prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — I likhet med vad som f.n. gäller för räntebidrag till energispariån bör bidrag lämnas till helabidragsunderlaget för alla kategorier av bidragsta-gare. I fråga om räntebidragets storlek föreslår arbetsgruppenbl. a. att räntebidraget bestäms på grundval av en beräknad ränta som är treprocentenheter högre än det av fastställda diskontot och atträntesatsen fastställs för ett kalenderår i laget. Flera remissinstanser har ansett att man inte bör bindadet föreslagna räntebidragels storlek till en annan generell räntenivå än densom gäller för län från den opriorilerade delen av kreditmarknaden. Med hänsyntill vad bl. a. har anfört anser jag att räntebidraget bör baseraspä stalslåneräntan under bidragets löptid. För att uppnå följsamhet mot räntanpå den oprioriterade kreditmarknaden bör dock ett tillägg få göras lill stalslåneräntan.I dagsläget skulle tillägget uppgå lill , vilket innebär allräntebidraget f. n. skulle beräknas till hälften av 12 plus 1,ränta, dvs.till 6,ränta. Räntebidraget i det enskilda fallet bör sedan justeras medhänsyn till ändrade räntor med samma intervall som normalt gäller för institutensutlåning. bör följa villkoren på marknaden och besluta omintervall för räntejustering. I likhet med arbetsgruppen anser jag att räntebidragetskall minskas i relation lill en teoretisk amorteringsplan. Enligt min meningtalar administrativa skäl för att använda samma amorteringsplan som förbostadslån till ombyggnad, dvs. annuiteter som utgår från en fast ränta på 8%.Arbetsgruppens kostnadsberäkningar utgår också från en sådan amorteringsplan. 1983/84:40 39 I fråga om administration av bidragsgivningen föreslårarbetsgruppen bl. a. att ansökningsförfarandet om möjligt bör begränsas tillett tillfälle och avse fastighetsägarens samlade bestånd i en kommun. Dessulombör åtgärderna inte få påbörjas innan ansökan har getts in. Fleraremissinstanser har kritiserat arbetsgruppens förslag om att begränsa antalettillfällen för ansökan om räntebidrag. Jag anser i likhet med arbetsgruppen attdet är nödvändigt alt så långt som möjligt motverka en överbelastning av denstatliga räntebidragsadminislrationen. Detta får dock inte leda till rutinersom är svåra alt förena med de villkor under vilka fastighetsförvaltningenbedrivs. Mol denna bakgrund anser jag all de begränsningar iansökningsförfarandet som arbetsgruppen har föreslagit inte bör genomföras. Detbör således inte finnas andra restriktioner i fråga om ansökningstidpunkter m. m.än de som automatiskt följer av kravet på samordnade åtgärder. Ävenförslaget att åtgärderna inte får påbörjas innan ansökan om bidrag ges in harmött invändningar. Bosladsstyrelsen önskar av kontrollskäl en regel som innebäratt åtgärderna inte får påbörjas innan kommunens förmedlingsorgan hartillstyrkt ansökningen. Andra remissinstanser anser att arbetsgruppens förslagi denna del inte bör genomföras. Jag delar uppfattning attåtgärder för vilka räntebidrag söks i princip inte bör få påbörjas innanmyndigheterna - i detta fall förmedlingsorganel har kunnat kontrollerasökandens uppgifter. Jag vill i sammanhanget bl. a. påminna om vad jag har sagttidigare om kravet på samordnade åtgärder och besiktning. är jagmedveten om att en strikt tillämpning av en sådan regel som bostadsstyrelsenförordar i ett inledningsskede kommer att hindra att nödvändiga åtgärdergenomförs. Med hänsyn till detta bör del under en övergångstid vara möjligt allfå räntebidrag även i fråga om åtgärder som har påbörjats innan ansökan harbehandlats av förmedlingsorganet. Jag avser all föreslå regeringen enövergångslid till utgången av . Ansökningar som ges in tillförmedlingsorganet under denna fid bör fä avse även åtgärder som redan harpåbörjats. Medanledning av att vissa remissinstanser har ifrågasatt arbetsgruppens förslag omtidpunkten för utbetalning av räntebidrag vill jag också framhålla att det,med den ordning somjag avser alt föreslå för ansökan om bidrag, blir naturligtatt räkna bidragstiden