prop · G703112 · 1983-12-31 00:00:00 — Dämtöver har överbefälhavaren redovisat den verksamhet ochde materielobjekt som skulle behöva inplaneras för att återföra planeringentill del innehåll som förutsattes försvarsbeslut med den inriktningsom gavs riksdagsbeslut. Med anledning av försvarets försämradeköpkraft och mot bakgmnd av de brister som överbefälhavaren sålunda harkonstaterat i förhållande till tidigare planering har han - utöver de iregeringens anvisningar angivna medelsramarna - begärt följande belopp (milj.kr.) för att nå innehållet riksdagsbeslut. 1984/85 1985/86 1986/87 Summa 1490 ca 1 000 ca 1000 ca 3 500 Som jag har anfört i det föregående (s. 15) har försvaretsköpkraft kraftigt minskats till följd av växelkursförändringar efter febmari1981, som var del prisläge som försvarsbeslut angavs i. Den minskningav den svenska kronans köpkraft som inträffar till följd av genomförda 1983/84:112 44 devalveringarkan försvaret i princip antas kompenseras för genom sill prisregleringssystem,om än med en viss eftersläpning. Detta beror bl. a. på att detta system tillstor del är baserat på nettoprisindex som också påverkas av eventuelladevalveringar. Den minskning av planeringsramen med 200 milj. kr. sombeslutades av motiverades bl. a. av att försvaret genom sittprisregleringssystem - i likhet med övriga delar av den offenfiigaförvaltningen - inte skulle få full kompensation för den devalvering somgenomfördes . Relativa växelkursförändringar, dvs. förändringari utländska valutors värde i förhållande fill varandra, kan emellertid få ävenlångsiktiga såväl posifiva som negativa konsekvenser för det svenska försvaretsköpkraft. Utvecklingen har i detta avseende särskilt präglatsav en markant uppgång för dollarkursen, vilket har varit till nackdel förförsvaret, eftersom detta är mera beroende av dollarn för sin import än vadsamhället i övrigt är. Den priskompensafion som försvaret erhåller i enlighetmed försvarsprisindex har därför inte varit tillräcklig för att kompensera förden köpkraftsföriusl som försvaret åsamkats till följd av dollarkursenskraftiga uppgång. Detbeslut som fattade beträffande det militära försvaretsfortsatta utveckling avsåg dels verksamhetens innehåll, dels den ekonomiskaram inom vilken detta innehåll skulle förverkligas. Enligt min mening kan detinte vara rimligt att stora förändringar på den internationella valutamarknadenskall få betydande konsekvenser för försvarets faktiska utveckling. Det kaninte heller vara rimligt att man i försvarels planering skall förutse ochavdela reserver för minskande köpkraft till följd av sådana exceptionellaväxelkursförändringar som ju till sin natur inle gärna kan fömtses. Jagavser strax återkomma till frågan om beräkningsmetoder och till den justeringsom jag vill förorda beträffande den ekonomiska ramen för /85.Jag vill emellertid understryka att försvaret givetvis, liksomandra köpare, bör anpassa sina inköp med hänsyn till förändringar i priser ochväxelkurser. 1 viss utsträckning torde exempelvis verkningarna på försvaretsköpkraft av en stigande dollarkurs kunna begränsas genom att en växande del avimporten styrs till andra länder än och/eller genom att betalningar sker iandra valutor än dollar. a. när det gäller utvecklingen av Gripensystemethar en sådan tendens redan böljat skönjas. Även svenska leverantörer kan kommai fråga i ökad utsträckning. Växelkursförändringarnasinverkan på försvarels köpkraft har beräknats av flera av varandra oberoendebedömare. Somjag tidigare nämnt har en särskild utredningsman uppskattat denlångsiktiga effekten av växelkursförändringar mellan och febmari1983 till något över 400 milj. kr. Denna beräkning bygger påvissa bestämda antaganden bl. a. beträffande försvarets sammanlagdaimportberoende och fördelningen av dess import på olika länder. Prop.1983/84:112 45 med vissa variationer i de gmndläggande förutsättningarnaberäknat köp-kraftsföriusten till mellan 40 och 820 milj. kr. per budgetår viden omräkning av försvarsramen från prisläget