prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Som huvudregel bör därföräven gälla en garantinivå för barnpension om av basbeloppet perår. Liksom enligt hittillsvarande regler skall frängarantinivån till grundnivån ske en avräkning krona för krona mottilläggspension i form av barnpension 16 1983/84. Prop.1983/84:73 242 som tillkommer barnet, bestirninielse. enligtvilken sådan avräkning sker även med beaktande av folkpension i forrn avänkepension sorn utgår lill kvinna sorn saiiimanbor med barnet, bör diireniolinte erhålla någon motsvarighel inorn den reformerade faniiljepensiorieririgensåvill gäller de för denna föreslagna eflerlevantleförniänerna till vu.\ria.Ett överförande av denna regel skulle stå i strid med en huvudtanke bakomfamiljepensionsr"eforrnen, nämligen atl tyngdpunkten skall ligga päpension-förmåner ät efterlevande barn. Till barn som förlorat båda sina föråldrar bör enligtkominitléns mening barnpension utgå pä en garantinivå som är dubbelt sä hög somför barn som mist en förälder. Detta framstår som motiverat inle minsl molbakgrund av att numera båda föräldrarna i allt större utsträckning svarar förbarnets ekonomiska trygghet så länge de är i livet. Kommittén föreslår därföratt garantinivån för föräldralösa barn skall höjas frän nuvarande 62 till 82 %av basbeloppet för år räknat. Motsvarande höjning skall enligt förslagel ske i fall därdel med barnpension utgår bidragsförskott. Likaså föreslär kommitténall i denna situation ocksä bidragsförskottet skall höjas till motsvarande nivåsom barnpensionen. Med samma syfte, atl inte bryta sambandet mellan barnpensionpå garantinivån och bidragsförskott, bör bidragsförskottet höjas i de fall däsådant förskott utgår i förhällande till barnets båda föräldrar. I samtliga denämnda situationerna skall enligt förslaget såväl barnpension som bidragsförskottutgå pä en nivå motsvarande av basbeloppet i förhållande tillenvar av föräldrarna. Totalt sett garanteras barnet därigenom i alla dessa fallförmåner med belopp motsvarande av basbeloppet. Inom tilläggspensioneringen bör barnpensionen liksomhittills utgå med viss procent av den egenpension som den avlidne uppbar ellerhade intjänat rätt lill vid sin bortgång. Efterlämnar den avlidne ell barn ochutges inle änkepension, uppgår enligt dagens regler barnpensionentill av den avlidnes egenpension, vilket i princip molsvarar avvederbörandes tidigare medelinkomster mellan ett och 7,5 basbelopp. Dennakompensationsgrad är enligt kommitténs bedömning väl avvägd och svarar väl motdel behov av standardtillskolt som rimligen bör komma barnet till del. Denstandardtrygghet som härigenom garanteras barn bör emellertid fortsättningsvistillkomma barnet även i det fall all det utges tilläggspension tillvuxen efterlevande. En sådan ordning är motiverad med hänsyn till atthuvudvikten inom den framlida familjepensioneringen skall läggas påbarnpensionerna och att barnels intresse av en tillfredsställande standardskall tillgodoses i första hand. Kommitténs förslag innebär således attbarnpension från tilläggspensioneringen för det första barnet alltid skallutgöra av den avlidnes egenpension. Om den avlidne efterlämnar mer än ett pensionsberättigalbarn ökas enligt nu gällande regler den sammanlagda tilläggspensionen lillbarnen av egenpensionen för varje barn utöver det första. Prop.1983/84:73 243 reformerade familjepensioneringen bör gälla atttilläggspensionen storleksmässigl är beroende av antalet pensionsberättigadebarn och all pensionen för varje barn således ulgår enligt en lägrekompensationsgrad ju fier barn den avlidne efterlämnar. Delta framstår sommotiverat bl. a. mot bakgrund av att pensionen har lill syfte att tillförsäkrabarnen en del av den standard de hade medan föräldrarna ännu var i livet; jufier barn det finns i familjen desto mindre var självfallet den andel avföräldrarnas inkomster som dä kom varje barn fill godo. Enligt kommitténs uppfattning föreligger dock enalltför slor skillnad i pensionsnivå mellan efterlevande barn