prop · G7031 · 1983-12-31 00:00:00 — om mönstring av sjömän; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Riksdagenhar , på grundval av prop. 1981/82:74, beslutat att den nuvarandeordningen i fråga om mönstring och registrering av sjömän skall ändras på ettgenomgripande sätt. Beslutet innebär bl. a. att den nuvarande formen avmönstring utförd av statligt anställda mönstringsför-rättare avskaffas. En delav kontrollåtgärderna tas bort medan andra överförs på rederierna ochbefälhavarna. Vidare skall det manuellt förda sjömansregistret bli ADB-baserat.Huvudmannaskapet för registret skall överföras från arbetsmarknadsstyrelsentill . Ipropositionen lämnas förslag till den lagstiftning som behövs för att reformenskall kunna genomföras. En ny och förenklad lag om mönstring av sjömän föreslåsersätta den nuvarande mönstringsförordningen. Förslag läggs också fram omändringar i sjölagen och vissa andra lagar. 1 1983/84. 1983/84:1 2 1 Förslag till Mönstringslag 1 §Bestämmelserna i denna lag gäller sjömän på svenska handelsfartyg och på utländska handelsfartyg som i huvudsak obemannade förhyrs av svensk redare. Regeringenfår föreskriva att lagen skall tillämpas även i fråga om andra fartyg. 2 §Lagen gäller inte i fråga om fartyg med mindre bruttodräktighet än 20 och fartyg som ägs eller bmkas av svenska staten och som används för annat ändamål än att i allmän trafik transportera gods eller passagerare. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer far för fartyg med särskildverksamhetsinriktning eller för inhyrda utländska fartyg föreskriva eller ienskilda fall medge ytterligare undantag från lagens tillämpning. 3 §Begreppet används i denna lag i samma betydelse som i sjömanslagen (1973:282). Med jämställs den som har befattning ombord utan att vara arbetstagare. Medhandelsfartyg menas i denna lag fartyg som används till handelssjöfart ellertransport av passagerare eller till annat ändamål som hör ihop medhandelssjöfarten, såsom bogsering, isbrytning, bärgning och dykning. 4 §Har redaren eller ägaren av ett svenskt fartyg helt eller delvis upplåtit driften av fartyget till en utlänning, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, efter ansökan av redaren eller, om denne är utlän ning, ägaren medge att denna lag helt eller delvis ej skall gälla i fråga om fartyget. Ett medgivande skall begränsas till och förenas med de villkor som behövs. Ettmedgivande enligt första stycket får lämnas endast om det finns särskilda skäloch undantaget är förenligt med internationella åtaganden. Vidarekrävs att sökanden visar att arbetstagarna på fartyget genom utländsklagstiftning eller på annat sätt i rimlig utsträckning tillförsäkras skydd ide hänseenden som regleras i denna lag och i kollektivavtal, som påarbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en organisation vilken är attanse som central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet. Innan ansökningen prövas skall samråd ske med de svenskaorganisationer som representerar redare och ombord-anställda. Ändrasde förutsättningar som ligger till grund för medgivandet, skall den som harfått detta eUer fartygets befälhavare genast underrätta den som har lämnatmedgivandet om ändringen. I sådant fall får föreskrivas andra villkor förmedgivandet eller, om ändringen innebär risk för arbetstagarnas skydd,medgivandet återkallas. Ett medgivande får också återkallas, om villkoren idet inte iakttas. 1983/84:1 3 5 § För att få tillträda en befattning ombord skall en 1. ha giltig sjöfartsbok, 2. inte på grund av sitthälsotillstånd vara olämplig för befattningen eller sjömansyrket, 3. ha föreskriven behörighet förbefattningen, 4. uppfylla de villkor i övrigtför att inneha befattning ombord, som kan ha föreskrivits i andraförfattningar. 