prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt /SR kan förslaget endast tillstyrkas underförutsättning att de besparingar som görs på grundvux motsvaras av ökningar iantalet undervisningstimmar för komvux grundskolkurser. Enligt komvux-skolledare i varierar antaletstuderande under läsåret med som regel ett maximum , mars dvs.omkring mättillfället vecka 10. Lärarorganisafionen hålles pä en mer konstantnivå under ett verksamhetsår. Om timtaket för grundvux permanentas och ökningenav grundvuxstuderande fortsätter måste deltidsundervisningen bli regel ochgruppstorleken öka, när delta är pedagogiskt möjligt. Något bärande skäl föratt ändra pä stalsbidragsreglerna som medför en minskning avundervisningsresursen borde således inte föreligga. Utredningens förslag tilländrade stalsbidragsregler avstyrks. 12.9 Grundvux förläggning i tid Utredningens förslag se betänkandet s. 232. Enligt SÖ är det svårt att av pedagogiska skäl motiveraatt grundvux endast bedrivs . Starka skäl talar för attundervisningen bör spridas över fler veckor. understryker att undervisningen bör utsträckas överlängre tid än . Alltför länga uppehåll i undervisningen bör undvikasbåde av pedagogiska och studiesociala skäl. i anser attundervisningen skall spridas över fler än . 12.10 Några konsekvenser för timersättningssystemet Utredningens förslag se betänkandet s. 234. CSN är positiv till en översyn av timersällningssystemeloch är beredd att medverka i ett sådant arbete. Nackdelar uppstår för deltagarnagenom alt timersättningen inte räknas som sjukpenninggrundande inkomst. Deheltidsstuderande får inte behälla sin sjukpenningklass under studietiden.Vidare är timersättningen inte semesterlönegrundande. AMS har i sitt yttrande över sfi-betänkandet framhållitatt, om icke svensktalande skall erhålla sfi-ulbildning inom ramen för grundvux,måste liden för timersättning förlängas med motsvarande antal timmar. 1983/84:169 160 delar utredningens uppfattning alt etttimersättningssystem bör kunna medge olika gränser för olika individer ochgrupper. AMS ansluter sig därför till förslaget om en översyn av timersätlningssystemet. är positiv till förslaget atl timersältningssyslemetses över men vill göra vissa kompletteringar. Timersätlningssystemet bör kunnamedge olika "gränser" för olika individer och grupper. är att den grupp invandrare som har särskilda svårigheter inom grundvuxdels ofta helt saknar tidigare skolgång, dels ofta kommer frän landsbygden iländer med en från avlägsen kultur. Svårigheterna kan snarare bero päen annoriunda begrepps- och föreställningsvärid än ett annat alfabet. SIVframhåller också de särskilda svårigheter som uppkommer då timersättningeninte är sjukpenninggrundande. i anser att översynenbör göras omgående. Det är inte nödvändigt alt del som skall utgå ersättningtill alla grundvuxelever utan några som helst begränsningar. Enligt bör uppmärksammas att övergäng fränheltidsstudier till deliidsstudier kan ge negativa studiesociala effekter. Detfinns därför behov av en översyn av de grundvuxstuderandes studiefinansiering. kommun understryker att det viktigaste medorganisationen av grundvux är alt det tillskapas klara och enkla regler så atteleverna kan tas emot när som helst, samt att del lika snabbi ordnas för dembeträffande den sociala problematiken. i anser attutbildningsbidrag och studie-, penning i särskilda fall bör kunna utgå förstudier på grundvuxnivå. Vidare anser rådet att ungdomar mellan somhar behov av att gå i grundvux bör kunna få studiehjälp även med endast 20timmar samt alt definitionen av heltidsstudier bör ändras. 12.11 Läromedel i grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 235. SHR, , länsskolnämnden i , ,och kommuner samt vuxenutbildningsrådet i stöder utredningensförslag. Flertalet läromedel som används är vare sig vuxenanpassadeeller anpassade till invandrargruppernas behov vilket naturligtvis återverkarnegativt pä undervisningen, anser . FSL föreslär alt SÖ tillsammans med producenterna skallstudera hela frågekomplexet sä att de förlagsekonomiska aspekterna kan kommamed redan från början och därmed ge en realistisk bild av vilka insatser, somverkligen krävs. 