iellbarnsfamiljer och efterievande barn i familjer där det finns mer än ettbarn. Det framstår som önskvärt att förstärka stödet för barn iflerbarnsfamiljer. Kommittén anser all en rimlig avvägning åstadkommes omtillägget för varje barn utöver det första höjs från nuvarande avden avlidnes egenpension. Kommittén föreslår därför att en sådan höjning skallkomma till stånd. Liksom f. n. skall pension som beräknas för tvä eller flerabarn fördelas lika mellan barnen. Någon särskild maximeringsregel för hur slorfarniljepension frän ATP som tolall kan utgå efler en avliden finns inle skålatl införa. Kommittén finner vidare det motiverat att barnpensionframdeles skall kunna utgå inom tilläggspensioneringen efter barnets bådaföräldrar. Eftersom det numera är allt vanligare att båda föräldrarna svararför barnels försörjning och då barnet, medan båda är i livet, har rätt tillunderhåll pä samma villkor från dem båda, är det naturligt all dellaåterspeglas inom den framtida familjepensioneringen. Barn som är föräldralösaskall således enligt förslaget fullt ut kompenseras för förlusten av underhäll,och barnpension frän ATP skall kunna utges lill barnet efler bådadess avlidna föräldrar. Kommitténs uppdrag innefattar vidare att överväga reglernaför beskattning av barnpension (avsnitt 7.5). I denna del finner kommittén attnuvarande beslämmelser, enligt vilka barnpensionen utgör skattepliktig inkomstför barnet, bör kvarstå oförändrade. Även om vissa skäl kan tala för atlbarnpension i skattehänseende behandlas enligl samma principer sombidragsförskott, är det enligt kommitténs mening inle motiverat all genomföranågon förändring av innebörd att barnpension helt eller delvis befrias fränskatteplikt. 3 Stödet till vuxna efterlevande Man kan förutsätta att det för efterlevande erfordras enviss lid för att anpassa sig till den ofta plötsligt förändrade situationen ochställa om sig till de nya förhållanden som inträtt efter dödsfallet. 1 dessa fallbör samhället ge ekonomiskt stöd och därmed underlätta för den efterlevande attgenomföra den nödvändiga omställningen. Avsikten med stödet år att kompenserasåväl 1983/84:73 244 förlusten av den avlidnes förvärvsinkomster som bortfalletav hans eller hennes arbetsinsatser i hemmet Detta slöd bör därför utges såvälefter tidigare förvärvsarbetande som efter personer som ägnat sig ät arbeteenbart i hemmet. Samhållets stöd i dessa situationer bör primärt ta sikle påalt lämna etl ekonomiskt tillskott till de inkomster av förvärvsarbete som denefterlevande kan förutsättas uppbära (avsnill 8.2). Stödet bör ges i form av etl periodiskt utgåendeomställningsbidrag, som utbetalas från både folk- och tilläggspensioneringen.Någon nedre åldersgräns bör inte gälla för rätten till bidrag. Däremot börbidraget utgå enbart i situationer där det generellt setl kan sägas haförelegat en personlig och ekonomisk gemenskap mellan makarna och där enamakens bortgång inneburit en väsentligt förändrad situation för denefterlevande, Omslällningsbidraget skall enligt kommitténs förslag utgåunder en lid av efler dödsfallet. Om den efterlevande tarvård om barn som är skall bidraget dock kunna utgå sålänge detta förhällande består. För rätten till omslällningsbidrag av elt årefter dödsfaUet föreslår kommittén alt det skall krävas atl makarnastadigvarande sammanbodde med varandra för dödsfallet. Vidare skall enligt förslaget gälla som villkor att denefterlevande a) vid makens död stadigvarandesammanbodde med barn, sorn stod under vårdnad av makarna eller av endera av democh som inle hade uppnätt ålder, eller b) oavbrutet hade sammanbott med makenunder av minst fern år fram till tidpunkten för dödsfallet. I enlighet med de utgångspunkter konimitlén uppställt förfarniljepen-sionsreformen föreslås att del för rätten till omställningsbidrag inu berörda fall skall gälla en övre åldersgräns vid . Efterlevande somföre dödsfallet uppnått denna ålder skall alltså inle erhållaomställningsbidrag. Och beviljat sådant bidrag upphör att utgå om och när