prop · G703158 · 1983-12-31 00:00:00 — uttrycker samma uppfattning som lanibruksslyrelsenoch tillägger alt det i ulredningen talas om att vidta "skogsbruksålgärder"för alt minska försurningsbelastningen ulan precisering av vad detta innebär.Enligt mening torde skogsbruket ha mycket små möjligheter altgenom egna ålgärder motverka skade-riskerna. Belräffande möjligheterna allkalka skogsmarken vill skogsslyrelsen varna för en övertro pä atl enklalösningar skulle kunna nås på denna väg. Dels visar befintliga kalkningsförsöki många fall på en renl negativ effekl på skogslillväxlen, dels är del ej möjliglalt via kalkning motverka den skadliga effekten av tortdeposilion avsvavelföreningar m. m. direkt på trädens barr och löv. i Malmöhuslän framhåller liknande synpunkter. noterar att KHM ej nämner risken av enkombinerad effekl av luftföroreningar och exempelvis torka och insekts- ellersvampskador. Enligt verkel är denna samverkan av olika stressfaktorer huvudorsakenlill skogsskadorna i . Även någolmotstående synpunkter förekommer. Svenska kraftverksför-1 1983/84. Prop.1983/84:158 90 eningen och påpekar allförsurningsproblemet har flera orsaker och skriver nästan likalydande allgenomförandel av KHM-projeklel innebär all det nu finns en hög kunskapsnivåbeträffande samband mellan energiproduktion med fossila bränslen ochförsurning. Delta, befarar föreningarna, kan emellertid i sin tur medföra enrisk för atl. jusl denna aspekt på försurningsproblemel överbelonas på så sättatt energiproduktionen åläggs ålgärder som medför lägre effekl av insattaresurser än som skulle erhållas vid moisvarande resursinsats på andra aspekterpå försurningsproblemel. menar alt bedömningen av lillålligtutsläpp måste göras i ett internationellt perspekliv. ledande roll imiljöarbetet bör bibehållas, men får för den skull inte medföra alt de normeroch rikllinjer som uppsatts för kraftindustrin hämmar ulvecklingen ellerförsvårar en ekonomisk kraft- och värmeproduktion. Sä länge övriga länder ejgör moisvarande insalser kommer älgärderna inte all leda lill någon avgörandeförändring av nedfallet i . betonar nödvändigheten avkraftfulla ålgärder (kalkning m. för alt rädda devattendrag som är i farozonen. är inne på liknande tankegångar och nämnerall det vid en expertkonferens om försurning i Slockholm konstaleradesatt del vid så låga svaveldioxidhalter i luft som 25-50 ug/m finns bevis på altträdens tillväxt minskal. menar all slutsatsen av detta bör varaatt eventuella gränsvärden måste sättas lägre än 25 ug/mSO: om man vill säkertförhindra en minskad skogslillväxl. Vidare påpekar alt det kanfinnas synergisliska effekier av SO2 i kombination med andra luftföroreningarsom t.ex. kväveoxider, ozon och sotparliklar och all del dessutom finns enindirekt verkan genom markförsurning genom utlakning av näringsämnen, förhöjdametallhalter etc. anser all den stress som fluktuerandeutsläpps- och spridningsförhållanden introducerar i närliggande ekosystem börbli föremål för långtidsstudier. har-uppfattningen att KHM:s rapport innehåller värdefulll underlag för bedömning avförsurningens inverkan på växande skog och atl den stora belydelse av såkallad tort deposition, dvs. trädens upptagning av svaveldioxid direkl urluften, framgår av underlagsmaterialet. Då samma skogsskador som utbrett sigöver stora delar av kontinenten nu kan konstaleras på skilda lokaler påvästkusten anser föreningen det angeläget atl försurningsforskningen med kraftkan drivas vidare sedan KHM- projektet upphört. Föreningen nämner allskogsindustrin med anledning härav kommit överens med kraftindusirinsforskningsorgan om ett särskill försurningsprojekl för atl finna metoder atlmotverka försurningens negativa effekter under den övergångslid som behövs förall märkbart minska svavel- och kväveutsläppen över . 