prop · G70325 · 1983-12-31 00:00:00 — De närmare bestämmelserna för beviljande av vuxenstudiestödåterfinns i studieslödslagen (1973: 349) och studiestödsförordningen (1973:418). Denutgående reservationen på anslaget uppgick vid utgången av /83till . Iproposition om särskilda sysselsättningsåtgärder för / 84 (prop.1983/84:26) anmälde jag atl jag ämnade föreslå regeringen all 50milj. ur den ingående reservationen på anslagel Vuxenstu- 1983/84:25 40 m. får användas för en särskild insats för arbetslösa. Eftersom åtgärdenkräver vissa lagändringar måste den föreläggas . Jag tar nu upp dennafråga, och lämnar först en kort bakgrund. Medlenunder anslaget till vuxenstudiestöd m. m. fördelas mellan vuxenstudiebidrag,tim- och dagstudiestöd, uppsökande verksamhet samt kostnader föradministration och infoimation om stöden. Anslaget är sedan budgetårei1980/81 ett reservationsanslag och centrala har möjlighetatt fritt disponera tillgängliga medel över budgetårsgränserna. Anledningentill att medlen fått reservalionska-raktär är svårigheterna att utnyttjaspeciellt tim- och dagstudiestöden effektivt inom en begränsad tidsram ochfördelade på 24 nämnder. med elt reservationsanslaguppstod, trots den vidgade dispositionsrätten, svårigheter att utnyttja fillgängligamedel och grunden till nuvarande reservation lades. Svårigheterna hängde bl.a.samman med att slutregleringarna från tidigare budgetår gav mycket betydandeöverskott som lades till tillgängliga medel främst /82.Tillskotten av medel gav ett icke planerat utrymme för ytterligare stöd,som det innebar betydande problem att med kort varsel få igångytterligare studiecirklar och samverkanskurser. Det begränsade antaletansökningstillfällen för de särskilda vuxenstudiestöden lade ytterligarehinder i vägen för att snabbi utnyttja nytillkomna medel. Allt detta bidrog tilluppkomsten av en förhållandevis stor reservation, trots att efterfrågan påsamtliga stödformer överstigit tillgången. Tilläggas bör också attreservationen nedbringades väsentligt under /83. Särskilt vuxenstudiestödbeviljas förvärvsarbetande vuxna som ersättning för ett inkomstbortfall vidstudier på grundskole- och gymnasieskolenivå samt vid yrkestekniskhögskoleutbildning. För att vara behörig atl erhålla stödet måste man haförvärvsarbetat i sådan utsträckning att man erhållit ATP-poäng.Viss annan verksamhet t.ex. vård av egna barn kan ersätta förvärvsverksamheten. disponerar ett visst belopp för vuxenstudiestöd. Endaslca hälften av de sökande kan beviljas stöd, varför elt urvalsförfarande alltidär nödvändigt. Erfarenheten visar atl en betydande del av dem som sökervuxenstudiestöd är arbetslösa. Däremoiges inget företräde för dem som är arbetslösa. Ett sådant företräde skullestrida mol intentionerna för vuxenutbildningsreformen, som skall ses som en utbildningspolitiskreform där vuxna förvärvsarbe-tandes behov av överbryggande utbildning,förbättrad grundutbildning, återkommande utbildning etc, skall varahuvudsyftet. 1 den nu rådande myckelallvarliga sysselsättningssituationen bör emellertid alla möjligheter prövasalt erbjuda arbetslösa meningsfulla alternativ till arbetslösheten. Eltverksamt sätt alt skapa sådana alternativ är att inrätta ytterligare vuxenstudiestcidoch förbehålla dessa för arbetslösa sökande. 1983/84:25 41 Jagföreslår därför att regeringen innehåller 50 milj. kr. av reservationen påanslaget G 5. Vuxenstudiestöd m.m. och använder dessa medel för riktadevuxenstudiestöd som beviljats . Jag räknar med att den angivnasumman skall ge ulrymme för ca 1 750 årssludieplatser. Med undantag av arbetslöshetskriierietbör i övrigt beslämmelserna för särskilt vuxensludiestöd tillämpas. Det börankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter härom. Regeringen börockså utfärda föreskrifter om stödens fördelning mellan olika vuxenulbildningsnämnder.Härvid bör övervägas att koncentrera de tillgängliga stöden till ett begränsatantal län med speciellt svåra arbetsmarknadsförhållanden. Särskilt vuxenstudiestödanvänds i huvudsak för att finansiera studier inom vuxenutbildning ochvid folkhögskolor. Jag vill i detla sammanhang erinra om alt regeringentidigare har utnyttjat sitt bemyndigande att överskrida ramarna för antaletundervisningslimmar inom vuxenutbildning för atl göra det möjligt altanordna kurser för arbetslösa. Ett förslag till lag omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa bör fogas till detta protokoll sombilaga 5. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag nu harförordat beträffande särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 2. anta det inomutbildningsdepartementet upprättade förslaget till lag om särskiltvuxenstudiestöd till arbetslösa. 1983/84:25 42 Lagom ändring i närradiolagen (1982:459) Härigenomföreskrivs all punkt 3 i övergångsbestämmelserna till närradiolagen (1982:459)skall ha nedan angivna lydelse. Sådana försök med trådsändning- Sådana försök med trådsändning ar av televisionsprogram, som på- ar av televisionsprogram, som på går vid utgången av , får går vid utgången av , får äga rum även därefter, dock längst äga rum även därefter, dock längst till utgången av . till utgången av . Fördessa sändningar skall de äldre bestämmelserna gälla. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Prop.1983/84:25 43 Lag om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa 1 § Särskilt vuxensludiestöd förarbetslösa kan utgå till arbetslösa enligt denna lag samt de närmare beslämmelserregeringen meddelar. 2 § Bestämmelserna i 7 kap.1-5 a, 7-9 och 16-20 §§ och 9 kap. I- 3 §§ studiestödslagen (1973:349) skall tillämpas på särskihvuxenstudiestöd för arbetslösa. 3 §Särskilt vuxensludiestöd för arbetslösa beviljas av vuxenutbildnings- nämnden efter ansökan. Ansökan ges in inom den lid och i den ordning som regeringen bestämmer. Särskilt vuxensludiestödför arbetslösa får beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder. 4 § Allmän försäkringskassa skallberäkna storleken av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa saml betala ul sådanlslöd. 5 § Den som har uppburit särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa i form av återbelalningspliktiga studiemedelskall återbetala dessa enligt bestämmelserna i 8 kap. studieslödslagen (1973:349). 6 § Ett beslut av vuxenutbildningsnämnden om särskiltvuxensludiestöd för arbetslösa får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Prop.1983/84:25 45 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 [1 ] D 6. Bidrag till skogsvård m. m. Under denna rubrik har på statsbudgetenför innevarande budgetår förts upp ell förslagsanslag av . Vidarehar medgett att statsbidrag beviljas med . tillskogsvård m. m. under budgetåret. 1982/83:145 om vissa skogspoliliska åtgärder, m.m. redovisades en för budgetårei1983/84 preliminär fördelning av bidragsramen på olika ändamål. Regeringen fårjämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Enligt beslutmed anledning av nämnda proposition slopades fr.o.m. ett bidragför tillvaratagande av klenvirke (JoU 1982/83:34, rskr 360). För ändamålet hadeför /83 ställts 40 milj. kr. Eflerframställning av ställde regeringen ytteriigare 10milj. till förfogande genom jämkning av bidragsramarna. om hur ansökan om klenvirkesbidrag skulle göras var i förenklandesyfte utformade så atl ansökningar kunde få göras först sedan den bidragsberälligadeåtgärden hade utförts. Som en följd bl.a. härav inkom under budgetårels allrasista dagar ansökningar om bidrag om sammanlagt ytterligare ca 7 milj. kr.Dessa ansökningar som sålunda har gjorts helt enligt de av skogsstyrelsenbeslutade föreskrifterna har inte kunnal beviljas eftersom bidragsformen somnämnts slopades fr.o.m. och någon bidragsram därför inte finnsavsatt för ändamålet. har därför hemställt att ca 7 milj. kr. avden för innevarande budgetår medgivna ramen för bidrag till skogsvård m. m.får användas för att tillgodose de ansökningar om klenvirkesbidrag som gjordesföre den . Prop.1983/84:25 46 Medhänsyn till de