prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — För delandra och det tredje budgetåret har ramarna karaktären av planeringsramar.Inför /85 skall ta ställning till dels slutliga ramarför del närmaste budgelåret, dels planeringsramar för budgetåren 1985/86 (fråganom ändringar i de tidigare fastställda planeringsramarna) och 1986/87. 1 planeringssystemet, sombeskrevs mer ingående i budgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. ), ingår riksramar och länsramar som anges i årselevplatser. Inom länsramarnabestämmer länsskolnämnderna antalet intagningsplatser. Riksramar och länsramarfastställs dels för sex uibildningssektorer, dels för specialkurser som inteförs till någon sektor. Till de sexutbildningssektorerna förs utbildningar som tidigare ingick i gymnasieskolansstora ram, dvs. dels linjer, dels specialkurser som omfattar minst ett läsåroch som inte förutsätter vare sig annan utbildning än eller vissålder för tillträde, dels gymnasial lärlingsutbildning. De sex utbildningssektorerna är följande. Sektor Linjer(vartill kommer HS - Humanistisk och H,S, So, Mu samhällsvetenskapligsektor VSK- Vård-, social- och kon- Vd.Ss, Ko sumlionssektor - Ekonomisk ochmerkan- E,Ek, Dk lilseklor TN - Teknisk ochnaturvelen- N,T, Te, Du skapligsektor TI- Teknisk och industriell Ba,Be, Et, Fo, Li, Pr, sektor Tr, Ve JST - Jordbruks- ochskogs- Jo,Sb. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 Utanförsektorsindelningen står studievägar som ingår i gymnasieskolans lilla ram,dvs. specialkurser som är kortare än ett läsår eller som kräver tidigaregymnasial utbildning eller viss ålder för tillträde. Planeringssystemet ärreglerat i förordningen (1982:171) om elevplatser i gymnasieskolan (ändradsenast 1983; 506). Trots att antalet16-åringar minskat med ca 1600 inför /84 jämfört med föregående år,har antalet behöriga förstahandssökande till gymnasieskolans stora ram ökatmarkant och var ca 7 500 fler inför /84. Det är enligtskolöverstyrelsen (SÖ) inte realistiskt att förvänta sig attarbetsmarknadsläget för ungdomar kommer att förbättras. Detta är bakgrundenlill att SÖ föreslår att antalet årselevplatser inom stora ramen ökas med /85 i förhållande till det preliminära beslutet ufifrån 1983 årsbudgetproposifion. beslutade planeringsramar /85och SÖ:s förslag till dimensionering 1984/85 för de olika sektorerna framgår avföljande tabell. ' Ospecificerade platsersom inte direkt förs till någon av de sex sektorerna men är avsedda för direktyrkesinriktade studievägar inom dessa. SÖ beräknar att antaletplatser för högre specialkurser behöver ökas till minst 11 630 under perioden1984/85-1988/89. Detta innebär att minimira-men för högre specialkurser ökasmed 3000 /85 jämfört med /84. Om det ökade antalet platser förhögre specialkurser inte skall medföra nedskärningar för andra kurser inom"lilla ramen" fordras att det totala antalet platser inom denna ramökas till minst 38130 /85. Härutöver föreslår SÖ bl.a. att - tvåårig studiegång införs i svenska på direkt yrkesförberedande linjer med nuvarande ettårig studiegång i ämnet, Prop.1983/84:100 Bilaga 10 110 - estetisk-praktiskautbildningsvägar prövas inom bl.a. områdena dans, drama och bild/form, - musiklinjenutökas från 270 till 330 intagningsplatser, - timplanernaför de tre- och fyraåriga linjerna revideras, - ramtimplaneri kombination med friare resurstilldelning blir reguljära för årskurs 4 avT-linjen, - SÖbemyndigas att även för /85 få dels göra omfördelningar inomramarna för gymnasieskolans dimensionering, dels omfördela platser mellanramarna, - SÖbemyndigas att utöka "lilla ramen", om det senare visar sig finnasett växande behov av särskilda utbildningsåtgärder för arbetslös ungdom, - regeringenfär utöka ramarna i övrigt, om det senare visar sig finnas ett växande behov avsärskilda utbildningsåtgärder för arbetslös ungdom. Jag kommer att disponeramin föredragning av gymnasieskolanslaget på följande sätt. Jag tar först uppreglerna för intagning till gymnasieskolan och kommer därvid att