1983/84:169 161 12.12 Lokaler för grundvux Utredningens överväganden se betänkandet s. 236. framhåller alt del är viktigt attutbildning anordnas nära invandrarens bostad. Det gäller särskilt utbildningför de invandrarkvinnor som är analfabeter och har många barn. Det är viktigtatt barntillsynen sker i närheten av kurslokalerna. kommun anser att undervisningen bör bedrivas i bostadsom-rådesanknulnaenheter av sådan storlek att förutsättningar för lärariagsar-bete skapas. 13 Lokaler och utrustning inbyggd utbildning 13.1 Lokaler och utrustning Utredningens förslag se betänkandet s. 245-246. anser atl undervisningen såväl inomsocialtjänst som inom hälso- och sjukvård bör förläggas så att lokaler ochutrustning i största möjliga omfattning kan användas gemensamt medungdomsutbildningen. Statskontoret, RRV, SIND, länsskolnämnderna i Värmlandsoch , samt LO tillstyrker, SÖ anser alt del i nuvarande kärva läge är angeläget attsamarbete sker i största möjliga utsträckning genom att komvux utnyttjarresurser i form av lokaler och utrustning både inom gymnasieskolan och inom AMU.I de fall alternativet till försäljning/uthyrning av utbildningskapacitet inom AMUinte är avveckling utan oulnyltjande, måste det vara mer lönsamt - frånsamhällets synpunkt - att utnyttja resursen än att avstå. Nivån på ersättningenfrän nyttjaren är då av mindre betydelse och ett marginalkostnads-resonemangbör kunna ligga till grund för ersättningen. För attunderlätta samutnytljande av lokaler och i viss mån utrustning börskolstyrelsen ta ansvaret för samordningen. Därigenom skulle även kommunalarationaliseringsvinster kunna göras. i län anser att en del av desvårigheter som finns att utnyttja ungdomsskolans lokaler kan eliminerasom det finns en långtidsplanering. anser att frågan om särskiltstatsbidrag för lokaler och utrustning i komvux måste utredas ytterligareeftersom det enligt nämndens mening finns skäl att anta att undervisningen på grund av lokal- och utrustningsproblem inte har den flexibilitet ochvuxenanpassning som den borde ha enligt de uppställda målen. Länsskolnämndeni anser att en effektiv användning av de investeringar somredan gjorts i skollokaler kan åstadkommas genom att länsskolnämndens roll görsaktiv. 11 1983/84. 1983/84:169 162 kommun tillstyrker men anser att någon form avstatsbidrag för lokaler och utrustning trots det trängda ekonomiska läget ärnödvändigt. kommun påpekar atl förslaget alt kommun skallfrämja vuxnas utbildning i komvux bör leda till alt kommunerna på samma sättsom för övriga skolformer söker samlade lösningar beträffande behov av lokaleroch utrustning. Slitaget pä utrustningen ökar i samband med "dubbelanvändning"skolformer emellan. De bidrag som kommunen erhåller för gymnasieskolan tillundervisningsmateriel borde antingen uppräknas med hänsyn till"dubbelanvändningen" eller kompletteras med motsvarande anordning förutbildningar inom komvux, kommun påpekar atl de flesta kommuner torde haproblem med lokaler för komvux. Ofta blir det överblivna lokaler som komvux färutnyttja. Detta är naturiigtvis inte tillfredsställande. All undervisning börfä ske på samma villkor. Skolstyrelsen instämmer i kravet att komvux, i likhetmed gymnasiet, får köpa in sig på AMU enligt merkostnadsprincipen. i anser att lokal- och utruslningsbristutgör mycket stora svårigheter, då del gäller alt tillgodose utbildningsbehovenute i kommunerna; särskih gäller delta yrkesinriktad komvux. Man ordnar dekurser man kan ordna, inte de som helst skulle behövas. Rådet anser att det böråligga SÖ och länsskolnämnderna att bevaka att samhällets intresse av bästa effekfiviteti resursutnyttjande så långt som möjligt kan uppnäs. Rådet föreslår principiellrätt alt utnyttja alla materiella utbildningsresurser i omgivningen sombekostas med allmänna medel, till den faktiska merkostnaden enbart. Rådet föreslårvidare möjlighet att hos länsskolnämnden söka anslag till bestridande avkostnader för marginella ändringar och kompletteringar som är nödvändiga föratt i rimlig utsträckning anpassa befintliga resurser till nyaanvändningssätt. och läns landstingskommunermenar att kommitténs förslag om intensifierat sambruk med AMU och komvux ärbra. Detta skulle ytterligare underlättas om del sker ett formellt närmandemellan gymnasieskolan och komvux. 