då de i bidragsbeslulel angivna åtgärdernahar genomförts och kontrollerals. Själva bidraget bör sedan betalas uthalvårsvis i efterskott på lid som bosladsstyrelsen bestämmer. Tidpunkten dä åtgärderna enligt bidragsbeslutet hargenomförts bör framgå av ett intyg. Arbetsgruppen föreslår all denbidragssökandes revisor eller förmedlingsorganet skall vara behöriga attintyga att åtgärderna har genomförts. I likhet med flera remissinstanser anserjag alt förmedlingsorganet bör få denna uppgift. Flera remissinstanser har beklagat att arbetsgruppen intehar behandlat Prop.1983/84:40 40 frågan om hyresgästinflytande i samband med underhåll.Utan att frångå min grundliiggande uppfattning alt utvecklingen av hyresgäslinflylandeli första hand är en fråga för hyresmarknadens parter vill jag i detta sammanhangredovisa min syn pä den ekonomiska informationen till hyresgästen i samband medunderhäll. Enligt min mening bör även staten sUmulera utvecklingen av hyresgäslinflylandeti de fall man kan nå avsedda effekter med statliga åtgärder. Bestämmelserna förboendemiljöbidrag har utformats med utgångspunkt i sådana överväganden. Engrundläggande förutsättning för att hyresgäster, enskill eller gemensamt,skall kunna få ett inflytande över underhållet är att fastighetsägaren kantillhandahålla en korrekt ekonomisk information om underhällssituationen.Endast de fastighetsägare som känner till vilka åriiga underhållskostnader förolika byggnadsdelar som hyresuttaget ger utrymme för kan beskriva de ekonomiskakonsekvenserna av en rätt för hyresgästerna alt beställa och alt avstå från underhåll.Etl sådant hyresgästinflyiande kan inte komma till stånd om fastighetsägarenendast gör en likvidiletsplane-ring av sitt underhåll. Enligt min mening är detså angelägel alt förbättra den ekonomiska informationen om underhållet attreglerna om räntebidrag för underhäll m. m. bör utformas så att de främjarutvecklingen av en husvis budgetering och redovisning av kostnader och utgifterför underhåll. Milt syfte är således att skapa bättre förutsättningar för ettlokalt inflytande över bosladsområdesförvaltningen i dessa delar. Önskemål omekonomisk information lokalt inom olika bostadsområden bör fä styrautvecklingen av inflytandet. Något obligatoriskt system är därför inteeftersträvansvärt. En förutsättning för räntebidrag till underhåll m. m. bördock vara att en hyresgästorganisation med förhandlingsordning enligthyresförhandlingslagen (1978: 304) får rätt att ta del av nämnda ekonomiskauppgifter om organisationen i förhandling begär detta. Om faslighets-ägareninte har tillgodosett hyresgästernas önskemål efler avslutadförhandling bör länsbostadsnämnden kunna återkalla ränlebi-dragsbesluiet såvittgäller återstående räntebidrag för underhäll m. m. för det aktuella huset ellerbostadsområdet. Jag utgår frän alt hyresmarknadens parter gemensatnl kanöverenskomma om redovisningen av den föreslagna informationen. Någradetaljerade anvisningar frän bidragsmyn-dighelerna bör således inte kommaifråga. Frågan om hyresgästinflytande behandlas f. n. avbostadskommittén. De nu föreslagna bestämmelserna bör senare kunna omprövas motbakgrund av kommitténs förslag i dessa delar. Jag vill i detta sammanhang också beröra några frågor somhar att göra med hidragsändamålen. I fråga om underhåll bör enligt arbetsgruppen räntebidraglämnas till det underhåll som inte uteslutande berör en bostadslägenhet elleren lokal, dvs. lill underhåll av ivättutrustning, hissar, gemensamma utrymmen,fönster, fasader, balkonger, tak, m. m. har efterlyst en Prop.1983/84:40 41 precisering av förslaget i fråga om gränsdragningen mellanbosläder och lokaler. Styrelsen påpekar att det inte är uttalat om delföreslagna räntebidraget skall lämnas också för lokaler. Styrelsen förutsätterdock att endast. de utrymmen för vilka man kan få räntebidrag vid om- ochnybyggnad skall omfattas av del föreslagna räntebidraget. Enligt min mening börinte lokaler subventioneras i detta sammanhang. Det föreslagna räntebidraget.bör alltså komma