föreslå bl. a.att 16- och 17-åringar prioriteras (avsnitt 1). Därefter redovisar jagmina förslag beträffande dimensioneringen av gymnasieskolan budgetåren1984/85-1986/87 (avsnitt 2). () har här föreslagit vissaändringar av tidigare preliminära beslut. I avsnitt 3 tar jag upp olika låroplansfrågor.Jag föreslår först (avsnitt 3.1) olika förändringar av timplanerna. För deteoretiska linjerna innebär mina förslag dels att ingen skola skall behövalägga ut självstudietid, dels att möjligheterna till samläsning mellan olikalinjer förbättras och slutligen att alternafivämnen som datakunskap och miljövärdsteknikskall kunna erbjudas på N-linjen även pä mindre orter. Vidare föreslår jagbl.a. alt tvåårig studiegång i svenska införs på linjer och vissa specialkursersom inte har sådan. Därpå (avsnitt 3.2)behandlar jag viss pågående och planerad försöksverksamhet, bl.a. kombinationav ramtimplaner och friare resurstilldelning i årskurs 4 av T-linjen samtolika satsningar på estetisk-praktiska utbildningar. Efter detta redovisar jag (avsnitt 4) minaöverväganden beträffande elever med särskilda behov, i vilka innefattas bl.a.invandrarelever saml döva och hörselskadade elever. Jag tar här också upperfarenheter av den friare resursanvändningen i gymnasieskolan samt frågan omen återfö-ringsresurs i samband med systemet för timreduktioner i förhållande tillgruppstorlek. Därefter behandlar jaginbyggd utbildning pä yrkesinriktade studievägar (avsnitt 5) och gymnasiallärlingsutbildning (avsnitt 6). Prop.1983/84:100 Bilaga 10 111 Jag fortsätter sedanmin genomgång av gymnasieskolanslaget med förslag om statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering (syo) och lokal skolutveckling (avsnitten 7 resp. 8). Därefter avslutarjag genomgängen med att redovisavissa övriga frågor (avsnitt 9) rörande bl.a. samverkan skolanäringsliv genom s. k. teknikservice. Föredragningen avslutas med anslagsberäkningar (avsnitt10). 1 Principer för intagning i gymnasieskolan Gymnasieskolan är iförsta hand avsedd för ungdomar. Läroplanen och undervisningens organisation samt dimensionering ochplanering utgår från behoven hos deungdomar som just har lämnat . Tillgänglig statistik visar dock attmånga andra än de som sökt direkt frångrundskolan har tagits in i gymnasieskolan. SÖ gjorde enkartläggning av konkurrensen mellan åldersgrupperna vid intagning till gymnasieskolan. Av SÖ:s rapport framgår attsökandetrycket ökar pä gymnasieskolanoch att detta även gäller de äldre ungdomarna. Totalt sett har det ärligen rört sig om över 10000 elever, somvarit minst 18 är gamla i den förstaårskursen av de grundskoleanknutna studievägarna. Detta har varitmöjligt genom att bestämmelserna om kvotgrupper och proportionellkvotering ger olika sökandegrupper i princip samma chans att komma in, oavsettålder, tidigare utbildning och sysselsättning. Inom några avgymnasieskolans utbildningssektorer är konkurrensen mellan dem somsöker direkt efter och äldre sökande mer uttalad än inom andra.Även om vissa regionala skillnader förekommer, kan det konstateras att var tiondesökande 16-äring inle togs in i gymnasieskolan . Därtill kommer attåtskilliga av dem som sökte direkt från togs in på något av sina lägreprioriterade alternativ. Mot denna bakgrundbehöver principerna för intagning i gymnasieskolan ändras i vissaavseenden, något som jag berört redan i inledningen. Dels bör sökande under 18år normalt ges företräde framför äldre sökande vid intagning tillgymnasieskolans grundskoleanknutna studievägar. Dels bör sökande som redanhar en tidigare fullföljd, minst tvåårig gymnasial utbildning inte utanvidare få tas in på grundskoleanknutna studievägar. Dessa förslag, som jag utvecklar närmare i det följande,kräver att det nuvarandeintagningssystemet ses över. Den nuvarande indelningen i grupper måste ersättas av ett nytt motsvarandesystem. Även i det nya systemet måstefinnas en fri kvot, men reglerna för den behöver omprövas. För sökande kommer den fria kvotensannolikt att få större betydelse, eftersom platserna för denna grupp blirfärre med den ordning jag nuföreslår. Även andra ändringar behövs. Med anledning av ett förslag från SÖ kommer jag i det följande att föreslå attde nuvarande komplette- Prop.1983/84:100 Bilaga 10 112 randeurvalsgrunderna rangordning av val och upprepad ansökan ersätts avurvalsgrunden intresse för sökt utbildning. 