prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — organisera samverkan för att främja leknisk ulveckling.Berörda STU-an-svariga har också utövat ett större ledningsansvar än vidkonventionellt hanterade projekt. En lärdom från utvärderingarna är att områdenmed stora inslag av icke-lekniska problem är svårare atl föra lill framgång änvad som förutsägs. Utvecklingsorienterat företagsstöd samt stöd till enskildainnovatörer Metodproblemen vid denna stödtyp kan synas triviala. Allundersöka om ett visst projekt lett lill en kommersialiserad produkt och vilketekonomiskt resultat den givit förefaller elementärt. I praktiken försvårasemellertid analyserna genom bl.a. det långa tidsperspektivet. En slor del avde projekl man vill granska har ännu inte kommit så långt att det är möjliglall avgöra deras ulfall. De långa lidsförloppen leder ofta också till altprojektet ändrar karaktär och resulterar i något annat än som ursprungligenavsågs. Vidare måste man observera atl STU:s stöd endast åren del av deinsatser som krävs för alt föra ett projekl lill framgång. Därför är det svårtall klart ange ett orsakssamband mellan STU-stödel och projektets eventuellaframgång. En mindre utvärdering av produkt- och uppfinningsprojeklhar gjorts. Analysen har gjorts på samlliga ansökningar under två slumpvisvalda kvartal . Ulvärderingen har gjorts inom berördprojeklenhet på egel initiativ och med egen personal. Resultaten från de bådakvartalen är likartade. Ungefär en tredjedel av projekten när exploatering,varav ett mindre antal når mer betydande omsällning. Värt all notera är ocksåatl ännu pågår fortfarande utvecklingsarbete för ca entredjedel av projeklen. En liknande analys har gjorts av utvecklingsprojekt inomläkemedelsteknik, medicinsk leknik och handikappteknik. Resultatet uppvisarett likartat mönster med den skillnaden alt den ekonomiska effekten blivitmångdubbelt större, främst beroende på den stora kommersiella potentialen inomi första hand läkemedelsområdet. Inom STU:s sektion för förmedlingsverksamhet görs enuppföljning . För /82 kan i korthet sägas att sektionenunder årel biträtt vid 216 exploateringsärenden och lyckats uppnå 39 exploateringsavtal.Ersättningen till uppfinnarna för dessa ulgörs av engångsbelopp i 20 fall,sammanlagl 2,8 milj. kr. och av royally i 20 fall. Härutöver förekommer någraoplionsavtal. Genom att flera former av ersättning kan förekomma i samma avtalblir summan större än lolala antalet avtal. Ej projeklbundet stöd till innovativa grupper är enförsöksverksamhet som under bedrivits vid STU. Stödformen är förmånligför mottagarna och goda resultat har uppnätts. Totalt har 14 stödmoltagare,som sammanlagl mottagit 3,3 milj. kr., lyckats sälla 8 produkler i kommersiellproduklion. Omsättningen uppgick för dessa produkter till 2,3 milj. kr.och förväntas öka. Ungefär lika många produkter hade kommil så långt Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 91 atlproduktion bedömdes sannolik. En generell osäkerhet är emellertid atl flertalel"framgångsrika" produkter jusl lanserats och ännu inte visal om deklarar en bestående marknadsetablering. Utvärderarens bedömning är alt det godautbytet av della slöd till stor del beror på del strikta urvalet av mottagare. STU:sstöd med villkorlig återbetalning följs konlinuerligl upp enligt en särskildrutin. Med utgångspunkt i de drygt 600 projekl där STU l.o.m. 1982 beslutat omåterbetalning har en ingående analys gjorts av de kommersiella effekterna. De135 projekl som vid analyslillfällel var helt slutreglerade hardetalj-granskals. uppgick deras sammanlagda ackumuleradeomsättning till 3 200 milj. kr. Det kan emellertid även här noteras allhuvuddelen av de kommersiella resultaten kommer från ell mycket begränsatantal projekt. Ianalysen har också exploateringsformens betydelse belysts. a. har olikamotlagarkategorier jämförts vad gäller återbelalningsfrekvens i följandetabell. 