i fråga endast för bostadsutrymmen. Vid beräkningen avbidragsunderlaget när huset innehåller både bostäder och lokaler bör kostnadernaför åtgärderna fördelas enligt samma principer som tillämpas när det gäller altfördela låneunderlaget för bostadslån på ett låneunderlag för bostäder och etlför lokaler. I fråga om reparationer och energisparande föreslärarbetsgruppen i princip samma tillämpningsområde för del föi"eslagnastödsystemet som för nuvarande tillfälliga reparalionslän och för nuvarande energisparslöd.I fråga om åtgärder mot byggfel och byggskador innebär förslaget också att detfinansiella stödet permanentas och all räntekostnaderna sänks radikalt föråtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Jag har ingen erinran mot förslaget.Räntebidrag bör således kunna lämnas för samma energispai'åtgärder och åtgärdermot mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador eller andra byggnadstekniskabrister i bostäder som man har kunnat få lån för. Jag återkommersenare till frågan om tilläggslån för sädana åtgärder. Jag vill dock redan nupåpeka att tilläggslän för sådana åtgärder inte bör förutsätta att annatstatligt stöd lämnas lill åtgärden. Den som inte kan få eller som avstår frånräntebidrag för åtgärden bör således inte vara utesluten från möjligheten altfå tilläggslån. Det innebär bl. a. alt även egnahemsägare bör kunna fätilläggslån för att åtgärda mögel-, röt- och fuktskador. Frågan om lilläggslånbör alltså prövas oberoende av frågan om räntebidrag för samma åtgärd. Arbetsgruppen föreslår också alt vissa av låneändamålenenligt bosiads-finansieringsförordningen (1974:946) skall omfattas av det nyasystemet med räntebidrag. Enligt gruppen bör etl utbyggt syslem med räntebidragför relativt kortfristiga åtgärder i befintlig bebyggelse även föranleda vissaändringar i tillämpningsområdet för bostadslån till ombyggnad. Gruppen anföratt det finns ombyggnadsåtgärder som finansieras med bostadslån förombyggnad som har ett så starkt samband med energisparålgärder eller underhålleller som i övrigt har sä kort varaktighet att de i stället bör omfattas av detnu föreslagna finansieringssystemet. Åtgärder som f. n. finansieras med s.k. radonlån,sophanteringslån och lån för ändrad lägenhetssammansättning i vissa fall börenligt gruppen föras över till det nya systemet. Flera remissinstanser ställer sig tveksamma fillarbetsgruppens förslag i denna del, eftersom omläggningen innebär försämradefinansieringsvillkor för de aktuella åtgärderna jämfört med nuvarandeförhållanden. För egen del anser jag aU kritiken i vissa delar är berättigad.Jag kan t. ex. inte godta Prop.1983/84:40 42 att de finansiella villkoren försämras när det gällerombyggnad av vissa av miljonprogrammets bostadsområden. Detta blir följden avarbetsgruppens förslag i fråga om ändrad lägenhetssammansällning. Jag delarockså remissinstansernas tveksamhet när det gäller ombyggnader av soprum. Medhänsyn till bidragsminskningen och lill åtgärdernasbristande lönsamhet är det risk för att angelägna insatser på området intekommer lill stånd. Arbetsgruppens förslag i dessa delar anser jag således intebör genomföras. Däremot avser jag att tillstyrka arbetsgruppens förslag ifråga om åtgärder mot radon. Jag kommer senare att föreslå att även lilläggslånskall kunna lämnas för sådana åtgärder. 1.2.4.4 Ändrade skatteregler i fråga om reparalionsavdrag m.m. I arbetsgruppens förslag om räntebidrag vid underhåll m. m.ingår att enskilda hyreshusägare bör ges valfrihet mellan räntebidrag förunderhäll m. m. och ett skattemässigt avdrag för kostnaderna förreparationer och underhåll enligt 24§ 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370),KL. Räntebidrag till enskilda ägare av hyreshus bör enligt arbetsgruppen lämnasendast under förutsättning att rätlen till omedelbara avdrag slopas förmotsvarande kostnader för underhäll, reparationer och energisparålgärder. Arbetsgruppens förslag i denna del innebär också all denenskilde fastighetsägare som väljer räntebidrag i stället