6 § Den som tillhör intendenturpersonalenpå passagerarfartyg som går i regelbunden faijetrafik mellan nordisk hamn ochannan hamn inom fartområdena inre fart, stor kustfart eller nordsjöfartbehöver inte ha sjöfartsbok om han har pass eller annan likvärdigidentitetshandling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårföreskriva eller i enskilda fall medge ytterligare undantag från kravet påinnehav av sjöfartsbok. 7 § Sjömannen skall med ett sådantläkarintyg som avses i 18§ visa att hinder på gmnd av hans hälsotillstånd inteföreligger mot tjänstgöringen. 8 § Den som är skallvisa att hans vårdnadshavare har lämnat sitt tillstånd till att han tjänstgörtill sjöss. Skyldigheterför redaren och befälhavaren 9 §I samband med att en tillträder en befattning ombord skall redaren och befälhavaren förvissa sig om att sjömannen uppfyUer kraven i 5-8§§. 10 §När en tillträder eller frånträder en befattning ombord skall redaren rapportera detta till sjömansregistret genom att skicka in en kopia av det tjänstgöringsbesked som avses i 15 § sjömanslagen (1973: 282). Rapporteringenfar också ske på annat sätt som godkänts av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 11 § För den intendenturpersonalsom avses i 6 § skall rapporteringen till sjömansregistret ske när sjömannenbörjar och slutar sin anställning i rederiet. 12 § På fartyget skall finnas ensjömansrulla. I sjömansrullan skall finnas kopior av samtliga sjömänstjänstgöringsbesked. Befälhavaren skall se till att rullan är ordnad så att denaktuella bemanningen ombord lätt kan utläsas. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får, om det behövs av särskildaskäl, föreskriva eller i enskilda fall medge att sjömansrullan förs ochförvaras i land. Därvid svarar redaren för att den aktuella bemanningen ombordlätt kan utläsas. 13 §Redaren skall se till att anteckningar om tjänstgöringen ombord förs in i sjömannens sjöfartsbok. 1983/84:1 4 14 §Redaren och befälhavaren är skyldiga att på begäran hålla sjömans- mlla och andra handlingar rörande bemanningen ombord tillgängliga för eller annan tillsynsmyndighet som förordnats med stöd av lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg. Fackligaföreträdare för sjömän ombord på fartyget har motsvarande rätt att la del avhandlingarna rörande bemanningen. 15 § utfördas av den myndighet som regeringen bestämmer. skall utfärdas för den som visar att han skall tjänstgöra i befattningombord på fartyg. Sjömannen skall vara personligen närvarande när sjöfartsbokutfördas för honom eller när boken utlämnas till honom. 16 §I sjöfartsboken skall finnas identifieringsuppgifter rörande nen och uppgifter om dennes behörighet. skall också fortlöpande göras anteckningar om innehavarenstjänstgöring på olika fartyg. 17 § är giltig efter utfårdandet. 18 §Sjömän skall genomgå regelbundna läkarundersökningar. Efter en undersökning skall läkaren utfärda ett särskilt intyg. Försjömän på fartyg som uteslutande används i inre fart far läkamnder-sökningenbegränsas till syn- och hörselförmåga. 19 §Läkarintyget gäller i högst eller, om sjömannen vid undersök ningen inte fyllt , i högst . Läkarintyg som avser enbart syn- och hörselförmåga får dock gälla . Upphörintyget att gälla när fartyget är till sjöss eller i en hamn där det inte finnsläkare med behörighet att utförda intyg, skall befälhavaren se till attsjömannen blir läkamndersökt i första hamn där så kan ske. 20 §Har en hälsotillstånd påtagligt försämrats under läkarinty gets giltighetstid får redaren eller befålhavaren begära att sjömannen skall förete ett nytt läkarintyg innan befattningen tillträds. Omdet finns särskilda skäl till det, får besluta att en sjömanskall genomgå ny läkamndersökning. Visar denna att sjömannen på gmnd av sitthälsotillstånd är olämplig för sin befattning eller sjömansyrket fårsjöfartsverket efter samråd med förklara att ett redan utfärdatläkarintyg inte skall gälla vid tillämpningen av 7§. fårmeddela sådan förklaring också om sjömannen inte efterkommer beslutet att hanskall genomgå läkamndersökning. 