700 milj. kr. 170 milj. kr. i%av stödbel. varav andel i % lil Skillnadenmellan olika motlagarkategorier är som synes påtaglig. En fundamental orsaktill detta är atl mindre resp. större företag som regel själva exploaterar denutvecklade produkten. I övriga kategorier förutsätts en förmedling av produktentill en exploatör, någol som erfarenhetsmässigt ökar risken för misslyckande. Underåren 1981-1983 har STU på industridepartementets uppdrag bedrivii enförsöksverksamhet i fyra län med projektkonsultstöd. Olika projektägare harfått ekonomiskl stöd för att leda produktutvecklingsprojekt. Verksamheten harbedrivits i samarbete med de regionala utvecklingsfonderna och har utvärderatsav en fristående konsult. Konsulten sammanfattar sina resultat med attstödformen passar väl ihop med ulvecklingsfondernas övriga stödformer. Iflertalet fall har stödet varit framgångsrikt genom att dyra och tidskrävandemisstag kunnal undvikas. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 92 dåre har slödet lett lill all en ny konsullgruppetablerats parallellt med att berörda förelag lärt sig all utnyttja sådankompelens. En fristående konsult har utvärderat STU:s ramprogram förbevakning, information, rådgivning och utredningar avseendeuppfinnarverksamhet. Utvärderingen har föranleits av alt det andra av tvåfleråriga ramprogram avseende verksamhet bedriven inom Svenska Uppfinnareföreningenavslutats vid utgången av 1983. Inför beslut om framtida stöd lill dennaverksamhel har det krävts kompletterande beslulsunderiag. Ulvärderingenutgick från befinllig dokumentation inom STU och föreningen. Huvudvikten hardock legat vid ell slort antal intervjuer med uppfinnare för atl utrönaverksamhetens värde för aktiva uppfinnare. Mol denna bakgrund har konsultenlämnai en bedömning av verksamhetens, effektivitet och föreslagit en omprövningav ramprogrammet. Vidare har konsulten föreslagil atl STU prövar möjlighelenatt slödja regionala upp-finnarföreningar samt all vissa smärreorganisationsförändringar görs inom STU. Kollektiv forskning bedrivs i samverkan mellan stat ochinduslri med utgångspunkl i långsiktiga avtal, kollekliva ramprogram. Sedannågra år har STU haft ambitionen att inför mer ingående omprövningar av resp.program genomföra separata utvärderingar som kompletterande beslulsunderiag.För närvarande bedrivs 28 kollekfiva ramprogram. Hitfills har 12 särskildautvärderingar genomförts. Under /83 har två utvärderingaravseende 5 kollektiva program avrapporterats. Belräffande två av programmen. Metallurgisk forskning ochMetall-forskning, konstaterades hög kvalitet och resullal av väsenlligl värdeför induslrin. Programmet för bearbetningsteknisk forskning bedömdes ännu inteha funnit sin definitiva form och hade belräffande delar av sin verksamhelsvagt slöd i induslrin. Andra delar av verksamhelen kunde påvisas ge merintressanta resullal. Därför föreslogs en förändring av tyngdpunkten iramprogrammet. Det fjärde ramprogrammet. Järnbruksforskning, konstaterades haannan karaktär än den ursprungliga. Därför ifrågasatte ulvärderingsmannen omdet även i fortsättningen borde bedrivas i form av kollektivt ramprogram. Denövergripande bedömningen i analysen är att verksamheten är välskölt ochåtnjuter gott anseende hos avnämarna inom induslrin. Denna bedömning grundarsig på besök vid de forskningsutförande organen och saml på eningående analys av tillgänglig dokumentation angående verksamheten.Uppfattningen har bekräftats vid omfattande intervjuer med forskningschefer vidnio stålförelag och ytterligare ell tjugotal personer med nära kontakter medrespektive kollektiva forskningsprogram i samband med ett tiotal förelagsbesök. Den femte av dessa utvärderingar beträffande kolleklivforskning är en analys av Inslilutel för tillämpad matematik. Huvudvikten ianalysen ligger vid en omfattande genomgång av intressenternas utbyte avinstitutets verksamhet. Delvis p.g.a. verksamhelens karaktär har inslitutelsvårt atl 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 93 få tillräckliga konlakler i induslrin. Avnämarna ulgörs idetta fall inle av en viss bransch med lätt identifierbara experter. Man kanockså konstatera