förreparationsavdrag automatiskt får rätt all göra värdeminskningsavdrag förunderhållet, reparationerna och energisparälgärderna. Tillsammans med ett tvåprocentenheter lägre räntebidrag uppnås därmed enligt gruppen en rimlig kostnadmed hänsyn till effekterna av beskattningen av enskilda fastighetsägare jämförtmed övriga aktuella fastighetsägarkategorier, dvs. i första hand kommuner,allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar. Enligt vad jag harinhämtat har arbetsgruppen i sina beräkningar utgått från ett årligt värdeminskningsavdragpå 1,av den kostnad som ligger till grund för beräkningen av räntebidraget. Med hänsyntill den kritik som har riktals mol förslaget bl.a. från och Näringslivels byggnadsdelegalion vill jag i dettasammanhang utveckla skattefrågorna mer utföriigt. Enligt 24 § I mom. KL inkomstbeskaltas enskilda ägare avhyreshus efter s.k. konventionell metod. Till beskattning upptas skillnadenmellan intäkter och kostnader för huset under del aktuella beskattningsåret. Som intäkt av fastigheten räknas bl. a. hyresvärdet avlägenhet ägaren själv disponerat saml hyra och annan avkastning fränfastigheten. Hyresvärdet bestäms ined ledning av hyresförhållandena på orten. Från intäkterna får avdrag göras för omkostnader. Därmedavses i huvudsak omkostnader i egentlig rriening och värdeminskning. Till omkostnader i egentlig mening räknas bl. a. kostnaderför reparation Prop.1983/84:40 43 och underhåll om de inte finansieras med statligt stöd,löpande faslighets-omkostnader, l.ex. löner, försäkringar ochförbrukningsavgifter saml gäldräntor och lomträttsavgäld. Medreparation och underhåll menas en åtgärd som avhjälper en skada ellerförsämring så alt byggnaden återställs i ursprungligt skick. Kostnader föråtgärder därutöver räknas lill ny-, om- eller tillbyggnad och får inte dras avmed en gäng. Inte heller reparationskostnader som finansieras med statligt stödfår dras av med en gång. Sådana kostnader dras av genom årligavärdeminskningsavdrag. Gränsen mellan reparation och ombyggnad kan vara sväralt dra i det enskilda fallet. I praxis hänförs numera utbyte av bärandebyggnadsdelar till ombyggnad medan utbyte av andra byggnadsdelar i regelhänförs lill reparation. Reparalionsavdragfår fördelas pä , om kostnaden inte understiger . Enligt lagen(1960:63) om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst kan dessulomen förlust under ett är dras av under högst 6 därpå följande år. Aktiebolag ochekonomiska föreningar kan fördela förluster på 10 är. Totalt kan alltså enreparationskostnad utnyttjas för avdrag under sammanlagt 9 eller 13 är. Avdrag för värdeminskning pä byggnad beräknas påbyggnadens anskaffningsvärde. I anskaffningsvärdet inräknas inte kostnader förreparation och underhåll. Åriiga värdeminskningsavdrag får göras med 1,avanskaffningsvärdet för stenhus och 1,av samma värde för trähus. Särskildabestämmelser gäller i fråga om vissa andelshus. Avdrag för värdeminskning på värmepannor, hissmaskinerier m.m. får göras enligt särskild avskrivningsplan och med högre procentsats än förbyggnaden i övrigt. Avskrivningsunderlaget för byggnaden skall i sädana fallminskas med värdet av den maskinella utrustning som skrivs av enligt särskildplan. a.Sveriges fastighetsägareförbund har också ansett att kostnader för sådanaunderhållsåtgärder som räntebidrag lämnas för under alla förhållanden borde fåavskrivas med högre procentsatser än vad som f. n. är möjligt. Underhåll m. m.skulle med andra ord generellt få avskrivas enligt särskild avskrivningsplan. För min del anser jag att fler faktorer kan tala för attunderhåll bör behandlas på ett annat sätt än vad som f. n. sker vidinkomstbeskattning. Vissa åtgärder för vilka räntestöd till underhåll föreslåslämnas kan redan nu avskrivas enligt särskild plan. Jag vill dock påpeka attavskrivning av underhäll enligt särskild plan medför en omfattande förändringav beskattningen, som inte bara skulle påverka beskattningen i samband medunderhåll utan också beskattningen i samband med