prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — I fråga ommöjligheterna för svenska medborgare att vid bosättning ulomlands uppbärafolkpension i form av familjepension gäller regler sominnebär atl sådan pension utges under förutsättning att rätt föreligger ocksåtill ATP. Folkpensionsförrnänernas storlek graderas i förhållande till detantal är för vilka den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng vidtilläggspensionens beräkning. Har pensionspoäng tillgodoräknats för minst 30 ärutgår folkpensionen med oavkortat belopp. I annat fall utges pensionen med sästor andel sorn svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilkapensionspoäng tillgodoräknats och talet 30 (5 kap. 2 § AFL). Beträffanderätlen till folkpension för utlänningar som är bosatta i infördes -efler mönster av modernare bilaterala socialförsäkringskonventioner - likasåregler i den svenska lagstiftningen (5 kap. 4 § AFL). Enligtdessa är en utländsk medborgare (eller stalslös) som bor här i landetberättigad lill folkpension i form av barnpension eller änkepension underförutsättning att en viss kvalifikationstid är uppfylld. Del krävs antingen attden avlidne före sin död hade varil bosall i minst fem äroch den efterlevande vid dödsfallet var bosatt här eller att den efterlevandeär bosatt i och den efterlevande eller den avlidnevid dödsfallet var bosatt här i landet. Någon rättför utlänningar att uppbära familjepension från folkpensioneringen vidbosättning utanför föreligger inle enligl den svenska lagstiftningen.Bestämmelser härom finns dock i en rad konventioner sorn ingåtts mellan Sverigeoch andra länder. Sådana konventioner gäller f. n. i förhällande till de andranordiska länderna, , , ,, , , , , , , ,och . Förhandlingar om sådana överenskommelser harslutförts med och pågår med och . Genom dessa konventionerges i allmänhet medborgare i det andra landet rätt lill svensk familjepensionfrän folkpensioneringen vid bosättning utanför pä samma villkor somgäller för svenska medborgare. Enligt den nordiska konventionen om socialtrygghet gäller dock andra regler härför. I denna har dessutom föreskrivitskortare kvalifikationstid än enligt AFL i vad avser rätten till familjepensionvid bosättning i . Vid sidan av det angivna regelsystemet finns vissadispensregler som kan åberopas av svenska och utländska medborgare som flyttarulomlands sedan 1983/84:73 125 de beviljals folkpension här men som inte uppfyllervillkoren för rätt till -oavkortad - pension vid bosättning utanför Sverige.Reglerna (5 kap. 6 § AFL) innebär att den pensionsberättigade efter prövning idet enskilda fallet kan få behålla pensionen under förutsättning atl regeringenhar sä förordnat för vissa fall eller att det i annat fall med hänsyn tillomständigheterna skulle frarnstäsomoskäligt att drain pensionen. Förordnande ienlighet härmed har meddelats i kungörelsen (1962:516) med föreskrifter röranderätt till folkpension utom riket i vissa fall (omtryckt 1979:130). Enligl dennakungörelse kan den folkpensionsberättigade efter ansökan få fortsätta attuppbära pensionen när han vistas utomlands för vård av hälsan eller förbehandling av sjukdom och det finns skälig anledning anta atl vården ellerbehandlingen har avsevärd betydelse för honom. Rätlen lill familjepension frän tilläggspensioneringen årinte beroende av svenskl medborgarskap eller bosättning här i landet. Sådanpension utbetalas alltså oavsett om den efterlevande år bosatt i ellerulomlands. Inte heller krävs att den avlidne hade annan anknytning till Sverigevid den tidpunkt dä han avled än att han tidigare intjänat rätt lill ATP här ilandet, I sammanhanget finns anledning att också erinra om debestämmelser som gäller i fräga om bidragsförskott. För rätt härtill fordrasenligl huvudregeln i lagen (1964:143) orn bidragsförskott (omtryckt 1976:277,ändrad senast 1983:194) att barnet är svensk medborgare och bosatt i ,Är barnet inle svensk medborgare men bosall här i landet, utgår bidragsförskottunder förutsättning att också barnets vårdnadshavare är bosatt här saml attvårdnadshavaren eller barnet vistas här sedan minsl . gör i sitt betänkande en allmängenomgång av olika frågor sorn uppkommer beträffande utlänningars ochutlandssvenskars rätt till barnpension. 