att inslitutel inle riktigt förmält följa den myckel snabbaulvecklingen på informationsbehandlingens område. Lösningen på dessa problemhar inle varil uppenbar. Därför har avtalals om en provisorisk förlängning avramprogrammet med . STU:s ramprogram för kunskapsutveckling är svåra atlutvärdera. Som har nämnts är ett problem vid uivärdering den långa lidsom förflyter mellan den STU-stödda insalsen och del faktiska nyttiggörandet avresultaten. Detta förhållande gäller i ännu högre grad ifråga omkun-skapsutvecklingsprojekl. Av dessa skäl har STU funnit det meningslöst atl ensförsöka göra direkta utvärderingar av ramprogrammen. 1 slället harutvärderingarna inriktats på indirekta bedömningar såsom vetenskaplig kvalitet,programmens förankring i industrin och i vilken ulslräckning programmeninnebär ulbiidning av forskare av särskilt värde för industrin. Under årel har fyra internationella utvärderingar avseendevetenskaplig kvalilel avrapporterals. Vidare har en särskild analys genomförlsav sex olika ramprograms industriella förankring. Härutöver pågår en analys avi vilken grad STU:s program för kunskapsutveckling bidrar lill all ökatillgången på forskare inom områden av särskild betydelse för industrin. De fyra inlernalionella rapporterna avser denvelenskapliga kvaliteten i STU:s ramprogram Skeppsteknik, Förbränningsteknik,Organisk syntes samt Tal, ljud och hörsel. Dessa utvärderingar har på STU:suppdrag genomförts av fyra separata arbetsgrupper, var och en beslående av tretill fem utländska forskare med internationellt anseende inom respektive områden. Analysen av induslriell förankring behandlar sex pågåenderamprogram och koncentrerar sig på hur induslrins intressen knutits tillramprogrammen. Ulvärderingen ulgår från en ingående karlläggning avinformationskanalerna mellan industrirepresentanter och forskare. De sexramprogrammen klassificeras med hänsyn till hur informationsnäten ser ul ochen jämförande studie görs för att förklara skillnader och bedöma konsekvenserav olika informationsnät. Industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete Program 1 omfattar utveckling av produkler, processer,metoder och syslem som kan utnyttjas i induslriell verksamhet. Inom programmetgenomförs också sådan forsknings-och utvecklingsverksamhet söm behövs för allbygga under denna lyp av verksamhel. Under programmet planeras och verkställs STU:s insatserför innova-tionsinriklad verksamhet av belydelse för olika samhällsseklorer ochnäringslivet. Programmel syftar till att generera ny leknik och effektivare 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet användningav såväl ny som tidigare känd teknik. Vidare syftar programmet till all genomuppsökande verksamhel öka STU:s konlakler med enskilda och förelag som harutvecklingsbara idéer för att stimulera dem till fortsall utveckling ochnyttiggörande. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av STU:s förslag till verksamhetunder program 1 (milj. 1984/85 1985/86 STU:s m. fl. Ingår /85 Teknikområden Medinsalsområden avses störte sammanhållna, målinriktade, fleråriga ochtidsbegränsade insatser för teknisk forskning och utveckling. Ungefär hälftenav budgeten för insatsområdena går till tekniska högskolor och andra offenlligaforskningsorganisationer. Reslen går till företagssektorn. Stödformeninsalsområden används av STU särskilt inom områden där leknisk utveckling, somi och för sig är önskvärd och synes ligga inom räckhåll, annars inle skullekomma lill slånd. Förnärvarande pågår 13 insatsområden för en sammanlagd årsbudget av 46,9 milj. kr.För perioden /85 - 1986/87 föreslår STU alt lika många nya insalsområdenpåbörjas. Följande sammanslällning ger en kort redovisning av nuvarande ochplanerade insalsområden (milj. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 2l',7 Blod och blodprodukter . 