prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Dä fräga är om en efterlevande som har endasl halvtids-eller kortare deltidsanställning och möjligheter inte finns alt bereda den efterlevandearbete som ger bättre försörjningsmöjligheter, kan efterlevandebidrag utgå Prop.1983/84:73 195 som två tredjedels eller halvt eller - i vissa fall - heltbidrag. På motsvarande sätt får bedömas sädana efterlevande som till följd avsitt hälsotillstånd enbart klarar av deltidsarbete. För att efterlevandebidrag skall kunna utgå krävsemellertid att det år fråga om en betydande nedsättning avförsörjningsmöjligheterna. Den som t. ex har ett deltidsarbete som ger sådanainkomster alt det innebär en god ekonomisk situation, bör rimligen intedessutom tillerkännas särskilt efterlevandebidrag. Vid bedömningen får i normala fall göras en jämförelsemellan å ena sidan de inkomster som den efterlevande uppbär eller kan uppbäraoch ä andra sidan den inkomst som denne skulle ha kunnat fä om ell med hånsyntill de personliga förhållandena lämpligt hetidsarbete hade kunnat erbjudas.Uppgår den faktiska inkomsten lill rner ån hälften av den inkomst som denefterlevande kunnat påräkna vid lämpligt heltidsarbete, kan efterlevandebidraginte utgå. Om däremot den faktiskt erhållna inkomsten ulgör t. ex. en tredjedelav hellidsinkornsten, skall kunna utges tvä tredjedels efterlevandebidrag. Den nämnda jämförelsen mellan de båda inkomstnivåerna färinte bli någon mekanisk mätare av försörjningsmöjligheternas nedsättning. Detanförda fär ses enbart som riktlinjer för tillämpningen. Bedömningen i vad män förvärvsmöjligheterna är nedsattaskall ske rned utgångspunkt i den enskilde efterlevandes personliga förhållandenoch sociala situation. Enbart den omständigheten alt den efterlevande kanerbjudas ett arbete skall med hänsyn härtill inle utesluta rätt tillefterlevandebidrag. För alt så skall vara fallet mäsle det erbjudna arbeietvara sådant att det kan anses som ett för den efterlevande lämpligt arbele molbakgrund av dennes speciella förhållanden. I 8 § har lagils in regler för dennabedömning. Som tidigare framhållits kan ledning härvid hämtas frän vad somgäller beträffande motsvarande bestämmelse för förtidspensioneringens del. I de fall där den efterlevande tidigare förvärvsarbetatbör i första hand beaktas möjligheterna att återgå till en sådan tidigaresysselsättning. Konstateras att möjligheten härtill är nedsatt med minsthälften fär en bedömning ske om försörjningsmöjligheterna är nedsatta i sammautsträckning i förhållande till andra sysselsättningar som kan komma i fräga.Härvid får man utgå från den del av arbetsmarknaden som del är rimligt altbeakta med hänsyn till varaktigheten och omfattningen av den efterlevandestidigare utbildning och verksamhet. Hänsyn får också las lill etl sådant yrkeför vilket den efterlevande kan ha erhållit utbildning efter makens frånfälle. I begreppet lämpligt arbete ligger vidare, pä motsvarandesätt som för kontant slöd vid arbetslöshet, att anställningsförmånerna inle fårvara sämre än vad som är normall. Även om den efterlevande kan erbjudas ettarbele på mer ån halvtid kan försörjningsmöjligheterna anses vara nedsatta medminst hälften, om detta arbete är förenat med anställningsförmåner som normaltutges vid motsvarande arbeten med en arbetstid om högst halvtid. 1983/84:73 196 Har den efterlevande inle tidigare förvärvsarbetat ochsaknar han eller hon yrkesutbildning eller fast förankring lill en viss del avarbetsmarknaden, fär uppskattningen av den arbetsinkomst som den efterlevandeskulle ha kurmat erhålla av ett lämpligt heltidsarbete ske rned utgångspunktfrän arbetsförtjänsten i orten för en icke yrkesutbildad person. Ytterligare innebär de uppställda bedömningsgrunderna allställning fär tas till huruvida den efterlevande skall anses skyldig all flyttafrän hemorten om det behövs för att få arbele. Vid avgörande av denna fräga fårbetiktas den efterlevandes ålder, familjeförhållanden, faslighetsinnehav