särskilda omständigheter som har förelegat anser jag i likhetmed att möjligheter bör skapas att under innevarande budgetårbevilja bidrag för lillvaraMgande av klenvirke. Som förutsättningar för bidragbör gälla alt ansökningen har kommit in till myndigheten före den 1 juli 1983och alt villkoren i övrigt som gällde för klenvirkesbidrag är uppfyllda. Föratt detta skall vara möjligl måste medgivande inhämtas. Någonutvidgning av den redan medgivna sammanlagda bidragsramen behövs inte. Jaghemställer att regeringen föreslår altmedge att under /84 beviljas bidrag för tillvaralagande av klenvirke enligt vad jag har förordat i del föregående. [2]J 5. Ändrad reglering av sjön . Under förevarande anslagsrubrik haranvisats medel på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83.Något anslag för ändamålet har inte tagits upp på statsbudgeten för budgetåret1983/84. Vattendomstolenvid lämnade i deldom slaten tillstånd atlreglera vattnets avrinning ur sjön i enlighet med vallenhushåUningsbeslämmelserm.m. som anges i domen. Sedan utdömda intrångsersättningar för skador på bl.a.jordbruks- och skogsmark betalats med sammanlagt , togs regleringeni drift . Beträffande den tidigare vattenmålsbehandlingen m. m.hänvisas tiU de redogörelser som lämnats i prop. 1980/81:25 s. 33 och1982/83:125 s. 17. Fråganom ersättning för kraftförlust till följd av den ändrade regleringen har avvattendomstolen, efler medgivande av berörda kraftverksinlres-senler, uppskjuiitsför behandling i senare sammanhang. Kammarkollegiet har med och träffat överenskommelser om ersättning förkraftförluster. Överenskommelserna innebär att staten betalar . Beloppen avser de för allframtid kapitaliserade ersättningarna för kraftförluster i bolagens kraftverki Mörmmsån nedströms Åsnen. Bolagens ersättningsanspråk i detta hänseende skalldärmed anses slutgiltigt reglerade. Denöverenskomna ersättningen skall betalas av kammarkollegiet efler detatt kollegiet beviljats anslag för ändamålet. Överenskommelsen förutsätterdock för sin giltighet att ersättningarna betalas före utgången av . Ändringeni sjön reglering medför även kraftförlust vid det av 1983/84:25 47 domänverketförvaltade Huseby kraftverk. Till skillnad från övriga kraft-ersättningar måstedenna ersättning beräknas bl.a. med utgångspunkt i kostnaden för inköp av stödkrafl.Ersättningen kan därför inte bestämmas förrän i anslutning tillutbetalningstillfället. Den beräknas dock inle översliga lOOOOO kr. Kammarkollegiet harträffat överenskommelse med varigenom bolaget åtar sig att svaraför löpande tillsyn och underhåll, m. m. har bolagetbegärt ersättning med . för sina åtaganden. För /84 kanersättningen därför överslagsvis beräknas till . För budgetårei1984/85 har kammarkollegiet i sin anslagsframställning begärt alt ellförslagsanslag av . ställs till kollegiets förfogande. Ienlighet med kammarkollegiets hemställan bör 12,2 milj. kr. ställas till kollegietsförfogande för den slutliga regleringen av ersättningsanspråk från berörda kraftverksintressenler. Vidare bör, i enlighet medvad som anmäldes i prop. 1980/81:25, staten som ansvarig för regleringen avsjön svara för de löpande kostnaderna härför. För innevarande budgetårberäknar jag dem till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alltill Ändrad reglering av sjön på tilläggsbudget I till statsbudgeten förbudgetårei 1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:25 49 Bilaga 7 Utdrag PROTOKOLL Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 Arbetsmarknad m. m. 1982/83:150 anmälde jag att en arbetsgrupp inom hade fått i uppdragatt finna en lösning på den framlida verksamheten vid Databasens i Haparandafilialer i , och saml landsarkivets i i och Svensk arkivinformation i (SVAR).Samtliga dessa verksamheter bedrivs nu som beredskapsarbete. Överväganden medanledning av arbetsgruppens synpunkter kommer att redovisas av utbildningsministernoch statsrådet i budgetpropositionen för /85. 