prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Arbetet består till stor del av planläggning för att genomförautrymning och inkvartering av befolkningen, användning av tillgängligaskyddsrum, alarmering m.m. Programfunktionen- som avser ansvaret för att formulera mål för programmen, fördela resurser ochkontrollera att målen uppfylls utövas under regeringen avcivilförsvarsstyrelsen och länsstyrelserna samt vad gäller skyddsrum även avkommunerna. Civilförsvaretbildar ett huvudprogram. Inom detta finns delprogram för Skydd förbefolkningen. Delprogrammen är i förstahand att betrakta som avvägningsprogram som främst används i denlångsiktiga planeringen och vid avvägningsdiskussioner. Verksamheten icivilförsvaret indelas i följande produktionsområden. Underhåll och förtådsverksamhet Materielanskaffning Anskaffning av anläggningar för krigsorganisationenAnskaffning av anläggningar för fredsorganisationen för befolkningen Forskning ochutveckling m. m. I den långsiktigaplaneringen sker en avvägning mellan produktionsområdena enligt indelningenVidmakthållande, Omsättning och tillförsel samt Forskning och utveckling. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 119 6.2Verksamheten under det senast förflutna budgetåret (1982/83) Den verksamhet somplanerades för /83 har i stort sett kunnat genomföras. Vissa åtgärder föratt höja krigsorganisationens beredskap har vidtagits. En prioritering avkrigsorganisationen har genomförts som underlag för styrning av produktionen mot prioriteradeenheter. Tilldelade resurserhar medgett att skyddsrumsbesked har kunnat lämnas för produktion av ca 160000skyddsrumsplatser. Detta överensstämmer i huvudsak med behovet för att vara i takt mednyproduktionen av byggnader och anläggningar. På grund av brist pä resurser har dock motslutet av budgetåret besked om att bygga skyddsrum inte kunnat lämnas i sambandmed viss planerad byggnadsverksamhet i småhusområden. 6.2.2 Det ekonomiska utfallet Utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum var i prisläget februari (prop. 1981/82: 102 bil. 2 s. 257, FöU 18, rskr 374). Efter omräkning tillmedelprisläget för /83 med försvarsprisindex motsvarardetta (1,148x312,7) avrundat 359 milj.kr. Utgiftsramen för /82överutnyttjades med 2,6 milj.kr. Enligt de reglersom gällde för /82 (prop. 1976/77: 74 bil. 1 s. 138, FöU 13, rskr 311) skall beloppet dras fränutgiftsramen för /83.Detta har skett genom att prisregleringsmedlen har minskats i motsvarande män. Det tillgängliga utrymmet inomutgiftsramen för civilförsvar utomskyddsrum /83 var alltså (359,0-2,6) 356,4 milj. kr. budgetredovisning uppgick utgifterna inom utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum till 358,5 milj.kr. under /83.Utgifterna var alltså 2,1 milj. kr. större än den tillgängliga ramen.Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop. 1982/83: 100bil. 6 s. 186, FöU 9, rskr 271) att beakta överutnyttjandet när utgiftsramen för civilförsvarutom skyddsrum för /84 prisregleras. Utgiftsramen för skyddsrum /83 till 270,5 milj.kr. iprisläget (prop. 1981/82: 102 bil. 2 s. 257, FöU 18, rskr 374).Efter omräkning till medelprisläget för /83 med nettoprisindexmotsvarar detta (1,1605x270,5) avrundat 313,9 milj.kr. Enligt budgetredovisning uppgick utgifterna förskyddsrum till 317,2 milj.kr. Utgifterna var alltså 3,3 milj.kr. större än tillgängligamedel. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 120 Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att tadel av vad jaghar anfört om verksamheten inom civilförsvaret under /83. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 121 6.3Verksamheten under innevarande budgetår (1983/84) Verksamheten /84 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna iprop. 