ochandra liknande omständigheter. Om det rned hänsyn härtill inle kan begäras efterlevande skall flytta, får försörjningsmöjligheterna bedömas ined utgångspunktenbart från förhållandena pä hemorten och den närmaste omnejden. Samma faktorerblir av betydelse vid bedömningen av frågan om det bör krävas att denefterlevande tar ett anvisat arbele på en ort inom pendlingsavständ fränhemorten. Iparagrafen finns inte föreskrivet någon särskild bedömningsgrund för äldreefterlevande. Här finns således en skillnad gentemot vad som gäller inomförtidspensioneringen. Särbehandlingen av äldre pä förtidspensioneringensområde innebär att bedömningen om arbetsförmågan är nedsatt främst skall avseden försäkrades förmåga atl försörja sig genom sådant arbete som han tidigareutfört eller genom annat för honom tillgängligt lämpligt arbete. Innebördenhärav är bl. a. alt den försäkrade är skyldig att anla endast sådant arbete somhan ulan vidare kan utföra. Krav på omskolning e. d. uppställs alltså inte. Vidareinnebär bestämmelsen att det för rätten till förtidspension tas i beaktandeendast sådani arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Hänsyn tas alltsåenbart till om lämpligt arbete finns eller kan anskaffas ianslutning lill bostadsorten. Någon fiyttningsskyldighet föreligger inle idessa fall. Att någon motsvarighet härtill inte har föreslagils fördet särskilda efterlevandebidragets del skall ses bl. a. rnot bakgrund av deskilda förutsättningar som gäller för de båda förmånerna. Sålunda rnåsle enliglhuvudregeln alltid föreligga en medicinsk grund för förtidspension, något sominte är fallet beträffande efterlevandebidrag. Särreglerna för äldre lar inomförtidspensioneringen primärt sikte på dem som tidigare förvärvsarbetat, medanefterlevandebidraget i främsta rummet är avsetl för den motsatta kategorin,nämligen personer som varit borta från förvärvslivet. Vidarekommer flertalet av dern som kan bli aktuella för efterlevandebidrag sannoliktatt befinna sig i just sådan ålder alt de blir all anse som äldre i den meningsom avses inom förtidspensioneringen. Även sådana äldre torde i många fallgenom olika arbetsvärdsinsalser o. d. kunna beredas sysselsättning som kantrygga försörjningen för dem, under förutsättning alt arbets-hindren är av ihuvudsak rent arbetsmarknadsmässig - och således inte hålsomässig - art. Om emellertid den efterlevandes möjligheter att komma inpä arbetsmark- 1983/84:73 197 nåden försvåras även av nedsatt hälsa, ehuru detta inleberättigar till förtidspension, fär bedömningen av nedsättningen avförsörjningsmöjligheterna till stor del ske med utgångspunkt från vad somgäller inorn förtidspensioneringen beträffande äldre försäkrade, Molsvarandebör gälla också i fråga om en efterlevande sorn, även om han eller hon är fulltfrisk, kommit upp i närheten av den allmänna pensionsåldern, I dessa tvä nämndafall bör alltså den eljest gällande skyldigheten atl genomgå omskolning e, d,resp, att flytta frän hemorten orn arbete finns på annan ort, inteupprätthällas rned sarnma styrka som annars. Orn del med hänsyn lill denefterlevandes förhållanden bedöms skäligt bör den kunna hell efterges.Omständigheter av detta slag inryms bland dem som anges i 8 §. Denefterlevandes ålder kommer således att bli av stor betydelse vid bedömningen avrätten till särskill efterlevandebidrag. När det gäller yngre efterlevande,sorn står utan arbele och sorn inle har nedsatt hälsa, torde del i allmänhetfinnas goda förutsättningar atl bereda dern ell lämpligt arbele som kan tryggaden fortsatta försörjningen. Kraftfulla insatser bör därför sättas in i sådanafall. Kraven på atl den efterlevande flyttar till annan ort eller genomgårarbetsmarknadsutbildning e. d. kan naturligtvis också slällas högre ju yngreden efterlevande är. Även vid bedörrnringen av vad som skall kunna anses varaett för den efterlevande lämpligt arbete kommer åldern att spela enbetydelsefull roll. Beträffande yngre efterlevande, som är utan yrkesutbildningoch ulan fastare anknytning till viss sektor av arbetsmarknaden, kanförutsättas atl elt vidare spektrum av framlida yrkesbanor framstår somrealistiska än för efterlevande som kommit upp . 