1.2 Prioritering av sökande under 18 år Mot bakgrund av attutbildning oftast är det enda reella sysselsättningsalternativet eftergrundskolan förordar jag, aU sökande under18 år ges företräde vid intagning tillgymnasieskolans grundskoleanknutna studievägar. Därmed undantar jagsädana studievägar, för vilka gällersärskilda inträdesvillkor i form av minimiålder, viss föregående utbildning eller viss arbetslivserfarenhet. Vidintagning till sädana studievägar blir det inte aktuellt att ge dem som intefyllt företräde. Äldre sökande tas inbara om del blir platser över, sedan alla behöriga sökande under 18 är tagits in.För dem som är 18 är eller äldre och önskar en gymnasial utbildning men inte kommer in i gymnasieskolan finns denkommunala vuxenutbildningen. För denna utbildningsform gäller en huvudregelom lägsta inträdesålder . Den studerande hardär möjlighet att komponera studieprogram efter sitt eget behov utan attför den skull vara tvungen att fullfölja en fullständig gymnasieutbildning,även om möjligheten självfallet finns. Prioriteringen avungdomar innebär att de som är 18 är eller äldre får ståtillbaka, när det gäller tillgång till utbildning i gymnasieskolan. Genom attgymnasieskolan dimensioneras på en avsevärt högre nivä än av16-åringarnas antal kommer det dock att totalt sett finnas ett visst antal platser inomgymnasieskolan också för dem som är äldre. I vissa fall kan detfinnas anledning att åtminstone övergångsvis inte tillämpa principenom företräde för sökande under fullt ut. Det bör få ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka undantag som bör göras. 1.3Sökande som redan har en minst tvåårig gymnasial utbildning Som jag tidigareredovisat bör i första hand den få plats på gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar, som inte redan har en minst tvåårig gymnasialutbildning. Självfallet måste det finnas möjligheter att ta hänsyn till speciellaomständigheter. När sådana föreligger, bör en sådan sökande inte hasämre möjligheter att komma in än sökande utan motsvarande tidigare utbildning. Det behövs således ensärskild bedömning beträffande sökande med en minst tvåårig gymnasialutbildning. Principen omsärbehandling av sökande som redan har en minst tvåårig gymnasial utbildningbör tillämpas i första hand vid intagning till sädana grundskoleanknutnastudievägar som är minst tvååriga. Det bör få ankomma pä regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att närmare avgöra vilka regler sombör gälla. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 113 1.4 Tekniska frågor m.m. Som jag påpekatredan inledningsvis kräver mina nu redovisade förslag en revidering av detnuvarande regelsystemet för intagning. Det bör få ankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka anpassningar som behövs. Jag vill härupplysningsvis nämna att jag ämnar föreslå att sökande under 18,år vid ansökanlill grundskoleanknutnastudievägar i princip fördelas i tvä grupper, som tilldelas platser iproportion till antalet sökande i varje grupp. Till den förstagruppen bör föras endast de som söker på höstterminsbetyget i årskurs 9 igrundskolan. Utöver betyg bör finnas en enda kompletterande urvalsgrund, nämligenunderrepresenteral kön. Till den andra gruppen bör föras övriga sökande som intefyllt och som söker päslutbetyget frän årskurs 9 i . För denna grupp bör de kompletterande urvalsgrunderna varaunderrepresenteral kön, intresseför sökt utbildning samt arbetslivserfarenhet och/eller tidigare avslutad utbildning i den män det blir aktuellt att gemeritpoäng för sådan. Urvalsgrunden intresse för sökt utbildning innebär enändring som inte föranleds av mina övriga förslag. Den grundar sig på ett