5AF påpekar att en medveten planering av användning avlokaler och utrustning för fler än en undervisningsgrupp måste skapa betydandeutrymme för komvux att anordna yrkesinriktade kurser. LRF anför att lediga platser i AMS borde få utnyttjas förintresserade deltagare, oavsett om de uppfyller kraven för utbildningsbidrageller ej. Vidare understryks behovet av en bättre samordning ochresursfördelning mellan olika utbildningsanordnare. Möjligheterna till saxadschemaläggning bör utnyttjas och hyressättningen får inte utgöra hinder förett effektivt utnyttjande av samhällsresurserna för utbildning. Detta gäller isärskilt hög grad inom "smala" utbildningar som t. ex. jordskog-trädgärd. SHIO-Fatniljeföretagen anser att riktlinjer förlokalmässigt samarbete bör kunna utfärdas av regeringen och vederbörandecentrala myndigheter. 1983/84:169 163 Utredningens förslag se betänkandet s. 250-251. anför att det är nödvändigt atl s. k.inbyggd utbildning också ingår i vuxenutbildningen. Statskontoret, SÖ, SIND, utbildningsekonomiskautredningen, , och kommuner, Landstingsförbundet samtSHIO-Familjeföretagen tillstyrker, 5Ö betonar behovet av samordning mellan berörda skolformerav prak-tikplatsutnylljandet, AMS framhåller att möjligheterna att utöka antaletpraktikplatser är begränsade. Redan nu ställs stora krav på arbetslivet som ärsvåra atl tillmötesgå. i anser atl det är enbrist atl komvux inte har haft möjlighet att fortsätta den utbildningslinje,som fanns hos de gamla kommunala yrkesskolorna. Som situationen nu är på arbetsmarknadenär det ytterst angeläget atl komvux kan fä arrangera inbyggd utbildning direktpå olika arbetsplatser. De begränsningar som föreslås (max av timresursenför yrkesinriktad utbildning) kan nog pä sina håll vara i knappaste laget. i tillstyrker inbyggdutbildning. Åven lärlingsutbildning bör kunna anordnas. i är tveksam. Med tanke påde möjligheter som finns för vuxna alt få tillgäng till utbildningsplatserinom gymnasieskolan torde behovet inle vara så stort. i anser alt ungdomarsbehov måste prioriteras. Man bör också noga överväga om effekten av de reduceradetimtalen i komvux kurser negativt skulle påverka kvaliteten på en inbyggdutbildning. är medvetet om de problem somföreligger att tillhandahålla lokaler och utrustning för yrkesinriktad utbildninginom komvux. Det starka trycket på gymnasieskolans yrkesinriktade lokalerförsvårar och kan inte sällan förhindra en utvidgning av komvux yrkesinriktadeutbildningar. ser därför positivt på möjligheten altanordna s. k. inbyggd utbildning inom komvux. Det är dock tveksamt om man i ettuppbyggnadsskede skall ge företräde ät inbyggd utbildning inom vårdområdet.Möjligheten att anordna inbyggd utbildning bör öppnas för all yrkesutbildning.Det lokala behovet får styra utläggningen av den inbyggda utbildningen, liksomden successiva utbyggnaden. Utredningens förslag till statsbidrag för inbyggdutbildning bör beredas tillsammans med förslaget till nytt statsbidragssystem. kan ej finna skäl för att inbyggd utbildninginom vårdområdet skall ges företräde framför områdena industri och hantverk,handel och kontor. Den inbyggda utbildningen måste förses med ett regelsystemsom motverkar tendenser att inbyggd utbildning blir en mer eller 1983/84:169 164 mindre företagsintern utbildningsform och då bara kommeratt fungera som överförande av statsbidrag. kommun anser atl förslaget till statsbidrag för deninbyggda utbildningen ger en god rörlighet och möjlighet till anpassning för deolika behov som kan uppstå vid genomförandet av inbyggd