1982/83: 100 (bil. 6, FöU 9, rskr 271) samt i regleringsbreven för budgetåret. Detta innebär bl. a. att skallförbereda övergången till ledning av civilförsvarsverksamheten pälokal nivä i krig samt införandet av skyddsplaner i alla kommuner. Åtgärder skall vidtas för att förbättrakrigsorganisationens mobiliseringsberedskap och effekt eftermobilisering. Utvecklingsarbete skall genomföras för attfä fram bättre styrmedel knutna till krigsorganisationssystemet. Inför övergången till ledning på lokal nivå ikrig skall ta fram ett förslag till en reduceradkrigsorganisation som omfattar ca 150000 personer. Rekrytering, utbildning ochmaterieltillförsel skall t. v. enbart inriktas mot de enheter som ryms inomdenna reducerade krigsorganisation. Förslag tillnya normer för fastställande av verkskyddsplikt och för verkskyddens organisation och utbildning skallutarbetas. Riktlinjer för fördelning och utlämning av skyddsmaskerskall utarbetas. Förberedelsearbeteför att anpassa utrymnings- och inkvarteringsplanläggningen tillde nya principerna för skydd resp. utrymning skall genomföras. Ett antal ledningscentraler skall byggas resp.moderniseras. Produktion avskyddsrum i samband med nybyggnad av anläggningar och byggnader beräknas kunnastartas för ca 320 milj.kr. under budgetåret.Härutöver beräknas produktion av skyddsrum utan samband med sådan nybyggnadkunna startas för ca 70 milj.kr., främst i de större städernas innerområden. Den planerade verksamheten beräknas i stort sett kunnagenomföras. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom civilförsvaret under /84. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 122 6.4 Civilförsvarets fortsatta utveckling 6.4.1 har i sinprogramplan för perioden /85 -1988/89enligt de anvisningar som regeringen meddelat utgått ifrån den inriktning som anges i prop. 1981/82: 102 omsäkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsattautveckling. Flera av deförändringar som ingick i 1982 ärs försvarsbeslut har sådan karaktär att de kräver omfattandeadministrativa förberedelser. Det är därförenligt mening nödvändigt att åtminstone den nuvarandekapaciteten vid länsstyrelsernas försvarsenheter bibehålls för att det skall bli möjligt att genomföra riksdagensbeslut. Ansvaret föralarmeringsfunktionen i luftförsvarscentralerna skall föras över fräncivilförsvarsstyrelsen till chefen för flygvapnet . sker fortsatt utbyggnad avalarmeringsanordningar ochanpassning till utvecklingen av flygvapnets stridslednings- och luftbe-vakningssystem samt vidareutveckling avalarmeringssystemens driftsäkerhet. Civilförsvarsstyrelsenföreslår en tidsplan för övergången till ledning som innebär attkommunerna gör sin planläggning för civilförsvar med början den 1 oktober 1984.Ledningsansvaret övergår till samtliga kommuner iriket. Vid övergången till kommunalledning införs också en nykrigsorganisation, "Org 80 K", där hemskyddsorgani-satiöneningär, och lokala skyddsplaner. Produktionen avskyddsrum i samband med ny- och ombyggnad av byggnader och anläggningar planeras geca 230000 skyddsrumsplatser per budgetär . har isin prognos över behovet av skyddsrumsplatser i samband med nybyggnad av bostäder och anläggningar utgåttfrån att minskningen i bostadsbyggandet kommer att avta medan enökning av byggandet förväntas inom industrisektorn. Antalet produceradeskyddsrum utan samband med ny- eller ombyggnad beräknas öka från 79objekt under /85 till 130 objekt under /89.Sammanlagt innebär detta en skyddsrumsproduktion om ca 1 200000 skyddsrumsplatser. Civilförsvarsstyrelsenhar genomfört en prioritering av krigsorganisationen genom en indelning iprioritetsgrupperna A, B och C. Rekrytering, utbildning och materieltillförsel underprogramplaneperioden inriktas enbart mot de prioriterade A- och B-enheterna ikrigsorganisationen. Övningsverksamheteninriktas mot att samtliga prioriterade enheter i krigsorganisationen övas minstvart Qärde år. Civilförsvarsstaber övas vartannatår fr. o. m. /85. Civilförsvarsstyrelsenredovisar en förbättring av krigsorganisationens tillstånd främst i vad avser deprioriterade A- och B-enheterna jämfört med läget . Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga ökas successivt lill att omfatta ca 2000 mot slutet av perioden. En slutlig grundsynmed syfte att inom civilförsvaret balansera åtgärderna mot kärnvapen samt biologiska ochkemiska stridsmedel utarbetas under bötjan av planeringsperioden. Civilförsvarsstyrelsenhar enligt försvarsbeslut planerat en ny ulbildningsanläggningi . Styrelsen förordar nu en nyetablering i bostadsområdet i stället föralternativet att utnyttja delar av Götaträngregementes nuvarande lokaler. En begränsad utbildning beräknas kunna genomföras i fr. o. m. den 1juli 1984 då denproviso-riska utbildningsaniäggningen i läggs ned.Anläggningen i beräknas nåfull utbildningskapacitet . Civilförsvarsstyrelsensfördelning av kostnaderna pä delprogram och betalningsmedlen på anslag framgår avföljande sammanställningar (prislägefebruari 1983;milj. 1983/84' Summa 1984/89 -1- 0,2 -18,5 -15,0 -15,5 -16.2 -14,3 -14,8 -12,3 -14,8 -15,5 -14,8 -11,8 -14,8 -69,4 -75,4 ' Pris- och löneläge februari Summa 1984/89 Civilförsvar G 2. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar Summa civilförsvar utom skyddsrum ' Exkl. investeringar för . - Pris- och löneläge . Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 124 Grunderna förcivilförsvarets utveckling har lagts fast genom försvarsbeslut.Perioden /85 - 1988/89, som jag nu behandlar, innefattar två budgetår utöverförsvarsbeslulsperioden. I försvarsbeslutetanges bl.a. att huvudinriktningen av civilförsvarsverksamheten skall vara att ge befolkningen skyddmot verkningarna av konventionellastridsmedel. Ökad uppmärksamhet måste dock ägnas åt skyddet motkärnvapen och kemiska stridsmedel samt åt förmågan ätt möta verkningarna avöverraskande angrepp. Civilförsvarsstyrelsenföreslår i sinprogramplan för perioden en inriktning som stämmer överens med försvarsbeslutet. Enligt1982 ärs försvarsbeslut skall bl. a. ledningen pä den lokala nivån avcivilförsvarsverksamheten i krig föras över till kommunerna, enhemskyddsorganisation införas ochskyddsplaner upprättas för alla kommuner. Kravet på att öka förmåganatt möta verkningarna av ett överraskande angrepp innebär bl. a. skärpta krav på civilförsvarsorganisationensmobiliseringsberedskap och insatsberedskap eftermobilisering. Jag kan i alltväsentligt ansluta mig till de överväganden och förslag som redovisar iprogramplanen. Regeringen har ioktober 1983 (prop. 1983/84: 40 bil. 2) föreslagit att vissa åtgärder vidtas inom försvarsdepartementets verksamhetsområde i syfteatt begränsa utgifterna. För civilförsvaret innebär detta följande. 1982 ärsförsvarsbeslut innebar vissa ambitionsökningar inom civilförsvaret. Med hänsyntiil det rådande samhällsekonomiska och statsfinansiella läget kan inteambitionsökningarna till alla delargenomföras i den takt som tidigareplanerats. Jag räknar med alt det blir nödvändigt att nägot minska den planerade taklen i anskaffningen avskyddsmasker för vuxna ochmotsvarande skydd för barn. har inriktningen varit atl hela civilbefolkningens behov skall vara tillgodosettvid utgången av /93. Anskaffningen av skyddsmasker ochmotsvarande skydd för barn bör nu inriktas mot atl behovet blirtillgodosett 3 -. Jag kommer inästa budgetproposition att närmare ange när anskaffningen kan vara genomförd. Jag kommer senarevid behandlingen av berörda anslag att förorda ett antal besparingar somsammanlagt gör det möjligt att reducera utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum för /85 med ca 20 milj.kr. Enligt 1982 ärsförsvarsbeslut skall den äriiga bemyndigandetilldelning-en för skyddsrum bl. a.ge täckning för byggande av skyddsrum i takt med den förväntade nyproduktionen avanläggningar och byggnader i skyddsrumsorterna. Vidare anges i försvarsbeslutet att enhärdare styrning av skyddsrumsbyggandet till riskområden bör vara möjlig. Ett system' med skyddsplanerkommer att införas. Skyddsplanerna kommer atl upprättas Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 125 av kommunerna med början . Denriskanalys som ingär som ett led i skyddsplanearbetet kommer att leda till enrevidering av de skyddsrumsplaner som ligger till grund för byggande av skyddsrum i skyddsrumsorterna,varvid undantag kommer att göras från