prop · G70326 · 1983-12-31 00:00:00 — En relativt slor grupp har bristande eller avbmtenutbildning bakom sig vilkel gör all de har särskilt svårt att göra sig gällandepå arbetsmarknaden. De åtgärder somjag har redo>'isat tidigare, t, ex,rekryteringsstödet, bör väsentligt kunna underiätta för ungdomarna atl fåarbete. Enligt min mening är situationen emellertid f. n. sådanför de arbetslösa 18- 19-åringarna att det inte räcker med de åtgärder som hittillshar vidtagits och de nya förslag som jag har redovisai. Prop.1983/84:26 Bilaga 1 21 och17-åringarna har särskilda insatser gjorts inom skolans ram för att förhindra atldessa ungdomar går sysslolösa utan alt någon tar det praktiska ansvaret fördem. Statsbidrag utgår således för särskilda kommunala uppföljningsinsatser för16- och 17-åringarna och målet är atl alla i den åldersgruppen skall omfattasav insatserna, vare sig del blir fråga om utbildning eller placering iungdomsplats. Jagbedömer atl liknande insatser nu erfordras för de 18- och 19-åringar som harlämnat skolan och som trots egna eller samhälleliga ansträngningar alt finnaarbete eller utbildning går hell sysslolösa. Enligt min mening kan samhälletinte stå till svars för att en stor gmpp ungdomar får börja vuxenlivet på dettasätt. Från ungdomarnas synpunkt är det nödvändigt alt de som dettar för dem atl komma in på den reguljära arbetsmarknaden får uppgifter som kanbidra till att fördjupa deras samhällssyn och få dem att känna att de liksomandra har en plats i samhället. Ulöver de åtgärder somfinns och som jag dessutom förordat i syfte att underlättaungdomars inträde på arbetsmarknaden behövs ytterligare en ny åtgärd som hartill syfte alt ge 18- och 19-åringar som annars skulle gå sysslolösa enmeningsfull och utvecklande uppgift till dess de kan finna en passandeutbildning eller anställning. Samhället bör inte nöja sig med atl ge ungdomarnaolika former av passivt ekonomiskt slöd utan bör också ge dem en uppgift. "Kontantlinjen"bör ersättas av "arbetslinjen". Enligt min mening är del naturiigtall det i sista hand blir kommunernas uppgift att träda in och finna densysselsättning som ungdomarna behöver. På många håll har redan tagitsinitiativ i den riktningen. Vad del nu gäller är att gå vidare och se till attalla arbetslösa 18- och 19-åringar får samma möjligheter. Mot denna bakgmnd förordarjag alt alla arbetslösa 18- och 19-åringar som arbetsförmedlingen inte har kunnalskaffa elt arbete och som inte heller har kunnat erbjudas lämplig utbildningskall beredas sysselsättning i s. k. ungdomslag. Dessa skall kunna anordnas hosstatliga arbetsgivare och hos kommuner och landstingskommuner. För kommuner bördet emellertid vara en skyldighet att vid behov anordna ungdomslag. I ungdomslagen skallungdomarna kunna utföra sådanl samhällsnyttigt arbete som annars inte skulle hablivit ulfört inom ramen för ordinarie resurser. Ungdomslagen skall kunnahjälpa till såsom assistenter eller biträden i skilda slag av verksamheter ochdärmed vara en extraresurs vid sidan av den ordinarie arbetsstyrkan. Ungdomarnaskall också på egen hand kunna ges tillfälle att ulföra nyttiga sysslor somannars inle skulle ha kommit till utförande. Syftet skall inte minst vara attge den unge inblick i och praktisk erfarenhet av de olika arbetsuppgifter somutförs. Verksamheter som skall kunna beröras är t. ex. vård och barnomsorg,olika slag av miljövård, teknisk verksamhet, undervisnings- ochfritidsverksamhet m. m. Erfarenhet av detla slag finns redan på olika håll ochen av tankarna bakom valet av formen ungdomslag är atl ungdomarna i lagetsjälva skall Prop.1983/84:26 Bilagal 22 kunnavara med i att utveckla och komma med idéer om verksamheten och dessuppläggning. Varje ungdomslag bör omfatta ca 10-25 ungdomar men får naturiiglvisanpassas till vad som ter sig lämpligt i del enskilda fallet. Det bör kunnafinnas flera ungdomslag hos en och samma kommun, landstingskommun eller statligmyndighet. Lagen bör ha tillgång till handledare och arbetsledare i