till prislägetfebruari 1983. Som ett troligt mellanalternativ anges en minskning avköpkraften om ca 500 milj. kr. Beräkningar inom regeringskanslietger vid handen atl försvaret till följd av växelkursförändringar och utländskprisutveckling förioral ungefär 500 milj. kr. i köpkraft per budgetår vid enomräkning av försvarets utgiftsram från prisläget till prislägelfebruari 1983. Dessa beräkningar baserar sig på en jämförelse mellan gällande försvarsprisindexoch en index i vilken hänsyn har tagits såväl till utvecklingen avväxelkurserna för flera av de valutor som är viktiga för försvaret som tillprisutvecklingen i flera av de länder som försvaret köper materiel från.Dessutom har den internationella utvecklingen av oljepriserna samtdevalveringens genomslag i den svenska prisutvecklingen beaktats. Jag förordar att försvarsprisindex under återstoden avinnevarande försvarsbeslutsperiod kompletteras med hänsyn till de faktorer somjagnyss har nämnt för alt kompensera det militära försvaret för löne-, pris- ochväxelkursförändringar fr.o.m. . Detta bör gälla både föromräkningen av basbeloppet från ett februariprisläge till nästa och vidberäkningen av de prisregleringsmedel som fördelas under löpande budgetår. Priskompensationssystemet efter innevarandeförsvarsbeslutsperiod kommer att ses över av den försvarskommitté som inom kortkommer att tillkallas och som har atl lämna förslag om försvarels utveckling /87. Den förlust av köpkraft som försvaret har drabbats av harsom tidigare redovisats resulterat i omfattande begränsningar av verksamhet ochmaterielanskaffning i förhållande till tidigare planering. Jag har också i detföregående redogjort för mina prioriteringar i fråga om krigsorganisationensutveckling och vilka begränsningar som jag i detta avseende inte anser migkunna förorda. För alt undvika atl vitala delar av vår försvarsförmåga skallgå förlorade krävs del i nuvarande situation ett medelstillskott tillförsvaret. Detta tillskott har jag bl. a. med hänsyn till den för försvaretogynnsamma växelkursutvecklingen beräknat till 600 milj. kr. att ingå i detbasbelopp somjag i det följande förordar för /85. Vid minberäkning av den särskilda kompensationen har jag tagit hänsyn till debesparingar som efter hand kan vara möjliga att erhålla genom en lämpligomfördelning av importen. Den årsvisa planeringsramen för överbefälhavarensprogramplanering för perioden /86-1989/90 blir därmed 19530 milj. kr. 1983/84:112 46 Medbasbeloppet och utgiftsramen som gmnd beräknar jag planeringsramen förperioden /85-1988/89 enligt vad som framgår av följande tabell (pris-, löne-och växelkursläge febmari 1983; milj. 1984/85 1985/86 1984/85-1988/89 Stabiliteteni försvarsplaneringen är i betydande utsträckning beroende av de planerings-och budgeteringsrutiner som tillämpas. Möjligheten att enligt försvarsbeslutetöverföra outnyttjade medel från ett budgetår till nästa i en omfattning somsvarar mot högst av utgiftsramen har härvid betydelse. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om anvisningartill överbefälhavaren för programplaneringen för perioden /86-1989/90. Isamband härmed kommer flygvapnets långsiktiga utveckling all uppmärksammas.Beräkningar inom av flygvapnets ekonomi på lång sikt harpåvisat risker för stora obalanser , risker som inte framgår aven femårig programplan. Jag avser därför föreslå regeringen att geöverbefälhavaren i uppdrag att jämsides med den programplan som lämnas inhösten 1984 redovisa en särskild och detaljerad analys av flygvapnets ekonomifram . Genom en sådan analys kan klargöras om ytterligare åtgärderbehöver vidtas redan före del försvarsbeslut som avses att fattas för atlsäkerställa en balanserad utveckhng även på lång sikt. Till dess att analysenföreligger är det nödvändigt med återhållsamhet vad gäller nya utgiftsåtagandeninom flygvapnet. Det bör ankomma på överbefälhavaren att särskilt övervaka detta. 