1 det följande tar jag upp kommitténssynpunkter härvidlag till behandling och ger min syn på hur spörsmålen enligtmin mening bör lösas inom ramen för den reformerade éfterlevandepensioneringen. Vad först beträffar Ulläggspensloneringens regler om råtttill barnpension föreligger enligt pensionskommitténs mening inte anledning attöverväga någon förändring av vad som gäller i internationellt hänseende.Till denna uppfallning, som inte ifrågasatts under remissbehandlingen, ansluterjag mig. Inom ATP bör alltså åven barnpension utgå på samma villkortill svenska och utländska medborgare och utges oavsett var barnet är bosatt. Vad sedan gäller folkpensioneringen finner kommittén detsjälvfallet att barnpension liksom skall utgå utan särskilda villkortill barn som år svenska medborgare och bosatta här i landet. Inte heller anserkommittén det motiverat att göra någon ändring såvitt avser rätten för svenskamedborgare att uppbära folkpension i form av barnpension vid bosättningutomlands. Denna kommitténs uppfattning godtas allmänt avremissinstanserna. Prop.1983/84:73 126 Endast statens invandrarverk ifrågasätter förslaget ochmenar all rätt till folkpensionsförmåner vid bosättning utomlands bör knytasinte till antalet ATP-är utan till antalet bosättningsär i . Jag vill rned anledning av invandrarverkels yttrandeerinra om atl denna fräga var föremål för uppmärksamhet redan vid genomförandetav de nu gällande reglerna på området (prop. 1978/79:75, SfU 15, rskr 164) ochatt tanken pä att anknyta folkpensionsrätlen till antalet bosättningsår däavvisades. Någon anledning att nu frångå detta ställningstagande finns inte enligtrnin mening. Jag kan alltså godta kommitténs uppfattning att barnpension tillsvenska medborgare bosatta utomlands även forlsåltningsvis bör utges iförhållande till del antal år för vilka den avlidne föräldern harfillgodoräknats pensionspoäng vid beräkning av tilläggspension. Inte heller i fräga om rätten till barnpension fränfolkpensioneringen för udändska barn som är bosatta i föreslärpensionskommittén några förändringar av nuvarande regler. a. om alt den uppställda kvalifikationstiden pä tillkomgenorn lagstiftning som trådde i kraft så sent som och attdenna utformats efter mönster av modernare socialförsäkringskonventioner.Kommittén anser det tveksamt att efter ikraftträdandet genomföraen förändring av reglerna. Erfarenheterna av dessas tillämpning bör enligtkommittén avvaktas innan man överväger en sådan åtgärd. Övervägandenai berörda avseende kommenteras av ett fåtal remissinstanser, varav några ärkritiska. föreslär att utländska barn som är bosatta iSverige skall få rätt till barnpension pä samma villkor som barn med svensktmedborgarskap. härden uppfattningen att en enhetligkvalifikationstid bör gälla för barnpension och bidragsförskott och att dennabör anpassas så, alt kostnadsökningar undviks. Även anser att barnpension från folkpensioneringen bör utgåtill utländska barn enligt samma regler som för bidragsförskott.Socialstyrelsen förordar härvid en enhetlig kvalifikationstid . För egen del har jag förståel;;e för pensionskommitténsståndpunkt att tills vidare hålla fast vid de antagna reglerna päområdet. Emellertid anser jag att de skäl som framkommit för en förändring ärsä tungt vägande att en omprövning bör övervägas redan pä nuvarande stadium.Barnpension från folkpensioneringen och bidragsförskott har, som framhållitsvid remissbehandlingen, i princip samma syfte, nämligen att utgöra ettekonomiskt grundstöd för barn i ensamförålderfarniljer. Inte minst fränsamordningssynpunkt är det därför angeläget med likartade bestämmelser i nubehandlat avseende. Med hänsyn till att det här rör sig om förmåner som äravsedda att trygga den grundläggande förs()rjningen för barn finner jag