prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Medelsbe hovet för kostnaderför rundradioverksamheten /1985 Medelsbehovel för investeringsverksamheten uppgår till88,5 milj. kr. Kostnaderna föravgiftsfinansierad programdistribution inkl. programinsamling samtavgiftsinkassering uppgår till (201,6 + 80,7 =) 282,3 milj. kr. i den kostnadsnivå som beräknas gälla underbudgetåret. För budgetåret1983/84 har 65,5 milj. kr. av lelevisionsavgiftsmedel tilldelatsbyggnadsstyrelsen för byggnadsarbeten. Därav utgör 12,5 milj. kr. medel förinvesteringar som tidigarelagts av sysselsättningsskäl. Byggnadsstyrelsenhar beräknat medelsbehovet för projektering och uppförande av radio- och TV-byggnaderunder /85 till 114,4 milj. kr. Beloppet avser till övervägande del beslutadtill- och ombyggnad inom kvarteret i jämteenergibesparande åtgärder inom samma kvarter samt härutöver bl.a.tillbyggnader i och Nortköping samt om- och tillbyggnad iGöteborg. Verksamhetenunder budgetåren 1978/79-1983/84 Utbyggnaden avradio- och TV-verksamheten enligl beslut har pågått isex budgetär. Utbyggnaden skall vara genomförd vid utgången av /89. Regionaliseringsälgärderna harunder perioden l.o. m. /84kostat mest av de olika reformåtgärderna. Huvuddelen avregionaliseringen av riksprogramproduklionen har kunnat genomföras. Riksradion har ökatdistriktens riksprogramproduktion Prop.1983/84:100 Bilaga 10 frän 62 till 93 limmar , dvs. Televisionens distrikt kommer /84 att varautbyggda för alt producera 39,av riksprogrammen. Regional-TV-verksamhetenhar fått fastare form i de fyra ursprungliga försöksområdena. Norrköpingstartade regional-TV-sändningar i böijan av och startade sädanasändningar över som sjätte regional-TV-distrikt . Lokalradion har gjortväsentliga insalser för att konsolidera verksamheten och genomföra utvecklingsplanernaför basstationer, glesbygd och storstäder. Stora insatser har vidaregjorts för kvalitetsförbättringar iprogramverksamheten. Sammanlagt har under de sex budgetåren 95 milj. kr.motsvarande drygt en tredjedel av medelstillskollen använts för detta ändamål. Hur resurstillskotten harfördelats på de olika ändamålen och på programföretagen framgår av följandesammanställning. Vidgad regionalisering , lokalradio Kvaliletsförbällringar Minoritetsspråk m. m. Övrigl 58.2 64,5 94,8 14,3 39,8 Rationaliserings verksam heten under budgetåren1982/1983-1983/1984 Rationaliseringskravet på2% motsvarar för () 3,9 milj. kr., förSveriges () 7,5 milj. kr. och för ()20,4 milj. kr. För moderbolaget, () utgör kravet 1 milj.kr. Devalveringen hösten 1982medförde för RR och SVT direkta driftmerkostnader (utrikeskortespondenler,utrikes resor, utländskt programmaterial etc.) med tillsammans ca 18 milj. kr.1982/83 och ca 24 milj. kr. 1983/84. Med hänsyn tillskillnader i organisation och verksamhetsformer mellan koncernföretagen drivsralionaliseringsarbeiel på olika sätt i de olika bolagen. För LRAB sker dehuvudsakliga rationaliseringsvinsterna genom samarbetsavtalet med . Relativtstora besparingar förutsätts ske vid lokalradiostationerna bl.a. genomförändrade produktionsmetoder. Förutom åtgärder av renodlad besparingskaraklärhar under /83 besparingar genomförts inom central verksamhel. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 449 RR räknar med eneffektivisering av distriklsproduktionen, bl. a. genom samarbete med LRAB.I övrigt sker besparingarna i huvudsak genom minskningar av tjänster och omkostnader. SVT fortsätter arbetet med all utveckla mer rationellaproduktionsmetoder inkl. ny och bättre produktionsteknik. Såväl i distrikten som iStockholm har stora investeringar gjorts i lätt elektronik, s. k. ENG-leknik,för nyhetsverksamheten.Denna har därmed kunnat rationaliseras som tillgängligheten ökar. Fortsatta rationaliseringar skervidare inom olika grenar av administrativservice, bl. a. effektivare kontorsadminislra-tion och transporter, ändrade städ- och bevakningsrutiner m. m. SRAB uppfyllerrationaliseringskravet främst genom indragning av vakanta tjänster. Inom företagen skervidare en