ny- eller ombyggnad. Medhänsyn dels till alt en så omfattande förändring bör övervägas i särskildordning, dels lill alt det räntestöd som jag har föreslagit är avvägt medhänsyn till all kostnader för underhåll m. m. förutsätts avskrivas genomnormall värdeminskningsavdrag är jag inte nu beredd att godta remisskritiken idenna del. Prop.1983/84:40 44 Jag anser således att den konventionellt beskattadefastighetsägarens möjlighet all vid inkomstbeskattningen få göra omedelbara reparalionsavdragbör slopas, om räntebidrag lämnas i enlighet med vad jag har förordat i delföregående. Jag har i denna fråga samrått med chefen för finansdepartementet.Förslaget förutsätter en ändring av kommunalskatlelagen. Jag återkommer tillden ändringen i specialmoliveringen. Ianslutning lill del anförda vill jag även ta upp frågan om undanlag i vissafall frän de tidigare redovisade grunderna för beräkning av räntebidragetsstorlek. Somjag har nämnt bör konventionellt beskattade fastighetsägare gesett något lägre räntebidrag än det som beviljas allmännyttiga bostadsföretag m.fi. Det kan emellertid förekomma fall där den konventionellt beskattadefastighetsägarens skatlemässiga situation väsentligt avviker från de i detföregående angivna förutsättningarna. Jag tänker bl. a. på vissapensionsförsäkringsrörelser. Regeringen bör i sådana fall kunna medge atträntebidraget får beräknas enligt samma regler som avses gälla förallmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar. 1.2.4.5 Konsolideringsfond för allmännyttigabostadsföretag Vad jag har föreslagit i det föregående om finansiering avdet gemensamma underhållet m. m. innebär att kraven på avsättningar förunderhäll i praktiken minskas. Enligt arbetsgruppen aktualiserar detta fråganom de allmännyttiga bostadsföretagens finansiella handlingsutrymme över huvudtagel. Arbetsgruppen har ansett att det är ell allmänt intresse alt deallmännyttiga förelagen har en tillräcklig soliditet för att bevara sin självständighet.Eftersom ett finansiellt stöd till gemensamt underhåll inte bör leda till attföretagens soliditet försvagas föreslår arbetsgruppen att det som krav förräntebidrag till berörda åtgärder bör gälla all allmännyttiga företag, förutomgrundkapital, vid utgången av har en konsolideringsfond på avdet fastighetskapital som företaget förvaltar. /m' bör årligenavsättas lill fonden t.o.m. om inte fondkravet har uppfyllts tidigare. Arbetsgruppensförslag tillstyrks av bl. a. kommunförbundet och . anför att kraven ibostadsfinansieringsförordningen på grundkapital för allmännyttigabostadsföretag är svåra att kontrollera för länsbostadsnämnderna. Jag anser ilikhet med arbetsgruppen att del är av allmänt intresse att de allmännyttigabostadsföretagen har en tillräcklig soliditet för att bevara sin ekonomiskahandlingsfrihet. Den av gruppen förordade konsolideringsfonden kan enligt minmening bli ett viktigt instrument för alt stärka eller bevara de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska handlingsutrymme. Jag förordar därför altarbetsgruppens förslag om konsolideringsfond genomförs. Del allmännyttigabostadsförelagets rätt till räntebidrag för underhäll m. m. bör således görasberoende av att förelaget vid sidan av grundkapitalet inrättar en särskildkonsolideringsfond. Prop.1983/84:40 45 fonden bör ske i sådan takt alt den senast vid utgången avår 1986 uppgår till de av fastighetskapitalet som arbetsgruppen harföreslagit. Första avsättning bör ske . I övrigt bör förelaget självt fåbestämma den årliga avsättningens storlek. Den ärliga avsättningen får dockinte undersliga /m" sä länge inte fondkravel är uppfyllt. Enligt min mening torde fonderna endast i mycket begränsadutsträckning behöva byggas upp med ökade hyresintäkter. I det stora flertaletfall bör ett något minskat behov av föndering för underhåll väga upp behovet avavsättningar lill en konsolideringsfond. Milt förslag förutsätter alltså inteallmänt sett ett ökat hyresuttag. I fråga om länsbostadsnämndernas kontroll av grundkapitaloch konsolideringsfond i allmännyttiga bostadsföretag vill jag anföraföljande. redovisar ett behov av att förbättrakontrollen av grundkapitalets storlek. Enligt min mening bör samma ordninggälla för kontroll både av grundkapital och av konsolideringsfond. Den börlämpligen ske så att bostadsföretagets revisorer lilllänsbostadsnämnden intygar all fondkraven är uppfyllda. Enligt min meningfyller en sådan ordning alla rimliga krav på enkelhet och säkerhet. Någonytterligare kontroll frän länsbostadsnämndernas sida är således inte påkallad. 