1982/83:150 anmälde jag vidare att SVAR beräknadesha en finansiell lösning av permanent karaktär fr.o.m. årsskiftet 1983/84. Enorganisatorisk samverkan mellan de båda verksamheterna i prövas {. n.En organisatorisk lösning kan dock ej genomföras . Jaganser därför att verksamheten vid SVAR bör få fortgå oförändrad även underförsta . Jag avser att senare föreslå regeringen att överförevarande anslag avsätta 2 milj. kr. för SVAR för tiden den I januari 1984-den30 . Jag har i denna fråga samrått med utbildningsministern ochstatsrådet . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om finansieringen avverksamheten vid SVAR inom anslaget B4. 4 Rik.sdagen 1983/84. Prop.1983/84:25 51 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 B.Bostadsförsörjning m. m. [I] B I. Bostadsstyrelsen.Under denna rubrik har i statsbudgeten för /84 anvisats eU förslagsanslagav . , statensplanverk m.fl. myndigheter flyttade är 1982 till lokaler i kvarteret ,Västerbroplan, . Vissa medel anvisades förnyinstallation av telefonväxel. , som är huvudman förväxelfunktionen, har i skrivelser , ochden redovisat de återstående kostnaderna för samtliga myndighetersom är anslutna eller kommer ?tt anslutas till växeln. Redovisningen omfattarengångsavgifter, hyres- och serviceavgifter samt viss terminalutrustning.Kostnaderna är beräknade UU . Styrelsenhemställer alt ifrågavarande belopp anvisas för ändamålet. Medhänvisning till vad har anfört förordar jag att regeringenföreslår att på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisa ytteriigare . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetårei1983/84, anvisa eU förslagsanslag av . Prop.1983/84:25 53 Föredragande:Statsrådet såvitt avser punkterna 1-2; statsrådet såvitt avserpunkten 3 och statsrådet . såvitt avser punkterna 46. Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 B.Industri m. m. [I]B 25. Något anslag för detla ändamålhar inte tagits upp i statsbudgeten för /84. 1 enlighet med riksdagensbeslut förvärvade staten av aktierna i (prop.1978/79:207, NU 61, rskr 451). Aktiekapitalet, som före statens förvärv uppgicktill 180 milj. kr. ökades genom fond- och nyemission till 500 milj. kr. Statentecknade aktier för 500 milj. kr., varav 300 milj. kr. tecknade aktier för 180 milj. kr.,varav 108 milj. kr. avsattes till reservfonden. Bakgrunden till statensengagemang i , som var ett helägl dotterbolag tillföreningen, var att företaget genom svaga resultat ochgenom eti mycket omfattande lånefinansierat investeringsprogram i en nymassafabrik i , fått en ansträngd likviditet och soliditet. Åren 1978och 1979 hade företaget beviljats statliga garantier för län tillskogsindustrin på totalt 300 milj. kr. 1977/78: 123, NU 74, rskr360). Garantierna gav företagel eU visst rådrum men soliditeten var genom enmycket stor upplåning fortfarande låg och begränsade företagetshandlingsutrymme. En ökning av det egna kapitalet av den föreslagna storiekenbedömdes därför säkerställa likviditeten och soliditeten i bolaget. 1förutsättningarna för det statliga engagemanget ingick också att det påbörjadestrukturarbetet inom koncernen skulle fortsätta för alt en långsiktigkonkurrenskraft och lönsamhet skulle uppnås. 1983/84:25 54 1 förutsättningamaför beslut om statens förvärv av aktier i att , så snart lånevillkoren medgav det, skulleåterbetala lån som tagils mol stallig garanti så att garantierna på 300 milj.kr. Förhållandelmellan de båda delägarna i , slaten och . för., regleras i två avtal, ett benämnt huvudavtal och elt benämnt konsortialavtal.Dessa avtal finns redovisade i prop. 1978/79:207 (s. 11-13 samt bilagorna 4 och5). Vidare upprättades i samband med staiens förvärv ett virkesförsörjningsavialmellan bolaget och skogsägareföreningen. Styrelsen för har i skrivelse till de båda ägarna meddelat altstyrelsen bedömer bolagets situation sådan att ett ägartillskott på 500 milj.kr. är nödvändigt för att lösa bolagets aktuella problem. Därutöver harskrivelser inkommit i ärendet bl. a. från personalorganisationerna. Medanledning av framställningen