1 paragrafens/d/-.s7u,s7'cA(? föreskrivs vissainskränkningar av samordnings-karaktär av rätten till särskillefterlevandebidrag för den som uppfyller förutsättningarna inte enbart försådani bidrag utan även för förtidspension enligt AFL eller sjukpenning elleregenlivränta enligl LAFrn. fl, författningar, (Rällen lill sjukpenning enligtAFL för efterlevande sorn är berättigad till efterlevandebidrag regleras i 3kap, 3 och 8 §§.) Innebörden av paragrafen är all en efterlevande inte skallkunna ges dubbel kompensation genom alt det för samma nedsättning avförvärvsmöjlighelerna utges rner än en förmän. De härföreslagna reglerna i kombination rned 6 § första stycket i dess föreslagnalydelse - sorn ställer krav pä alt de förvärvsmöjligheter sorn berättigar tillefterlevandebidrag skall vara nedsatta med minsl hälften -medför atl den somuppbär hel eller tvä tredjedels förtidspension (sjukbidrag) enligt AFL inlesamtidigt kan fä efterlevandebidrag. med halv förtidspension kommerdäremot att kunna utgå halvt efterlevandebidrag. Detta skulle någon gäng kunnabli aktuellt om den förtidspensionsbe-rättigades förvärvsmöjligheter ärytterligare nedsatta genom dödsfallet utan att rätt därför föreligger tillförhöjning av förtidspensionen. 1983/84:73 198 skall på motsvarande sätt gälla beiräffande sjukpenningoch egenlivränta enligt LAF m. m. Förutom omslällningsbidrag - som berörs i komnienlarentill 6 § - tar bestämmelsen i andra stycket sikte pä hel eller halvålderspension som utgår efter förtida uttag. Atl särskill efterlevandebidrag itindra fall inle kan utges till en ålderspensionär följer av attefterlevandebidraget inte kan utgå efler uppnådda . Hänvisningen i tredje slyckel lill 5 § tredje slyckelinnebär all rätten lill efterlevandebidrag bortfaller - definitivt - vidomgifte eller inledande av samboendeförhällande som enligt nämnda bestämmelseär att jämställa med äktenskap. Vid bedömningen av rätlen till efterlevandebidrag och avgraderingen av della får rnan la som ulgängspunkl del arbete som denefterlevande redan bar eller kan erbjudas . Som framhållits i avsnitt3.2.4 krävs att den efterlevande har en stabil ställning pä arbetsmarknaden föratl han eller hon skall undanlas frän rätten lill bidrag. Har den efterlevandeen tillfällig anställning vid just den tidpunkt dä prövningen görs, skall dettaalltså inte uigöra grund för att vägra den efterlevande bidrag. I sädanl fallskall bidrag kunna beviljas men innehållas och tillden del som försörjningen tillgodoses genorn arbeiet. Bidragsrälten blir dävilande hell eller delvis under denna fid. Bestämmelse härom har tagils in i 16kap. 7 a §. Om den efterlevande står utan arbete eller har arbeteenbart i begränsad omfattning, skall enligt en regel i 16kap. 3 § i föreslagen lydelse undersöka möjlighelernti alt vidta åtgärder förall förbättra den efterlevandes förvärvsmöjligheter. Vilka åtgärder som härvidkan komma i fråga är beroende av en rad omständigheter. Bedöms utsikterna förden efterlevande vara goda att, efter t, ex, utbildning eller flyttning, få ettstadigvarande arbele bör della påverka rätten till efterlevandebidrag. 1 sådanafall skall dock finnas möjlighet alt inledningsvis bevilja bidrag medbortseende härifrän. Är situationen den att omskolning e. d. först efler enviss tidsutdräkt kan leda till stadigvarande arbete, skulle i annat fall denefterlevande riskera att ställas utan möjlighet till försörjning under mellantiden.När nämnda insalser lett till förbättring av förvärvsmöjligheterna, böremellertid ske en omprövning av rätten till efterlevandebidrag. Har denefterlevande påbörjat utbildning e. d. som kan förväntas leda lill förbättradeförvärvsmöjligheter, skall efterlevandebidraget därför kunna begränsas tillviss tid. En regel om detta har tagits in i förevarande paragraf. Begränsning