detotillfredsställande atl elt invandrarbarn, för vilket utgått bidragsförskott,vid förålderns död kan gå förlustig bidragsförskottet och därefter få vänta påbarnpension frän folkpensioneringen under kanske . Det är enligtmin mening 1983/84:73 127 väsentligt att den ekonomiska grundtryggheten för barn sombor här i landet tillgodoses även i situationer av detta slag. Enmöjlighet att uppnå det angivna önskemålet kunde vara att införa en regel somger ett barn, för vilket bidragsförskott utgått, rätt till barnpension frånfolkpensioneringen efter den avlidne föräldern utan hinder av allkvalifikationstiden för barnpension inle uppfyllts. Emellertid anser jag liksomkommittén att en sådan lösning år mindre läniplig. Den skulle bl. a. kunnaframstå som orättvis i förhållande till sädana invandrarbarn som visserligenförlorat en av föräldrarna men som före dödsfallet sammanbott med förälderneller då erhållit underhållsbidrag av denne, och således inte bidragsförskott.Frågan bör i stället lösas pä det sått som föreslagits av bl. Jagförordar alltså att kvalifikationstiden för utländska barns rätt tillbarnpension sänks frän nuvarande fem är fill . Lagtekniskt börregeln utformas efter mönster av vad sorn f. n. gäller för all familjepension.Folkpension i form av barnpension bör alltså kunna utges till barn, som inte ärsvenska medborgare men år bosatta här, under förutsättning antingen att denavlidne föräldern före sin död hade varit bosatt i minst sexmånader och barnet vid dödsfallet var bosatt i eller att barnet årbosatt i och barnet eller den avlidne viddödsfallet var bosatt här i landel. Denna regel bör omfatta alla kategorierutländska barn och således även de som genom konvention har rätt tillbarnpension från folkpensioneringen enligt mindre förmånliga bestämmelser änden nu föreslagna. Jagövergår nu till att behandla frågan om rätt för uiländska barn alt uppbärabarnpension från folkpensioneringen vid bosättning ulomlands. Pensionskommitténanser att denna fråga även bör lösas i konventionsförhandlingar pägrundval av ömsesidighet. Denna uppfattning har i allmänhet lämnats utanerinran under remissbehandlingen. Endast statens invandrarverk har en fränkommittén avvikande åsikt och anser att utländska barn vid bosättning ulomlandsbör ges rätt lill barnpension under samma förutsättningar som barn med svensktmedborgarskap. Jaginstämmer för egen del i pensionskommitténs mening och är inte beredd attförorda någon ändring av nuvarande regler. Erfarenheten utvisar att spörsmåletom utlänningars rätt till pension vid vistelse utomlands bäst löses ikonventionsförhandlingar. Som jag fidigare redogjort för har sädanakonventioner träffats med elt stort antal länder och förhandlingar pågår medytterligare några. I dessa överenskommelser har tagits in bestämmelser som germedborgare i det andra landet rätt till folkpension utomlands enligt principersom motsvarar de som gäller för svenska medborgare. Utländska barn, som beviljals barnpension fränfolkpensioneringen här i landel och som sedan fiyttar utomlands, kan givetvisliksom åberopa gällande dispensregler. Med stöd av dessa kan barnet fåbehålla pensionen också efter flyttningen, om delta skulle framstå sommotiverat pä grund av att 1983/84:73 128 flyttningen utomlands skett av hälsoskäl eller andrasärskilda omständigheter föreligger. Dessa regler bör givetvis kvarståoförändrade också med avseende på svenska medborgare. 