förslag fränSÖ, som har redovisat en utvärdering av effekterna av kompletterande urvalsgrundervid intagning till gymnasieskolan enligt nuvarande regler. Nugällande kompletterande urvalsgrunder tillämpades vid intagning till gymnasieskolan höstterminen1982/83. De är rangordning av val,upprepad ansökan - vilka var och en skall uttrycka intresse för sökt utbildning- underrepresenteral kön och arbetslivserfarenhet/avslutad förutbildning. Effekten avurvalsgrunden rangordning av val har enligt SÖ blivit att den inte kan anses ha avspeglat intresset fören utbildning utan att det i praktiken harblivit fråga om en sannolikhetsbedömning av vad som säkrast gerutdelning i form av en plats. Jag biträder SÖ:s förslag att de två urvalsgrundernarangordning av val och upprepad ansökan sammanförs till en som benämnsintresse för sökt utbildning. Intresset bör, som SÖ föreslagit, premieras genompoäng, när ansökan upprepas vid närmast efterföljande ansökningstillfälle.Poäng bör ges för endast ettefterföljande tillfälle. Mina förslag tilländringar av intagningsreglerna bör av praktiska skäl gälla först fr. o. m. intagningen till gymnasieskolan för /86. Principen om företräde ät sökande under är renttekniskt en urvals-grund. I mänga fall kommer det att finnas så mängasökande under 18 är till enstudieväg, att det inte blir några platser över för äldre sökande. Då kommer åldersgränsen , som alltså egentligenär en urvalsgrund, att i praktiken fungera som ett inträdesvillkor. På liknandesätt kan det i praktiken bli ettinträdesvillkor att sökanden inte har en tvåårig gymnasial 8 Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 114 Enligt 29 § skollagen (1962:319) färinträdesfordringar betingas endast av utbildningens syfte. En åldersgräns ellerfrånvaron av tidigare gymnasial utbildning är inte betingad av ett sådantsyfte. 29 § skollagen bör ändras så att det i stället anges att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter ominträdesfordringar och urvalsgrunder. Förslag till bl. a. sådan ändring (enannan ändring föranleds av förslag i det följande) har upprättats inomutbildningsdepartementet och bör fogas till detta protokoll som bilaga 10.1. Det bör fä ankomma päregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer atl med iakttagande av deprinciper jag angett avgöra vilka regelförändringar som bör göras och hurreglerna bör utformas. Vad gäller regeländringarna inom regeringenskompetensområde villjag upplysningsvis nämna att jag utgår från attförordningen (1966:24) om kompetensvärde kommer att upphävas ochersättas av nya bestämmelser i bl.a. skolförordningen (1971:235, omtryckt1983:721). Den intagning tillgymnasieskolan som görs till /85, måste ske enligt nu gällandebestämmelser. Som jag förut nämnt, förutsätter jag emellertid attintagningsnämnderna i möjligaste män redan inför /85 beaktarsituationen för ungdomar under 18 är inom ramen för den fria kvoten. Jag utgär från att SÖ även i fortsättningenföljer utvecklingen på detta område. Det är viktigt att valprocessen lillgymnasieskolan inle påverkar skolarbetet i i negativ riktning. 1.6 Intagning till vissaandra skolformer Intagning tillexternatplatser vid riksinternatskolor och platser vid skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270) sker enligt i huvudsak samma bestämmelsersom gäller för kommunernas gymnasieskolor. Det är också samma intagningsnämndersom prövar sädana ansökningar. Mot denna bakgrund bör de nya intagningsreglernaför gymnasieskolan gälla även vid intagningen till de nämnda skolornasmotsvarande studievägar. Jag vill emellertid inte utesluta att ett störreutrymme för undantag kan behövas för dessa skolor. Det bör fä ankomma päregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra hithörandefrågor. 