av efterlevandebidrag till börsåledes förekomma framsida bidraget knyts till viss utbildning e. d. I sådantfall får vid utgången av på nytt tas upp frågan om efterlevandebidragskall utgå och med vilken andel ett eventuellt bidrag skall utbetalas. Tidenkan inte översliga tre 1983/84:73 199 Som framgår av paragrafen skall bidragsrälten alllidomprövas rninsl en gång vart tredje är. Att omprövningen inte får leda till höjning aveflerlevandebidragel framgår av andra stycket. Motivering för detta förshig harlämnats i avsnitt 3.2.4, Denna regel avser endasl omprövning enligt den nuaktuella paragrafen. Vid sådan omprövning av försäkringskassa som avses i 20kap, 10 § eller vid ändring av etl beslul enligt 20 kap. 10 a § är regelngivelvis inle tillämplig. Paragrafen anger nivån för omslällningsbidrag enligt 4 och5 §§ saml för helt särskilt efterlevandebidrag. Övervägandena i dessa avseendenbar redovisats i avsnitten 3.2.3 och 3.2.4. Partiellt efterlevandebidrag från folkpensioneringen ulgörför är räknat hälften resp. två tredjedelar av ell basbelopp. I paragrafen ges ytterligare bestämmelser orn samordningenmed andra förmåner som kan komma en efterlevande med särskillefterlevandebidrag tilldel. Reglerom sådan samordning finns dessutom i9§sarnt i3 kap. 3 och 8 §§. Den i förevarande paragraf föreskrivna samordningeninnebär atl efterlevandebidrag utgår endast i den män det överstiger en iparagrafen uppräknad annan förmån. Avräkning skall dock ske endasl i den månden andra förmånen tar sikle på samma nedsättning av förvärvsmöjligheterna sornefterlevandebidraget. År den efterlevande på grund av nedsättningen av sinaförvärvsmöjligheter berättigad till såväl ersättning från arbetslöshetskassaresp. kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) som efterlevandebidrag, utgår sålundaefterlevandebidraget endast i den mån del överstiger den andra ersättningen.Mot utbildningsbidrag i form av dagpenning som utgår vid arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktad rehabilitering skall avräkning ske på motsvarande sätt.Detsamma gäller i fråga om vuxenstudiebidrag enligt sludieslödslagen ochtimersättning vid grundläggande utbildning för vuxna. Minskning skall göras också mot delpension som uppbärs avden efterlevande. Eftersom rätt till delpension kräver aktuell anknytning tillarbetsmarknaden torde det i princip inte bli aktuellt all bevilja särskiltefterlevandebidrag ät den som uppbär delpension. Skulle situationen emellertidvara sådan atl den delpensionsberättigade hade blivit arbetslös före makens dödoch inle kunnat få arbele före omställningstidens ulgäng, skall efterlevandebidraginle vara uteslutet. I sådant fall kan den efterlevande fä behålla delpensionenocksä efter arbetslöshetens inträde. Del skall dock inte kunna komma i frägaatl genom efterlevandebidrag täcka den inkomstförlust som 1983/84:73 200 delpensionen tar sikte pä. I situationer av delta slagutbetalas efterlevandebidraget därför endast i den mån som del överstigerbeloppet för delpensionen. Även mol arbetslöshetsersättning som kan utgå tillden efterlevande vid sidan av delpensionen görs en avräkning påefterlevandebidraget. Uppräkningen i paragrafen är uttömmande. Utanförsamordningsbestämmelserna faller alltså bl. a. studiemedel enligtstudiestödslagen. Detta skall ses mot bakgrund av att studiemedlen lill störstadelen utgörs av älerbetalningspliktiga lån och är inkomstprövade. Inteheller föräldrapenning skall samordnas med efterlevandebidrag. Den som avstårfrän förvärvsarbete för att värda minderårigt barn kan inte pä denna grundbeviljas efterlevandebidrag. Har den efterlevande däremot en gång beviljatsefterlevandebidrag med hänsyn till svårigheter pä arbetsmarknaden e. d., kandenne senare uppbära föräldrapenning utan att detta reducerarefterlevandebidraget, sä länge försörjningssvårigheterna till följd av nedsatthälsa, arbetsmarknadsskäl e. d. består. 