3.3.3 Efterlevandepension lill vuxna lägger i sill betänkande fram förslagockså till regler om rätt för vuxna efterlevande, som är utländska medborgare(eller statslösa), att vid bosättning här i landet erhålla efterlevandepensionfrän folk- och tilläggspensioneringen. Även i frågan om rätten för vuxnaefterlevande att uppbära sådan pension vid bosättning utanför förslag. Dessa förslag mottas positivt av flertalet av deremissinstanser som särskilt berört dem. Även jag kan ansluta mig lillkommitténs överväganden i dessa delar. Nuvarande huvudregel att folkpension utgår till svenskamedborgare som är bosatta 1 bör givetvis gälla även rätlen lillomställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag från folkpensioneringen.Dessutom skall i förekommande fall självfallet kunna utges efterlevandepensionockså från ATP till denna kategori. I fråga omrätten till folkpension för utlänningar som är bosatta i föreslärpensionskommittén att den för änkepensioneringen nu gällandekvalifikationstiden på fem är skall gälla också de nya formerna av familjepensiontill vuxna efterlevande. Jag finner kommitténs förslag välgrundat och föresläratt det genomförs. I sammanhanget vill jag erinra om att det av de föreslagnabestämmelserna för omställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag följeratt makarna (eller därmed likställda) måste ha stadigvarande sammanbott medvarandra för dödsfallet för att rätt skall föreligga till dessabidrag. Enligt nuvarande regler (5 kap. 5 § AFL) ersättsfolkpension i form av änkepension till utlänning automatiskt av ålderspensiondå änkan uppnår , åven om hon då inte har uppfyllt de särskilda kvalifikationsvillkorenför rätt till ålderspension. I likhet med pensionskommittén anser jag att någonmotsvarighet härtill inte bör införas beträffande de nu föreslagnafamiljepensionsformerna, eftersom dessa avser att fylla annat syfte änänkepensionen. En bestämmelse med sådan innebörd skulle dessutom när del gälleromställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag kunna ge ett tämligenslumpmässigt resultat och framstå som orättvis i förhällande till andrautländska medborgare. En allmän princip för tilläggspension är att pensionenutbetalas oavsett medborgarskap eller bosättningsort. Det finns inle anledningatt nu uppställa några nya villkor i detta hänseende beträffande rätten förutlänningar att uppbära familjepension frän ATP vid bosättning i . När detsedan gäller möjligheterna för svenska medborgare alt vid bosättning utomlandsuppbära efterlevandepension anser pensionskommit- 1983/84:73 129 tén att tilläggspension i form av ornst ål 1 n i ngsb idrag , i likhet med vad som är fallet beträffande änkepension frän ATP, börutges till svenska medborgare som är bosatta utomlands ulan särskildainskränkningar. Vidare föreslär kommittén i fräga orn folkpensioneringen all denuvarande, för alla former av folkpension gällande reglerna skall görastillämpliga även i vad avser rätten för svenska medborgare att vid bosättningutanför uppbära folkpension i form av omställningsbidrag. Dessa förslag kan jag tillstyrka. 1 enlighet med deallmänna principerna för ATP bör således kunna utges omslällningsbidrag fräntilläggspensioneringen även till efterlevande som är bosatta utanför Sverige.Med hänsyn härtill bör också omställningsbidrag från folkpensioneringen kunnautgå lill efterlevande som är svenska medborgare och bosatta ulomlands,eftersom en av folkpensionens funktioner är att svara för pensionsskyddet förden del av inkomsten som motsvarar det första basbeloppet. Även denna del avomställningsbidraget bör utgå i förhållande till det anlal år för vilka denavlidne tillgodoräknats ATP-poäng. Har pensionspoäng tillgodoräknats för minst30 är, utgår oreducerat omställningsbidrag. I annal fall utges bidraget medvisst antal trettiondelar av fullt bidrag. Detta innebär att nuvarande principbehålls. I vad avser särskilt efterlevandebidrag anserpensionskommittén att man knappast kan undvika att uppställa särskilda ochprincipiellt nya villkor för rätten att uppbära sådant bidrag vid bosättningutanför . Kommittén finner det väsentligt att efterlevandeskyddet intefår en annan innebörd för dem som är bosatta utanför än för dem som borkvar här i landet. Det särskilda efterlevandebidraget har starka inslag av ettbehovsprövat socialt grundskydd för i bosalla. Rätten lill bidragförutsätter bl. a. en tämligen ingående behovsprövning i nära samspel medarbetsmarknadsmyndigheter m. fl. Som regel skall krävas att den som uppbärbidraget har kontinuerlig kontakt med svensk arbetsförmedling, är anmäld somarbetssökande