denutsträckning som behövs. Jagvill emellertid betona att sysselsättning i ungdomslag skall vara en möjlighetsom kommer i fråga bara för ungdomar som inte har kunnat få arbete på annalsätt och som inte har kunnat placeras i utbildning. Det bör varaarbetsförmedlingen som bedömer när övriga möjligheter är uttömda och närsysselsättning i ungdomslag skall aktualiseras. I första hand bör därvid prövasmöjligheterna till sysselsättning i ungdomslag hos stat eller landstingskommun.Jag förväntar mig att dessa arbetsgivare på samma sätt som gällt förberedskapsarbeten är beredda la sitt ansvar för ungdomarnas sysselsättning.Kommunernas skyldighet atl sörja för 18-19-åringarnas sysselsättning börhärigenom underlättas. Ett nära samarbete måste äga rum mellan arbetsförmedlingoch ungdomslag. Ungdomarna skall vara anmälda såsom arbetssökande hosarbetsförmedlingen och förmedlingen skall konlinueriigt arbeta på att finna enlämplig utbildning eller en anställning på den reguljära arbetsmarknaden, l.ex.med hjälp av det rekryteringsstöd som jag har förordat i dc:t föregående. Verksamheteni ungdomslagen bör inte få omintetgöra eller begränsa utrymmet för sådanainitiativ av liknande innebörd som redan har tagits av ungdomar pä åtskilligahåll. Jag tänker bl.a. på verksamheter av typen "All-fix" och"Ring så kommer vi". Inom ramen för det förslag somjag nu redovisarbör det därför vara möjligt att stödja även verksamheter som har vissaaffärsmässiga inslag. Stödperioden bör emellertid begränsas i tiden ochhärigenom uppnås att det ekonomiska stödet får karaktären av startbidrag. Ersättningen till deungdomar som sysselsätts i ett ungdomslag bör bestämmas till vad som utgår enligtgällande beredskapsavtal som har träffals mellan berörda parter påarbetsmarknaden och träda i stället för vad som utbetalas till dessaungdomar i form av arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).Även anställningsvillkoren i övrigt bör bestämmas med utgångspunkt i dessaavtal med de justeringar som kan vara nödvändiga med hänsyn till den särskildauppgift av arbets-marknadspoliUsk stödåtgärd som sysselsättning i ettungdomslag är avsedd att ha. Ungdomarsom är berätfigade iill ersättning molsvarande hel kassaersättning bör beredasheltidssysselsättning i ungdomslagen. Ungdomar som uppbär kontantarbetsmarknadsstöd eller inte är berättigade till någon ersättning alls börsysselsättas fyra limmar per dag. Statsbidragbör utgå motsvarande hela ersättningskoslnaden för ungdomslagens medlemmarjämte en ersättning om . per dag och ungdom Prop.1983/84:26 Bilaga 1 23 föradministrationskostnader och kostnader för handledare/arbetsledare. Del börankomma på regeringen att utforma de närmare föreskrifterna härom. För atl göra det möjligtför ungdomar som har sysselsättning i ell ungdomslag attutnyttja resten av sin tid till utbildning bör kommunerna också la initiativ tillatt erbjuda ungdomarna plats inom del kommunala vuxenutbildningen (komvux). Verksamheten iungdomslagen är som jag tidigare nämnt avsedd atl omfatta bl.a. de ungdomar somnu går sysslolösa med arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstödoch därmed blir de således inte aktuella för en sådan ersättning eller sådant slöd.Genom införandel av ungdomslag kan kommunala och statliga beredskapsarbeten för18- och 19-åringar avskaffas. Somjagtidigare framhållit bör verksamheten i ungdomslag påbörjas den 1 januari 1984.Del kan förutses att vissa övergångsfrågor måste lösas. Emellertid börberedskapsarbeten och särskilda ungdomsprojekl som pågår fåfullföljas. Jag räknar med attverksamheten med ungdomslag successivt kan byggas upp och altupp till 20000 ungdomar kan komma alt omfattas. Jag beräknar kostnaderna härförtill 300 milj. kr. inkl. kostnader för adminislration ochhandledare/arbetsledare. Det program somjag nu harredovisat innebär att förslag måste utarbetas till en lag med vissa regler omungdomslag hos kommunerna och till ändringar bl.a. i lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Visst