denefterlevande fyller . Rått tillomslällningsbidrag vid vård av minderårigt barn skall enligt kommitténs förslagtillkomma efterlevande för tid efter del alt del ettåriga bidraget bortfallit.Som förutsättningar för rätten föreslär kommittén skall gälla att denefterlevande har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn, som ärunder ålder och vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem.Dessutom skall, liksom beträffande omställningsbidragets första beståndsdel,krävas att ocksä makarna stadigvarande sammanbodde med varandra vid tidpunktenför dödsfallet. Enligl förslaget fordras alltså att den efterlevande har denrättsliga vårdnaden och faktisk värd om barnet efter dödsfallet. Däremot skalldel inle vartt något villkor för pensionsrått atl det är ett biologiskt barnlill båda eller en av makarna. Omställningsbidraget skall i dessa fall utgå fram tilldess det yngsta barnet fyller . 1983/84:73 245 1 fråga om detta förlängda oniställningsbidrag skallenligt förslaget inte finnas någon övre åldersgräns för den efterlevande. 1detta hiinseende bör alltså gällii undantag frän den föreslagna principen attlåniiljepeiision inle skall kunna utgå efler , I frågan om nivåerna för omställningsbidrag betonarkominitlén all syftet med bidraget är alt ge ett ekonomiskt tillskott till denefterlevandes andra inkomster. Det är alltså i första hand inte avsett atlensiinit svara för den efterlevandes underhåll, utan det skall ge enkompensation för bortfallet av den avlidnes förvärvsinkomsteroch arbetsinsatser i heininet. Å andra sidan skall bidraget inte heller uigöranågon form av begravningshjälp eller liknande. Bidraget bör utgå med saininabelopp i dess båda former, dvs. beloppet för bidrag under en lid av ett är börmotsvara det bidragsbelopp som utges vid vård av barn. Inom folkpensioneringen föreslär kommittén attonislällningsbidragel skall för år räknat utges rned belopp motsvarande 100 %av basbeloppet, Enligl kommitténs förslag är del inte aktuellt atl utgepensionstillskott till omställningsbidrag frän folkpensioneringen. Inte hellerskall till detta knytas rätt lill kommunalt bostadstillägg. Bostadsstöd kan istället utgå inom ramen för de statskommunala bostadsbidragen.Ornsfällningsbidragel skall utgöra skattepliktig inkomst för den berättigade.De särskilda regler om exlra avdrag vid beskattning som gäller förfolkpensionärer skall inte äga tillämpning pä den som uppbär pension enbart iform av omslällningsbidrag. Inom Ulläggspensioneringen bör bidraget anknytas till denegenpension som den avlidne uppbar eller skulle erhållit om rätt lill helförtidspension hade inträtt för dödsfallet. Vid bestämmandet avkompensationsgraden för ATP måste hänsyn tas till de sammanlagdatilläggspensionsförmåner som skall kunna utges efler en avliden, och det bördärför beaktas om det utges barnpension efter vederbörande.Kommitténs förslag i fråga om barnpension frän tilläggspensioneringen innebäralt sådan alltid skall utges med samma belopp oberoende av om pension utgårockså till vuxen efterlevande. Mot denna bakgrund föreslår kommittén alt omställningsbidragfrån tilläggspensioneringen som huvudregel skall utgå med belopp motsvarande av den avlidnes egenpension. Utges samlidigl barnpension, skallomställningsbidraget utgöra av egenpensionen. Omställningsbidraget skall utgå opåverkat av de inkomsterav förvärvsarbete som den efterlevande erhåller. Med hänsyn härtill finns inteskäl att genomföra någon forrn av samordning mellan bidraget och socialaförmåner som träder i stället för inkomst av förvärvsarbete. Inte heller sådanaförmåner av annat slag skall samordnas rned eller prövas mol omställningsbidraget. Prop.1983/84:73 246 3.2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förtidspension m. m. Kommittén anser sig kunna utgå från alt del storaflertalet efterlevande i yrkesaktiv ålder, som tillhör de generationer förvilka den reformerade efterlevandepensioneringen kommer alt gälla, har sinförsörjning tryggad genom eget arbete. Beträffande det