1.2.4.6 Ytterligare om finansiering av energisparålgärder m.m. Till energisparålgärder lämnas bostadslån enligt ihuvudsak samma villkor som vid ombyggnad. Räntebidrag lämnas dock inte omåtgärderna avser småhus som bebos av låntagaren. Härutöver lämnas f. n etlsärskilt energibidrag lill förbättring av isolering i bjälklag och ytterväggarsamt för byten och komplettering till treglasfönster. Bidraget, som är en delav de sysselsättningsslimulanser som beslutades (prop. 1982/83:50bil. 6), motsvarar av godkänd kostnad och lämnas i fråga om alla typerav hus men förutsätter all arbetena utförs med arbetskraft som anvisas eller godkännsav arbetsförmedlingen. Arbetena skall vidare vara i huvudsak avslutade före denI . De förslag om finansiering av energisparåtgärder som jaghar redovisat tidigare ansluter nära till vad arbetsgruppen har förordat ochmedför bl. a. att (änlebidragen lill sådana åtgärder minskar något under deförsta åren av bidragsliden. Arbetsgruppen framhåller att alla normaltförekommande energisparåtgärder kan ulföras med rimlig lönsamhet även med denföreslagna utformningen av räntebidragen. Energisparstimulanserna bör enligtarbetsgruppen trots detta ökas i syfte att balansera de minskade räntebidragen.Arbetsgruppen föreslår att en ordning med särskilda riktade energibidrag avsamma typ som de nuvarande tillfälliga bidragen införs som etl permanent inslagi det statliga systemet för att främja energisparandel och att regeringenutverkar bemyndigande all fä närmare bestämma för vilka åtgärder ochmed vilka belopp som bidrag skall lämnas. Bidragen bör enligt förslaget kunnadifferentieras i fråga om både storlek och bi- Prop.1983/84:40 46 dragsändamål och de bör kunna ändras alltefter vad sompåkallas av förhållandena. Den totala ramen för denna bidrägsgivning bör enligtarbetsgruppen bestämmas lill 120 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1984/85-1986/87. Jag delar arbetsgruppens syn på hur stödet bör byggas upp.Ett stödsys-lem där regeringen kan besluta om riktade energibidrag somkomplement till de generella räntebidragsregler somjag har förordat i detföregående är angeläget bl. a. för att det skall bli möjligt all snabbt ochfortlöpande kunna anpassa statens insatser inom området så att de stimuleraråtgärder som behövs för alt utveckla svensk energiteknologi och dessindustriella tillämpning eller för att främja åtgärder som i övrigt ärangelägna från samhällsekonomiska utgångspunkter. Somjag har nämnt har arbetsgruppens utgångspunkt varit attbidragsstödet skall balansera de förändrade villkoren för räntebidrag. Detinnebär att energibidrag normalt bör lämnas endast till bostäder som upplåtsmed hyres- eller bostadsrätt. Om det är motiverat av sysselsätlningsskäl böremellertid stödet tillfälligt kunna utvidgas med bidrag av samma typ som detnuvarande stödet till vissa isoleringsåtgärder och då kunna avse även egnahem. För alt bidragsgivningen skall bli ett sä effektivtstyrinstrument som möjligt bör regeringens handlingsutrymme vara stort, bådenär det gäller till vilka mottagarkaiegorier, för vilka åtgärder och med vilkabelopp som stöd bör lämnas. Jag förordar i enlighet med arbetsgruppens förslagatt regeringen utverkar bemyndigande att närmare bestämma om förvilka ändamål och med vilka belopp som bidrag skall lämnas. I likhet med vadsom gäller inom dagens energilånesystem bör regeringen även i det nya systemetkunna överlåta åt de myndigheter som regeringen bestämmer att besluta ombidragsschabloner m. m.