där och beredd atl la ett anvisal arbele. Kommittén framhålleratt dessa villkor blir mycket svåra att uppfylla för den som är bosattutomlands. Avgörande för prövningen skall nämligen vara den svenskaarbetsmarknaden och inte ett annat lands. Det skulle också bli svårt atlåstadkomma en tillfredsställande kontroll i fräga om bidragsberätiigade som ärbosatta utanför . Med hänsyn till del anförda föreslår kommittén somhuvudregel att särskilt efterlevandebidrag frän folkpensioneringen skall kunnabeviljas bara efterlevande som är bosalla i och all rällen till eltlöpande sådant bidrag bortfaller för den som flyttar till annal land. I huvudsak motsvarande synpunkter kan enligt kommitténanläggas på frågan om rätten till särskilt efterlevandebidrag fråntilläggspensioneringen. De angivna omständigheterna talar för att inte hellersådan pension utges till efterlevande som är bosatta utanför . Kommitténframhåller all detta innebär en principiell nyhet med avseende på ATP och ettkrav på särregler för denna form av tilläggspension. En begränsning av rättenlill särskilt 9 1983/84. Prop.1983/84:73 130 efterlesandebidrag frän tilläggspensioneringen lill atlgälla endasl vid bosättning i synes emellertid kommittén svär attundvika trots dessa principiella invändningar, och konmiittén föreslär därförall en sådan begränsning skall göras. Kommitténsförslag i dessa hänseenden godtas av remissinstanserna. Även jag ansluter migtill förslaget. De särskilda krav pä tinknytning till svensk arbetsmarknad somär förenade rned bidragsrälten gör del nödvändigt alt begränsa denna lill alt iprincip avse enbart efterlevande som bor här i landel. Emellertid anser jag liksom kornrnitlén alt detta villkorinte bör gälla hell undantagslöst, Nägol absolul hinder mol alt utge särskillefterlevandebidrag till en efterlevande som är bosalt utomlands bör såledesinte finnas. Som jag tidigare beskrivit inrymmer 5 kap. 6 § AFL en särskilddispensregel som tar sikle pä alla former av folkpension. Denna regel bör gällaockså för folkpension i form av särskilt efterlevandebidrag och kunna åberopasav efterlevande som inte har rätt att uppbära oavkortat sådant bidrag rned slödav huvudregeln i 5 kap, 2 § AFL, Vidare anser jag del finnas skäl all även förtilläggspensioneringens vidkommande öppna möjlighel till dispens fränhuvudregeln och således ge enskilda efterlevande möjlighet att pä grundvalhärav erhälla också särskilt efterlevandebidrag frän ATP efler en flyttningfrän , En sådan dispensregel inom ATP bör utformas så atl den anknyterlill folkpensioneringens motsvarande beslämmelse. Undanlag frän huvudregelnbör alltså kunna göras i situationer dä del skulle framstå som oskäligt all drain pensionen samt dä regeringen har förordnat sä för vissa fall. Jag avser altsenare återkomma till regeringen i fråga om den närmare utformningen av dekompletterande bestämmelser sorn behövs. Med stöd av dessa dispensregler inorn folk- ochtilläggspensioneringen bör efterlevande, som en gäng beviljats särskiltefterlevandebidrag under bosättning här i landet men som senare flyttarutomlands, kunna fä behälla bidraget om vistelsen utomlands är betingad av värdav hälsan eller behandling för sjukdom och värden eller behandlingen är avavsevärd betydelse för den efterlevande. Även i andra fall dä det skulleframstå som oskäligt att dra in efterlevandebidraget bör detta kunna uppbärasockså efter en flyttning utomlands. Är della villkor uppfyllt och kan detbedömas som myckel sannolikt atl möjligheter saknas för den efterlevande alt fäell lämpligt arbete i inom överskådlig tid, bör det därför finnasförutsättningar att göra avsteg från huvudregeln. De nu föreslagna dispensreglerna bör gälla även förutlänningar som är bosatta utomlands om de en gäng beviljals särskillefterlevandebidrag från folkpensioneringen och eventuellt också fräntilläggspensioneringen under bosättning här i landet. Också beträffande rätlenlill folkpension i form av omställningsbidrag bör folkpensioneringensdispensregel äga tillämpning