1983/84:158 91 konstaterar all det framgår av KHM-malerialel all del i och försig går alt minska utsläppen frän kolförbränning ytterligare genom teknisktkända åtgärder - med viss reservation för kvicksilverföroreningar. Förbundetskriver atl materialet visar alt resultaten i den fysiska miljön blir knapptmätbara. Framför allt gäller delta svavel, eftersom egna svavelutsläpputgör en så liten del av hela försurningsbilden. Förbundel anser därför, altframtagandet av lämpliga meloder all motverka markförsurningen måste ges högreprioritet än marginella ulsläppsbe-gränsningar lill höga kostnader. Socialstyrelsenanser det vara en brist alt KHM inle drar några egna slutsatser omkonsekvenserna av alt ökad kolförbränning normall ger upphov lill slörreutsläpp av kväveoxider än förbränning av tung eldningsolja och atlkväveoxidutsläppen myckel långsamt kommer att göra sig märkbara. Fältbiologernapåpekar att även om depositionen av svavel skulle bli oförändrad kommer enökning i utsläppen (och därmed depositionen) av kväveföreningar alt innebäraen fortsatt och kanske lill och med ökad försurning av nederbörd, mark, yl- ochgrundvatten. I beaklande av atl kväveoxiderna bidrar avnederbördens försurning och alt deras roll i försurningen tycks öka, anserFältbiologerna atl det är oacceptabelt med ökande utsläpp av NOx. Socialstyrelsensaknar en sammanfallande redogörelse i rapporten av hur försurning av mark ochvatten påverkar hälso- och miljösituationen och i framliden med resp.utan kol- inlroduklion i slor skala i . "Innan en sådan redovisningkan lämnas kan inle utesluta negativa hälsoeffekter till följdav den tilltagande försurningen". skriver alt direktahälsoeffekter drabbat personer som nyttjat försurat grundvatten lilldricksvatten! Den troligaste orsaken har varit förhöjda kopparhaller, främslhärstammande från korrosion i vattenledningar. Om eventuella långtidseffekterfinns endasl dåliga kunskaper. Ytterligare intag kan, även om det ärförhållandevis litet, få avsevärda negativa konsekvenser. anseratt della borde ha utretts av KHM. Vetenskapsakademienanför atl kolförbränning otvivelaktigt bidrar till en fortsatt försurning och atlKHM:s rekommendation om kalkning och svartlistning enbart får karakteriserassom ett upphållande försvar. menar alt självfallel måste minimerasina egna utsläpp eftersom en allvariig markförsurning pågår i . Fältbiologernanoterar alt KHM efter en noggrann genomgäng av grundvattnetsförsurningssituation i olika regioner ej observerat nägon Prop.1983/84:158 92 förhöjning av lungmetallinnehållel i grundvattnet.Fältbiologerna menar all delta är i direkt motsats lill vad som framgår avflera publikationer, t. ex. "Försurning och " samt irapporten frän expertkonferensen i Slockholm (Ecological Effecls of AcidDeposition) som visar på drastiskt förhöjda halter () av främstaluminium, koppar, zink och kadmium i försurat dricks- och grundvatten. noterar alt när delgäller försurning av mark och vatten har KHM mesl intresserat sig för effekterpå grundvattnet och försummat markförsurningen i diskussioner och slutsatser. Rådelpekar på all belydande skillnader i försurningskänslighet och försurningsgradmellan mark och visals bl.a. i rapporter från (Monitor 1981) och kommittén Miljö 82 ("Försurning och ") där hänsynen lill markeffeklerna lell lill helt motsattaslutsatser. anser atl trols sinrikedom pä informalion saknar en sammanfattande bakgrundsteckning av hur försurandenedfall av luftföroreningar påverkar dagens svenska hälso- och miljösituation. Flera remissinstanser, bland dem statens naturvårdsverk.Vetenskapsakademien, och uttalar alt denav KHM stödda forskningen på kvicksilverområdel fört kunskaperna omkvicksilvers förekomst och spridning framåt men atl belydande osäkerheterfortfarande kvarslår och att många av processerna i kvicksilvercykeln forlfarandeär ofullständigt kända. Man pekar på atl del finns slora skillnader ikvicksilverhall i olika kol och atl KHM:s kalkyler av utsläppta kvantiteterbygger på anlaganden om att frånskiljningen av kvicksilver i filter är . och anser detinte uteslutet att en stor del av kvicksilvret i insjöar härtör från lillrinnandeyl- och grundvatten och inte bara från deposition pä sjöytan. Universilelel