tillkallades en statligförhandlingsgrupp med uppgift att ta upp förhandlingar med föreningen omkapitaltillskott. I samband därmed angavs som en förutsättning för ettstatligt dellagande med nytt kapilal, bl.a. att bolagets virkesförsörjningmåste lösas på ett mer tillfredsställande sätt . Förhandlingarnaledde fram till ett avtal om kapitaltillskott till bolaget och omvissa förändringar i konsortialavtalet samt ett nytt virkes-avtal mellanbolaget och föreningen. Uppgörelsen förutsätter godkännande i vadden innefattar ekonomiska förpliklelser för staten. Avtalet om kapitaltillskottoch om förändringar i konsortialavtalet bör fogas till detta protokoll sombilaga Ä./. Fr.o.m.1950-talel och t.o.m. 1970-talets första del expanderade världsekonominstadigt.. Under senare delen av 1970-talel inträffade dock stora förändringarbl. a. beroende på oljekriserna och att den genomsnitfliga ekonomiska tillväxtlaklendämpades. Deninternationella efterfrågan på pappersprodukter, som är starkt beroende av BNP-tillväxten,drabbades kännbart av dessa förändringar. Tillväxttakten i efterfrågan sjönk,konkurrensen inom pappers- och massainduslrin ökade somkapacitetsutnyttjandet och resultatutvecklingen i allmänhet var långt ifråntillfredsställande. Under1960-talet och fram till första oljekrisen ökade världens konsumtion av papperoch papp med 5,. Därefter har ökningstakten dämpats och prognosernaför framtida konsumtionsökningar har reviderats ned. Bedömningar för 1980-talelvisar på en ökning i världskonsumtionen med . Dessa förhållandenhar medfört att den pappers-massetillverkande industrin under slora delar av 1970-laleloch haft överkapacitetsproblem. Densvenska produktionen och exporten av cellulosamassa för avsalu framgår avföljande tabeller: 1983/84:25 ' 55 Produktion av cellulosa och mekanisk massa för avsalu 1978-1982 1978 1979 1980 1981 Mekanisk massa Halvkemisk massa Dissolving Blekt sulfitOblekt sulfit Blekt sulfat oblekt sulfat Totalt massa 3766 3912 3597 3474 2899 Avsalu kapacitet 5460 5085 4570*) 4565 4 110 Export av cellulosa och mekanisk massa 19781982 Källa: Sv. Cellulosa- och Pappersbruksföreningensverksamhetsberättelse 1982. Utvecklingen inom sågverks-, spånskive- och husbranschen,där byggt upp en omfattande verksamhet,medförde en minskad efterfrågan, och storöverkapacitet inom resp. bransch. Därutöver har hela den svenska skogsindustrinunder 1970-talets senare del haft problem med råvaruförsörjningen till följdav minskande skogsavverkningar. Detta har medfört ett avsevärt intäktsbortfall. Ar 1979 genomgick som tidigare nämntsen ekonomisk rekonstruktion. Bakgrunden var en alltför dålig lönsamhet under andrahälften av , beroende på både allmänt dåliga marknadsförutsättningarför branschen och en orationell industristruktur hos företaget. Flera av demindre och äldre enheterna gav mycket stora föriuster. Därtill kom aUkoncernen expanderat , både genom företagsförvärv ochnyanläggningar. Finansieringen av expansionen hade till stor del skett medhjälp av lånat kapital, vilket medförde att bolagets skuldbelastning ochräntebörda blev alltför betungande. Rekonstruktionen innebar att staten tillsköt 500milj. för nyteckning av aktier som ek. Prop.1983/84:25 56 de en fordran på bolaget till nytecknade aktier med ettsammanlagt värde av 180 milj. kr. Som en följd av de nya ägandeförhållandenagenomfördes en organisatorisk delning av bolaget och den ekonomiska föreningen. Efter rekonstruktionen initierades ett ätgärdsprogram isyfte att stärka bolagels ekonomiska ställning och förbättraindustristrukturen. Struktur-programmet som huvudsakligen genomfördes underåren 1980 och 1981 innebar bl. a. att två cellulosabruk, två pappersbruk ochtvå sågverk lades ned. Två pappersbruk och en husfabrik såldes och bolagets spånskivesek-torbröts ut och blev elt delägt bolag. Därutöver genomfördes en radrationaliseringar i kvarvarande drift och administration. såldesytterligare ett pappersbruk. Antalel anställda i koncernen som uppgicktill 7548 personer