13§skolförordningen (1971:235, omtryckt 1983:721) finns bestämmelser om 5. k.praktikkvot. Bestämmelserna innebär att en Qärdedel av platserna pä Ek-, So-och Te-linjerna skall fördelas bland sökande som har välvitsordad praktik eller som förvärvat praktisk erfarenhet genom minst tvåårigutbildning i gymnasieskola eller yrkesskola. Bestämmelserna om praktikkvot börupphöra i och med införandet av de nya regler som jag föreslår. Jag vill i detta sammanhang erinra om attriksdagsbeslutet om en ny Prop.1983/84:100 Bilaga 10 115 läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU45,rskr422) bl.a. innebär att det särskilda behörighetskravet beträffandeengelska och matematik inte skall gälla vid intagning till gymnasialutbildning som påbörjas /86 eller . har särskildkurs i engelska krävts för behörighet att söka till de tre- och fyraårigalinjerna och särskild kurs i matemafik för att söka till Te-, N- ochT-linjerna. Jag vill ocksånämna att SÖ har redovisat det uppdrag som regeringen gav SÖ i maj 1982angående viktning av betyg vid urval för intagning i gymnasieskolan. Jaginstämmer med SÖ:s åsikt att det inte är motiverat av vare sigintagningsmässiga eller pedagogiska skäl att införa bestämmelser om viktning av betyg. Slutligen villjagerinra om det uppdrag SÖ haft att överväga huruvidagymnasieskolans s. k. lilla ram bör ingå i de sektorsramar som jag beskrivit. SÖlade i sin långtidsbedömning 1982 fram ett principförslag om ettramsystem som gör det möjligt att vid planeringen överblicka vilka platser som i realiteten står tillförfogande för de ungdomar som lämnargrundskolan. En förändring härvidlag borde enligt SÖ genomföras fr. o. m. /86, dvs. med attden prioritering av sökande under 18år som jag nu förordat får effekt. Jag anförde redan i förra åretsbudgetproposition att jag delade SÖ:s uppfattning om det viktiga i att alla direktgrundskoleanknutna intagningsplatser kan särskiljas (prop. 1982/ 83:100 bil. 10 s. 298 f.). Detta blir änväsentligare mot bakgrund av vad jag nuanfört om prioritering av dem som söker till gymnasieskolan mer eller mindredirekt från . Jag ämnar därförsnarast föreslå regeringen att uppdra ät SÖ att slutligt utforma sitttidigare principförslag och snabbt redovisa detta sä att det kan användas somunderlag för beslut om gymnasieskolans dimensionering /86.Jag avser att vid min anmälan av propositionen om reformering av gymnasieskolanåterkomma till regeringen med förslag att föreläggas om slutliga ramar /86. Dessa förslag kommer inom en given totalram att innebära ändringar iförhållande till de planeringsramar för det nämnda läsåret som jag föreslåri det närmast följande. Med på detta vistidigarelagda förslag ges - i linje med vad jag anfört i det föregående -SÖ, länsskolnämnder och kommuner avsevärt bättre tid för den årliga planeringen avgymnasieskolan. Mot bakgrund av vadjag nu anfört om att prioritera ungdomar vid intagning tillgymnasieskolan övergår jag nu tillhur denna bör dimensioneras för denärmaste tre budgetåren. Jag vill här erinra om vad jag anfört i inledningen. Av rent praktiska skältar jag dock först upp några mindre,rent tekniska frågor i samband med dimensioneringen. Prop.1983/84:100 Bilaga 10 116 2.1 Vissa tekniska frågor Frågan om inräknande av elever vid vissa friståendeskolor m. m. Under senare är hari enlighet med beslut elevplatserna i intagningsklasser vidriksinternatskolorna och i inkluderats i den s.k.stora ramen (fr.o.m. /84 sektorsramarna). De har därvid räknats av från ramarna,innan fördelning av elevplatser skett till kommunernas gymnasieskolor. Ävenelevplatserna i den engelskspråkiga utbildningen i ingår i systemet. I betänkandet (SOU1983:1) Fristående skolor för inle längre skolpliktiga elever harkommittén angående skolor med enskild huvudman ()föreslagit att elevplatserna i alla statsunderstödda fristående skolor pä gymnasialnivå skall ingå i planeringssystemet. SÖ har sedan föreslagit en särskild ramom 3 300 årselevplatser för fristående skolor. Jag avser att ta upphithörande frågor i samband med anmälan av en proposition om fristående skolor pågymnasial nivå . I mina ramförslag i det närmast följande häller jagmig till den ordning som har tillämpatsi budgetproposition. Frågan om låsning av antalet platser i lilla ramen Det finns enligt SÖen direkt koppling mellan behovet av platser inom lilla ramen och behovet avungdomsplatser. Enligt beslut av skalldet i budgetpropositionen 1983 angivna antalet ungdomar inte betraktas som en ram som begränsar utläggningen avungdomsplatser utan som ' enberäkningsgrund. Mot bakgrund härav föreslär SÖ att inte heller antalet platserinom lilla ramen låses med en övre gräns. För egen delifrågasätter jag självklart inte behovet av största möjliga flexibilitet iätgärder för ungdomsuppföljningen. 