålla en sammanfattning och utvärdering av de senasleårens forskning kring skilda delar av arbetsmarknadspolitiken och de speciellaproblem som arbetsmarknadspolitiken är inriklad på alt lösa. Delegationenkommer vidare alt föreslå vissa riktlinjer för den arbetsmarknadspoliliskaforskningen. Betänkandet kommer atl remissbehandlas. Även om slutlig ställninglill förslagen får tas först efter remissomgången villjag vid delta tillfälleföra fram vissa allmänna synpunkler på den framtida arbetsmarknadspolitiskaforskningen. Arbete åt alla kommer även fortsättningsvis att vara delöverordnade målel vid utformningen av den allmänna ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikenkommer därvid alt forllöpande ställas inför slora och varierande uppgifter.Enligt min mening bör forskningen kring arbetsmarknadspolitiken därför även iframliden behandla åtskilliga områden och ha till syfte alt ge ett förbättratunderlag för överväganden och beslut rörande Prop.1983/84:107 Bilaga 7 3 arbetsmarknadspolitikens inriklning och dimensionering.Forskningen bör omfatta vad som bestämmer volymen och karaktären påarbetslösheten och dess effekier på människorna. Den bör också inbegripa såvälutbud som efteriVägan på arbete och anpassningsprocesserna på arbetsmarknaden. Avvägning och samordning mellan å ena sidanarbetsmarknadspolitiska ålgärder och å andra sidan generella ekonomisk-politiskainsalser saml insatser inom induslri-, regional-, social- ochutbildningspolitik är frågor av stor betydelse. Atl analysera dessa och att geunderlag för hanleringen av såväl stabiliserings- som fördelningspoliliskaavvägningsproblem är en viktig uppgift för arbetsmarknadsforskningen. Bl.a. ungdomsarbetslösheten har på senare är medförl ettökal kommunalt engagemang i sysselsättningspolitiken. Insatsernas art ochomfattning har varil mycket varierande. Det finns ett behov av forskningrörande kommunernas arbelsmarknadspolitiska åtgärder och de samordnings- ochavvägningsproblem som föreligger mellan statliga och kommunala mål ochinsalser. En fråga som kräver särskilda överväganden är ny tekniksoch främst datateknikens betydelse för sysselsättning och arbetsmiljö.Dataeffektutredningens (A 1978:05) slutbetänkande som läggs fram bör bli envärdefull ulgångspunkl för fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete. Arbetskraftsutbudet och uthudspåverkande åtgärder Ulbudel av arbetskraft har lill både karakiär ochsammansättning förändrals på ell genomgripande sätt under det gångnadecenniet. Mot denna bakgrund finns det ett behov av sludier dels av hur deltapåverkar arbetsmarknadens funktionssätt och dels av hur situationen påarbetsmarknaden ulvecklas för olika grupper av individer och hushåll. Sådanakunskaper är viktiga när del gäller att bedöma behovet och effekterna av olikaåtgärder som påverkar utbudet och underlättar anpassningen. Som exempel påviktiga områden för fortsalt forskning kan nämnas hur efterfrågan påarbetskraft, demografiska förändringar,.skatte- och bidragsbesiämmelser,pensioneringssyslem, arbetsmarknadslagsiifining etc. påverkararbets-kraftsutbudeis sammansättning och arbetskraftens rörlighet Forskning bör ocksä bedrivas om alternativa ellerkompletterande insatser för alt minska eller förebygga slruklurella obalanser,exempelvis genom olika ålgärder för all underlätta induslrins rekrytering ochindividernas omställning lill nya arbetsuppgifter. Efterfrågan på arbetskraft och efterjrågepåverkandeåtgärder När det gäller forskning om eflertrågan på arbetskraftfinns forlfarande ett behov av säväl empiriska kartläggningar av rådandeförhållanden och ti /84. 