utbildning. i menar atl inbyggdutbildning är en utbildningsform som väl lämpar sig för fort- ochvidareutbildning i yrket av redan yrkesverksamma. Förslaget till principer förfördelning av statsbidrag för inbyggd utbildning behöver bearbetasytterligare, bl. a. för att bringas i överensstämmelse med förslagen omstatsbidrag i allmänhet till komvux. Landstingsförbundetanser att länsskolnämnderna - och inte som utredningen föreslår, SÖ - bör fäen uppgift när det gäller alt i länet fördela timmarna för inbyggd utbildning. Östergötlandsläns landstingskommun tycker alt förslaget är bra. Förutsatt att värdkursernages väl behovsbedömda, lidsplanerade och med handledarfrägan löst tordepraktikplatser enligt bedömning kunna upplåtas i tillräckligmängd. , inte SÖ bör fä dela ut limresursen för inbyggdutbildning. motsätter sig förslaget atl endast statsbidragsberättigadetimmar skall inräknas i underiaget för skolledarorganisationen. Kristianstadsläns landstingskommun tillstyrker förslaget. Detta bör kunna leda till attlandstingen i ökad utsträckning kan engagera sig på detta område. Nämndenbedömer att man bör prioritera yrkesinriktad utbildning för vuxna. Förslaget omatt SÖ skall fördela timmarna avstyrks. Statsbi-dragsgivningen bör vara likaoavsett om kommun eller landsting är huvudman. LOtillstyrker utredningens förslag om ett successivt införande av inbyggdutbildning inom komvux. Den inbyggda utbildningen bör utformas i nära samrådmed avtalsslutande parter. Samma kvalitetskrav måste gälla för inbyggdutbildning som för andra utbildningsformer. påpekar att vuxenstuderande ofta har en arbetslivserfarenhet,men inte alltid från det yrkesområde till vilket ens studier syftar. En sådan möjlighet bör inte begränsas till föreslagnaområden utan bör kunna förekomma i alla utbildningar där det anses nödvändigt.TCO vill dock understryka att inbyggd utbildning inte får bli en form avpraktik. Det förutsätter styrning av den arbetsplatsför-lagda utbildningen,handledare som fått utbildning för sitt uppdrag och en nära samverkan medhuvudmännen för de arbetsområden som utbildningen skall ge kompetens för. /SRanför att förslaget om inbyggd utbildning har många förtjänster. Det kanfinnas risk för atl internulbildningskostnader för företag och förvaltningarförs över på komvux. 1983/84:169 165 SAF anser att inbyggd utbildning kan medföra pedagogiskafördelar genom sin verklighelsanknytning. SAF anser det värdefullt att formenprövas även inom komvux. 505Vf/A'anser att det är viktigt med inbyggd utbildning,men resurser till detta och till syo-verksamhet i samband med det måste ordnasutanför schablontilläggel. Utredningens förslag se betänkandet s. 261. Statskontoret och SAV tillstyrker. SAV pekar på deolägenheter som följer av omnämnda arvodestjänsters direkta anknytning tillinnehavarens lärartjänst, vilket bl. a. innebär alt dessa studierektorer harferier. Enligt SAV;s mening skulle verksamheten vid komvux bättre gagnas av enfastare tjänstekonstruklion för dessa skolledare med äret-runlljänstgöring,sedvanliga semestervillkor och en arbetstidsreglering som för övriga skolledare. i påpekar att komvuxorganiseras olika med hänsyn till skilda lokala förutsättningar. Detta talarför att skolstyrelserna bör vara bäst skickade att fastställa hurskolledningsfunktionen bör läggas upp. Kommunerna bör fä frihet att självabesluta hur den totala skolledningsresursen skall användas. Länsskolnämnderna i och ,, och kommun tillstyrker. tillstyrker nedsättning iundervisningsskyldigheten för lärare som fullgör administrativa uppgifter ivissa arbetskrävande kurser. kommun menar att ämnesföreträdare för pedagogiska lednings-ochsamordningsfunktioner kan utgöra alternativ till en uppräkning av skolledarresursen. kommun förordar ökad integration mellan gymnasietoch komvux, även ledningsfunkfionen. Arjängs kommun betonar det angelägna i förstärkning av skolledarresurseni små kommuner. i tillstyrker förstärkt skolledarresursinom komvux upp fill den nivå som gäller för gymnasieskolan. Rådet föreslår ensuccessiv utbyggnad under en fem- eller tioårsperiod. Det bör finnas ordinarie studiereklorstjänsterför komvux även i de fall komvux är föriagd fill gymnasieskola resp.grundskola. läns landstingskommun tillstyrker förstärkt skolledarresursför arbetsmarknadsinriktad utbildning. läns landstingskommun tillstyrker. rCO tillstyrker förstärkning av skolledarresursen menmenar att det Prop.1983/84:169 166 kräver en resursförstärkning. TCO avvisar förslaget om attden särskilda skolledarresursen för arbetsmarknadsinriktad utbildningfinansieras av den tolalresurs som kommunerna föresläs få för undervisning,slödunder-visning, studiehandledning, syo m. m. Åven här yrkar TCO på enförstärkning av resurserna. /SR anser att den naturliga lösningen pä komvux skolledarpro-blemär att införa samma skolledarorganisation som vid de allmänna enheterna. LRF tillstyrker utredningens förslag om förstärkning av skolledarresurseni små kommuner. 15 Arbetsfördelning och samverkan mellan komvux ochandra utbildningsformer RRV menar, att en klarare arbetsfördelning mellan olika anordnareav vuxenutbildning och ett bättre utnyttjande av de samlade vuxenulbild-ningsresursernaskulle kunna leda till statsfinansiella och samhällsekonomiska besparingar.Enligt RRV:s mening sammanhänger den nuvarande bristen på samordning av olikavuxenutbildningar till stor del med att utbildningarna har olika huvudmän. RRVanser, att elt väsentligt mål bör vara att konstruera det statliga stödet säatt det dels befrämjar samordning och samarbete mellan olika utbildningsanordnare,dels leder till ett rationellt utnyttjande av tillgängliga vuxenulbildningsresurser. TCO tillstyrker förslagen om arbetsfördelning ochsamverkan. förordar en effektivare användningav tillgängliga resurser genom ökad samplanering av gymnasieskolan, AMU och komvux. LRF anser att samverkan mellan gymnasieskola, komvux och AMUmåste börja i lokal- och ulrustningsplaneringen. Som grund fördetta måstefinnas en mer långsiktigt inriktad, överblick över utbildningsbehoven iregionen. Utbildning enligt komvuxmodellen bör ses som en breddning ochförstärkning av de nuvarande gymnasiala skolornas utbud och verksamhet.Målsättningen bör vara att samordna resurserna för grundutbild-ning/vidareulbildning/forlbildninginom dessa relativt sett krympande näringsgrenar. Prop.1983/84; 169 167 15.2 Komvux och gymnasieskolan 15.2.1 Nytt utrednings- eller beredningsarbete Utredningens förslag se betänkandet s. 267. och statskontoret tillstyrker. Enligt SHR finns del behov av en helhetssyn päutbildningsbehov och utbildningsresurser kommun- och regionvis för att uppnå eltsä optimalt utnyttjande som möjligt. SHR tillstyrker därför. SIPU förutsäller att hänsyn tas till de målgrupper, sominom komvux bedriver yrkesinriktad utbildning och som är i behov avgymnasieskolans resurser. UHÅ anför all frågan om komvux samverkan medgymnasieskolan bör lösas i nära anslutning till atl beslut om gymnasieskolansframtid fattas. Även anknytningen till högskolan bör behandlas i dettaberedningsarbete. Besparingar kan göras både inom skoladministrationenoch inom det studiesociala området om en klarare avgränsning mellanskolformerna kan skapas. SÖ anser alt del finns såväl ekonomiska som sociala skältill att utbildningsresurserna i samhället bör utnyttjas så effektivt sommöjligt och att samarbete mellan gymnasteskolan, komvux och AMU utvecklas.Grundläggande principer i detta arbete bör vara en gemensam strävan mot enfunktionell utbildningsplanering, sä atl människor får den utbildning sommotsvarar deras behov, och ett samarbete grundat på respekt för resp. utbildningsanordnaresolikheter. Det är enligt AMS uppfattning angeläget att riktlinjer förett mer utvecklat samarbete fastställs. SIND anser del angelägel att rollfördelning och samverkanmellan gymnasieskolan, komvux och AMU klargörs. Länsskolnämndeni avvisar förslaget om ett nytt utredningsarbete. Nämndenkonstaterar med beklagande att inte heller denna utredning