1 dessa fall kan i princip utgåföräldrapenning endast på garantinivån (jfr. förslaget lill ändring av 3 kap. 5§ första stycket b). Är den efterlevande berättigad till högre föräldrapenningän pä garantinivån, är det på grund av sådan anknytning till arbetsmarknadenalt rätt i regel inte föreligger till efterlevandebidrag, I den mänföräldrapenningen baseras på inkomst av deltidsarbete avser den alt kompenserabortfallet härav, dvs. ett annat bortfall än det som skall täckas genomefterlevandebidraget. Vad nu sagts beträffande efterlevande med föräldrapenninggäller även en efterlevande som vårdar handikappat barn och som till följdhärav är berättigad till vårdbidrag frän folkpensioneringen. Värdbidraget avseratt täcka både extra vårdinsatser och merkostnader pä grund av barnetshandikapp. Skulle bristen på förvärvsarbete för föräldern ha sin grund iarbetsmarknadsmässiga eller andra sådana skäl som anges i 6 § första stycket,skall särskilt efterlevandebidrag kunna beviljas. En förutsättning härför ärdock att den efterlevande står lill arbetsmarknadens förfogande och är bereddatt ta ett anvisat arbete, dvs. följer de föreskrifter som kan meddelas medstöd av 16 kap. 3 §. Om den efterlevande däremot avslår frän förvärvsarbeteenbart för alt vårda barn utgör detta i sig inte skål att beviljaefterlevandebidrag. Att den efterlevande kan göra anspråk på socialbidragutgör givelvis inle anledning alt förvägra honom eller henne särskiltefterlevandebidrag. Avräkningenligt förevarande paragraf skall göras inte bara mot sådana förmåner somfaktiskt uppbärs av den efterlevande utan även mot en förmån vartill rättföreligger men den efterlevande av någon anledning inte ansökt om. Sådanavräkning bör dock göras endast i uppenbara fall. Det kan inte komma i frägaatt företar någon mer omfattande utredning och prövning av ivad män den efterlevande uppfyller förutsättningarna för rätt till en förmänsom administreras av en annan myndighet. I regel bör kassan kunna inskränka sigtill att kräva att den efterlevande gör en ansökan Prop.1983/84:73 201 om en förmån av nu aktuellt slag, om den efterlevande kanförmodas ha rätt till förmånen. I paragrafen har tagits in de i avsnitt 6 föreslagna nyareglerna för den särskilda folkpensionsförmånen barntillägg. Dessutom harvidtagits vissa rent redaktionella ändringar. Regeln i första slyckel grundas på förslaget i avsnitt 6.2att en styvförälder inte längre skall kunna beviljas barnlillägg. Stycket harockså omarbetats redaktionellt för att överensstämma med förslaget till 8 kap.3 § andra slyckel. Andra stycket reglerar storleken av barntillågget. Ienlighet med förslag i avsnitt 6.3 föreskrivs att oreducerat barntillägg skallutgå av basbeloppet även i fall då barnet är berättigat tillbarnpension. Tredje stycket innehåller regeln om reduktion avbarntillägg med hänsyn till den tilläggspension som kan tillkomma denbarntilläggsberättigade föräldern. Innebörden av denna regel har utvecklatsnärmare i avsnitt 6.4. Bestämmelsen i första stycket tar sikle på sådaniomslällningsbidrag frän folkpensioneringen som utges för en lid av efterdödsfallet. Enligt förslaget upphör det bidraget inle att utgå om denefterlevande ingår äktenskap eller börjar sammanbo medannan. I undanlagsfall skulle den efterlevande alltså, om den nya maken ( ellerdärmed jämställd) skulle avlida , kunna bliberättigad till omställningsbidrag ocksä efter denne och således till tvåsådana bidrag . I ell sådant fall skall enligt bestämmelsen utges baraelt bidrag. I regel kommer bidragen i dessa situationer att vara lika stora,eftersom det nya systemet inte innehåller någon motsvarighet till nuvarandefemtondelsreduklion i vissa fall av änkepension. Med hänsyn till regeln i 5kap. 2 § om rätt till folkpension vid bosättning utomlands kan dock i vissafall utges trettiondelsreducerad folkpension. Är delta aktuellt får denefterlevande uppbära det största omställningsbidraget. Något behov av motsvarande regler för förlängtomställningsbidrag eller för särskilt efterlevandebidrag föreligger inte. Dessabidrag skall nämligen