kravet på skyddsrumsbyggande för vissalägriskomräden. Detta kommeitt leda tillminskningar av behoven av skyddsrum, främsti villaområden. En konsekventgenomförd begränsning av skyddsrumsbyggandet med hänsyn till en snävare riskbedömninggår inte att genomföra förrän skyddsplanerna har upprättats. I avvaktan härpå bör emellertid,med hänsyn till den nuvarande ekonomiska situationen, några nyaskyddsrum i småhusområden intebeställas under /85. villjag framhålla att vissaområden med småhusbebyggelse även i fortsättningen kommer att behöva förses med skyddsrum med hänsyn till att de ligger i högriskomräden. Även vid enbegränsad resurstilldelning kan skyddsrum i dessa områden behöva prioriteras före skyddsrum i vissa områden med flerfamiljshusoch industrilokaler. En kommitté (Fö 1982: 04) har haft i uppdrag attbehandla frågor som har samband med genomförande av försvarsbeslutangående civilförsvaretoch kommunerna. Kommittén har bl.a. lett en provplanläggning i 22 kommuner i och . I betänkandet(Ds Fö 1983: 10) Kommunerna och civilförsvaret - ledning och planläggning pålokal nivå har kommittén redovisat förslag om fördelningen av ansvaret mellan länsstyrelserna och kommunernaför olika planer m.m., om hur ledningen av den civilförsvarsverksamhet somskall samordnas över kommungränserbör organiseras, om innehållet i och utformningen av de olika planerna för civilförsvarsverksamheten,om erforderliga författningsbestämmelserför genomförande av beslut i fråga om civilförsvaret och kommunerna samt om regler som bör gälla förersättning till kommunerna för derascivilförsvarsverksamhet i fred. I sammanfattning innebär kommitténsförslag följande. Inom varje kommunskall under beredskap och i krig finnas en civilförsvarsledning sombestår av kommunstyrelsen och en civilförsvarsstab. Kommunstyrelsenskall ha det övergripande ansvaret för all på kommunen ankommandetotalförsvarsverksamhet. Chefen för civilförsvarsstaben, som i regel bör vara kommunens brandchef, skallutöva den direkta ledningen av civilförsvarsverksamheten inom kommunen. Dennuvarande indelningen av riket i civilförsvarsområden ersätts med en indelningi civilförsvarsregioner. I varjecivilförsvarsregion skall under beredskap och i krig finnas en regionledning, som består av en politikergrupp med enberedningsgrupp som stabsorgan. Regionledningen skall leda den civilförsvarsverksamhet som måste samordnas överkommungränserna. Det primära syftetmed civilförsvarsplanläggningen skall vara atl skapa ett grundläggandebeslutsunderlag för ledningen av civilförsvarsverksamheten i krig. Planläggningen skall begränsas till attomfatta erforderligt beslutsun- Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 126 derlag för starten av verksamheten. Kommunerna skallupprätta en led-ningsplan, en informationsplan, en plan för personal- ochunderhållstjänst, en skyddsplan, en undsättningsplan och en mobiliseringsplan.Kommunernascivilförsvarsplanläggning skall samordnas med den kommunala beredskapsplanläggningen.Länsstyrelserna skall utarbeta och lämna underlag för kommunernas planläggning.Länsstyrelserna skall upprätta en organisationsplanför varje kommun och civilförsvarsplaner för länsnivån och för civilförsvarsregioner. Mobiliseringsplanen och skyddsplanen i vadavser skyddsrumsorternas avgränsning - skall fastställas av . Övriga civilförsvarsplaner som upprättasav kommunen skall fastställas avkommunfullmäktige. Full ersättning skall utgå till kommunerna för att upprätta civilförsvarsplanerna och anpassa de kommunala beredskapsplanernaoch för att fortlöpande hålla planerna aktuella. Ändringar bör göras i civilförsvarslagen och lagen omkommunal beredskap. Kommunerna bör överta ledningsansvaret vid utgången av är1986. En tvåärs-period dessförinnanbör avsättas för att genomföra erforderlig planläggning m.m. Efter remissbehandling av betänkandet avser jag attföreslå regeringen att i proposition lämna riksdagenförslag bl.a. om de ändringari civilförsvarslagen (1960: 74) och lagen (1964: 63) om ; beredskapsom behövs för att