lyckats meduppgiften att föreslå åtgärder för all åstadkomma en samverkan mellangymnasieskolan, komvux och AMU. Utökat samarbete mellan komvux, AMU och enreformerad gymnasieskola får inte leda till en sämre ställning för vuxenutbildningen.I första hand bör en samverkan mellan dessa utbildningsanordnare avse enplaneringssamverkan och ett gemensamt utnyttjande av befintliga resurser. Enregional samplanering av komvux, gymnasieskolan och AMU förutsätter tilldelningav länsramar. i förespråkar en närasamverkan. Samfidigt finns det klara skillnader mellan komvux, gymnasieskolanoch AMU. Nämnden anser del vara en styrka att sådana skillnader finns eftersommöjligheterna då ökar för att kunna tillgodose såväl samhällets somindividernas krav. Man måste sträva mot en ökad flexibilitet och vilja tillsamverkan då den lokala situationen sä kräver. Prop.1983/84:169 168 tillstyrker elt nytt utredningsarbete. Även frågor somberör primärkommunal och landstingskommunal utbildning samt folkhögskola ochhögskola bör utredas . i konstaterar medbesvikelse att utredningen föreslår elt nytt utrednings- och beredningsarbete.Samverkan och samordning skulle kunna mildra effekterna av de verkningar somnedgången i svensk ekonomi åstadkommer, inte minst pä utbildningsområdet.Förslag och lösningar borde föreligga . i har sedan några år tillbakaengagerat sig i elt försök till organiserad samverkan mellan gymnasieskola, komvuxoch AMU. Nämnden har kunnat konstatera alt det finns en vilja till samarbete,samverkan och samordning bland personer ute på fältet. Men det som många gångerhindrar en verklig samverkan är de olika utbildningsformernas konstruktion ochspecialbestämmelser. Den förordade utredningen tillstyrks. i anser att det är lämpligtatt frågan utreds ytterligare men påpekar att nämnderna redan nu kan åläggas atlta inifiativ till att olika former av samverkan prövas. är positiv till en närmare samverkanmellan komvux och gymnasieskolan och biträder förslaget atl utredaytterligare. Att komvux utbildning enligt förslaget nu Qärmaspedagogiskt från gymnasieskolans behöver inle vara en komplikation. Del ärangeläget att precisera vad samordning mellan AMU, komvux och gymnasieskolanbör innebära. Ofta har debatten förts i termer av pedagogisk-organisatorisksamordning. Binder man sig vid den tolkningen av samordning kan man hamna ilösningar som snarare är utvecklingshämmande än utvecklingsfrämjande. Detväsentliga målet måste därför vara resurssamordning. Del innebär att varje organisafionhar möjlighet att utveckla sin roll, men all alla möjligheter las tillvara altgemensamt utnyttja lokaler, utrustning och lärare. tillstyrker en vidgad samverkanmellan gymnasieskolan, komvux och AMU, kommun tillstyrker ett nytt utrednings- ellerberedningsarbete, tillstyrker en kommitté för att ytteriigareutreda samverkan, I samband därmed bör man ta ställning till förslaget om enöverföring av specialkurserna från gymnasieskolan till komvux. För kommun framstår det som anmärkningsvärt attutredningen tagit så lätt på frågan om en utökad samordning i första handmellan gymnasiet och komvux. Att enbart peka på att vuxna behöver en annanmetodik än ungdomar är ej tillfredsställande. Detta bör kunna avhjälpas genomfortbildning. Denna fortbildning behövs . , och Arjängs kommuner tillstyrker. 1983/84:169 169 Målet bör vara att olikaslag av utbildning inom gymnasieskolans område skall kunna anordnasinom ramen för en i stort gemensam organisation. läns landstingskommun föreslår attberedningsarbetet i fråga om komvux och den nya gymnasieskolan inriktar sig påen nära samverkan. Enligt läns landstingskommun bordeutredningen som ett alternativ ha övervägt att inordna komvux i gymnasieskolanoch dä med samma regelsystem som denna. LO menar alt utbildningsresurserna inte utnyttjas på ettändamålsenligt sätt. LO tillstyrker att samverkansfrågorna utreds för attprecisera arbetsfördelningen mellan olika utbildningsanordnare. /SR tillstyrker elt nytt utrednings- ellerberedningsarbete.