mindre anlalefterlevande, som befinner sig i en sådan situation att detta inte är falletoch som möter svårigheter på arbetsmarknaden, kommer samhällets åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken och på utbildningsområdet alt spela en väsentlig roll.En grundtanke bakom kommitténs förslag år att det skall göras kraftfullainsalser pä dessa sektorer för alt undanröja förvärvshindren för sädanaefterlevande sorn inte har en fast fot på arbelsniarknaderr och sorn inteheller lyckats fä detta under den omslällningsperiod varunder de erhålleromställningsbidrag (avsnitt 8.3). Enframskjuten plats härvid kan antas tillkomma den platsförmedlande verksamhetsom bedrivs av den offentliga arbetsförmedlingen. Ocksåarbetsmarknadsutbildningen kan förutsättas spela en betydelsefull roll.Genomgående av sådan utbildning kommer sannolikt i många fall all underlätta förefterlevande med en längre tids bortovaro från förvärvslivet all stärka sinställning där. Av vikl för vissa grupper efterlevande torde även bliberedskapsarbeten, anställning med lönebidrag och anställning vid skyddadverkstad. Kommittén pekar i sammanhanget också pä den yrkesinriktaderehabiliteringen samt på de möjligheter som finns till ekonomisk hjälp vidflyttning. En viss betydelse kan sannolikt tillmätas även kontant stöd som kanutgå vid arbetslöshet, även om detta slöd f. n. har en sådan utformning att detinte kan antas fylla ett mer försörjningsbehov för någon störregrupp av de efterlevande som här är aktuella. Kommittén betonar vidare betydelsen av det rika utbud somfinns på vuxenutbildningens område och de former av ekonomiskt slöd som kanutges vid studier. För efterlevande som vid makens bortgång saknar eltförvärvsarbete sorn kan ge en tillfredsställande försörjning bör enligtkommitténs mening alllid göras försök att med utnyttjande av samhålletsresurser i fråga orn arbetsmarknadspolitiska åtgärder rn. m. bereda denefterlevande möjlighet att få ett för denne lämpligt arbete. Det kan emellertiduppstå situationer där det visar sig atl den efterlevande trots omskolning,utbildning e. d. inte kan erhälla elt förvärvsarbete till tryggande avförsörjningen. 1 andra fall äter kan situationen var sådan att det, med hänsyntill den efterlevandes hälsotillstånd e. d., redan från början framstår somutsiktslöst atl påbörja utbildning eller liknande med sikle på en senarearbelsplacering. För vissa efterlevande i denna ställning skulle i en framlidförtidspension kunna vara ett realistiskt alternativ. Mot bakgrund av enutförlig beskrivning av principerna för förtidspensionsbedömning belyserkommillén i betänkandet de möjligheter som finns för efterlevande kvinnor ochmän att erhålla förtidspension (avsnitt 8.4). Prop.1983/84:73 247 Efterlevande, som har svårigheter att bereda sig inkomstgenom förvärvsarbete men vars förvärvsförmåga inle år nedsatt av sådan orsakall rätt till förtidspension är förhanden, skall enligt kommitténs förslag hamöjlighet att under vissa förutsättningar erhålla en särskildeflerlevandepensionsförmån, benämnd försörjningsbidrag. Denna förmån år alltsåavsedd för sådana efterlevande sorn inte lyckats få en fasl fot påarbetsmarknaden och som inte heller kan beredas ett tillfredsställande skydd pågrundval av åtgärder inom t. ex. arbetsmarknadspolitikens område eller genornförtidspensioneringen. Avsikten med försörjningsbidraget år all det skalluigöra elt skyddsnät för efterlevande som inte kan klara sin försörjning påannal sätt. Bidraget bör utges enbart i den män andra former av stöd inle kankoinrna i fräga och således vara subsidiärt till sådant slöd (avsnitt 8.5). Försöjningsbidrag skall kunna börja irlges försl efter'det att rätten till omslällningsbidrag har upphört. Det skall utbetalas inonrsäviil folk- sorn tilläggspensioneringen. För rätt lill bidraget kriivs att denefterlevande uppfyller villkoren för rätt till omställningshidrag. Som särskilda förulsätlniiigar för försöijningsbidragskall enligt förslaget gälla all den efterlevandes svårigheter alt