hade sjunkit till 4636. Genom de vidtagna åtgärderna fick bolaget en väsentligtförbättrad industristruktur, men kostnaderna för åtgärdernas genomförande blevbetydligt högre än vad som tidigare beräknats. Den ackumulerade kostnaden förnedlagda och försålda enheter och för kapacitetsneddragning kom att uppgå tillca 580 milj. kr. Härigenom försämrades bolagets likviditet och soliditet.Samtidigt med strukturförändringarna vidtogs en rad åtgärder för alt stärkabolagets finansiella ställning. Främst skedde detta genom försäljning avskogsmark (ca 50000 ha) och merparten av koncernens vattenkraft. Bolagets resultat (-107 milj. kr. efteravskrivningar och ränta) och (-202 milj. påverkades i hög grad aven svag konjunktur i , höga kapitalkostnader genom ett högt räntelägesamt kostnader för strukturåtgärderna. bedömdes resultatutsikternavara betydligt gynnsammare, dels genom de genomförda strukturåtgärderna, dels p.g.a.en allmänt förutsedd konjunkturåterhämlning. I stället drabbades den internationella massamarknaden av lågkonjunkturoch cellulosaleveranserna och prisnivån sjönk. Genom Södra Skogsägarna AB:styngdpunkt på massatillverkning blev följden atl även 1982 blev ett förlustår.Bokslutet för visar på ett negativt resultat efter räntor på 126 milj.kr. Därtill kommer extraordinära kostnader på netto 153 milj. kr. Detta innebäralt bolaget redovisat betydande förluster. Det som skiljer 1982frän är dock atl föriusten i huvudsak är hänförbar tillkonjunktur- och ej strukturproblem. 1 och med resultat var koncernensreserver förbrukade och endast aktiekapilalet återstod. Soliditeten närmade sig15%, den nivå där ägarna enligt konsortialavtalet skall överväga att lämnabolaget aktieägartillskott i proportion till sina andelar av aktiekapitalet. 1983/84:25 57 Finansiella intäkter och kostnader Resultat efter finansiella intäkter och Extraordinära intäkter och kostnader Löner inkl. sociala kostnader, Mkr Investeringar i anläggningar, Mkr Bolagets ekonomiska resultat har även påverkals negativtav att virkesförsörjningen till industrierna ej kunnat ske fullt ul medinhemsk råvara. Åren 1979 har föreningen, som enligt det tidigarenämnda virkesavtalet svarar för bolagets råvaruanskaffning, tvingats köpa avsevärdakvantiteter utanför medlemsleden och därutöver importera stora kvantiteterråvara för att kunna trygga industriernas behov. Kostnaderna för dessakvantiteter har väsentligt överstigit motsvarande normala kostnader. driver sin verksamhet i femdivisioner: Den största och helt dominerande divisionen ärcellulosadivisionen som i tre anläggningar (, och )tillverkar blekt barr- och lövsulfatmassa. Den totala cellulosaproduklionenuppgick år . Divisionens totala tillverkningskapacitetuppgår till ca 900000 lon och detta gör till en av världensstörre producenter av avsalumassa. Bolagets tillverkningsenheter är rationellaoch moderna och bör kunna ge tillfredsställande resultat över enkonjunkturcykel, förutsatt alt en tillfredsställande råvaruförsörjning kanåstadkommas. Trävarudivisionen består av åtta sågverk (1982) somunder producerade 427000 m sågade trävaror. Bolaget utreder f. n.tillsammans med de fackliga organisationerna sågverksdivisionens framtidastruktur. Divisionens resultat har påverkals negativt av den låga byggaktiviteteni 1983/84:25 58 En förbättring av resultatet hardock inti-ätl samt i anslutning till desvenska sågverkens internationellt förbättrade konkurrenskraft. Divisionens produktionsenheter har under är 1982 beståttav Klippans bruk, bruk och Håvreströms bruk. Del senare bruket såldes imars 1983. Divisionens tillverkning består till stor del av specialpapper.Resultatet har under en följd av år varit negativt. Divisionens tillverkning sker vid Klippan-bruket och Långasjönäsbruk. Tillverkningen består av konverterade mjukpappersprodukter för konsument-,storhushåll- och vårdsektorn. Även viss försäljning av råtissue utomståendesker. Resultatet har varit otillfredsställande. Bruket tillverkar kartong och papprodukter.