för denna kategori, liksom för svenska medborgaresom flyttar utomlands. I likhet med vad som föreslås gälla för svenska medborgarebör vidare Prop.1983/84:73 131 utländska medborgare som bor utanför kunna erhållaomslällningsbidrag från tilläggspensioneringen utan andra villkor än de somhänför sig till reglerna för intjänande av rätt lill ATP. Jag harnyss föreslagit att tilläggspension i form av särskill efterlevandebidrag iprincip inte skall kunna utbetalas till svenska medborgare som bor utomlands.Någon rätt att uppbära särskilt efterlevandebidrag frän ATP bör inle hellerföreligga för utländska medborgare sorn är bosatta utanför i andra fallån då den för"eslagna dispensregeln blir tillämplig. I likhetmed pensionskommittén finner jag inte skäl all i delta sammanhang ta uppfrågan om eventuell lagstiftning när del gäller rätten för utländska medborgareatt vid bosättning utomlands erhälla omställningsbidrag och särskiltefterlevandebidrag frän folkpensioneringen utöver vad jag har föreslagit.Detta spörsmål bör alltså på samma sätt som beträffande andrafolkpensionsförmåner lösas konvenlionsvägen. I konventionsförhandlingar kan naturligtvis uppkomma frågaorn alt utge särskilt efterlevandebidrag från folk- och tilläggspensioneringentill utländska - och svenska - medborgare som är bosatta utomlands. 1 den mänsådana överenskommelser träffas bör det kunna bli möjligt att frän fall tillfall reglera de villkor som bör gälla angående medverkan frän de efterlevande iansträngningarna att bereda dem förvärvsarbete. Härvid kan också ges regler förhur kontrollfrågorna skall handhas. I konventioner skulle också kunna komma ifräga att till förmän för efterlevande som är bosatta i länder utanmotsvarighet till värt folkpensionssyslem - med dess rätt lill ålderspensionulan krav pä tidigare förvärvsarbete - göra avsteg frän villkoret att särskillefterlevandebidrag inte kan utges lill den som är eller äldre eller alt iannan form ge en garanti för den fortsatta försörjningen till den som viduppnåendet av den allmänna pensionsåldern uppbär efterlevandebidrag. Den reformerade efterlevandepensioneringen bör träda ikraft . Som jag tidigare framhållit är det emellertid varkenönskvärt eller möjligt att helt upphäva de hittillsvarande reglerna inomfamiljepensioneringen . Hånsynen till äldre och medelålderskvinnor gör det nödvändigt att under en övergångstid behälla den nuvarandeänkepensioneringen. Övergången till det nya systemet för efterlevandepensioneringbör därför ske successivt. Det innebär att det nuvarande regelsystemet fårgälla under framöver vid sidan av den nya familjepensioneringen.Särskilda övergångsbestämmelser fordras för att avgöra vilka grupper efterlevandesom skall ges rätt till pension enligt det reformerade systemet och vilka somalltjämt skall omfattas av äldre regler. Utformningen av dessa övergångsregler bör enligt minuppfattning ske 1983/84:73 132 med utgångspunkt från tidpunkten för dödsfallet.Inträffade delta före det nya systemets ikraftträdande bör i princip äldrebestämmelser fortsätta att tillämpas. Om däremot dödsfallet inträffar efterikraftträdandet, bör som allmän princip gälla att det nya regelsystemet skalltillämpas vid bedömningen av rätten till efterlevandeförmäner. Detta kanemellertid ses endast som en principiell riktlinje för uppbyggnaden avövergångsreglerna. Av olika skäl måste på vissa punkter göras avsteg härifrån.Bl. a. finner jag det, som jag framhållit, påkallat att ge fortsatt rätttill änkepension också ät kvinnor som är äldre och medelålders och som bliränkor efler genomförandet av den reformerade familjepensioneringen. Som jag utvecklar närmare i det följande kan jag - ilikhet med flertalet remissinstanser - i huvudsak ställa mig bakom de avpensionskommittén föreslagna principerna för övergångsregleringen. Underremissbehandlingen har emellertid på några punkter förts fram andra lösningar,som jag finner vara att föredra. Vissa modifieringar år också nödvändiga föratt begränsa kostnaderna för reformen.