21 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om läkamndersökningav sjömän och om läkarintyg-Sjömansregistret 22 § skall medhjälp av automatisk databehandling föra ett register över sjömän ochhandelsfartyg där sjömän tjänstgör (sjömansregistret). 1983/84:1 5 23 § skallinnehålla uppgifter om de enskilda sjömännens identitet och kvalifikationersamt om fartygen. Sjömannens tidigare och pågående tjänstgöring på fartyg skallkunna utläsas. Kontroll av fartygets bemanning skall kunna göras med hjälp avuppgifterna i sjömansregistret. 24 § Utöver vad som annars harföreskrivits om skyldighet att lämna uppgifter till sjömansregistret skallredaren och befölhavaren på begäran av till registret lämnasådana uppgifter om anställda sjömän som är av betydelse för registreringen. 25 § Sjömannen skrivs in isjömansregistret när sjöfartsbok utfärdas för honom eller närtjänstgöringsbesked för honom första gången kommer in till registret. 26 § Tillsyn över efterlevnaden avdenna lag och av de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas avden myndighet som regeringen bestämmer. 27 § Har beslut i frågor som avsesi denna lag meddelats av en myndighet som inte är central förvaltningsmyndighetfår beslutet överklagas hos genom besvär. Har beslutet meddelatsav eller av någon annan myndighet som är centralförvaltningsmyndighet får det överklagas hos regeringen genom besvär. Besluti frågor som avses i lagen gäller om inte annat föreskrivs ibeslutet eller, om beslutet överklagats, den högre myndigheten förordnarannorlunda. 28 § Om den som fått ettmedgivande enligt 4 § eller fartygets befölhava-re uppsålligen eller av oaktsamhetåsidosätter något villkor i medgivandet eller försummar att lämna underrättelseenligt 4 § tredje stycket, döms han till böter. 29 § Den som uppsålligen eller av oaktsamhetbryter mot bestämmelserna i 9-14§§ eller 24 § döms till böter. 30 § I mål om ansvar för brottenligt denna lag skall 336 och 338 §§ sjölagen (1891:35 s. 1) tillämpas. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då förordningen (1961:87) omregistrering och mönstring av sjömän (mönstringsförordningen) skall upphöraatt gälla. De nya bestämmelserna får sättas i kraft vid olika tidpunkter.Regeringen får meddela de övergångsbestämmelser som behövs. Prop.1983/84:1 6 2 Förslag til! Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenomföreskrivs att 330§ sjölagen (1891:35 s. 1)' skall ha nedan angivna lydelse. Har någon gjort sig skyldig till gärning som avses i 323,324, 325, 326 eller 327 § och därigenom visat sig olämplig/ör tjänst på fartyg,för vilkens utövande särskilda villkor gälla, skall domstolen/ör<:/ara honomför eller för alltid för-lustig behörighet att utöva sådan tjänst. Meddelas förklaring enligt första stycket, skall domstolenofördröjligen underrätta . I fråga om radiotelegrafist skalläven underrättas. Har någon gjort sig skyldig till gärning som avses i 323,324, 325, 326 eller 327 § och därigenom visat sig olämplig att utöva sådanbefattning på fartyg, för vilken särskilda behörighetsvillkor gäller, skalldomstolen besluta att han eller för alltid inte skall ha rätt attutöva befattningen.Beslutet får även avse andra befattningar än den i vilkengärningen begåtts. Meddelas ett sådant beslut, skall domstolen ofördröjligenunderrätta . I fråga om radiotelegrafist skall även televerketunderrättas. Vidtas åtgärd för att anställa åtal, får iuppenbara fall meddela beslut enligt första stycket för tiden intill dess lagakraftägandedom föreligger eller domstolen, sedan åtal väckts, förordnar annorlunda. Finnsdet inte längre fog för beslutet, skall detta hävas. Rätten till besvärhos regeringen över beslut är inte inskränkt till . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen omtryckt 1975:1289. Prop.1983/84:1 7 Lagom ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg Härigenomföreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg' skall hanedan angivna lydelse. Tillsynav fartyg i de hänseenden som behandlas i denna lag utövas av sjöfartsverket.Regeringen äger förordna svensk utlandsmyndighet att utöva tillsyn utom riket. Ifrågor som avse ombordanställdas skydd mot ohälsa och olycksfall i arbetetskall tillsynen utövas under samverkan med arbetarskyddsstyrelsen. Över fartygs bemanning utövas tillsyn även av mönstringsförrät-tare. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' Lagen omtryckt 1978:109. Lagom ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenomföreskrivs att 15 § sjömanslagen (1973:282) skall ha nedan angivna lydelse. Närsjöman tillträder befattning När en tillträder en be- påfartyg, skall arbetsgivaren eller fattning på fartyg, skall arbetsgiva- befålhavaren förse honom med ren eller befölhavaren förse honom tjänstgöringsbesked. Beskedet med tjänstgöringsbesked. Beskedet skall innehålla uppgifter om sjö- skall innehålla uppgifter om sjö mannens befattning och tjänstevill- mannens befattning och tjänstevill kor ombord. Närsjöman lämnar befattningen När sjömannen lämnar befatt- ombord,skall arbetsgivaren eller ningen ombord, skall arbetsgivaren befälhavaren ange detta i tjänst- eller befålhavaren ange detta i göringsbeskedet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskrivaoch i enskilda fall besluta att bestämmelserna om tjänst- Tjänstgöringsbesked upprättas enligt formulär somfastställes av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. göringsbesked skall tillämpas även på sådana arbetstagaresom avses i 2§ första stycket och på inhyrda utländska fartyg samt medge undantagfrån bestämmelserna om tjänstgöringsbesked. Tjänstgöringsbesked upprättas enligt formulär som fastställsav . Verket meddelar också i övrigt närmare föreskrifier omtjänstgöringsbesked. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1983/84:1 9 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, , , , , R. , , Lagrådsremissom mönstring av sjömän Iapril 1979 tillkallades en särskild utredare' med uppdrag att se över lagstiftningenom mönstring och registrering av sjömän. Utredaren, som antog namnetmönstringsutredningen (K 1979:02), avlämnade principbetänkandet(Ds K 1980:13) Enklare mönstring och bättre registrering av sjömän. Efterremissbehandling av betänkandet föreslog regeringen i prop. 1981/82:74 omenklare mönstring av sjömän att den nuvarande ordningen på detta område ändraspå ett genomgripande sätt. Förslaget godkändes av (/82:10, rskr1981/82:134). Mönstringsutredningenavlämnade sitt slutbetänkande (Ds K 1981:10) Enklare mönstringoch bättre registrering av sjömän. Vissadelar av detta betänkande behandlades i prop. 1981/82:138 om avskaffande av påmönstringsförbudför sjömän, som har godkänts av (/82:33, rskr 1981/82:336).Genom beslut upphävdes reglerna om påmönstringsförbud och varningför misskötsamma sjömän i förordningen (1961:87) om registrering och mönstringav sjömän (mönstringsförordningen). Beslutet innebar vidare att den nämnd somprövade sådana frågor sjömansnämnden avvecklades. Utöverde frågor som togs upp i prop. 1981/82:138 innehåller mönstringsutredningensslutbetänkande ett avsnitt som handlar om hälsoundersökning av sjömän samtförslag till den lagstiftning som behövs för att genomföra förslagen iutredningens båda betänkanden. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga Ifogas den sammanfattning av förslagen som finns intagen i slutbetänkandet. 1denna finns även en översiktlig redogörelse för förslagen iprincipbetänkandet. 1983/84:1 10 Utredningensslutbetänkande har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena ivad avser de delar som inte behandlades i prop. 1981/82-. 138 bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilagal. Genombeslut uppdrog regeringen åt att svara förutvecklingen av ett ADB-baserat sjömansregister enligt de riktlinjer somredovisades i prop. 1981/82:74 s. 18-20. härden 18 febmari 1983till regeringen överiämnat en huvudstudierapport om ett ADB-baserat sjömansregister.Av rapporten framgår bl. a. att ett ADB-baserat sjömansregister i enlighet medmönstringsutredningens intentioner kan byggas upp och drivas inom de ekonomiskaramar som drogs upp i avsnitt 2.8 i prop. 1981/82:74. Det nya registretplaneras kunna vara i drift , varefter det nuvaranderegistret kan vara helt avvecklat /85. 