7.2Ramberäkning för /85 m. m. Överbefälhavarenberäknar utgiftsramen för det militära försvaret till 18934 milj. kr. i prislägelfebmari 1983. Han fömtsätler därvid aU medel för anslällda med s. k. NÖM-garantioch anställda med lönebidrag täcks utanför utgiftsramen. Ienlighet med gällande metod för ramberäkningarna (prop. 6 s. 60, FöU19, rskr 190) och med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående (s.43 f.) beräknar jag utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1984/85 till . i prisläget febmari 1983. Till detta kommerberäknad kompensation för pris- och löneökningar enligt försvarsprisindex medde begränsningar i detta avseende som har beslutat om (prop.1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr 88) samt med beaktande av växelkursförändringar m.m.efter enligt vad jag har förordat i det föregående (s. 45). Basbelopp (prisläge ) februari1983 Särskild omräkning med hänsyn till FN-verksamheten Finansiering av kartplan 85 Överföringtill flygtekniska Basbelopp (prisläge ) Omlokaliseringskostnader för vissa myndigheter Utgiftsram (pris- och växelkursläge ) Beräknad priskompensation - medelprisläget1984/85 -H 956 600 000 I anslutning till ramberäkningen vill jag anföra följande. Som jag har anfört i det föregående (s. 43 f.) bör vidomräkningen från prisläget fill prisläget hänsyntas till den effekt på försvarets köpkraft som de kraftigt ökade växelkurserna m.m. har haft. Basbeloppet bör därför för /85 ökas med 600 milj.kr. Lönerna för viss förtådspersonal som f. n. belastaranslaget B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet bör fr. o. /85 Prop.1983/84:112 48 Beredskapsstyrka för FN-tjänsl. Basbeloppet bör minskas med ettbelopp som motsvarar lönerna för den nämnda personalen beräknade i löneläget febmari1983. I1984 års budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 13) har regeringen lagtfram förslag om en tioårsplan för att förbättra kartförsörjningen. a. detmilitära försvaret bedöms få stor nytta av den förbättrade försöijningen medkartor m.m. Som ett bidrag till finansieringen av planen bör basbeloppetminskas med 2,9 milj. kr. räknat i prisläget . I1984 års forskningspoliliska proposition (prop. 1983/84:107 bil. 2) föreslåsalt anslaget K 2. Flygtekniska försöksanstalten skall ökas till ca tio procentav omslutningen för att behålla kontinuitet och kompetens. Detta kommer detmilitära försvaret till godo. Därför bör basbeloppet för det militära försvaretminskas med 4 milj. kr. räknat i prislägel . Kostnadernaför invesleringar, flyttningar och särskilda förmåner till personalen i sambandmed att vissa myndigheter inom försvarsmakten omlokaliseras skall enligtriksdagens beslut (prop. 6 s. 11, FöU 17, rskr 231) beräknasutanför utgiftsramen. För nästa budgetår har jag beräknat kostnader av dennaart för arméns tekniska skola, fortifikationsförvaltningen och försvarelsförvaltningsskola till elt sammanlagt belopp av . Utgiftsramen börtillfälligt ökas med motsvarande belopp. Medelför sysselsättningsskapande åtgärder under nuvarande tionde huvudtiteln harunder en följd av år i vissa fall ställts till förfogande för att betalabyggnadsarbeten, materiel m. m. för försvarsmakten. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet förutsätter jag att medel får disponeras /85 för sysselsättningsskapande åtgärder i form avbyggnadsarbeten utöver utgiftsramen till ett belopp av 50 milj. kr. /84 har vid 1982/(prop. 1982/83:100bil. 6 s. 57, FöU 9, rskr 271) bemyndigat regeringen aU justera utgiftsramenför del militära försvaret med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex.Jag förordar atl regeringen begär motsvarande bemyndigande för /85med beaktande av beslut om begränsning av den automatiska ökningenav utgiftsramen (prop. 1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr 88) samt avväxelkursutvecklingen m.m. efter febmari 1983. Genomdet nämnda beslutet vid 1982/har bemyndigatregeringen att justera de beställningsbemyndiganden som har lämnats förprisreglering med hänsyn till skillnaden mellan den prognosticeradeprisutvecklingen enligt nelloprisindex och den verkliga. Elt