80,/8l CAD/CAM-syslem i verkstads- s 84/85 Delprogrammel omfallar ulveckling av produkler, processer,meloder eller syslem som avses utnyttjas i induslriell eller annan verksamhel.Till delprogrammel hör även sådan forskningsverksamhel som behövs för allutvecklingsarbete skall kunna genomföras. Delprogrammel, som f. n. har en sammanlagdårsbudget på ca 250 milj. kr., år indelat i följande leknikområden. - Produkt- ochuppfinningsutveckling saml rådgivning Förulom direkta projektstöd omfatlar delprogrammel ävenrådgivning i tekniska, ekonomiska och juridiska frågor lill mindre förelag ochenskilda personer. Kollekliv forskning bedrivs i enlighet med ell av STU ochen grupp förelag (och evenluelll någon ytterligare part, t.ex. sektormyndighel)ge- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 96 mensaml finansierat flerårigt ramprogram. Denna s. k.kollektiva forskningsverksamhet har inslag av både ulvecklingsarbete ochkunskapsuppbyggnad och har därför tidigare redovisats delvis under delprogramIb, delvis under program 2. STU föreslår att denna verksamhel fr. o. m. budgelåret1984/85 redovisas under delprogrammet Teknikområden. Följande sammanställning ger en översikt över desatsningar som STU föreslår inom delta delprogram för de prioriterade områdenaunder den kommande treårsperioden (milj. Teknik för hälso- och Summa under delprogram Ib Under delprogrammet lämnar STU stöd fill enskildauppfinnare. Denna grupp har ett stort behov av finansiellt stöd och rådgivningoch STU:s stöd har successivl vidgals och blivit mer variationsrikt. Vid eninternationell jämförelse är stödel i till uppfinnare väl uppbyggt ochomfallande. Vid sidan av slödet lill ulvecklingsprojekl har STU olika formerför alt främja uppfinningsverksamhel, bland annal arbetsstipendier, uppfinnarslipendieroch idéuivecklingsslipendier. Vissa stipendier kan sökas av personersom inle lidigare arbetat med uppfinningsverksamhel och andra stipendier äravsedda för personer som tidigare visal goda resultat av sin verksamhel sominnovatörer. STU stöder även sedan en långlid. Stödel, som utgår i form av medel för ett flerårigt ramprogram,avses fr. o. m. 1984 ulgå i form av slöd lill avgränsade projekl. Verksamheten under detta delprogram planeras och genomförsi nära samarbete med SIND och med de regionala utvecklingsfonderna. STU:suppgift är i detta sammanhang atl tillföra teknisk kompelens. Verksamhelenomfatlar bland annal följande. - Samarbelsgrupperför produktutveckling vid landets 24 utvecklingsfonder - Samordningsfunktioni vad avser utvecklingsfondernas utvecklingskapi-lal - av ny utländsk leknik lill svenska 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 97 Förslag till plan har utarbetats gemensamt avExportrådet. STATT och STU. - Regionalproduklutvecklingsservice som innebär all STU lillsammans medulvecklingsfonder, länsstyrelser och landsting delfinansierar en verksamhel medsyfle alt utnyttja de lärar-, elev- och materiella resurser som finns vidlandels lekniska gymnasieskolor. - Smäföretagsservice vid kollekliva institut med regionalt projekikonsullslöd har utvärde rats. Resultaten har därvid visals vara så positiva att STU föreslagit alt verksamhelen utökas från 4 till alt omfatta 20 län. Detta delprogram ulgör en komplettering och påbyggnad lillden ordinarie förslagsverksamheten i främsl tillverkande förelag. STU:s syfleär att initiera och stödja projekt som baseras pä lekniskl kvalificerade idéerfrän anslällda i förelagen, som inle arbelar med forskning och ulveckling. Enfördel med STU:s stöd är alt projektidéerna föds och ulvecklas i del förelagsom skall tillgodogöra sig resultaten. Teknisk ulveckling av sådana idéer stödsmed två tredjedelar av koslnaderna. En bra modell för samverkan med störreföretag har etablerats och STU:s erfarenheler av programmel är goda. Under della program planeras, genomförs och uppföljs STU:sslöd till kunskapsutvecklande och kompetensuppbyggande teknisk forskning. Målelför insatserna är atl skapa en kunskapsbas för framtida utveckling avindustriella processer, metoder och produkler inom sektorer som frånindustriell synpunkt framstår som intressanta. Stödel ges dels för projekl delsför s. k. ramprogram. F. n. är 300-500 forskare och 800-1 000 