bereda sigförviirvsinkoinst bar sin grund i arbetsmarknadsmässiga förhållanden, nedsatthiilsotillsländ eller därmed jämförlig orsak. Förvärvsmöjlighelerna skallvidare vara nedsatta med minst hälften. Ytterligare bör fordras altförsörjningssvärigbelcrna är en direkt följd av dödsfallet. Nedsätlningen avförvärvsmöjlighelerna skall därför ha förelegat för dödsfalletoch ha bestått alltsedan dess. Grundtanken bakom försörjningsbidragel är titt det skallhjälpa den efterlevande att komina in på arbetsmarknaden, och bidrag skalldärför inle utges an vad sorn är nödvändigt. Bidraget skallalltså fylhi en aktiverande och inle en passiverande funktion. allt efler omständigheterna i del enskilda fallet, beredas hjälp i syfteatt förbiillra försörjningsinöjligheterna. Föreligger skäl att den efterlevandegenomgår viss utbildning eller deltar i viss arbetsmarknadspolitisk åtgärti,bör tillses att sådan kommer lill stånd. Enligl kommitténs förslag skall försörjningsbidragel kunnautgå sorn helt bidrag, som tvä tredjedelar av helt bidrag eller som halvtbidrag. Avsikten är alltså atl försörjningsbidraget skall kunna utges som t.ex. halvt bidrag såsom koinplenient lill inkomster av ett halvtidsarbete. Rätt till bidrag skall tillkomma endasl efterlevande somär under 65 är. Någon nedre äldersgräns för bidragsrälten bör däremot inte finnas.Inle heller uppställs någon längsta tid varunder bidraget skall kunna uppbäras. Erhåller en efterlevande, som uppbär försörjningsbidrag,ett stadigvartin-de arbele som ger en tillfredsställande försörjning, skallbidraget dras in eller sättas ned i relation lill omfattningen av arbeiet. Harrätlen lill bidragen gång Prop.1983/84:73 248 bortfallit eller har bidraget rredsalts, skall inte kirnnakoiiima i friigii atl senare på nytt bevilja bidrag eller höja detta. Kommittén bedömer det vara av vikt attförsörjningssituationen för den som beviljats försörjningsbidnig noga följs uppkontinuerligt. Bidragsrätten skall därför omprövas med jämna mellanrum ochminst en gång . Beträffande nivåerna för försörjningsbidrag föreslårkommittén en anknytning till vad som avses gälla för omställningsbidraget.Härigenom fär man en önskvärd inbördes överensstämmelse mellan de olika formerav familjepension som enligt förslagel skall utgå till vuxna efterlevande. Liksom vad avser omslällningsbidraget skall enligtkommitténs förslag inte utgå kommunalt bostadstillägg till försörjningsbidrag.Försörjningsbidragel skall utgöra skattepliktig inkomst för den berättigadeenligt de regler som gäller för inkomst av tjänst, dvs. utan särregler om exlraavdrag vid beskattningen. Någon inkomstprövning i sedvanlig mening avförsörjningsbidraget bör enligt kommitténs mening inle komma i fräga. Kommitténföreslår dock särskilda bestämmelser om samordning mellan försörjningsbidragoch vissa andra sociala förmåner vilka tar sikte på samma stödbehov somförsörjningsbidraget. En utgångspunkt vid utformandet av dessa regler harvarit alt försörjningsbidraget skall vara subsidiårl lill alla stödformer sornavser att ge kompensation för samma nedsättning av förvärvsmöjligheterna som försörjningsbidraget.I dessa fall skall försörjningsbidragel utges endast i den rnän det överstigerden andra ersättningen. I enlighet med nämnda principer föreslår kommittén allförsörjningsbidrag inte skall utges i den mån den efterlevande för samma tidoch för sarnma nedsättning av förvärvsmöjligheterna äger rätt till sjukpenning,förtidspension eller egenlivränta från arbetsskadeförsäkringen. Är denefterlevande berättigad till arbetslöshetsersättning, lill utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering eller tillvuxenstudiebidrag, skall försörjningsbidrag kunna utgå enbart i denutsträckning som del överstiger den andra ersättningen. 