motsvarandebemyndigande bör begäras för /85. Genomdet nämnda beslutet vid 1982/har bemyndigatregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1983/84 på grund av över- eller underutnyttjande av ramen 1983/84:112 49 Jag förordar aU regeringen begär bemyndigande för budgetåret1984/85 enligt samma principer. /84 har genom nämnda beslut vid 1982/riksmöteäven bemyndigat regeringen atl av konjunkturskäl medge överskridande avutgiftsramen för det militära försvaret. Elt sådant överskridande reglerasgenom motsvarande justering av utgiftsramen för ett eller flera efterföljandebudgetår. Elt motsvarande bemyndigande för regeringen behövs också /85 och bör därför begäras. /84 har vidare genom nämnda beslut bemyndigatregeringen att överskrida utgiftsramen för det militära försvaret saml lämnade beställningsbemyndigandenom beredskapsbudgeten för totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfaraeller krig. Bemyndigandet omfattar också beredskapsåtgärder i andra situationerän direkt krigsfara eller krig. Här avses sådana åtgärder som att värnpliktigaav beredskapsskäl kallas in till krigsförbandsövning eller beredskapsövningeller all andra särskilda åtgärder måste vidtas av samma skäl. Ett motsvarande bemyndigandebehövs för /85. Jag förordar därför att regeringen begärriksdagens bemyndigande all överskrida utgiftsramen för det militära försvaret samllämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs av beredskapsskäl. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om planeringsram för del militära försvaret /85- 1988/89, 2. för /85fastställa utgiftsramen för det militära försvaret till . 3. bemyndiga regeringen altjustera utgiftsramen för det militära försvaret för /85 medhänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex med beaktande av tidigareriksdagsbeslut (prop. 1983/84:40, FöU 7, rskr 88) och av växelkursförändringarm. m. efter , 4. bemyndiga regeringen atljustera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex, 5. bemyndiga regeringen attjustera utgiftsramen för det militära försvaret för /85 på grundav över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för /84, 4 1983/84. 1983/84:112 50 6.bemyndiga regeringen att under /85 medge överskridande avutgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden,om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. 1983/84:112 51 Chefenför armén är programmyndighel för huvudprogrammet Arméförband som omfattarföljande delprogram. 1.3 Norrlandsbrigad .m. 1.4 Pansarbrigad m. m. 1.5 Centrala och högre regionalalednings- och underhållsförband består i stort av följande stabsmyndigheter, förband ochskolor. Lokaliseringenav arméns myndigheter framgår av följande karta (intagen på s. 52).Verksamheten leds centralt av chefen för armén och regio-nah avmilitärbefälhavare (se s. 103). Verksamhetenunder huvudprogrammet Arméförband budgeteras på ett anlal primäruppdrag inomhuvudproduktionsområdena Ledning och förbandsverksamhel, Materielanskaffning,Anskaffning av anläggningar samt Forskning och utveckling. Verksamhetenfinansieras från följande anslag. Arméförband: Anskaffning av anläggningar 1983/84:112 53 B1.Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 1982/83Utgift 5136822351 1983/84 Anslag 4956000000 1984/85 Förslag 5 200000000 Underanslaget bedrivs dels allmän ledning och förbandsverksamhet, operativ och krigsorganisatoriskverksamhet, utbildning till och av fast anställd personal m. fl. samt gmndutbildningoch repetitionsutbildning av värnpliktiga inom armén, dels allmän ledning ochförbandsverksamhet inom hemvärnet. (1 000-tal dagar) 75 865 93 340 (1 000-tal dagari Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Allmän ledning och för- Utbildning till och av Allmän ledning och för- Tillkommer/avgår: ver m. m. Antalanställda omräknat till personår 1983/84 1984/85 Chefen för armén ganden 7932''' ' Inkl. yrkesofficersaspiranter. En förnyad granskning har gjorts avpersonalredovisningen. ' Hänförs fr. o. m. den till militär