prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Ensamordning av värderings- och beräkningsprinciper är nödvändig för alt skapaförtroende för så grundläggande principändringar som ligger i att beskallarespektive avgiftsbelägga reala resultat. Utredningen saknar exempelvis enprincipdiskussion om effekter och syfte med nuvaranderesul-tatregleringsmöjligheter via nedskrivning av lager och avsättning lillresullaluljämningsfond. Gemensamma normer medverkar till en - inte minsl frånsamhällets synpunkt - önskad harmonisering och förenkling av företagensekonomiska rapportering, BFN finnerdet tilltalande alt man i enlighet med utredningens förslag söker delvis eliminerabeskattning av orealiserade vinster, BFN anser det emellertid olämpligt atl nui en speciallagstiftning reglera vinstberäkning vid inflation så länge inte godsed vid inflalionsredovisning har hunnit etableras varken internationellt ellernationellt, Vid inkomstbeskattningen ulgör endast realiserade vinslerbeskattningsunderlag. Vinstdelningsavgiften kommer däremot atl i vissa fallkunna las ut även på orealiserade inflationsvinsier. Detta kan t,ex, gällaförvaltningsbolag med låg självfinansiering. En möjlighet alt undvika eltsådant resultat, som skulle strida mol skatleförmägeprincipen, är all maximeralilläggel för monelära skulder lill summan av medgivna inflalionsavdrag, Vinsldelningsgruppens förslag till inflalionskorrigeringav monetära tillgångar och skulder är enligl RSVs mening mer överskådligt ändet som realbeskaltningsutredningen presenterade, RSV vill dock bestämt motsättasig atl de båda systemen tillämpas samlidigl. Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelse anför: Fondstyrelsen vill principiellt uttala atl ett system förreal företagsbeskattning medför avsevärda fördelar. Del är angelägel altfiktiva "vinster" i företagen inte blir föremål för beskattning. Enövergång lill real beskall- Prop.1983/84:50 119 ning är emellertid en utomordentligt komplicerad fråga,som får vittgående återverkningar på företagens redovisnings-, planerings- ochkalkylsystem. Allmänna ombudet för mellankommunala mål anför: Förutom omräkningen av det nominella resultatet skallomräkning för inflationseffekter göras. Här bygger expertgruppen på del förslagsom utarbetades av realbeskaltningsutredningen, avgav yttrandeöver utredningens belänkande Real beskattning (SOU 1982:1-3) den 16 juni 1983.Jag delar de synpunkler som däri anfördes angående real beskattning inomföretagssektorn. Expertgruppens förslag är enligl min mening bättre änrealbeskaltningsutredningens i det avseendet alt inflationseffekten påmonetära tillgångar och skulder beaktas genom inflations-omräkningar avbalansposterna i stället för - som realbeskaltningsutredningen föreslog -genom justering av ränteintäkterna och räntekostnaderna. Därmed uppnår man ettmera enhetligt förfarande för inflationskorrigeringen: nyssnämnda tillgångaroch skulder samt varulager och invenlarier - inklusive immateriellaavskrivningsbara tillgångar - behandlas på samma sätt vilket minskar risken förotillbörliga transaktioner eller balanspostklassificeringar. Endast byggnaderoch markanläggningar behandlas särskilt genom omräkning avvärdeminskningsavdragen. Hell utanför står aktier som inte äromsättningstillgång saml mark. Det är dock svårt atl se hur en sådan ordningskall kunna samordnas med ett systern för inflations-justerad beskattning avhushållssektorn. Att i ell eventuellt framtida system med real beskattning hatvå skilda inflationskorrigeringar för monetära tillgångar och skuldersamtidigt - en för beskattningen och en för vinstdelningen - är heltoacceptabelt. Gruppen konstaterar alt företagen gör vinster påinflationen och anger att man vid utformningen av en vinsldelningsmodell börundvika atl förstärka de snedvridande effekter som inflationen ger upphovlill. Som enda exempel anför gruppen företag med lånefinansierade fastighetersom påstås göra stora vinster utan atl träffas av någon nämnvärd beskattning. Om förslagel införes kommer detta all medföra att endastde företag som omfattas av förslaget drabbas under det att andrafastighelsägande förelag undantages. Enligl föreningens mening borde gruppenkarllagt inflationsproblemaliken och belyst konsekvenserna i slort. Gruppensunderlag är inle tillräckligt för en tillämpning av ett realt vinstbegrepp. Med vissa avvikelser stöder sig gruppen härvid pårealbeskaltningsutredningens belänkande "Real beskallning". Sedangruppens belänkande publicerats har realbeskaltningsutredningens betänkanderemissbehandlats. En praktiskt laget enig uppfattning bland remissinstansernatorde vara att ulredningens betänkande ej kan läggas till grund för införandetav en real beskattning. Det förefaller därför föreningen främmande att införa ettrealt system till grund för en vinstdelning. Gruppen konstaterar att det kommer atl uppstå svårighetervid beräkningen av de monetära lillgångarna och skulderna. Prop.1983/84:50 120 Emellertidomtalas ej vilka svårigheter som avses, varför föreningen