doktorander inomhögskolesektorn verksamma i projekl eller ramprogram som finansieras underprogrammel Kunskapsutveckling. I likhet med verksamheten under programmel Teknikområdenligger tonvikten pä insalserna under delta program på de prioriterade områdena.Följande sammanslällning ger en översikt över de salsningar som STU föreslårinom della program för de priorilerade områdena (milj. 7 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet Teknik för hälso- och Summa under program 2 Slödeltill ramprogram för kunskapsutveckling är långsikligl och ell program vararminst , vanligen . De förutsätter belydande planerings- ochsamordningsinsatser och skall vara så stora all de medger slralegiskadiskussioner med avnämarna beträffande t.ex. inriktning och ulformning. Genomramprogrammens uppläggning åstadkoms en profilering av insatser mellan deskilda högskolorna. Anslagen till ramprogram för kunskapsulveckling uppgår f.n. lill ca 40 procenl av program 2. F.n.genomförs följande 18 ramprogram vid STU för en sammanlagd årsbudget av 96,8milj. Ytors fysik och kemi Adapliv styrning av verktygsmaskiner STUberäknar atl huvuddelen av ramprogrammen kommer all genomföras och avslutasplanenligt. Underbudgelårel 1984/85 har STU beräknat medel för att påbörja följande nyaramprogram. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 99 Underdelta program genomförs STU:s inlernalionella kontaktverksamhet ochprojektsamverkan. STU biträder också depariement och myndigheler vid förhandlingarmed främmande länder och internationella organisationer. Teknik- ochkunskapsöverföring från andra länder fär en allt störte belydelse förulvecklingen inom svensk induslri och forskningsväsende. I STU Perspektiv 1981"Internationella beroenden och teknisk-industriell förnyelse" har STUbelyst bland annal det internationella beroendet inom det teknisk-vetenskapligaområdet, svårigheler som uppslår genom della beroende och vilka åtgärder somkrävs i samband härmed. Analysen har lett fram lill förslag om en ökadinternationell orientering av STU:s verksamhet. Ansvaret för bevakning avteknisk forskning och utveckling utomlands faller visserligen på förelagen ochforskarna själva, men STU:s insalser kan skapa bättre belingelser för ochunderlälla bevakningen. I della sammanhang spelar den teknisk-vetenskapligaaitachéverksamhelen en viktig roll genom sitt samarbele med STU. För den kommandetreårsperioden har STU beräknat ökade medel för följande insalser. - Utbyggd kontaktverksamhet ochprojektsamverkan med de mindre industriländerna i samlutvecklingssamverkan i - Nya former för kontinuerligbevakning av ulvecklingen inom särskilda teknikområden bland annat i samverkanmed industrin - Utveckling av formerna för atlta hem utländsk teknik till svensk industri Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 100 - Särskilda ålgärder för all stimulera yngre forskare fräninduslrin och forskningsinstitutioner att forska vid utländska institutioner Teknikupphandling är en metod som tillämpas vidanskaffning av produkler, tjänster och system som inle finns på marknaden,ulan kräver utvecklingsarbete för att upphandlarens krav skall kunnatillgodoses. Köparen presenterar upphandlingsunderlag och specificerar sinakrav. Risktagande och övriga affärsmässiga åtaganden regleras i avtal mellanupp-handlaren och leverantören. Teknikupphandling har visat sig vara ett lämpligl säll förbåde köpare och säljare att uppnå ökad effektivitet av utvecklingsarbeterespektive inom den egna verksamheten. STU:s roll är atl dels stimulera lilloch förbäitra betingelserna för teknikupphandling genom information, utbildningetc. dels att biträda vid leknikupphandlingsprojekt med råd och finansiering.STU:s finansiering kan komma både köpare och säljare tillgodo. Den avser delsbeställarens ökade kostnader för bland annat upphandlingsunderlag ochkravspecifikationer, dels det utvecklingsarbete som ingår iteknikupphandlingen. STU lämnar stöd för leknikupphandling blandannat lill och . Inför den kommandeIreårsperioden föreslår STU