systematisering av vardagsrationaliseringen. Planernaför verksamheten under budgetåren1984/1985-1988/1989 De kostnadsmässigt tyngsta delarna avreformprogrammet utgörs av regionaliseringeni vid mening och kvalitetsförbättringarna. Regionali-seringens huvuddelar är regionaliseringen avriksprogramproduklionen i radio ochTV och utbyggnaden av lokalradio och regional-TV. Regionaliseringen avriksprogramproduklionen är nu genomförd så långt att några stora ytterligare höjningarav driftskostnaderna härför inte erfordras. Efter starten av Smålandsnyllvåren 1983 planerar SVT alt starta regional-TV-sändningar i budgetåret1985/86. Därefter är hela landet med undantag av ABC-länen täckta avregional-TV. Lokalradions utveckling är en viktig del avregionaliseringsprogrammel. Därmed utgöråtgärderna för att höja kvaliteten i programverksamheten den kostnadsmässigttyngsta posten i det återstående reformprogrammet. De kostsammaste åtgärderna för kvalitetsförbättringartorde gälla dels TV:s allmänna programverksamhet, dels åtgärder förlokalradion. SRAB understryker, liksom i tidigare anslagsframställningar, attdet är angelägel att TV kan upprätthålla och stärka sin konkurtenskraft i den nyamediesituationen.Detta kräver enligt SRAB ekonomiska insalser, inle minst för att förbättrakvaliteten i utbudet. Samfidigt är det viktigt att radiomediet kan hävda sig iförhållande till TV och lill nya konkurrerande medier. Ett av de väsentliga medlen härför lordevara all utveckla radions verksamhet på lokal nivå. Det finns sålunda enligl SRAB störte anledning äntidigare atl knyta övervägandena till de båda mediernas behov, dvs.TV-mediets resp. radiomediets, snarare än lill programföretagens.Radioverksamhetens uppdelning på två programföretag som inom sig rymmer uppgiftersom för TV är sammanhållna i ett företag bör således inle hindra att radionsbehov liksom TV:sbedöms i ett sammanhang. 29 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 450 Dessa övervägandenhar lett fram till en ändring av planeringsförutsättningarna för programföretagen införanslagsframställningen för /85. Några ramar för planeringen har inte getts avmoderbolaget i är. I stället har programföretagen uppmanats att redovisavilka ätgärder som enligt deras bedömning återstår alt förverkliga inomreformprogrammet. Redovisningen förutsätts ske enligl samma principer förmedelstilldelningen lill koncernen som /84, dvs. med ett årligt reformtillskott om 2,t.o. m. planeringsperiodens slut /89. Av programföretagensredovisning framgår att kvalitetsförbättringarna dominerar de kvarståendereformåtgärderna. Totalt svarar de för inemot av den planerademedelsförbrukningen. LRAB:s förslag beträffande åtgärder för att utvecklalokalradion har förts till rubriken kvalitetsförbättringar som en följd av att utvecklingenav radions verksamhel på lokal grund sessom en viktig kvalitetshöjande åtgärd inom ramen för reformprogrammet. Av övrigaåterstående reformåtgärder är regionaliseringen den största. Främst gäller dettakvarstående åtgärder för regionalisering av riksprogramproduklionen.Regional-TV-utbyggnaden avser tillkomsten av det sjunde regional-TV-områdel. Programföretagen harhittills kunnat genomföra rationaliseringskravetpå ärligen utan all detta återverkat påprogramutbudet. Det samlade trycket av det externarationaliseringskravet från statsmakterna ochde interna rationaliseringskraven för att höja effekfivilelen och möta icke kompenserade kostnadsstegringar lederemellertid till att rationaliseringsverksamheteni fortsättningen alltmer måste ta sikte på mer väsentliga strukturförändringar. Både inom RR och SVT pågårett arbete med denna utgångspunkt. Verksamheten under budgetåret 1 98411 985 Utvecklingen pämedieområdet understryker enligt SRAB betydelsen av de åtgärder somförespråkades proposition för att höja programkvaliteten i radion och televisionen. avtalmed staten löper ut med /86. skall enligtsina direktiv inte behandla radio-TV-verk-samhetens organisation med undanlagav text-TV. Av direktiven följer att SRAB är oförhindrat att aktualisera och genomföraorganisatoriska förändringarinom koncernen. Mot denna bakgrund har inom koncernen ettarbete salts i gång för studier och ätgärderi anslutning lill denna SR:s initiafivrält. Arbetet bedrivs med sikte på attkunna underställa regeringen förslag om eventuella avlalsförändringar i sådantid att de kan genomföras senast vid avtalets upphörande vid utgången avjuni 1986. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 451 Medelsbehovet för SR-koncernensavgiftsfinansierade verksamhet /1985 Medelstilldelningen för budgetåret1983/84 är i 1982/prisläge 1701,0 milj. kr. 1 enlighet med beslut (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 84-85) beräknas medelsfillskottet för /85 till 2,,vilket motsvarar39,1 milj. kr. SRAB förutsätter att investeringsbehoven skall kunna tillgodoses inom medelsramen. Planeringen inom koncernen bygger på att ettrationaliseringskrav om skall kunna uppfyllas även /85. Kravetmotsvarar 34,8 milj. kr. Beräknat på samma sätt som innevarande budgetår blir medelsbehovet därmed 1 705,3 milj. kr. Den allmännamoitagaravgiften har fr. o. m. den höjts med . till 548 kr.Färgtillägget är oförändrat . Den samlade avgiften för innehav av färg-TV-mottagare är således708 kr. Intäkterna för rundradiofonden under /84beräknas till 2253 milj. kr. Vid årets ingång fanns dessutom en behållning frånföregående budgelår om 157milj. Den senaste avgiftshöjningen är, liksom tidigare årsavgiftshöjningar, uteslutande förorsakad av inflationen. Vid en fast prisnivå ifortsättningen skulle enligt SRAB avgiften kunna hällas oförändrad. De begränsade kostnadsökningarsom uppkommer lill följd av reformprogram och nybyggnaderna på Förrådsbacken i täcks välav ökningen av antalet motlagaravgifter. SRAB föreslär en avgiftshöjning även för budgetåret1984/85. Med hänsyn till osäkerheten i föreliggande inflationsbedömningarhar beräkningarna utformats från tvåolika inflafionsantaganden (resp. ). Enligt beräkningarna måste denallmänna motlagaravgiften för /85höjas i båda fallen. Med samma principer i övrigt för reservbehållning i fonden etc. börhöjningen enligt företagel vara . vid inflation och . vid7% inflation. SRAB understryker vikten av att den kompensation somkoncernen fär för kostnadsutvecklingen även i fortsättningen följer den allmänna kostnadsutvecklingen i samhället. för /84 uppgår till . För /85 har nämnden beräknat altytterligare . behövs som kompensafion för pris- och löneökningar. En engångsanvisning under /84 om 70000kr. för ny teknisk utrustning avgår.Nämndens medelsbehov uppgår därmed till sammanlagt 1983/84:100 Bilaga 10 för nästa budgetår. Nämnden har inteberäknal någon 2-pro-centig minskning av resurserna med motivering atl nämndensbegränsade krav på prisomräkningi sig innebär en besparing som i praktiken är betydligt störte. Utbyggnaden avradio- och TV-verksamheten enligl beslut har pågått isex budgetär. Den har gällt främst olika former av regional ijtbyggnadsåsom utbyggnaden av regionala TV-nyheter, ökningen av distriktensandel av riksproduklionen och utvecklingen av lokalradion. Tyngdpunkteni reformåtgärderna kommer all förskjutas frän regional utbyggnad lillinsatser för atl höja programkvalileten. Enligt () är en ökad satsning påinhemsk produklion viktig i en situation dä en radio och TV iallmänhetens tjänst ska hävda sin ställningi konkurtens med del utbud som kommer via satellit, kabel eller video.Jag delar denna uppfattning. När det gällerradio- och TV-områdel har jag i inledningen redovisat förutsättningarna förverksamheten och hur dessa förändrats bl. a. lill följd av mina förslag vid minanmälan lill regeringens proposition (1983/84:40) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (bil. 6 s. 2-6). Mina förslag tillmedelstilldelning för den avgifisfinansierade verksamheten för nästa budgetär (i milj. framgår avföljande sammanställning. , , , radionämnden Drifts- och investeringskostnader (prisläge 1982/83) I 1981 ärsbudgetproposition (bil. 12 s. 92) angavs en plan för investeringari rundradioanläggningar fram till /86. Denna