personal. * Exkl. 291 lönebidragsanställda och 87beredskapsarbetare (personår). = Exkl. lönebidragsanställda och beredskapsarbetare. Chefen för armén anger i sin redovisning för budgetåret1982/83 att verksamheten har gett godtagbart resultat. Målen har i huvudsakuppnåtts. Resultatet har kunnat nås genom atl ett ambitiöst arbete nedlagts påalla nivåer och genom alt elt gott förhållande funnits mellan värnpliktiga ochbefäl. Andra positiva erfarenheter från verksamhetsåret är att gjorda insatserinom utbildningsområdet, l.ex. i form av utbildningshjälpmedel, har gett gottresultat, materidskadoroch förluster fortsätter att minska, förbandensförmåga att uppträda rörligt har ökat, förband somenligt planerna skulle genomföra repelitionsutbildning, med ett fåtal undantag,har inkallats. I likhet med tidigare budgetår finns efter genomfördutbildning brister inom såväl grund- som repelitionsutbildningen. Bristerna inom grundutbildningen återfinns inom bådebefattnings- och förbandsulbildningen. För några enstaka kompanienheter ärdessa så allvarliga alt de avsevärt påverkar förmågan att lösa huvuduppgiften.Möjligheterna att återta bristerna under krigsförbandsövningar är begränsade,varför särskilda åtgärder måste vidtas. Genom en fortsaU utveckling avutbildningsmetoder och utbildningshjälpmedel bedöms det möjligl alt, inom ramenför i huvudsak nuvarande utbildningstider, förbättra utbildningen så attallvarliga brister undviks. Huvuddelenav de förband som under andra hälften av 1970-lalet berördes av inställdarepetitionsövningar har genomfört erforderlig utbildning. Förbandens krigsanvändbarhelhar återställts. Inriktningen överensstämmer i allt väsentligt med denplanering ligger till grund för regleringsbrevels uppdrag. 1983/84:112 55 Denekonomiska situationen är dock ansträngd vid arméns förband och skolor. Strävanär att detta inle skall påverka utbildningsverksamheten. Chefen för arménföljer i särskild ordning upp begränsningar som beordrats i fråga om främstpersonal-, materiel- och byggkostnader. Särskild uppmärksamhet ägnas åt att - fullfölja övningar i störreförband i för dessa aktuell krigstertäng, - avsluta översynen av repetilionsutbildningssystemet, - vidareutveckla lednings- ochutbildningsmetodiken, - förbättra metoderna för analysoch uppföljning, - följa upp utbildning och lägevad avser materidtjänst, - förbättrautbildningsbetingelserna bl. a. inom områdena ABC och fältarbeten, - fullfölja utbildning ochövningar i mobilisering samt - lämna fortsatt stöd förrationaliseringsverksamheten. Budgetåret1984/85 Chefen för armén Verksamheteninriktas under /85 på alt i första hand säkerställaförbandsproduktionen i enlighet med militärbefälhavarnas för-bandsomsätlningsplaner.Under 1984/85 genomförs repetifionsutbildning-en i överensstämmelse medöverbefälhavarens direktiv och anvisningar för försvarsmaktensrepetitionsutbildning. Utbildningen anpassas till de förändrade krav somföljer av del nya taktiska reglementet. Utbildningenav befäl och befälsuttagna prioriteras före övrig utbildning. Då behovföreligger att prioritera mellan grund- och repetitionsutbildning, avvägsresurserna så att uppställda mål i första hand nås för repetitionsul-bildningsförbanden. Ledningssystemetutvecklas vidare bl. a. genom fortsatt decentralisering med stöd averfarenheter från den decentraliserade produktionsledningen (DEPROL) inom NedreNorrlands militärområde. 1 försvarsbeslut fastställdafredsorganisatoriska förändringar fullföljs. Samordningen i garnison vid arménsmyndigheter fortsätter. Hemvärnetsutbildning förbättras successivt genom ökad satsning på såväl befäls- somförbandsutbildning. Vissa hemvärnsenheter ges uppgifter. Organisations-och metodförsök genomförs och berör främst nortlands-brigaderna, demekaniserade förbanden, pansarluftvärnet samt pansar-värnsförbanden med . Iall verksamhet beaktas de ökande kraven på insats- och mobiliseringsberedskap.All fast anställd personal skall ges en sådan utbildning att kompetens erhållsför att lösa avsedda uppgifter i freds- och krigsorganisationen. All personalskall inom ramen härför ges utvecklingsmöjligheter. Rättelse:S. 58: tabellen Tillkommer tvä kolumner under Föredraganden. 