fortsatta insatser för dessa verksamheter men ävenökade resurser för atl stimulera teknikupphandling mellan förelag och för s. k.obeställda projekt. Statens delegation för rymdverksamhet, som underinnevarande budgetår disponerar 15,2 milj. kr. för nalionell rymdverksamhelunder detta anslag, föreslår en uppräkning av detta belopp till 17,5 milj. kr.Medlen fördelas på tre av delegationens delprogram. Delegationens förslaginnebär följande. Inom delprogrammel Rymdforskning används medlen från dettaanslag dels för industriuppdrag, dels för övrig rymdforskning. Ca hälften av demedel som används för rymdforskning går till rymdindustrier i form avbeslällningar på utrustning. Arbelel med rymdforskningsprogrammet bedrivs isamarbete med andra länder. Exempelvis avses svenska experiment alt sändas uppmed tvä sovjetiska satelliter /87. Programmets främsta projeklär den velenskapliga satelliten som är avsedd att studera nortskenet påhög höjd över . Totalt under detta anslag föresläs 6,9 milj. kr. Inom delprogrammel Fjärranalys finansieras störte delen avdet nationella programmet över detta anslag. Den kraftiga ökningen avintresset för fjärtanalys på användarsidan vänlas leda lill ell kommersielltgenombrott . torde, bl.a. genom sittdellagan- Prop.1983/84:107, Bilaga 9 Industridepartementet 101 de i projeklel med den franska Qårranalyssatelliten ,ha goda möjligheter all inta en ledande roll vid Qärranalysens kommersiellaexploatering om en kraftfull vidareuppbyggnad av resurser och kunskaper kanuppbådas. Delegationen föreslår en målmedveten och koordineradinduslripolilisk satsning på ulveckling och introduktion av teknik och meloderunder de närmasle åren i anslutning till dala från Landsat och SPÖT. Satsningenbör omfalla såväl varor som tjänster och bygga på en stark hemmamarknad som basför exploalering utomlands. Delegationensslöd till forskning inom Qärtanalysområdel inriktas på tillämpningar inom jord-och skogsbruk, luftföroreningar, mikrovågsteknik (som en förberedelse för deneuropeiska rymdorganisationens fjärranalyssatellit ERS-I) saml forskningrörande meloder för bildbehandling, främst lillämpningsförsök baserade påLandsal- och SPOT-daia. Delegalionen föreslår vidare alt fortsätta densärskilda långsiktiga salsning på bildbehandling och mikrovågsteknik sominleddes innevarande budgetår. Sammanfattningsvis föreslår delegationen en ökning avresurserna för forskning och ulveckling inom fjärranalysområdet med 1 milj. (utöver pris- och löneomräkning) till 8,5 milj. kr. Inomdelprogrammel Industriutveckling används medel från detta anslag förförberedande arbele med nya projekt. Delegalionen beräknar medel för enoförändrad ambiiionsnivå. Tolall föreslås 2,0 milj. kr. för della delprogramunder anslaget. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, DFI, är den cenlrala myndigheten för frågor omövergripande planering och samordning av informationsförsörjningen förforskning och utvecklingsarbete eller liknande verksamhel. DFI slarlades år1979 och leds av en slyrelse med tolv ledamöler, som i första hand företräderallmän- och användariniressen. Uppgifterna i DFLs instruktion (SFS 1979:477)ger DFI en mer aktiv roll än exempelvis forskningsråden. Vidare är, enligtsamma instruktion, slalliga myndigheter m. m. skyldiga atl samråda med DFIinnan de vidtar viktigare åtgärder som berör informationsförsörjning. Verksamhetenvid DFI har bedrivits under tre program; Planering och samordning.Forskning och utveckling samt Nationella serviceuppgifter. Från och /85 föreslår DFI en ny benämning på de två första programmen;Informationskällor saml Sök- och kommunikationssystem. Under program 1. Informationskällor kommer DFI främst altstudera informationsbehov och informationsulnyltjande inom avgränsade områdenför all få underlag för fortsatta utvecklingsinsatser. Syflel med detta är allplanera för ett syslem med ansvarsbibliotek. Under programmel kommer DFIvidare all fortsätta arbelel rörande arbetsräilsliga frågor, exempelviscopyright. För delta har DFI beräknal 9,4 milj. kr.