definitivt dras in om den efterievande gifter om sigeller - under vissa förutsättningar - börjar sammanbo rned annan (jfr,förslaget lill 8 kap, 5 § tredje slyckel och 9 § tredje stycket). Enefterlevande kan därför inte vara berättigad till sådani bidrag efterrner än en avliden. Prop.1983/84:73 202 I andra slyckel i paragrafen har regeln om samordningrnellan änkepension, hustrulillägg och vissa andra förmåner tagils bort. Någonsamordning mellan ä ena sidan omslällningsbidrag och ä andra sidan barnpensionoch förtidspension år inle påkallad med hänsyn lill omställningsbidragelssyfle. Likaså skall den efterlevande kunna uppbära uttagenålderspension vid sidan av omslällningsbidraget. Samordningen mellan särskiltefterlevandebidrag och förtidspension från folkpensioneringen regleras i 8kap. All efterlevandebidrag utgår med barnpension torde intekunna inträffa. På grund av det sagda erfordras samordning enbart rnellanbarnpension och förtidspension. Nuvarande regel härom kvarstår oförändrad. Någon reglering av rätten till efterlevandepension i falldå en avliden man efterlämnar mer än en hustru finns f. n. inle i AFL. Inteheller i övrigt är den svenska lagstiftningen anpassad till polygama äktenskap.Om ett sådant äktenskap har ingåtts utom och är giltigt i den stat därdel ingicks, kan del emellertid - enligt lagen {1904:26 s. 1) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap - varagiltigt lill formen även här i landet och således ge upphov tillrättsverkningar i . Även äktenskap som ingåtts i strid rnedtvegiftesförbudet i giflermälsbalken är inte automatiskt ogiltiga, utanrättsverkningar uppkommer pä grund av äktenskapen. Frågan om efterlevandeskyddet i fall dä en invandrad manvid sin död efterlämnar mer än en hustru har behandlats av (mol. 1981/82:930, LU 1982/83:5, rskr 23). fann det därvidangeläget att frågan ses över i lämpligt sammanhang och atl förslag framläggslill lösningar på de olika rättsliga problem som kan uppslå. hargivit regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört om en utredning avefterlevandeskyddet i vissa fall. Regeringen har med anledning härav överlämnatriksdagsskrivelsen till bl. a. familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) för att,såvitt avser efterlevandeskyddet i internationella rättsförhållanden, las ibeaktande under de sakkunnigas arbele. När detgäller efterlevandepensioneringen förutsätter enligt förslagel rätten tillomställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag atl den efterlevandehustrun stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes bortgång. De problemsom kan uppstå i pensionshånseende då en make i elt polygamt äktenskap avliderfår därför ån rner begränsad betydelse för framtiden. Med hänsyn härtill ochtill att familjelagssakkunniga f. n. ser över bodelnings- och arvsfrågor iinternationella förhållanden är jag inle beredd atl gå in pä frågan om verkanav etl polygamt äktenskap i vad avser efterlevandepensioneringen eller arbetsskadeförsäkringensefterlevandeskydd. Det kan finnas anledning alt återkomma lill deima frågasedan familjelagssakkunniga redovisat resultatet av sill arbete. Prop.1983/84:73 203 Denna paragraf föreslås avskaffad lill följd av att enligtförslaget i avsnitt 6.3 helt barntillägg skall kunna utges till var och en avbarnets båda föräldrar om de båda är berättigade till folkpension. 14 kap. 1 § Första stycket motsvarar nuvarande 1 §. Andra stycket, som saknar motsvarighet , anger de olikaformer i vilka familjepension från tilläggspensioneringen kan utgå. Som ennyhet för tilläggspensioneringen har i tredje stycket tagits in en regel sommed efterlevande make likställer vissa grupper icke gifta samboende.Bestämmelsen grundar sig på förslag i avsnitt 3.2.2. Likställighelsregelnöverensstämmer med den regel som föreslås gälla inom folkpensioneringen och harkommenterats under 8 kap. 1 §. Paragrafen behandlar rätten till barnpension fräntilläggspensioneringen och molsvarar nuvarande 4 § första stycket.