1det följande avser jag att ta upp frågan om den lagstiftning som behövs för attgenomföra den nya ordningen för mönstring och registrering av sjömän. Tillprotokollet i detta ärende bör som bilaga3 fogas mönstringsutredningensförslag till lag om mönstring av sjömän och utredningens övriga lagförslag. Detbör dock framhållas att de föreslagna ändringarna i 231 § sjölagen (1891:35 s.l)och 19, 20, 26 och 62§§ sjömanslagen (1973: 282) redan har genomförts. Riksdagensbeslut om godkännande av prop. 1981/82:74 om enklare mönstring av sjömäninnebär bl. - att den nuvarande formen avmönstring utförd av statliga mönstringsför-rättare skall avskaffas - att vissa av de kontrollåtgärdersom mönstringsförrättarna utför avskaffas medan andra överförs på rederiernaoch befälhavarna - att den bundna sjömansmllanersätts av en lösbladsmlla - att den nuvarandemanskapsförteckningen slopas -attsjöfartsboken behålls och att den, i modifierad form, skall kunna utfärdas förutländska medborgare som tjänstgör i den svenska handelsflottan - att bemanningskontrollen skalleffektiviseras genom att det manuellt förda sjömansregistret blir ADB-baserat - att huvudmannaskapet förregistret övergår från arbeVsmarknadsstyrel-sen till . Denav mönstringsutredningen föreslagna lagstiftningen bygger till viss del på dennuvarande mönstringsförordningen, men den återspeglar självfallet deförändringar som , i enlighet med vad jag framhållit, redan harbeslutat om. I stället för den nuvarande mönstringsförord- Prop.1983/84:1 11 ningen,som till stora delar är riksdagsbunden och därmed enligt nya regeringsformenhar karaktär av lag, föreslås lagstiftningen uppdelad i en lag om mönstring avsjömän och i en förordning i samma ämne. Den föreslagna lagstiftningen medfören rad förenklingar och leder till att onödig byråkrati tas bort. En följd avdetta är också att antalet bestämmelser i lagstiftningen kan minskasväsentligt. Remissinstansernahar i allt väsentligt tillstyrkt utredningens författningsförslag eller lämnatdessa utan erinran. Krifiska synpunkter har uttalats enbart i ett mindre antalfaH beträffande enskilda frågor. Till dessa och till framförda förslag tillandra lösningar av speciella frågor återkommer jag i det följande. Jagkan inledningsvis konstatera att det råder en bred enighet bland berördamyndigheter och organisationer om att den av utredningen föreslagnalagstiftningen i allt väsentligt tillgodoser de önskemål som kan ställas på enlagstiftning på det aktuella området. Vad som är särskilt glädjande är att detäven i fråga om förslagen i utredningens slutbetänkande rått full enighetmellan redamas, de ombordanställdas och berörda myndigheters representanter. 2.2Förslaget till lag om mönstring av sjömän Framtill omfattade mönstringsförordningens regler om kontrollerandeåtgärder i form av mönstring och registrering i princip alla sjömän ombord påsvenska handelsfartyg med en nettodräktighet av minst 20 registerton. Medverkan från befriades intendenturpersonal på passagerarfärjormed svensk bashamn från skyldigheten att mönstra på och av fartygen (prop.1980/81:83, /81:10, rskr 1980/81:150, SFS 1981:202-204). Genom delagändringar som genomfördes till följd av att 1%9 års internationellaskeppsmätningskonvention trädde i kraft ändradestillämpningsområdet i 1 § mönstringsförordningen från svenska sjömän anställdapå svenska handelsfartyg med en nettodräktighet av 20 registerton eller meratill svenska sjömän anställda på svenska handelsfartyg med en bmttodräktighetav 50 eller mera. För fartyg vars dräktighet enligt gällande mätbrev beräknatsenligt kungörelsen (1954:550) angående skeppsmätning skulle dock äldre bestämmelsergälla(prop. 1981/82:87, /82:18, rskr 1981/82:176, SFS 1982:258). I deinledande paragraferna i förslaget