annatförfattningsarbete måste också utföras. Jag förordar alt regeringen lägger framförslag om lagstiftning i en särskild proposition till senare ioktober. Jag vill i detta sammanhang tillägga att en sådan verksamhet som jagnu har förordat noggrant måste följas upp, särskilt i uppbyggnadsskedet. Det ärinte minst viktigt atl man följer de praktiska verkningarna och undersöker omkompletterande åtgärder behöver vidtas. Verksamheten i undomslag bör bl. a.inte få återverka menligt på de ansträngningar som görs för andra grupper påarbetsmarknaden, bland dem uppföljningen inom skolans ram för 16- och 17-åringarna.Jag kommer atl noggrant följa dessa frågor och vid behov återkomma till regeringenmed de ytterligare förslag som kan behöva föreläggas . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännade grunder för statsbidrag till verksamheten med ung domslag somjag har förordat, 2. tillstatsbidrag för ungdomslag för /84 under tionde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1983/84:26 Bilaga 1 24 Statligamyndigheters beställningar av viss administrativ service Nyttanslag (förslag) 5000000 Jagkommer efter samråd med chefen för industridepartementet att behandla fråganom administrativ tjänsteproduktion i Malmfälten. Medanledning av regeringens proposition om utveckling i beslutaderiksdagen bl.a. atl anvisa 200 milj. kr. till särskilda regionalpoliliskainsatser i (prop. 1982/83: 120, bil. 6, AU 24, rskr 305).Beloppet ulgör en medelsram som får tas i anspråk av regeringen. 1propositionen redovisades vissa åtgärder som borde kunna komma i fräga förfinansiering från denna medelsram. Bland åtgärderna upptogs en utbyggnad av denverksamhet som bedrivs av i Malmfälten Servicecentraleni () bildades som en statlig stiftelse. har stiftelsen bytt namn till AdministrativProduktion i Malmfälten, vilken nu är ledningsorgan till och . Utvecklingsarbetet och marknadsföringen av deadministrativa tjänsterna har intensifierats då stiftelsen bl.a. fick elt resurstillskott och utvecklingsbolaget bildades. Enligtmin uppfattning har SIGA-verksamheten gynnsamma utvecklingsmöjligheter pålängre sikt men trots detla behov av särskilda, kortsiktigt sysselsältningstödjandeinsatser. Jag föreslär i del följande atl särskilda medel anvisas för detta ändamål. SIGAverksamheten startade med kontorsservicepro-duktion i form avdataregistrering, ord- och textbehandling, mikrofilmning saml tryckning. Syftetvar dels atl bygga upp en administrativ tjänsteproduktion i Malmfälten, delsatt skapa arbetstillfällen inom ett för regionen nytt verksamhetsområde. Vidstarten sysselsattes ca 40 personer. Antalet anställda är nu ca 90, varav ca 70i och ca 20 i . Undervåren 1983 gav regeringen bl.a. i uppdrag till elt fyrtiotal statliga myndigheteratl la fram förslag om arbetsuppgifter som kan utföras av . Stiftelsenfick i uppdrag att ta fram en plan för en utbyggd och breddadverksamhet och atl utreda förutsättningarna för etablering av verksamhet i . Stiftelsenredovisade sin ulbyggnadsplan för regeringen och hemställdesamtidigt om medel för den fortsatta utvecklingen. Stiftelsen har funnit atl SIGAAB fortsättningsvis bör bredda sin administrativa kompetens och marknadsförasina tjänster på såväl den offentliga som den privata sektorn. och har i några fall inlett förhandlingar om samarbete mednya förelag och myndigheter om produktion för nya kunder. Resultat i form avkonkreta arbetsuppgifter i och bör dock inte förväntas förränsuccessivt . 