1 fråga om den direkta kopplingen mellan lillaramen och behovet av platser inom ungdomsuppföljningen villjag dock först konstatera att endast avärselev-platserna inom lilla ramen ärdirekt grundskolanknuina. Detta minskar givetvis den möjliga effekten av att den lilla ramen skulle föreslås obegränsad av hänsyn till ungdomar som bara kan väljagrundskolanknuina studievägar. Flexibilitet isystemet har kunnat nås genom vissa omfördelningar mellansektorsramama och lilla ramen för att bättre utnyttja totalt tilldelade platser. Omdenna möjlighet skulle finnas kvar och om den lilla ramen inte hade någon begränsning, skulle SÖ:s förslagi praktiken kunna innebära ett obegränsat antal platser även påstudievägarna inom sektorerna. Härtill kommer atlav den för /84 medgivna ramen på 37630 årselevplatserenligt SÖ:s statistik ännu ca 5400 årselevplatser intekunnat läggas ut. Därtill kommer de 2000 årselevplatser som anvisades enligtbeslut med anledning av kompletteringspropositionen och somnormall hör till lilla ramen. Jag finnerdärför ett större värde i möjligheten till samma flexibilitet som tidigare är - nämligen ifråga Prop.1983/84:100 Bilaga 10 117 omviss omfördelning mellan sektorsramarna och lilla ramen och skall återkommahärtill (avsnitt 2.2). Jag är sålunda inteberedd att följa SÖ:s förslag på denna punkt. Elevplatser vid skolor med samordnade timplaner(ST-skolor) i glesbygd 1 vissa län, där endel större orter tillämpar normaltimplaner, andra, mindre orteralternativa timplaner (AT-planer) och åter andra, mycket små orter samordnadefimplaner (ST-planer), medför det nu vikande elevunderlaget en minskning avlänets elevplatser i sektorsramarna för de teoretiska linjerna. Detta påverkar i synnerhet de störregymnasieorterna ogynnsamt. Dessa måstevidkännas extra nedskärningar för att de små ST-skolorna skall kunna behållaett utbud av alla teoretiska linjer och de samläsningsmöjligheter som är enförutsättning för själva ST-planerna. För att inteeleverna på de större orterna i län med ST-skolor skall få sämre tillgång tillteoretiska studievägar än eleverna i andra län föreslår SÖ att gymnasieskolenhetermed ST-planer fär en egen ram av elevplatser utanför ramarna för HS-, EM- och TN-sektorerna. Det börenligt SÖ beräknas en elevplatsram somtäcker en minimiorganisation för undervisning enligt ST-planer. En tilldelningav elevplatser därutöver bör länsskolnämnderna få bedöma med ledning avbl.a. elevunderlag i länet och filldelade länsramar. Eftersomskolstyrelserna enligt gällande bestämmelser om undervisning enligt ST-planerfördelar intagningsplatserna med hänsyn främst till första-handsönskemälen hosbehöriga sökande bör enligt SÖ en särskild elevplatsram för ST-skolor ligga inom stora ramen men utanförsektorsramarna, lämpligen inom utrymmet förs. k. ospecificerade platser. Jag finner SÖ:sförslag väl ägnat att gagna såväl de berörda länens totala gymnasieplaneringsom de glesbygdsskolor, vilkas verksamhet blev reguljär och tryggadesgenom beslut med anledning av mina förslag i budgetpropositionen 1983. Jag föreslår alltsåatt nuvarande regler ändras i huvudsaklig överensstämmelse med SÖ:sförslag. Med hänsyn till den planering som redan hunnit ske inför /85 börde nya reglerna inte tillämpas fullt ut redan då. Jag återkommer till detta idet följande. Regeringen bör inhämta godkännande av mitt förslag om hur elevplatserskall bestämmas förundervisning enligt ST-planer. 2.2 Gymnasieskolans dimensionering /85 Grundskolanknuinastudievägar om minst ett läsår budgelåret 1984185