plan förlängdes med anledning av förslag i 1983 årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 151-152), gjordes rullande och 1983/84:100 Bilaga 10 453 kom att omfatta de fem närmast följandebudgetåren. Del innebär alt den nu bör föriängas med ell år l.o.m. budgelårel 1988/89. efierI98.V86 gäller besluten under förutsättning all slalens avtal med SRAB och dessprogrambolag förlängs efter budgelårel 1985/86 då investeringsnivån bör varadensamma som förde närmast föregående åren. 88,6 milj. kr. i 1984/85 ärsprisläge. bör ocksåfortlöpande pröva om det finns anledning atl revidera investeringsplanerna medhänsyn lill utvecklingen, t.ex. vad gäller satellit- och kabellekniken. har i sin anslagsfnimställninganfört atl den lägre utbyggnadstakt som beslöts med anledning av förslag i1981 års budgetproposition (prop. 1980/81: 100 s. 92) har orsakat svårigheter ivissa fall och all anlalel klagomål över dåliga mollagningsförhållanden ökal.Televerket föreslär därför en viss ökning av utbyggnaden av mindre TV-stationergenom en omprioritering inom medelstilldelningen för investeringar. Jagansluter mig lill denna uppfattning och förordar en omprioritering av del slagteleverket redovisat i sin investeringsplan. Mitt förslag tillmedelstilldelning för investeringar för budgelårel 1984/85 uppgårlill 86,8 milj. kr. 1 medelsanvisningen ingår kompensation förkostnadsökningar. Jag förordar vidare altteleverket i likhet får rätt all ulnyllja upp lill 5 milj. kr.av nästa ärs medgivna förbrukning för att avbalansera del löpande årelsförbrukning saml får rätt all intill en summa av 5 milj. kr. utnyttja medel sominle lagils i anspråk ell år delnästkommande budgetåret. Jag förordar vidare allell beställningsbemyndigande om 30 milj. kr. i likhet med tidigare är lämnaslill för budgetåret 198.5/86. Vid mina beräkningar avmedel för drifl harjagberäknat kompensation för kostnadsökningar. Jag beräknar medelsbehovet förprogramdistribution och avgiftsinkassering till 277,6 milj. kr. Jag övergår nu tillfrågan om SRAB:s lokalbehov och medelstilldelningen lill . För nästa budgetår harjag gjort upp följandeinvesteringsplan. Rättelse: S. 454Förskjutningar av sifferrader är rättat i tabellen Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Kostnadsram (tkr) Medelsförbrukning (tkr) Faktisk Beräknad för t.o.m---------------------- ännu ej slutredovisade 65 886 Tillbyggnad av TV-hus och TV-hus i ' Utbyggnadinom kvarteret i m. m. -3917 65 500 ' Tidigareläggning enligtregeringsbeslut om vissa sysselsättningsskapande åtgärder m. m. Som framgår avinvesteringsplanen beräknarjag en medelsförbrukning om 108 milj. kr. Huvuddelen av delta belopp, 98 milj. kr., avser de nya TV-lokalernainom kvarteret i . Regeringen uppdrog den 30juni 1983 åt atl i samråd med SRAB och inom en sammanlagdkostnadsram om 284 milj. kr. i prisläget ulföra nybyggnad avnyhetshus och skyddad produktionsplats samt till- och ombyggnad av TV-huset.Byggnadsarbetena påbörjades och beräknas vara avslutade hösten1987. Av den ursprungliga,preliminära kostnadsramen om 320 milj. kr. för utbyggnaden inom kvarteretFörrådsbacken återstår därmed för ombyggnad av m.m. 36 milj. kr.Föreslagen förtätning av kontorslokaler i kommer enligt regeringensbeslut att successivt genomföras av inomramen för den normala medelstilldelningen. För resterande byggnadsåtgärder inomkvarteret har Prop.1983/84:100 Bilaga 10 455 uppförts en preliminär ram om 22,7 milj. kr. i prislägetden 1 januari 1983.1 investeringsplanen angiven medelsförbrukning under1984/85 avser energibesparandeåtgärder i . Förplaneringen av lokaler för radio- och TV-verksamheten i övrigt gäller följande. Den av beslutade regionala utbyggnaden harförutsatt investeringar främst för televisionens behov. På grundval av förslag i 1980 årsbudgetproposition(prop. 1979/80: 100 bil. 12 s. 83) har fastställt en planeringsram om90 milj. kr. i prisläget den för investeringar i byggnader ochutrustning för TV i de åtta mindre distrikten. Planeringsramen gällerför den förlängda reformperioden, dvs. t.o.m. /89 (prop. 1980/81:100 bil. Av dessa har planerade ätgärder för fyra av distrikten - Nortbolten(), (), Nedre Nortland() och () - genomförts eller igångsatts. Lokalförbättringar för Östra (Nortköping) och Mellansvenska distrikten () är under projekteringresp. utredning och ryms enligt planerna inom 90-miljonersramen. Störteinvesteringar i ()och () planeras f n. få anstå till /90 eller . Eventuella omprioriteringar inom 90-miljonersramenkan dock ske. Det sedan ett par är färdigprojeklerade kontorshuset iMalmö bör nu uppföras. Därmed får Sydsvenska distriktet de samlade och ändamålsenliga lokalresurser sommotsvarar den regionala satsningen pä detta distrikt. För delplaneras en om- och tillbyggnad av radio- och . En rimligförutsättning för planeringen av utbyggnaden i distriktet är alt investeringeni kommer till utförande inom reformperioden med byggstart under /87. Regeringen börbemyndigas att av konjukturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligarehögst av nu föreslagna totala investeringsmedel till och : Förslaget fill medelstilldelning för SRAB baseras på samma principer , medundantag för kostnadsökningskompensationen. För införs i enlighet med förslag iprop. 1983/84:40 en förändring i företagets planeringsförutsättningar så tillvida att den kompensation förkostnadsökningar som tidigare beräknades enligt basbeloppsindex, kommer att följa en justeradkonsumentprisindex upp lill , varefter medelstilldelningen läses pä dennanivå för resten av budgelåret. I det fall den faktiska kostnadsökningenöverstiger skall ingen ytteriigare kompensation utgå. Om prisökningen förperioden understiger bör kompensationenför SRAB:s del motsvara den faktiska ökningen. Regeringen bör begära bemyndigande attbesluta om ny indexkonstruktionför beräkning av kompensafion för kostnadsökningar för avgiftsfinansierade verksamhet för andra delen av budgetåret1984/85. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 456 I övrigt bör sammaförutsättningar gälla, dvs. ett reformtillskott pä 2,och ettrationaliseringskrav på . Medelstilldelningentill SRAB blir därmed 1 705,3 milj. kr. i 1982/83 ärs prisläge. SRAB bör som hamöjlighet alt i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högst30 milj. kr. med skyldighet att under nästföljande budgetår återbetalamotsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medel som erhålls genomutnyttjande av dragningsrätten fär ej behällas som ett permanent lån tillkoncernen. Regeringen, eller efterbeslut av regeringen , bör därför ges ell bemyndigande alt ikostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högst 30 milj.kr. SRAB har påregeringens uppdrag redovisat en verksamhetsplan för perioden1984/85-1988/89 för försvarsberedskap. Planen följer de riktlinjer som angavs i den propositionom säkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr374) som, vad beträffar verksamhet, antogs av . 1 medelsberäkningarnaför den avgifisfinansierade radio- och TV-verksamheten har hänsyntagits till kostnader för beredskapsålgärder. Milt förslag avseenderadionämnden innebär att jagvid mina beräkningar har tagit hänsyn till kända löneökningar och lill prisutvecklingen samt att i likhet med föregåendeår ett begränsat huvudförslag har tillämpats. Vidare har en engångsanvisning om . för inköp av nyteknisk utrustning avräknats. Min medelsberäkning för budgelårel 1984/85 uppgårdärmed lill . Därav utgör medlen för lönekostnader högst . och medlen för lokalkostnader 128000kr. Normalt anvisasmedel för statliga myndigheters koslnader över statsbudgeten och viaförslagsanslag. Detta gäller även i de fall då verksamheteravgiflsfinansieras. För radionämndens del belastar radiofonden mednämndens kostnader direkt, dvs. ulan att ett anslag utnyttjas. Det har till konsekvensatt samtliga ej förutsebara kostnadsökningar som för nämndens del inträffar under ettlöpande budgetär måste rymmas inom de medelsramar som fastställt föråret i fråga. Myndigheter med förslagsanslag kan däremot överskrida dessa med hänsyntill både kostnadsökningartill följd av löneavtal och ökningar av lokalkostnader på grund av t. ex. hyreshöjningar. En liknandeordning bör enligt min mening gällaäven för radionämnden. Regeringen, eher den myndighet som regeringenbestämmer, bör därför ges ett bemyndigande atl överskrida medelsanvisningarna för radionämndens verksamhet pågrund av kostnadsökningar av här nämnt slag. Fr.o.m. denI är motlagaravgiften . För /85 bör avgiftenhöjas för att kompensera förkostnadsökningar. Höjningen bör dock begränsas till . vilket motsvarar4% av den nuvarande totala avgiften. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 457 höjningen beräknas fondbehållningen vid budgetårets slutuppgå lill ca 60 milj. kr. Mitt förslag om höjning av den allmännamotlagaravgiften förutsätter atl lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmoltagare ändras. Förslag härtill har upprättats inomutbildningsdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 10.5. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningarna hemställer jagatt regeringen föreslär att 1. anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare, 2. godkännaförlängningen av televerkels investeringsplan med ett 3. godkänna denförändring av utbyggnadsplanen för bättre TV-läckning som jag har förordat, 4. godkännamitt förslag till medelsberäkning för investeringar, 5. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen , att föra högst5000000 kr. mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86som skuld resp. tillgodohavande, 6. medgeatl regeringen lämnar ell beställningsbemyndigande om 30000000 kr.för /86 avseende investeringsändamål, 7. godkännamitt förslag till medelsberäkning för driftskostnader, 8. bemyndigaregeringen all besluta om byggnadsarbeten för radio-och TV-verksamheteninom de kostnadsramar jag har förordat, 9. bemyndigaregeringen atl av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligarehögst av föreslagna totala investeringsmedel fill och , 10. godkännamitt förslag till medelsberäkning förden avgiftsfinan sierade verksamheten inom , 11. bemyndigaregeringen att beräkna kompensation för kostnadsök ningar för radio- och TV-verksamhelpä det sätt som jag har förordat, 12. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen ,alt rekvirera högst . från rundradiofonden i kostnadsutjämnande syfte, 13. godkännamitt förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhet, 14. bemyndigaregeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, att belastaradiofonden med ej kända kostnadsökningar för radionämndens verksamhel lill följd avlöneavtal eller ökade lokalkostnader. 1983/84:100 Bilaga 10 459 Anslagen tillinternationellt kulturellt samarbete avser både bilateralt utbyte ochmultilateralt samarbete, exempelvis inom organisation för utbildning, vetenskap och kultur(). deltagande iEuroparådets verksamhet på kultur- och utbildningsområdet liksom i Organisationens för ekonomiskt samarbeteoch utveckling () utbildnings-och forskningssamarbete bekostas till största delen genom anslag under tredje huvudtiteln. 1 övrigt bedrivsden större delen av utlandskontakterna och det internafionella samarbetet inomutbildningens, forskningens ochkulturens områden inom ramarna för de berörda myndigheternas och institutionernas allmännaverksamhetsmedel. Jag kommer senareatt anmäla frågan om andel av Nordiska ministerrådets kulturbudgel förverksamheten är 1985. 1 det följande kommerjag endast att redovisa ett preliminärt beräknat belopp för detta ändamål. Mina förslag vad gäller den särskilda budgeten för delinternationella kulturella samarbetet präglas liksom inom övriga områden av den återhållsamhet som betingasav det stalsfinansiella lägel. Jag föreslär i huvudsak endast sådana nyaåtaganden som kan finansieras genom omprioriteringar mellan befintliga anslag elleranslagsposter. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Kulturellt utbyte med utlandet 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 för interna tionellt kulturutbyte a) internationellt kulturutbyte för internationellt utbyte pä skolansområde