1983/84:112 56 Yrkesofficeramasförmåga skall förbättras genom befälsutbildning. Prioriterade områden ärledarskap, taktik, mobiliseringstjänst, materiel-tjänst och folkrätt. Reservofficersutbildningenskall så långt som det är möjligt samordnas med yrkesofficersutbildningen inomramen för befälsordningen. En reservofficerskurs för dem somskall krigsplaceras som kompanichefer (motsvarande) införs. Frivilliggmndutbildning av kvinnor som önskar bli yrkesofficerare fortsätter. De förstakvinnliga yrkesofficersaspirantema bedöms påbörja utbildning vidofficershögskolan. Arménsmyndigheter skall lämna frivilligorganisafionerna fortsatt bistånd. Prioritetges för organisafioner med ändamål att bedriva frivillig befälsutbildning elleratt rekrytera A- och B-personal för krigsplacering efter tjänstgöring i andraformer inom totalförsvaret. Måletför grundutbildningen är att i princip alla värnpliktiga skall kunna krigsplacerasi fältförband saml förband inom särskilt utsatta områden och/eller medspeciellt krävande uppgifter. 37 100 värnpliktiga beräknas rycka in till gmndutbildning1984/85 vilket innebär en minskning med 1700 jämfört med /84. Repetitionsutbildningenhar planerats med hänsyn till förbandens opera-fiva uppgifter, utbildnings- ochomsättningssituation samt lokala ulbild-ningsförhållanden. Ca 85000värnpliktiga inkallas vilket är en minskning med ca 8000 värnpliktiga jämförtmed 1983/84. Isyfte alt öva förband från flera försvarsgrenar genomförs en försvarsmaktsövning. Förändringarnai förhållande till /84 detaljmotiverar chefen för armén påföljande sätt. A. Pris-och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med . B. Uppgiftsförändringarm. Chefen för armén föreslår budgetlekniskaförändringar som främst syftar till att skapa bättre överensstämmelse mellanbudgetering och redovisning. Förändringarna innebär att en störte del avkostnaderna redovisas på primäruppdraget Allmän ledning och förbandsverksamhet. Kostnaderna för primämppdragetAllmän ledning och förbandsverksamhet ökar med . som en följd avbl. a. reviderade personalkostnadsberäkningar. Kostnaderna för primämppdragetOperativ och krigsorganisatorisk verksamhet ökar med . som en följdav bl.a. ökat antal beredskapsförband. 1983/84:112 57 Kostnaderna för primämppdragetUtbildning fill och av fast anställd personal m.fl. minskar med 92155000 kr.som en följd av bl.a. betydligt färte elever vid officershögskolan. Kostnaderna för primämppdragsgmppen Gmndutbildningav värnpliktiga minskar med . som en följd av bl. a. minskadutbildningsvolym. Kostnaderna för primämppdragsgmppen Repefifionsutbildningav värnpliktiga ökar med . som en följd av all fler kostnadskrävandeförband genomför krigsförbandsövning. Kostnaderna för primämppdraget Allmän ledning ochförbandsverksamhet för delprogrammet Hemvärnet ökar med . som enföljd av ändrad personalbudgetering. En allmän åtstramning minskar medelsbehovet underanslaget med . i förhållande till summan av kostnaderna förprimäruppdragen. I siltyttrande över myndigheternas anslagsframställningar anför överbefälhavaren attmedelstilldelningen bör ökas med 6 milj. kr. på grund av att transporten för engemensam försvarsmaktsövning skall finansieras samlat över anslaget och minskasmed 1,9 milj. kr. därför alt visst rationaliserings-stöd inle längre skallfinansieras över anslaget. Beträffandeinriktningen av verksamheten får jag hänvisa tillvad jag har anfört i avsnittet om det militära försvarets fortsatta utveckling (s.15 f.). Jagkan i huvudsak godta chefens för armén förslag till uppgifter under budgetåret1984/85.1 min beräkning av kostnader för primäruppdragen och medelsbehov föranslaget har jag utgått från chefens för armén beräkning. Vidare har jagbeaktat vad överbefälhavaren har anfört i sill yttrande över anslagsframställningensamt det slufiiga utfallet under anslaget för /83.