till lag om mönstring av sjömän harutredningen angett tillämpningsområdet för lagstiftningen. Enligt 1§ skallbestämmelserna i lagen gälla mönstring och registrering av sjömän på svenskahandelsfartyg och på utländska handelsfartyg som i huvudsak obemannade förhyrsav svensk redare. Lagen skall dock inte, enligt vad som föreslås i 2§, gälla påfartyg med mindre bmttodräktighet än 20 1983/84:1 12 registertonoch inte på fartyg som ägs eller bmkas av svenska staten och som används förannat ändamål än att i allmän trafik transportera gods eller passagerare. Somframgår av prop. 1981/82:74 om enklare mönstring av sjömän (s. I9n) föreslog mönstringsutredningeni sitt principbetänkande att alla svenska passagerarfartyg och alla andrasvenska handelsfartyg orn bmtto utom vissa statsfartyg skulleomfattas av sjömansregistrering. 1 sitt remissvar påpekade attantalet passagerarfartyg under bmtto är större än utredningen antagitoch förordade att sådana inte behövde redovisas till registret, om fartygenuteslutande sysselsätts i svensk inre fart. Föredraganden anslöt sig tillsjöfartsverkets förslag. I avsnitt 6.5 i slutbetänkandet har utredningenåterkommit till och modifierat sitt tidigare förslag, så att registreringeninte alls skall omfatta svenska passagerarfartyg under bmtto. Isitt remissvar över slutbetänkandet framhåller att verketstidigare framförda förslag delvis var betingat av uttrycken "sea-going ships"och "navigation" i internationella konventioner. Möjlighetertill direktkontroll ombord finns emellertid även i fråga om såväl lastfartygsom passagerarfartyg under bmtto i stor kustfart. Sjöfartsverkettillstyrker därför utredningens slutliga förslag, som i stort sett fångar uppde handelsfartyg som går i stor kustfart eller vidsträcktare fart. Föregen del får jag anföra följande. Avvad jag inledningsvis anfört i detta avsnitt framgår att det genom ändradlagstiftning skett vissa förändringar i tillämpningsområdet förmönstringsförordningen. Vad gäller den speciella lagstiftningen om intendenturpersonalpå fåijor rör det sig egentligen om vissa lättnader i fråga om mönstring ochrapportering till registret för en personalkategori, vars tjänstgöring ombordinte behöver registreras lika fullständigt som för andra ombordanställda.Huvuddragen av den reglering som f. n. finns i förordningen (1981:204) om intendenturpersonalpå förjor återfinns i 6 och 11 §§ i utredningens förslag till mönstringslag.Vad beträffar de av skeppsmätningskonventionen betingade ändringarna i frågaom angivande av fartygs dräktighet vill jag framhålla att bmttodräktighetennumera för svenskt vidkommande ansetts böra vara den enda parametern med anknytningtill ett fartygs dräktighet. Eftersom bmttodräktigheten enligt 1969 årsinternationella skeppsmätningsregler anges i ett sortlöst tal och inte längre mätsi ton, skall den endast anges med en siffra. Förändringeni I § mönstringsförordningen från 20 nettoregisterton till en bruttodräktighetav 50 var, som framgår av s.25 i prop. 1981/82:87, betingad av en strävan attså nära som möjligt "översätta" det tidigare gällande nettodräktighetstalettill nytt bmttodräktighetstal. Det var i detta sammanhang inte aktuellt att taupp den av utredningen förordade utvidgningen av mönstringsskyldigheten. Ävenefter de förändringar i lagstiftningen som påkallats av 1969 års Prop.1983/84:1 13 skeppsmätningskonventionkvarstår bruttodräktighetsgränsen 20 i 6 kap. lagen (1965:719) om säkerheten påfartyg, som reglerar fartygens bemanning, och i lagstiftningen om hehörigheterför sjöpersonal (SFS 1982:892). Mönstringslagstiftningen har sina främstaberöringspunkter med bemannings- och behörighetsreglerna och gränsen bördärför vara densamma. Som utredningen föreslagit i sitt slutbetänkande bör gränsendras vid en bmttodräktighet av 20 både för lastfartyg och för passagerarfartyg.För den sistnämnda kategorin finns det ingen anledning att göra någon skillnad beroendepå om fartygen bmkas i skilda fartområden.