1983/84:26 Bilaga 1 25 I enlighet med stiftelsens hemställan har regeringennyligen beslutat ställa 20 milj. kr. till stiftelsens förfogande från tolftehuvudtitelns anslag Särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbotlens län. Ett av syftena med utvecklingsarbetet är att stiftelsensproduktiva enheter skall kunna fullgöra långsikliga funktioner i rationellaadministrativa system och rutiner inom statliga myndigheter och andraverksamhetsområden. Regeringen är beredd att pröva och i lämpliga fall ställaytterligare medel till förfogande från anslagel Särskilda regionalpolitiskainsatser i för att få igång projekt som innebär atl enheternakan få en sådan långsiktig roll. De statliga basprojekt som SIGA-verksamheten till stor delhar byggts upp kring, sysselsätter fortfarande ca en tredjedel av de anslälldai . Flera av dessa projekt trappas ned eller avslutas ochvintern 1983/84. Det uppdrag som regeringen gav åtstatliga myndigheter resulterade i förslag om arbetsuppgifter av sammanlagt enmycket slor arbetsvolym. I de flesta fall dock utan redovisadefinansieringslösningar eller rationaliseringsvinster. Flertalet förslag kräverdärför ytterligare bearbetning medan några av projekten skulle kunna startamed kort varsel under förutsättning all finansieringen kan lösas. i Malmfälten är ,enligt min bedömning, på god väg atl utveckla och etablera administrativ,ochdatateknisk kunskap i Malmfälten saml marknadsföra denna inom såväl denoffentliga som den privata sektorn. Regeringen har , genom resurstillskotttill stiftelsen, gett stiftelsen förbättrade möjligheter att bygga upplångsiktigt bärkraftig verksamhet. som satsningen på SIGA-verksamhetenefter hand förväntas ge resultat minskar nu sysselsättningen i de ursprungligastatliga basprojekten krafiigt inom loppet av innevarande budgetår. Deomedelbara sysselsättningsproblem som kan uppstå i , kan därför behövaöverbryggas genom nya statliga beställningar som kan effektueras med kortvarsel. Mot den bakgrunden anser jag att . bör anvisas för statligamyndigheters beställningar av viss administrativ service. Medlen bör slå tillregeringens förfogande och tas i anspråk för sådana statliga beställningar sominnebär alt rationella, administrativa uppgifter hos myndigheter tidigareläggsoch alt största möjliga sysselsättningseffekt kan uppnås. De projekt som kangenomföras med nu föreslagna medel bör lämpligen samordnas med övriga insatserför utveckling av SIGA-verksamheten. Jag anser därför atl medlen bör föras upppå anslag under tolfte huvudtiteln. Med hänvisning till vad jag har anfört i del föregåendehemställer jag att regeringen föreslår att till Statliga myndigheters beställningar av vissadministrativ service för /84 under lolfte huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . Prop.1983/84:26 Bilaga 2 27 Anmälan till proposition om särskildasysselsättningsåtgärder för /84. Chefen för har redogjort förbakgrunden fill behovet av ytterligare ulbildningspoliliska insatser förungdomar. De åtgärder som gäller verksamhetsområdeavser ökal antal ungdomsplatser, rekryteringsbidrag för nya lärlingsplatser,särskilda bidrag till.högre specialkurser inom dalaområdet m.m., särskildavuxenstudiestöd för arbetslösa samt kurser för arbetslös ungdom på folkhögskola.De åtgärder som föreslås beräknas kosta sammanlagt ca 250 milj. kr. Chefen för arbelsmarknadsdeparlementel har vidare lämnaten redogörelse för regeringens stimulansåtgärder för byggarbetsmarknaden. Av lidi-garelagdainvesteringar inom område utgör ca 8 milj.kr. arbeteninom kulturminnesvården och ca 16 milj.kr. mindre om-och tillbyggnader förhögskolan och specialskolan. Bidrag till driften av gymnasieskolor Rekryteringsbidrag för 2 000 nya /84. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning enligten särskild förordning (SFS 1980:533) har bedrivUs /81.Gymnasial lärlingsutbildning innebär i korthet atl den som blir ellereventuellt redan är anställd hos ett företag eller en institution också avskolstyrelsen kan antas som elev i gymnasieskolan. Eleven får dåyrkesutbildning enligt en kursplan som skolstyrelsen fastställer efter samrådmed företaget eller institutionen. Det finns dels en tvåårig grundutbildning,dels en ettårig färdigul-bildning. För gymnasial lärlingsutbildning lämnas inom vissa ramarstatsbidrag till Prop.1983/84:26 Bilaga 2 28 kommunen med visst belopp per elev och lärotimme hosföretaget. Statsbidraget är avsett för den ersättning som kommunen betalarföretaget för utbildningsplatsen där. En viss mindre del av bidraget får