bedömerdet också sannolikt atl det lokala bidragel från en punktkälla kan varabetydligt slörre än vad som anges i rapporten. delar utredningens slutsatser så långlall vid den begränsade koleldning som är akluell under 1980-talel i Sverigeblir förhöjningarna av kvicksilveremissionerna små i förhällande lillnuvarande bakgrundsflöden under förutsättning all kol med lågakvicksilverhaller används med en god reningsleknik. Dock vill verket påpekaall många 1983/84:158 93 oklarheteråterstår och denna slutsals får inte tas som inläkt för alt utsläppen skullevara betydelselösa och inle behöva minimeras. Uppsalakommun anser att varje rimlig älgärd för atl förhindra utsläpp av kvicksilverbör utnyttjas, även om utsläppen av kvicksilver kommer all vara störte frånsopförbränning än frän koleldning, åtminstone på kort sikl. Uppsalauniversitet noterar att koleldning i viss utsträckning kommer alt ökakvicksilverutsläppen i . tolkar KHM:s bedömning sä atl KHMmenar atl i det stora hela spelar dessa utsläpp ingen störte roll. Universilelelmenar atl denna bedömning är cynisk i en situation, som är högsloroande. Sambandmellan kvicksilver och försurning Länsstyrelseni anser alt effeklerna av kvicksilverulsläpp ochkvicksilverhallens samband med pågående försurning bör föranleda ytterligareansträngningar atl minska kvicksilverulsläppen och motverka försurningen.Länsstyrelsen i län anser atl försurningens betydelse för ökadekvicksilverhaller i fisk bör beaktas vid lokaliseringen av stora kolkondenskraftverk.Uppsala kommun anser att kalkningsprogrammen även bör ulformas med hänsyn tillförekomsten av farliga kvicksilverhalter. Iunderlagsrapporten för KHM en diskussion om all del i vissa sjöar kan vara möjliglalt motverka kvicksilveransamlingen i fisk med kalkning men atl metoden ejtycks fungera i andra sjöar. pekar på att ett skäl lill att kalkninginle alltid fungerar är att de flesla sjöar med förhöjda kvicksilverhalter ifisk inle är försurade. Norrköpingskommun befarar all försurningens inverkan på kvicksilver-utlakningen kanske ärett störte problem än man trott. Effekierav kvicksilver, gränsvärden KHMhar gjort en litteraturstudie över kvicksilverföreningarnas toxikologi. Medutgångspunkt frän en uppskattad dosresponskurva gör KHM därefter ett försök allbeskriva risksitualionen i . Enligl livsmedelsverkets åsikt bör slorförsiktighet iakttas vid lanserandet av en riskuppskallning som framlagils på dellasätt. Luleåuniversitet vill uppmärksamma atl risken för hjärnulveck-ling på grundav metylkvicksilverintag är otillfredsställande belyst pä grund av bristandeunderlag. noterar all KHM vad gäller kvicksilverseffekter på levande organismer enbart behandlal sambandel fisk-människa.Universitetet påpekar att en framtida ökning av kvicksilverbelaslningen kan geeffekter i en betydligt störte del av ekosystemet och anser det vara enallvarlig brist att detta ej behandlals i rapporten. Prop.1983/84:158 94 Kvicksilver i aska och rökgasreningsavfaU noterar att den mängd kvicksilver från endeponi som via lakvatten når en sötvattenrecipient endast ulgör en bråkdel avtotala lakvaltenkvicksilvret eftersom metallen binds mycket hårt lill olikajordlager. anför emellertid som sin meningau det inte är utrett i vad mån kvicksilvret i våra vattendrag härstammar frånlillrinnande yl- och grundvatten eller frän nedfall på vattenytan. Rådel anseralt det inte heller finns data rörande förväntad uriakning av kvicksilver från askdeponier.Därför menar rådet att det finns slor risk för en senare metylering i miljönvarför effeklerna kan bli avsevärt störte än vad KHM beräknar. 15 Utsläpp av metallhaltigt stoft och organiska ämnen Flera remissinstanser, däribland i Malmöhuslän, kommun och anser det fel alt KHM använder ordet spårelementsom samlingsnamn på tungmetaller som ingår i kol. befarar alt en långsam kontinueriigtillförsel av tungmetaller lill marker kan få allvarliga konsekvenser iframliden och framhåller lillsammans med naturvetenskapliga forskningsrådet allkunskaperna om loxiska ämnens transformation, ackumulation och flöden i olikaekosystem är bristfällig. anser atl denna osäkerhet inle lillräckliglframhållits i KHM:s rapport. Belräffande KHM:s behandling av polycykliskt organiskt maierialanser i och all jämförelsenmed utsläppen från landets biltrafik ej är relevant. anser alldet finns skäl atl tro atl de PAH-föreningar som emilleras frän bilar inle ärlikadana som de som emiueras från kolanläggningar. och tar upp frågan ommetaller som anrikas på mycket små stoflpartiklar och anmärker på atl KHM vidbeskrivningen av sloftutsläppen ej redovisar slorleksfördelningen på destoftpartiklar som släpps ul. och statens miljömedicinska laboratoriumönskar all KHM hade givit en mera detaljerad bedömning av metallerna antimon, berylliumoch lallium. 16 Radioaktivitetsutsläpp vid kolförbränning noterar att det pä ell fiertalställen i ulredningen konstateras atl "resulterande stråldoser är små jämförlmed den naturiiga strålningen och dess varialioner. Detta är i de flesla fallett riktigt påstående. På basis därav bedöms riskerna som obetydliga, vilkelfrän Prop.1983/84:158 95 individens synpunkl kan vara en rimlig slutsats om bara delladosbidrag beaktas. Delta är ocksä ofta den slutsats man kan dra beträffande t.ex.kärnkraftens miljökonsekvenser. Flera källor kan emellertid ge additionseffekteroch frän SSI:s synpunkt utgör naturiiga slrälnivåer i sig ingen bas förtillåtna stråldoser." anser alt hälsoeffekterna avkolanvändning till följd av radioaktivitet är försumbara. Ett slorl anlal remissinslanser, däribland Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, . ,, , naturvetenskapliga forskningsrådet,energiforskningsnämnden, , , Södertäljekommun och Folkkampanjen mot kärnkraft, markerar att de anser att sloruppmärksamhet bör ägnas ät den långsikliga klimatpåverkan av tillförseln avkoldioxid och kväveoxider lill atmosfären. Många remissinslanser beklagar all dellaämnesområde behandlals knapphändigt av KHM. påpekar atlSverige med sin höga velenskapliga kompelens pä området och sin neutralaställning och starka tradition vad gäller miljöfrågor är ett av de få ländersom skulle kunna driva pä internationellt samarbete för all komma till rättamed eventuella oönskade klimatförändringar. Nalurvelenskapliga forskningsrådetanser del "principiellt stötande atl inte ens ett 100-års perspektivbeaktas i utredningen trots all man på andra områden eftersträvar atl ett väsenlligllängre lidsperspektiv anläggs på miljöfrågorna." och anser allde direkta utsläppen av dikväveoxid frän koleldning har större inverkan påozonskiktet än de kväveoxider som släpps ut och först på sikl evenluelllomvandlas lill dikväveoxid. Endasl några få remissinslanser har behandlalkolhanteringens arbetsmiljöfrågor. Arbetarskyddsstyrelsen pekar på risker för frigörelse av melangasvid och efter krossning av kol samt risk för självantändning genom oxidation.Vidare anser slyrelsen risken för dammexplosioner vara ett viktigt problem sommåste beaktas mera ingående. Under vissa omständigheter kan åtgärder för allminska damning i omgivningsmiljön försämra arbetsmiljön. Konsekvenser förarbetsmiljön av driftstörningar är ett annat område som enligt slyrelsensmening borde behandlals mera ingående. Prop.1983/84:158 96 noterar atl KHM konstateratall damning knappast är ett problem. vill dock peka på risker förlungförändringar och cancer av långvarig exponering av koldamm och anser alldenna fråga bör beaktas av arbetarskyddsmyndigheierna. kommun delar KHM:s bedömningar om attarbetsmiljöproblemen kan i nya moderna anläggningar. i anser del uppenbart allarbetsmiljön inom kolhanteringen orsakar betydande belastningar förarbetstagarna och atl den diskuterade ulbyggnaden av kolkraften kommer alt ökadenna arbelsmiljöbelaslning. LO menar atl i princip skall inle personalen inomett kolkraftverk utsättas för väsenlligl större påfrestningar än människanutanför. För all nå delta mål har LO uppställt 4 krav. I samband med beslutom invesleringar i kolenergiverk skall arbelsmiljösyn-punkler jämställas medövriga synpunkter. En grupp som kan bibehålla kontinuerlig kunskap om arbelsmiljörikligtbyggande bildas. Gruppen bör ulveckla olika alternativ för kolenergiverkensutformning. En annan grupp bildas för atl arbetsmiljömässigt följa ochbedöma ny kolleknik. Frågan om hur kolenergiverken bäsl kan utnyttjaförelagshälsovården klariäggs. 19 Hälsorisker till följd av kolanvändning KHM har låtit genomföra en epidemiologisk studie av besvärsreaklionertill följd av kolanvändning hos de boende runl ett anlal koleldade anläggningari . Den slutsals KHM drar av denna sludie är all "del är möjligt atlanvända kol på ett ur besvärssynpunkl tillfredsställande sätt".Socialstyrelsen och statens miljömedicinska laboratorium finner denna slutsatsalltför kategorisk med hänsyn lill atl förhöjda be vär noterats runt en av demoderna finska anläggningarna (Ingå). anför i dettasammanhang att det förefaller som att "dagens bäsla leknik" inle ärtillräcklig för atl undvika oönskade effekier för de kringboende och atllokalisering av koleldade anläggningar till redan nedsmutsade områden börundvikas. I sina slutsatser anför KHM vidare "all effekier påandningsvägarna ej förväntas uppträda p.g.a. kolförbränning vid tillämpning avmodern och effekliv miljöteknik". och menar all ulfördaepidemiologiska undersökningar ej ger belägg för en så renodlat posilivslutsals. noterar också alt kroniska hälsoeffekter inlestuderades i de epidemiologiska undersökningarna. Belräffande effeklerna av dentilltagande försurningen menar atl negativa hälsoeffekter ejkan uteslutas. Prop.1983/84:158 97 dem som KHM fört om effekier av metylkvicksilver i fiskkan föras beträffande polycykliska föreningar som ofta är cancerframkallande. anför all KHM inle gjort någon"ordentlig genomgäng" av vilka grupper i samhället som kan drabbasav hälsoeffekter vid kolanvändning och inte heller av olika länkbara akuta ochkroniska effekter som kan uppslå vid en exposition av olika emitterade ämneneller blandningar av ämnen. anser atl "underlaget för bedömningav hälsoeffekter i flera fall är bristfälligt" och all därför belydandesäkerhetsmarginaler måste lillämpas. Universilelel noterar emellertid också attKHM:s rapport entydigt visar att med tillgängliga teknologiska möjligheler kanallvarliga hälsoeffekter sannolikt undvikas. stöder KHM:s uppfallning all riskernaför syslem-loxiska effekier av kolanvändning - bortsett från vad avserkvicksilver -är av mindre omfattning. kotnmun finner de sammanfattande slutsatserna ikapitel 21 synnerligen inlressanla då de väl sammanfaller med kommunens uppfallningatt kol kan användas på ur hälso- och miljösynpunkt acceptabelt sätt i modernaanläggningar av sådan storlek all modern miljöteknik kan utnyttjas. 20 Slutsatser beträffande introduktion av kol Ett ganska slorl anlal remissinslanser anser attanvändning av kol är ur hälso- och miljösynpunkt acceptabelt förutsatt altdenna användning sker i välskötta anläggningar av sådan sloriek all effeklivmiljöteknik kan utnyttjas. Bl.a. , Sverigeslantbruksuniversitet, kommun. , och Svenska kemiingenjörers riksförening uttalar sig i dennariktning. Del bör dock poängteras all med sillställningslagande avser kolanvändning i och induslri i den omfallningsom är aktuell under 1980-talel och all verkel inle lagil ställning till fråganom kolkondens. poängterar viklen av effeklivrökgasrening och menar atl anläggningar som inte förmår bära kostnaderna försådan utrustning bör eldas med olja, flis eller torv i stället för kol. Denna uppfallningdelas av i medan i länanser att renat kol kan användas i mindre anläggningar. vill poänglera atl rökgasreningsleknikeni vissa fall endast prövats i liten skala och atl all erfarenhel visar alt ny leknikmedför inkörningssvårigheler, oförutsedda problem och koslnader. Akademienanser därför atl man måsle vara flexibel då kol skall användas i stor skala säalt successiv anpassning kan ske till den lekniska ulveckling- Prop.1983/84:158 98 För undvikande av dyrbara felsalsningar börstatsmakterna medverka lill atl koliniroduklionen sker i sådan takt all dyrbarafelsatsningar undviks. och Svenska värmeverksjöreningenanser alt en måttlig kolanvändning kan införas med ekonomiskl gynnsammaoch miljömässigt mindre negativa konsekvenser än vad dagens oljeteknik innebär. anser nuvarande beslulsunderiagtala för en kolintroduktion i slörre kusinära tätorter med relativt slorafjärrvärmeunderlag. i anser all en begränsad kolanvädningkan tillåtas i . menar att kol inle kananvändas i ökad utsträckning utan allvarliga miljöproblem men kan accepteraatt "ett fätal nya koleldade värme-eller kraft värmeverk byggs i regionerdär markens buffrande förmåga gör detta försvariigt med tanke på försurningssilualionenoch där träbränsle eller andra allernativbränslen inle finns all tillgå". mening får inle landels samlade användning av ångkol vid någontidpunkt överstiga 6 miljoner lon kol/år. Lantbruksstyrelsen anför all i den mån ökad kolförbränninganses nödvändig för ell välfungerande energiförsöijningssyslem bör en sådanåtgärd skjutas så långt in som möjligl. Lantbrukarnas riksförbundanser all biobränslen bör föredras framför kol och all ytterligare studier börgöras innan binder sig för ett omfattande kolberoende. Förbundel slällersig starkt tveksamt lill ell växande kolberoende. och statens planverk anser alt beslut om kolkondensul-byggnadkan fattas lidigasl inför kärnkraftens avveckling. I slälletbör nuvarande inriklning vara alt spara el resp. all framställa el ikraftvärmeverk. för byggnadsjörskning anför argument mol enmassiv utbyggnad av kolkraflvärmeverk. Ett flertal remissinslanser, däribland ,. Folkkampanjen mot kärnkraft och , poängteraralt långtgående krav på miljöskydd bör ställas vid en evenluell kolintroduklion.Hyresgästernas riksförbund anser det totalt sell vara fördelaktigt all drivafjärtvärmeverken med kol både ur miljö- och boendekoslnadssyn-punkt. Förbundetanser atl de miljökrav samhället släller på kolenergianläggningar bör vägas molmiljöbelastningen för de nuvarande energianläggningar som kol avser altersätta. anser all övergången från olja lill kol underiättasom ett stegvis uppnående av de slulliga miljömålen tillåts i avvaktan på ylleriigareteknikutveckling. i anför att en storskaligövergång till koleldning innefattar en omfallande kedja av samhällsbyggnadsåtgäi-dersom måsle samordnas med regionala överväganden om infrastrukturens uppbyggnad. Prop.1983/84:158 99 21 Slutsatser beträlTande lokalisering avkolanläggningar Länsstyrelserna i och län anser atl KHMlagit fram ett utmärkt underiag för länsstyrelsernas lokaliserings- och miljöskyddsprövningav koleldade anläggningar. Dock saknar i län enredovisning av hur markanvändningen regleras. behöverför sin verksamhel ett pålitligt planeringsunderlag och "välkomnar därförden kunskap och allsidiga information som blivit tillgänglig" genom KHM. menar å sin sida att KHM behandlallokaliseringens belydelse för miljöpåverkan och behovet av åtgärder alllförsummariskt. Verket noterar alt KHM inte diskuterat problemen i samband medmarkreservationer och miljöhänsyn i den fysiska planeringen. Socialstyrelsenanser alt KHM inte behandlal lokaliseringsfrågorna tillräckligt detaljerat medhänsyn lill hälso- och miljöeffekter. Några remissinslanser har särskilt lyft fram vissafaktorer som bör las hänsyn till vid lokaliseringen av slörre koleldadeanläggningar, speciellt kondensanläggningar. pekar päeffekterna av storskalig avfallsdeponering. anser atl man börundvika all lokalisera koleldade verk till områden som har eller haft högbelastning av kvicksilver även om mark och ytvatten är välbuffrade.Sjöfartsverket anser att sjölrafikförutsältningarna skall ses som en viktiglokaliseringsfaktor. I några fall ger remissinstanserna synpunkter på vilkalandsdelar som kan godtas för resp. bör undantas från lokalisering av kolkondenskraftverk.Fiskeristyrelsen anser alt kolkondenskraftverk ej bör lokaliseras till områdensom är hårt drabbade av försurning t.ex. .