ansvaret för ledningen på den lokala nivån av civilförsvarsverksamheten i krig skall kunnaföras över till kommunerna. Jag har intet atterinra mot den tidsplan för övergången till ledning somciviLförsvarsstyrelsen redovisat i sin programplan. Den stämmer i stort settöverens med provplanläggningskommitténs förslag. För att tidsplanen skallkunna hållas måste vissa förberedelser vidtas redan innan ett slutligtställningstagande till kommitténs förslag föreligger. Den redovisning avkrigsorganisationens tillstånd som lämnas i programplanen visar att enförbättring har skett främst i vad avser de prioriterade A- och B-enheterna.Fortfarande finns det dock allvariiga bristerbåde beträffande personal och materiel. Jag anser att det är angeläget attcivilförsvarsstyrelsen fortlöpande vidtar åtgärder för att på kort och något förbättra beredskapen ikrigsorganisationen. Till skillnad fråncivilförsvarsstyrelsen räknar jag med att civilförsvarsstaberna liksom övrigaA- och B-enheter i krigsorganisationen skall övas och intevartannat år. Dessa övningar leds av länsstyrelserna. Erfarenheterna frånde visar att länsstyrelserna inte helt har kunnat genomföra denövningsverksamhet som det åligger dem att leda. Med hänsyn till de resurs- ochkapacitetskrav i övrigt som ställs på länsstyrelserna anser jag att det inte ärmöjligt att nu minska tiden mellanövningstillfällena för civilförsvarsstaberna, även om detta i och försig är önskvärt. Enligt1982 års försvarsbeslut skall en ny skol- och förrådsanläggning Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 127 byggas i , varvid delar av trängregementesnuvarande etablis-sement skall utnyttjas för förläggning och administration, undervisning,förråds verksamhet, förplägnad m.m. Övningarna skall förläggas till ett övningsområde ca 3km öster om kasernetablissementet. Detta är under utbyggnad ochberäknas vara klart . föreslär att defunktioner som är avsedda att förläggas till trängregementes kasernetablissement i stället förläggs till förhyrda lokaler istadsdelen som är belägenca norr om och från övningsområdet. I förfogar AB Skövdebostäder, som är ett allmännyttigt bostadsföretag, över ca 1 400lägenheter i flerfamiljshus som äruppförda under åren 1970- 1976. Flera av lägenheterna står tomma. har redovisat en ekonomiskoch funktionell jämförelse mellan detvå alternativen och föreslår på grundval av denna att alternativet Södra Rydväljs. Vid beräkningen av anslagen till civilförsvaret för /85har jag räknat med att alternativet genomförs. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer förcivilförsvarets fortsatta utveckling som jag har angett i det föregående. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 128 6.5Ekonomiska resurser för civilförsvaret 6.5.1 Planeringsram för civilförsvar utom skyddsrum /85- 1988/89, m. m. Civilförsvarsstyrelsenhar med utgångspunkt i regeringens anvisningar för programplaneringen beräknat enplaneringsram för civilförsvar utom skyddsrum för perioden /85 - 1988/89 som framgår avföljande tabell (prislägefebruari 1983;milj. 1987/88, Summa 1984/89 427,9' För skyddsrum harstyrelsen beräknat ett bemyndigande om . och enutgiftsram om 739,5 milj. kr. i prisläget för /85. Jag beräknarplaneringsramen för civilförsvar utom skyddsrum för perioden /85-1988/89 enligt följandetabell (prisläge ; milj. Summa 1984/89 403,5' Planeringsramen ärmindre än vad som svarar mot totalförsvarsbeslut. Jag har tidigare (s. 124)förordat att en något senare lidpunkt än vad som förutsattes i försvarsbeslutet väljs för närbehovet av skyddsmasker och motsvarande skydd för barn skall vara tillgodosettför hela civilbefolkningen.I övrigt räknar jag med att den planeringsram som jag har förordat skallvara tillräcklig för att kunna fullfölja den inriktning som anges iförsvarsbeslutet. Detta innebär bl. a. att någon ändring av tidigare planering inteskall behöva göras för hemskyddsorganisationen, skyddsplanerna, denkommunala ledningen eller för de regelbundet återkommande övningarna för civilförsvarets krigsorganisation. För att främjastabiliteten i planeringen bör liksom f. n. ett underutnyttjande om högst av utgiftsramen fäföras över från ett budgetär till nästa. Ett överskridande bör avräknas undernästkommande budgetär. Prop.1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 129 Jag förordar ettbemyndigande för skyddsrumsbyggande under /85 om 661 864000 kr.i prisläget . Jag kan inte nu ta ställning till bemyndigandenasstoriek under de därpå följande budgetåren. 