dockanvändas till åtgärder för samverkan, tillsyn m.m. beslutade på regeringens förslag altförsöksverksamheten skulle förlängas t.o.m. i avvaklan påskolöverstyrelsens (SÖ) utvärdering av verksamheten. SÖ har inkommit medsin rapport om erfarenheterna av de första tre årens verksamhet. Jag avser alti budgetpropositionen 1984 återkomma med förslag till vissa förändringar avlärlingsutbildningen med anledning av SÖ:s rapport. Redan nu kan dockkonstateras att den gymnasiala lärlingsutbildningen fått en icke obetydligomfattning och därigenom spelar slor roll inom kommunernas uppföljningsansvarför ungdomar som inte genomgår annan gymnasieutbildning. Verksamheten harstadigt ökat i omfattning. Sålunda dellog första försöksåret ca 1 900 elever i138 kommuner och ca 5 500 elever i 188 kommuner. har totalt ca 9300 elever tagils in i gymnasiallärlingsutbildning. ' av dem har fullföljt sin utbildning och sedan haftarbete. Enligt SÖ:s utvärdering synes del finnas möjligheter ökning av lärlingsutbildningen, om statsbidragsvillkoren förbättras. Mot bakgrundav ungdomarnas fortfarande svåra situation på arbetsmarknaden anser jag atldenna väg bör prövas som stimulans budgelårel 1983/84. Således bör eltrekryteringsbidrag på . per plats lämnas till kommunerna för extraersättning till företag och institutioner som inrättar nya läriingsplalser förgrundutbildning eller färdigutbildning, som påbörjas I november1983-30 juni 1984. Jag beräknar alt en sådan höjning av ersättningen skallkunna leda till atl ytterligare 2000 platser inrättas inom gymnasiallärlingsutbildning under budgelårel 1983/84 till en sammanlagd kostnad av 30 milj.kr.Jag avser att föreslå regeringen att med stöd av tidigare lämnat arbetsmarknadsbemyn-digandeanvisa ytterligare 2000 platser, avsedda för gymnasial lärlingsutbildning. Särskilt bidrag till högre specialkurser inom detdatatekniska och mikroelektroniska området i gymnasieskolan budgetårei 1983/84. Användningen av datorer komrricr enligt de flestaprognoser atl fortsätta öka . Inom administration ochförvaltning har de redan slagit igenom. I industrin används datorer alltmer föralt styra produktionen men också som delsystem i de produkter som tillverkas.Det är i detta läge av slor vikt att ny teknik snabbt kan vinna genomslagskrafti utbildningsväsendet. Datateknik och mikroelektronik är därför områden somsnabbt bör komma i fråga för utökade utbildningsinsatser. Mot bakgrund av del svåra sysselsättningslägel för ungdomoch regeringens strävan alt stimulera industrins expansion bör särskildaåtgärder 1983/84:26 Bilaga 2 29 vidtas så att redan innevarande läsår ytterligareutbildningsplatser kommer till stånd inom dala- och mikroelektronikområdet.Kommunernas möjligheter atl anordna utbildning inom dessa områden är i mängafall knutna till tillgången på utrustning. Nuvarande generellastatsbidragsregler för gymnasieskolan är i princip ej tillämpliga för inköp avdatorutrustning. En förutsättning för atl kunnastarta fler utbildningar inom del datatekniska och mikroelektroniska området igymnasieskolan är därför att kommunerna ges ett extra stöd till anskaffning avutrustning inom dataområdet. Detla bidrag till datorutrustning bör utformas såatt det i första hand används för förhyrning. För attkommunerna skall stimuleras alt anordna högre specialkurser inom områdenadatateknik och mikroelektronik bör de budgetårei 1983/84 kunna få ett särskiltbidrag med . per elev på nyinrättad högre specialkurs inom de angivnaområdena som börjar /84 och omfallar minst en termin. Bidraget börfå användas till inköp eller förhyrning av utrustning inom dataområdet.Härigenom bör del bli möjligl att starta utbildningar i en omfallning molsvarande825 årselevplatser. Platser härför ryms inom för läsåret beslutade ramar. Jagberäknar för ändamålet en koslnad av 5 milj.kr. Kostnaden för bidraget bör fåersättas ur anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag förordat om rekryteringsbidrag budgetårei 1983/84 för platser i gymnasiallärlingsutbildning, 2. medge att koslnadernaför rekryteringsbidraget ersätts ur anslagel Bidrag till driften avgymnasieskolor, 3. godkänna mittförslag om särskilt bidrag budgetårei 1983/84 för högre specialkurser inomområdena mikroelektronik och datateknik samt 4. medge attkostnaden för del särskilda bidraget för högre specialkurser ersätts ur anslagelBidrag till driften av gymnasiekolor. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. Ökat antal ungdomsplatser /84 /83 vilar del totala ansvaret föruppföljningen av ungdomar på kommunerna. Under /83har medel anvisats för åtgärder i form av yrkesinlroduktion och ungdomsplatserför sammanlagt ca 24000 ungdomar. Under tionde huvudtiteln har chefen förarbetsmarknadsdepartementet i samband med sin redogörelse förarbetsmarknadsläget redovisat att åtgärderna haft en mycket gynnsam effekt på sysselsättnings-situalionenför ungdomarna under . Prop.1983/84:26 Bilaga 2 30 Enligtriksdagens beslul (prop. 1982/83:100 bil. D 25, UbU 21, rskr 311) infördesden ett nytt system för kommunernas uppföljande verksamhet. Syftetvar atl ge alla ungdomar som efter avslutad grundskola varkengenomgår utbildning eller har ett stadigvarande arbete en meningsfullsysselsättning. Bidrag lämnas till uppföljningsprogram och ungdomsplatser medutbildningsinslag inom ramen för sammanhållna individuella planer samt äventill särskilda kommunala ungdomsprojekl och handledarutbildning. Förinnevarande budgetår har anvisat ett förslagsanslag av 266 milj. kr.för sådana åtgärder. Minutgångspunkt för beräkning av medel i årets budgetproposifion föruppföljningsprogram och ungdomsplalser med utbildningsinslag för innevarandebudgetår var 16000 ungdomar. Målet är att all ungdom som inte kanberedas utbildning eller arbete skall kunna beredas ungdomsplats. Undervåren 1983 har SÖ samlat in uppgifter från kommunerna för att få underlag förbedömningar av behov och effekter av uppföljningsverksamheten. SÖ har ocksågjort en mera detaljerad kartläggning inom ett antal län. Mot bakgmnd av vad jag harerfarit från SÖ rörande dessa undersökningar har jag gjort den bedömningen altytterligare medel bör ställas till förfogande för kommunernas uppföljningsverksamhet.Detta stöds också av all under förra budgetåret tilläggsbeslut behövde tas itvå omgångar för att möta de behov som då visade .sig finnas. I slället för urspmngligenberäknade 16000 ungdomar kommer, enligt min bedömning, ca 26000 ungdomar attvara i behov av Ujppföljningsåtgärder under innevarande budgetär. Delta fårtill följd att ytteriigare 150 milj. kr. kommer att belasta förslagsanslagetBidrag fill åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under 18år m.m. Jag har därvid också räknat med atl SÖ skall kunna ta i anspråk ettmindre belopp för informationsåtgärder. Regeringen bör bereda riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu anfört. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om behovet av uppföljningsåtgärder. F7 Bidrag till driften av folkhögskiolor m.m. Riksdagenhar bemyndigat regetingen att - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar anordna vissa kurser för arbetslös ungdom på folkhögskola, (prop. 1982/83:100bil. F 7 s. 586, UbU 1982/83:17, rskr 196). Regeringenhar medgivit att vissa kurser för arbetslös ungdom fåranordnas på folkhögskola under /84. Beslutet innebär attfolkhögskolorna inom en ram av sammanlagt får anordna särskildakurser upp fill tio veckors längd för 1983/84:26 Bilaga2 31 Utöver gällande statsbidrag kan berörda folkhögskolor erhållastatsbidrag med högst . per kurs till ett sammanlagt belopp om högsttre miljoner kr. För kurserna utgår statsbidrag utan hinder av 83 § folkhögskoleförordningen(1977:551) och förordningen (SÖ-FS 1983:74) om folkhögskolansundervisningsvolym. Genom åtgärden beräknas 1 500 arbetslösa ungdomar erhållautbildning . Kostnaden beräknas till ca 10,8 milj. kr. Härtillkommer kostnader för studiestöd m.m., som uppskattas fill 5 milj, kr. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle