prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Exportpriserna steg med . Avsättningen på hemmamarknaden, som försvagades bådeunder 1980 och ökade något jämfört med . Lagertillväxten begränsades avsevärt genom en successivanpassning av produktionen till den totaltsett svaga leveransutvecklingen. Produktionen minskade därigenom drygt3% 1981-1982. Efterfrågeläget förden internafionella pappersindustrin har sedan slutet på 1982 successivtförbättrats och detta i all synnerhet i där pappersbrukenunder 1983 höjde sin produktion med jämfört med motsvarandeperiod 1982. Även i kundepappersindustrin höja produktionsnivån fill följd av en hygglig efterfrågetillväxt. Till följd av den knappalagerhållning som etablerats hos förbrukarnagav efterfrågehöjningen direkt utslag i form av ökad ordertillströmning hos de svenska pappersproducenterna.Sannolikt skedde dessutom en viss lagerpäfyllnad i köparleden. Prop.1983/84:100 68 dernasteg de svenska leveranserna påtagligt. Under andra och tredje kvartalet förblev skeppningarna i stort settoförändrade jämfört med , säsongrensat sett. Underfjärde kvartalet beräknas exportleve-ransemaåterigen ha stigit något. Exporten steg härmed med säsongrensat sett fränandra vareftertillväxten i stort sett kom att halveras. Denna hyggligaexporttillväxt har huvudsakligen burits upp av stora leveransökningar tillStorbritannien, och . Dessa marknadermottog i stort sett halva den svenska exportvolymen . Framföralltökade exporten av tryck- och skrivpapper betydligt. Trots sin besvärliga marknadssituation lyckades även tidningspappersbruken att höja sin export något , främst till följd av kraftigtökade skeppningar till . beräknas leveransernadock återigen ha fallit tillbaka något och sammantaget torde exporten av tidningspapper ha förblivit i stortsett oförändrad 19821983. Sammantaget beräknas den svenska exportenav papper och papp ha stigit 1982-1983. Den svenskaexportpriserna torde ha legat högre än undertredje kvartalet 1982, i svenska kronor räknat. Med hänsyn till pä densvenska devalveringen förefaller prishöjningen måttlig ochåterspeglar dels den internationellt sett mycket svaga prisutvecklingen ochdels relativprissänkningar pä stora delar av produktsortimentet. Mellanhelårsgenomsnitten 1982 och 1983 beräknas de svenska exportpriserna ha stigit . Avsättningen påhemmamarknaden, som steg något , synes ha ökat ytterligare något ,samfidigt som brukens lagerhållning torde ha växt endast måttligt. Med den ovan beskrivnaefterfräge- och lagerutvecklingenberäknas utrymmet för produktionstillväxt ha uppgått till 61/1982-1983. kanefterfrågan pä papper och papp väntas fortsätta att öka, parallellt med ensuccessiv återhämtning i . En marknadsfillväxt kring i bedöms somrealistisk 1983-1984. I Förenta Staternaförutses konsumtionstillväxten fortsätta även om än i mer dämpattempo än . Konkurrensen från torde därmed ytterligare minska pä europamarknaden. Denhöga dollarkursen samt den slutligaavvecklingen av EG:s papperstullar gentemot bl. a. som ägde rum antasytterligare förstärka denna tendens.Vidare beräknas den relativprissänkning som devalveringen möjliggjortmedge en ytterligare förbättring av marknadsandelarna i för de svenska bruken. Sammantaget har härkalkylerats med en exporttillväxtpå 6 1/1983-1984. Priserna väntas stiga . Den förväntadeleveransutvecklingen beräknas vid i stort sett oförändrad lagernivå leda produktionsökning 1983-1984. Alltsedan slutet pä 1982 har den internationellaefterfrågesituationen för Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 69 avsalumassa successivt förbättrats och dettaefterfrågefillskott har mycket påtagligt givit fart åt de svenska massabrukensexportleveranser. Produktionsnivån har höjts avsevärt, lagren har skurits ned ochförsäljningspriserna, även i US dollar, har stigit i takt med den ökade efterfrågan. var bilden annorlunda och de svenskaexportleveranserna kom att bli de lägsta, i ton räknat, sedan slutet på1950-talet. Tre faktorer tycks framförallt ha bidragit fill den försvagadeexporten. Den svaga marknadsutvecklingen, reduceringen av massalagren iköparleden samt den nordiska massans andelsförluster gentemot den billigaresydeuropeiska eucalyptusmassan.Trots vändpunkten i leveransutvecklingen 1982 kom den svenska massaexporten att minska 15 1/mellan helåren 1981 och 1982. Produktionsnivånsänktes successivt och i samband medsemestern 1982 genomfördes omfattande produktionsstopp. Mot slutet av åretsteg emellertid produktionen återigen, men produk-fionen sjönk sammantaget 1981-1982. Till följd av den dramafiska produktionsnedskämingen kunde de mycketstora lagren reduceras betydligt under loppet av året. Den starka internationella efterfrågetillväxt som togsin början höll sedan i sig fram . Undersommaren ägdeen fillfällig avmattning rum och efterfrågan steg därefter ånyo under den resterandedelen av året. Framförallt mattades den europeiska massaefterfrågan undersommaren 1983. Pappersbrukens ökade råvaruinköp i böljan var fillstörsta delen motiverad av en betydlig och välbehövlig lagerpäfyllnad inför deaviserade massaprishöjningarna. Den underliggande konsumtionen var i fortsattsvag fill följd av en endast måttlig produktionstillväxtvid pappersbruken. synes dock aktiviteten ha ökat märkbart.Den svenska massaexporten till beräknas ha stigit 1982-1983. På de betydligt mindre översjöiska marknaderna,framförallt på , har exportleveranserna mer än fördubblats under 1983jämfört med . Den svenska exporten av avsalumassa beräknas härmedsammantaget ha stigit 25%1982-1983. Även priserna har kunnat höjas i kölvattnet pä denförbättrade massakonjunkturen. Massapriset var /1983 som lägst och massaproducenternaannonserade inför en höjning av priset med . Dennahöjning blev dock först genomgående accepterad av deeuropeiska pappersproducenterna. varslade nordamerikanskaproducenter om ytterligare höjningar och såväl finska som svenska producenter meddeladedärefter sina höjningar. Prishöjningen, som uppgår fill , kom dock inte nämnvärtatt påverka1983 års skeppningar. Det svenska exportpriset skulle därmed ha höjts mellanhelåren 1982 och 1983, räknat i svenska kronor. Massaindustrinsproduktionsnivå höjdes betydligt , men gick därefterin i en betydligt lugnare tillväxtfas. Prop.1983/84:100 70 låg således högre änunder närmast föregåendehalvår. Mellan första och steg produkfionen endast och sammantaget beräknas ökningen hauppgått till 1982-1983. Trots denna höjning av produktionen har man likvällyckats dra ned lagren ytterligare.Detta har möjliggjorts av att även hemmark-nadsleveransema ökat kraftigtunder . Vid en tilltagandeökning av den västeuropeiska pappersproduktionen under loppet av 1984 stärksavsättningsläget för pappermassa. Utrymmet för den svenska exporten kommertroligtvis heller inte att begränsas nämnvärt av någon utbudspress från där Förentastaternas pappersindustri väntas få fortsatt ökade råvarubehov. Den svenskaexporten beräknas underdessa förutsättningar komma att successivt växa under loppet av året om än i betydligt blygsammare takt än vad som var falletunder 1983. Här har antagits attexportvolymen stiger 1983-1984. Ioch med att den europeiska pappersindustrin beräknas höja sitt kapacitetsutnyttjandeunder torde även den aviserade prishöjningen slå igenom relativt snabbt påförsäljningspriserna. Exportpriserna har kalkylerats öka med i genomsnitt14 1/1983-1984 varvid en ytterligaremåttlig höjning har beräknats ske . Ett tonpris på skulle därmed haetablerats. Det kan förmodasatt massaföretagen nära anpassar produktionen efterleveranserna i syfte att bibehålla den i stort sett normaliserade lagemivån. Med enviss ökning av de inhemska leveranserna torde den sammantagna leveransutvecklingen medge enproduktionsuppdragning med 1983-1984. För skogsbruketberäknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna ha medfört en avsevärd ökning av avverkningen. Totalt settökade förbrukningen inom industrin med 1982-1983 (se tabell 4:2) och tillväxten varstörst inom massaindustrin. Trots den ökadeefterfrågan pä virke fortsatte importen att sjunka och för sjönkimporten med jämfört med . Huvuddelen av det importerade virket används inom massaindustrin ochdet är även denna bransch som kraftigast dragit ner sin import. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1982-1984 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) är, % resp. Lagerförändring (1 000 kbm) Rundvirkeslagren,som steg betydligt under såväl 1981 som 1982, fortsatte att öka även under1983, men i betydligt mindre omfattning än under de tvä föregående åren. Det ärframförallt lagren av massaved som vuxit och vid årsskiftet1983/1984 torde de ha uppgått till närmare 9 1/2 milj. kbm. Lagren har därmedfördubblats . Även lagren av sågtimmerberäknas ha ökat något . Avsaktningen avföregående års starka lageruppbyggnad medförde att den kraftigt ökadeefterfrågans och importsubstitutionens effekter på avverkningen av massaved begränsades, säatt denna ökade med endast knappt 7%1982-1983. Sågverksindustrins ökade virkesbehov ledde fill en höjning iavverkningen av sågtimmer med 91/. Sammantaget beräknas skogsbruket ha höjt avverkningsvolymen med drygt 71/1982-1983. Deproduktionsprognoser för skogsindustrin som redovisats i det föregåendeberäknas innebära att den totala rund virkesförbrukningen stiger med 51/1983-1984. Under förutsättning aven endast måttlig importminskning och en istort sett oförändrad lagerhållning under loppet av året beräknasavverkningen öka med . Den förbättring idet tidigare mycket svaga efterfrågeläget för järn- och stålindustrin sominleddes har fortsatt . Orderingången komnämligen att stiga högst väsentligt tillförsta inte minst från exportmarknaderna. Efter en vissavmattning i efterfrågan , tydligast pä hemmamarknaden,torde orderingången ånyo ökat åtminstone frånexportmarknaderna. Orderstockarna kom därmed att stiga inte Prop.1983/84:100 72 obetydligt från bottenpunkten . De ärdock fortfarande mycket små; andelen företag som ännu i septemberbarometern anser dem som otillräckliga var nära treQärdedelar. Exportleveransema som föll dramatiskt från slutet av1981 vände kraftigt uppåtredan under hösten 1982. Den säsongrensade ökningen komhärigenom att endast bli. ett par procent. En något större ökning komatt ske , varigenom exportvolymen för hela 1983 kom att öka jämfört med . Liksom varleveransutvecklingen svagast för rör och specialstål, medan leveranserna av handelsstål har fortsatt att öka itämligen stark takt, inte minst tillEG-marknaden. Eftersom stålkonsumtionen inom EG sannolikt minskat, torde de svenska marknadsande-lamaför handelsstål ökat. Exportpriserna steg 1982-1983. Den inhemskaförbrukningen av stål var svag och även om en visstillväxt skett , torde förbrukningen 1982-1983 knappast ökat merän ett par procent. Lagren i handels- och förbrukarleden minskade kraftigtunder och trots att en viss lageruppbyggnad kan ha skett motslutet av året blev nettoresultatet en lagerminskning för året som helhet som var något starkareän . Leveranserna till den svenska marknaden kom således att totalt sett utvecklas än svagare. Icke desto mindrekunde de svenska stålverken öka sinaleveranser tämligen kraftigt. Detta berodde pä att importen minskade markant eller preliminärt med 1982-1983räknat i volym. I viss utsträckning sammanhänger importens minskadeandelar av tillförseln med förbättraderelativpriser efter devalveringen 1982 men kanske främst med utökadinhemsk produktionskapacitet av plåt. Produktionen inom stålverken har snabbtstigit under loppet av 1983 efter att hasuccessivt minskat . Preliminärt beräknas en ökning om ha kommit till stånd 1982-1983. Ickedesto mindre har stålverken kunnatgenomföra relativt stora neddragningar av sina färdigvarulager. Den internationellastålefterfrågan förutses förstärkas . Stålkonsumtionen inom EGväntas dock öka tämligen långsamt genom att investeringskonjunkturen där inteförutses bli särskilt intensiv. Ett positivt inslag är dock att ett omslag till enviss uppbyggnad av förbrukariagren kan väntasske . Mot denna bakgrund har en ökning av av den svenskaexportvolymen bedömts som möjlig. Den inhemskaefterfrågan förutses öka klart snabbare 1984. Det beräknas framför allt skegenom en betydande ökning av förbrukningen inom verkstadssektorn. En vissuppbyggnad av förbrukariagren kan också väntas inträffa. En icke obetydlig ökningav tillförseln till den svenska marknaden beräknas således komma att ske. Importen förutseshärvid öka räknat i volym vilket innebär ett antagande om ett visst ytterligaretillbakaträngande av denna.Producentlagren av stål väntas minska ytterligare under första halvåret 1984medan en viss uppbyggnad kan beräknas ske i takt med den stigandeprodukfionen. Produktionsökningen1983-1984 förutses bli . Verkstadsindustrinsexportvolym, vilken säsongrensat sett föll successivt årsförsta tre kvartal, ökade efter devalveringen 1982 snabbt det följande vinterhalvåret. Trots en vissnedgång andra kvar talet uppgick ökningen mellanandra och 1983 fill21/. Efter en förnyad exportökning beräknas exportvolymen ha ökat 51/2%mellan helåren 1982 och 1983. Ökningen var i huvudsak lokaliseradtill OECD-området, vars efterfrågan pä verkstadsprodukter ökade något snabbare än året innan som den svenska verkstadsindustrin här synes ha gjort marknadsandelsvinster. Verkstadsindustrinsexportpriser beräknas ha stigit 1982-1983. Under loppet avfjolåret kan dock en gradvis nedgång i prisökningstakten noteras. Den inhemskaefterfrågan på verkstadsprodukter (exkl. lager) beräknas ha minskat knappt 2%1982-1983. Särskilt kraftig var nedgången i den privata konsumtionen. Dettaförklaras till en betydande del av att hushällen på grund av väntade prishöjningarvalde att tidigarelägga sina inköp av kapitalvaror . Även den offentligakonsumfionen av verkstadsprodukter sjönk påtagligt mellan 1982 och 1983.Särskilt kraftigt minskade försvarets förbrukning. Maskininvesteringarna föll ytterligare1983.Nedgången beräknas till 2 1/, dvs. ungefär lika med minskningen 1981-1982. Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukterexkl. är, % resp. -4,4 -3,0 -5,5 -1,5 -2,6 -0,5 -1,8 Prop.1983/84:100 74 Lagercykeln bidrogtill att förbättra den inhemska efterfrågeutvecklingen . Visseriigen drogsindustrins lager av verkstadsprodukter ned ytterligare men reduktionen varsammantaget av betydligt mindre omfattning än 1982. Omslaget i lagercykeln kan främst återföraspå lagren av varor i arbete vilka efter den kraftiga minskningen under 1982synes ha ökatnågot . Inom varuhandeln föll lagerstockarna iungefär samma takt som 1982 varför dess bidrag till efterfrägeutveck-hngen blev neutralt. Kursnedskrivningenav kronan medförde en klar höjning av importvaromasrelativpris under de tre följande kvartalen. Detta i samverkan mednedgången i maskinvesteringar och privat konsumtion, två importtungaefterfrågekomponenter, medförde att importvolymen endast ökade med knappt1/1982-1983. Då den totala användningen av verkstadsprodukter beräknas ha ökat medknappt kan således en viss minskning av importandelen noteras. Den inhemskaverkstadsproduktionen synes med den ovan beskrivna efterfräge- ochlagerutvecklingen ha ökat 41/1982-1983. SCB:s produktionsindex pekardäremot på en avsevärt högre tillväxttakt. förutses,som närmare framgår av kapitel 3, en något starkare marknadstillväxt för densvenska exporten än 1983. Dessutom beräknas marknadsandelarna komma att ökaytterligare varför verkstadsexporten förutsesöka 1983-1984. Exportpriserna har antagits stiga . En viss försiktigökning av den inhemska efterfrågan (exkl. lager) beräknas komma till stånd1984, huvudsakligen på grund av ökade maskininvesteringar och en höjd efterfrågan påverkstadsprodukter som insatsvaror i industrin och tjänstesektorerna. Lagersidan beräknas geett efterfrågetill-skott då uttömningen bedöms upphöra för att ersättas av enviss lageruppbyggnad underloppet av 1984. Till följd avimportens relativa fördyring genom devalveringen förväntas importandelen avden totala användningen av verkstadsprodukter ej öka 1984. Importvolymenfömtses