3.4 Efterlevandebegreppet m. m. I frågan om den personkrets som skall omfattas av denreformerade efterlevandepensioneringen och vilka samlevnadsrelationer somsåledes skall beredas ett skydd inorn dennas ram uppställer kommillén vissagrundläggande utgångspunkter för den nödvändiga avgränsningen (avsnitt 8.6). Enväsentlig princip för kommittén är alt det skall gälla överensstämmande regleri nu förevarande hänseende mellan folk- och tilläggspensioneringen och attenhetlighet skall finnas även mellan omställnings- och försörjningsbidrag. Utgångspunkt för avgränsningen av den personkrets somskall onifattas av efterlevandeskyddet bör alltjämt vara äktenskapet.Emellertid finns skäl atl Prop.1983/84:73 249 vissa grupper icke gifta samboende jämställs med gifta närdet gäller rätlen till familjepension. Kommittén föreslår att den framtida familjepensioneringenslikställighetsregel utformas med utgångspunkt från den molsvarande regel sornf. n. gäller inom folkpensioneringen. Enligl förslaget skall alltså med giftalikställas sådana icke gifta samboende som varit gifta med varandraeller som har eller har haft barn gemensami. Dessutom fordras att det rört sigom ett stadigvarande sammanboende. Även i fall dä parterna vid dödsfalletväntade gemensamt barn skall den efterlevande icke gifta parlen kunnalikställas med änka eller änkling. En särskild fråga sorn uppkommer i sainnianhanget är vilkaregler sorn bör gälla för bortfall av pensionsrätl vid ingående av nyttäktenskap eller inledande av sammanboende med annan. Med hänsyn till all detendast är fräga om bidragsrätl för en begränsad lid föreslär konirnitlén allsädanl omslällningsbidrag som utgår under en lid av ett är efter dödsfalletinle skall påverkas av omgifte eller uppttrgande av annan sarnriianlevnad. Med avseende pä ornställningsbidrag som utgår vid värd avbarn och på försörjningsbidrag föreslår kommittén däremot att bidragsrättenskall falla bort om den berättigade ingår äktenskap eller stadigvarandesammanbor med annan, med vilken den efterlevande varit gift eller har eller harhaft eller väntar barn. Om rätten till farniljepension en gäng upphört medtillämpning av den uppställda regeln skall pensionsrätien inte kunnaåterupplivas, om det nya äktenskapet eller sammanboendet senare upplöses. Den föreslagna likställighetsregeln förfamiljepensioneringen avses fä motsvarighet inom övriga områden av den allmännapensioneringen. Kommittén föreslär således att det vid beräkning av storlekenav ålders- och förtidspension skall gälla att med gift pensionstagare likställspensionsberättigad, som stadigvarande sammanbor med annan med vilken denpensionsberättigade har varit gift eller har eller har haft eller väntar barn.Liksom skall vidare i detta hänseende den bestämmelsen äga tillämpningatt gift pensionsberättigad, som stadigvarande lever åtskild frän sin make,skall likställas med ogift pensionstagare, om särskilda skäl inte föranledertill annal. Molsvarande regler föreslås gälla i fråga om rätten till kommunaltbostadstillägg och - övergångsvis utgivet - hustrutillägg. Utländska medborgare (och statslösa) som är bosatta iSverige föreslås (avsnill 8,7) vara berättigade lill tilläggspension i form avomställnings- och försörjningsbidrag enligt samma regler som svenskamedborgare. Den enda förutsättning som härvidlag skall gälla är atl den avlidnetillgodoräknats pensionspoäng för ATP. Beträffande familjepension frän folkpensioneringen tillutlänningar som bor här i landet skall enligt förslaget gälla sammabestämmelser som nu Prop.1983/84:73 250 tillämpas för änkepension och som införts i densvenska lagstiftningen efter mönster av modernare bilateralasocialförsäkringskonventioner. Efterlevande, som är utländsk medborgare ellerstalslös och som år bosatt i , skall alltså ha rätt till omställnings-och försörjningsbidrag under förutsättning antingen att den avlidne omedelbartföre sin död hade varit bosatt i och den efterlevande viddödsfallet var bosatt hår eller alt den efterlevande är bosatt i sedanminsl fem är och den efterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatthår i landet. Vad avser rätlen för svenska medborgare att uppbärafamiljepension vid bosättning utanför föreslår kommittén skilda reglerför omställnings-och försörjningsbidrag.