1983/84:107 Bilaga7 4 tendensersom analyser av bakomliggande samband och bestämningsfaktorer. Det finns t.ex.anledning atl efterlysa fördjupade studier av företagens personalpolitik,bl.a. i samband med nyrekryteringar och uppsägningar. Kunskaperna ärfortfarande bristfälliga om på vilket säll förelagens personalpolitik i sådanasammanhang påverkas av t.ex. olika anställningsformer eller olika lagreglersamt av olika typer av anpassningskostnader. Vissaarbetsmarknadspoliliska ålgärder syftar lill alt påverka företagenslönekostnader så all del blir förmånligl relalivi sell alt anställa vissagrupper. För atl bättre kunna bedöma effekterna av dessa åtgärder behövs ökadekunskaper om t.ex. lönekostnadernas och lönekosinadsrelationer-nas belydelseför storleken och sammansättningen av företagens efterfrågan på arbetskraft.Kunskaper om dessa faktorers belydelse för arbels-kraftsefterfrågans inriktningär naturligtvis också av intresse i samband med en mer allmän diskussion om hurarbetsmarknadens anpassningsförmåga kommer all utvecklas över liden och vadsom kommer all bli bestämmande för denna. En fråga, som inle harstuderats särskill, är vilka effekier nya slödformer får för särskilt utsattagrupper. Det kan gälla t.ex. slöd för all stimulera tidigareläggning avrekrytering. Medför sådana nya stödformer alt exempelvis handikappadeskonkurrenskraft på arbetsmarknaden försvagas genom att de befintliga stödenför dem relalivi sell kan bli mindre värda? Del är troligt attberedskapsarbetena även kommer att utgöra en belydelsefull ochresurskrävande del av de arbetsmarknadspoliliska ålgärderna. Verksamheten ärmycket omfattande och mångsidig men har studerats endasl i begränsadulsträckning. Därför är det angelägel med ytterligare satsningar på forskningoch utvärdering när del gäller beredskapsarbeten. I sammanhanget är det ocksåav inlresse att sludera möjligheterna lill alternativa åtgärder. 2.3Bättre förutsättningar för forskningen Isamband med behandling av frågan om den framlida forskningens inriklning finnsdet också anledning all betona betydelsen av atl förbättra förulsältningarnaför all genomföra arbetsmarknadspolitisk forskning. Det finns exempelvis ettbehov av all undersöka vilka dalabaser som kan användas för utvärdering avarbetsmarknadspoliliska ålgärder och atl undersöka vilka förändringar ellerkompletteringar av dessa databaser som skulle kunna öka deras användbarhet. Manbör även undersöka behoven och möjligheterna all upprälla nya databaser. Jag vill också nämna altdel ibland kan vara svårt atl dra klara gränser mellan forskning ochutredningsverksamhet eller tillämpade sludier. Inom uiredningsverksamhei finnst.ex. inslag av metodutveckling. Enligt min mening bör ävensludier av utredande och uppföljande karakiär i vissa fall kunna ske inom ramenför delegationens verksamhel. 1983/84:107 Bilaga 7 5 De områden jag här har lagit upp ulgör ett urval avområden inom vilka fortsatt forskning bör bedrivas. Slutlig ställning till denframfida forskningen på arbetsmarknadsområdet får las när remissbehandlingenav EFA:s belänkande har slutförts. Arbetsmarknadspolitikens framträdande roll i den s.k.svenska modellen släller krav på en fortlöpande såväl teoretisk som empiriskprövning av politikens utformning. Del vore värdefulll omarbetsmarknadspolitiska frågor liksom sambanden mellan arbetsmarknadspolitikoch ekonomisk polilik i övrigt ägnades mer uppmärksamhet inom densamhällsekonomiska forskningen. Del är därför viktigl att fler forskare kanfördjupa sig inom detta arbetsfält för att kritiskt granskaarbetsmarknadspolitikens förtjänster och brister. Det kan finnas anledning attålerkomma lill delta i samband med behandlingen av EFA:s kommande belänkande. 3 Arbetslivs- och arbetsmiljöforskning Forskning och utveckling (FoU) kring arbetsmiljö- ocharbetslivsfrågor har byggts ut myckel kraftigt under 1970-lalel. Nya organ hartillkommit för all finansiera eller bedriva forskning om arbetslivs- ocharbelsmiljöfrågor.