sålunda öka knappat vilket skulle ge utrymme för en inhemsk produktionsökning om . Varvensorderstockar reducerades avsevärt . Andra halvåretökade emellertid orderingången frän exportmarknaderna varvid orderstockendrogs upp. Mätt i kompenserade ton har orderstocken utvecklats posifivare änmätt i bruttoton, vilket tyder pä att varvens fartygskontrakt nu har ett högre förädlingsvärde perbmttoton. Exporten av nybyggdafartyg ökade markant 1982-1983. beräknas 10 fartyg med ettsammanlagt värde om . skulle således värdet avvarvens exportleveranser av nybyggda fartyg ha ökat med . Antaletstörre borr- och bostadsplattformar för export synes ej ha ökat 1983, däremotberäknas en viss värdemässiguppgång ha ägt rum. Exporten av begagnade fartyg ökade avsevärt 1982-1983 på grund av utförsäljning av vissa passagerar- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 75 Totalt beräknas fartygsexporten ha ökatmed i volym 1982-1983. Leveranserna av nybyggdafartyg till inhemska köpare minskade kraftigt . Samtidigtsjönk lagren av varor i arbete markant. Detta beräknas ha varit förenligt meden produktionsnedgång om för de svenska varven 1982-1983. Tabell 4:4 Export avvarvsprodukter 1982-1984 , % resp. milj. kr. Summanybyggt 3471 2620 -3610 därav: Nybyggdafartyg 2060 -2270 Plattformar 1234 200 -1440 Övrigavarvsprodukter 976 360 100 Begagnadefartyg 1 180 500 - 140 Summa 4651 3120 -3750 Volym (%) 47 - 51 Pris (%) 14 6 Leveranserna av nybyggdafartyg för export bedöms falla kraftigt . Även exporten av plattformarförutses sjunka då inga större bostad-eller borrplattformar beräknasfärdigställas för ufiändska beställare 1984. Däremot fömtsesleveranserna fill inhemska beställare komma att öka markant 1984. Dessutombedöms lagren av varor i arbete upphöra att falla under loppet av året. Depovan beskrivna utvecklingen förutses medföra en viss ytterligare minskning avvarvsproduktionen. Produktionsneddragningen har här beräknats till . Industribranschema inomden heterogena övrigsektorn' producerar huvudsakligen färdigvaror, vilka tillövervägande del avsätts pä den inhemska marknaden. I huvudsak utgörsprodukterna av konsumtionsvaror eller halvfabrikat som vidareförädlas i andraindustribranscher eller används i byggnadsverksamhet. Avsättningsläget förövrigvaror (exkl. lager) var tämligen oförändrat på hemmamarknaden . Denökade efterfrågan på övrigvaror som insats i 'Sektom omfattar textil-,beklädnads-, läder- och lädervamindustri (SNI 32), trähus-och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävamindustri utom sågverk(SNI 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNI 34114) pappers- och pappförpackningsindustri(SNI 3412), övrig pappers- och pappvamindustri (SNI 3419),grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- och plastvaru-industri(SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri(SNI 39). annan prodijktion motverkades av en sänktslutlig inhemsk efterfrågan. Endast den kommunala konsumtionen gav ett positivtbidrag fill efterfrågeutvecklingen. Den för övrigsektorn så betydelsefullaprivata konsumtionen synes däremot ha minskat med ca 1 1/jämfört med . Lagemtvecklingen inomindustrin beräknas ha dragit upp efterfrågan då uttömningen av färdigvamlagrenbromsades upp. Till viss del motverkades dock detta av en snabbare neddragningav insatsvamlagren. Handelns lager minskade i ungefår samma takt somunder 1982. Lagerökningen inom detaljhandeln balanserades därvid i stort settav en accellere-rad lagemedskärning inom partihandeln. Tabell 4:5Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19821984 år, % resp. -0,3 -1,5 -2,6 -0,5 -1,8 ' Produktionen framkommer som saldo i balansenoch avviker från statistiska centralbyrånsårsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansensproduktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet medmönstret för tidigare avvikelser. Efterfrågan frånexportmarknaderna fortsatte att öka och betydandemarknadsandelsvinster gjordes. Mellan och första halvåret1983 steg exporten säsongrensat sett. noterasen klart fallande ökningstakt men uppgången mellan helåren 1982 och 1983beräknas ändock till . I synnerhet var det exporten fill de nordiska ländernasom steg. Särskilt starkt synes den kemiska industrins export ha ökat medanbl.a. efterfrågan på produkter från jord- och stenvamindustrin varit betydligtsvagare. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 77 Importens genomdevalveringen höjda relativpris bidrog till att importvolymen sjönk 21/2%säsongrensat sett mellan och . beräknas dock import volymen ha ökat något. Sammantaget innebarutvecklingen en ökning av import volymenmed mellan helåren 1982 och 1983. Den inhemska produkfionen av övrigvaror, som den mäts iSCB:s produktionsvolymindex, beräknas ha ökat 41/1982-1983. Försöijnings-balansen pekar dock på en högretillväxttakt. förväntas efterfrågan på övrig varor ökaytterligare pä exportmarknaderna. Devalveringarna av kronan kan dessutomförväntas ge fortsattamarknadsandelsvinster varför en exportökning om 1983-1984 förefaller trolig. Efterfrågetillväxten pä hemmamarknaden torde däremotkomma att bli betydligt svagare. Den privata konsumtionen av övrigvarorförutses bli oförändrad . Efterfrågan pä övrigsektorns produktersom insats i annanproduktion beräknas däremot öka i samma takt som 1983. Totalt beräknas deninhemska efterfrågan exkl. lager stiga . Till detta kommer ett förväntat efterfrågefillskott från lagercykeln. Till följd av importens genom devalveringen höjdarelativpris beräknas importandelen av total användning endast komma att stigaobetydligt 1984. Här har valts att räkna med en volymtillväxt för importen på vilket skulle ge utrymmeför en inhemsk produktionsuppgäng om 2 1/jämfört med . 4.3 Bruttonationalprodukten fördelad på näringsgrenar' Produktionen inomjordbruket minskade enligt jordbruksnämndens preliminära beräkningar medknappt 1 1/1983. Framför allt minskade produktionen av vissa vegetabiliska produkter såsompotatis och sockerbetor starkt. Produktionen av brödsäd ökade emellertidpåtagligt. Anima-lieproduktionenökade med 1/. 1984 beräknas jordbmkets produktionsvolym öka med 13/. Produktionen av vegetabilier förutses stiga med drygt 4 1/medananimaliepro-duktionen väntasöka med . Avverkningsvolymen i skogsbruket steg med drygt 7 1/2%från 1982 till 1983. Förbrukningen av skogsråvaror inomindustrin ökade med och enviss minskning av lagemppbyggnaden kom till stånd. 1984 beräknas mndvirkesförbrukningen öka med 51/. En vissfortsatt lagerneddragning beräknaskomma till stånd under loppet av året och avverkningsökningen beräknas stanna vid . (Se vidareavsnitt 4.2.) Dentotala industriproduktionen beräknas preliminärt ha ökat med ' Enligt bedömning. Avvikelsemamellan departementets och konjunkturinstitutetsbedömningar framgår av kapitel 1. Prop.1983/84:100 78 Tillväxten blev något starkare förgmppen bearbetade varor än för industrin i genomsnitt. De störstaproduktionsökningarna kom till stånd i massaindustrin, icke-järnmalmsgmvor samt iicke-järnmetall-verken. Endast varvsindustrin och jämmalmsgruvorna har sänkt produkfionen 1983 jämfört med . Industriproduktionen beräknats öka medknappt 1984. Ökningen kan i huvudsakföras fillbaka på en fortsatt påtaglig exporttillväxt och en kraftiglagemppbyggnad. Fortsatt kraftiga produktionsökningar är att vänta imassaindustrin samt i icke-jämmalmsgmvoma. Även verkstadssektorn samt i pappers- och pappindustrin fömtsesproduktionsökningar som är högre än genomsnittligt. Produktionen ijärnmalmsgmvorna fömtses öka 1984 efter enlång period med minskande produktion. Elproduktionen ökadeförhållandevis kraftigt . Ökningen skedde emellertid från en låg nivå eftersom elprodukfionen minskadekraftigt , bl. a. till följd avdriftsstörningar vid kärnkraftverk. fömtses en fortsattrelafivt hög produktionstillväxt. Produktioneni byggnadsindustrin fortsatte att minska 1983. Särskilt starkt minskade industrins byggnadsverksamhet () samt nybyggandet av bostäder (). Ombyggnadsverksamhetenfortsatte att öka om än i lägre takt än 1982.