6.5.2 Ramberäkningar för /85 m.m. Civilförsvarsstyrelsenberäknar utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum till ,vartill kommer 12 milj.kr. som avser investeringar i för nämnden föru-landsutbildning, samt utgiftsramen för skyddsrum till 739,5 milj. kr. Jag beräknarutgiftsramarna för civilförsvar utom skyddsrum och skyddsrum för budgetåret1984/85 till 403,5 resp. 579,5milj.kr. Till detta kommer beräknad kompensation förpris- och löneökningar enligt försvarsprisindex med 38 milj. kr. förcivilförsvar utom skyddsrum och enligt nettoprisindex med 62 milj. kr. Beräkningen förcivilförsvar utom skyddsrum framgår av följande sammanställning. Basbelopp (prislägefebruari 1982) 394900 000 Överföring lillcivilbefälhavarorganisationen -180 000 Justerat basbelopp(prisläge ) 394720000 Prisomräkning februari1982 - -H20999000 Basbelopp (prislägefebruari 1983) 395700000 Investeringar föru-landsutbildning -1-7800 000 Utgiftsram (prislägefebruari 1983) 403500000 Beräknad priskompensationfebruari 1983 - medelprislägel 1984/85 -f38000000 Beräknat ulfall den 30 juni1985 441500000 Liksom tidigare börutgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum tillfälligt höjas med ett beloppsom svarar mot planerade investeringar för u-landsutbildning i . Medel förinvesteringarna anvisas av praktiska skäl under anslaget Civilförsvar: Anskaffningav anläggningar men skall enligt beslut (prop. 1973: 1 bil. 44,FöU 16, rskr 95) inte belasta civilförsvarets utgiftsram. 9 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 130 Medel för sysselsättningsskapandeåtgärder under tionde huvudtiteln har underen följd av är i vissa fall ställts till förfogande för att betala byggnadsarbeten,materiel m. m. för civilförsvaret. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet förutsätter jag att sådana medel under /85 får disponeras utöverutgiftsramarna till ett belopp av 5 milj.kr. Vid 1982/83 årsriksmöte (prop. 1982/83: 100 bil. 6 s. 186, FöU 9, rskr 271) har riksdagenbemyndigat regeringen att justera utgiftsramarna för /84för civilförsvar utom skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligtförsvarsprisindex och för skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex. Jag förordar att motsvarande bemyndigande begärsför /85. Genom det nyssnämnda beslutet vid 1982/har bemyndigatregeringen att justera de beställningsbemyndiganden som har lämnats förprisreglering med hänsyn till skillnaden mellan den prognosti-cerade utvecklingenav nettoprisindex och den verkliga. Motsvarande bemyndigande bör begäras för /85. Genom nyssnämndabeslut har vidare bemyndigat regeringen att justerautgiftsramarna för civilförsvaret för /84 på grund av över- ellerunderutnyttjande av utgiftsramarna för /83. Jag förordar attregeringen begär bemyndigande för utgiftsramen för civilförsvar utomskyddsrum för /85 enligt samma principer. För innevarande budgetär har riksdagengenom nämnda beslut vid 1982/83 årsriksmöte även bemyndigat regeringen att av konjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramarna förcivilförsvaret och av lämnade beställningsbemyndiganden. Ett sådantöverskridande regleras genom motsvarandejustering av utgiftsramarna för ett eller flera efterföljande budgetär. Ett motsvarande bemyndigande förregeringen behövs för båda utgiftsramarna för /85 och bör därförbegäras. Genom nämnda besluthar vidare bemyndigat regeringen att under /84 överskridautgiftsramarna för civilförsvaret samt lämnade beställningsbemyndiganden om beredskapsbudgetenför totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller i krig.