saknar underlag allbehandla denna fråga, som torde vara av särskild betydelse förkreditinstituten, däribland finansbolagen. Gruppenframhåller att det reala synsättet och det reala vinstmåttet kan få positivaåterverkningar helt vid sidan av vinstdelningssyslemel. Ibetänkandet saknar föreningen en redogörelse för vilka positiva återverkningargruppen avser. Gruppensäger sig vara medveten om all modellen för reall vinstmått kan framstå somannorlunda och i sina detaljer svårbegriplig. Föreningen,som instämmer häri, finner också att utredningsförslaget också ärsvårtillgängligt och då även från tekniska utgångspunkter. FARhar i ett särskilt remissyttrande beträffande realvinslskatteutred-ningensförslag ställt sig positiv till etl beskattningssystem baseral på realaresultat och inkomster, men avstyrkte med hänsyn till den ökade komplexitetenatt förslagel genomfördes. FAR gör samma bedömning beträffande della förslag.Med hänsyn till att det nu rör sig om dubbla system, av vilket del enainnehåller ett progressivt inslag, finner FAR skälen atl avstyrka förslagetvara ännu starkare. Enbeskattning och redovisning byggd på en inflaiionsjuslerad vinsl är som nämntsbåde teoretiskt och affärsmässigt tilltalande. Emellertid medför etl sådantsystem många praktiska problem - gränsdragningar, behov av tolkning,värderingsfrågor, styrningseffekter etc. Enhetliga normer och principer förvinstberäkningen föreligger ej heller . Utredningenhar förtjänstfullt fäst uppmärksamheten på all ett skattesystem måsteneutralisera inflationens effekter för att inte skattebetalningarna skallfinansielll försvåra företagens kapacitetsbevarande och verka hindrande påföretagens utveckling. FAR anser dock att utredningen bort pröva om inte detuttalade målet att neutralisera inflationens effekter lättare hade kunnatuppnås och utan de påtalade negativa effekterna med utgångspunkt från ellnominellt redovisat resultat. Redan nuvarande system ger möjligheter tillbokslulsdisposilioner som i viss mån neutraliserar inflationseffekternasamtidigt som konsolideringsbehovet tillgodoses. FARpåvisar dock att redan i nuvarande skattesystem finns behov av att utvidga möjlighelernaatt neutralisera inflationens effekter. Skattesystemenoch dess effekter måste förstås och kunna bedömas av företagen och derasintressenter. En omfattande utbildningsinsats skulle krävas om detta mål skulletillgodoses i rimlig utsträckning efler etl införande av utredningens förslag. Utredningenkonstaterar alt av praktiska skäl ett syslem som innefattar en beräkning av ettriktigt realt resultat inte kan införas. FAR delar denna uppfattning. Deförenklingar och partiella schablonmässiga lösningar som valts har dockenligt FARs mening lett lill alt förslaget inte kan göra anspråk på att ledafill beräkning av etl reall resultat. Erforderligaberäkningar görs vid sidan av redovisningen och förslagel innefattar såledesinga direkta redovisningsproblem. Däremot kommer förslagel alt påverkaredovisningen på samma sätt som den nuvarande inkomstskatten. Eftersomtillämpade redovisningsprinciper och organisation av verksamheten kan påverkaslorleken av vinslskallen och margi- Prop.1983/84:50 121 nellaförändringar får särskild tyngd genom progressivitelen kan styrningseffekternapå redovisningen bli betydande. Dessulom införs nya värderingsprinciper ochvärderingsnormer som strider mol gällande principer. Förslaget kan fåogynnsamma effekter på redovisningspraxis och kommer att försvåra utvecklingoch införande av enhetliga principer. Genom alt underlaget beräknas medutgångspunkt från beskattningsbar vinsl kommer företagsekonomiskt motiveradevärderingsprinciper och metoder inle att bli beaktade i alla avseenden. Förslagetleder till att orealiserade vinster inräknas i beräkningsunderlaget, vilketdels strider mot grundläggande redovisningsprinciper, dels får ej avsedda ellerönskade praktiska effekter. Uppräkning av skulderna som vissaanläggningstillgångar, exempelvis skog, vattenkraft, aktier och andelar ej blirinflationsjusterade kan för vissa företag, även industriföretag, leda till attde tvingas öka upplåningen för atl kunna belala vinstskatt, inkomstskatt ochrimlig utdelning vid bibehållen kapacitet. Det finns t. o. m. företag somskulle tvingas betala hela den redovisade vinsten före bokslulsdisposilionersom vinslskatl och inkomstskatt. Utredningenhar inle sökt anpassa förslaget till den pågående utvecklingen beträffandeinflalionsredovisning. För företaget och dess intressenter blir det förvillandeom i skallelagstiftningen införs vinstberäkningsmodeller som avviker frånintern och extern redovisning och från företagets egna metoder för attfinansiellt beakta inflationens effekter. Innanen allmänt accepterad metod för inflationsredovisning utvecklats nationellt ochinternationellt vore det olämpligt att nu i en speciallagstiftning bestämmameloder för beräkning av elt inflationskorrigeral resultat. Såsomframgår av analyser av börsföretagens årsredovisningar använder förelagennominella ränlabililetsmått externt och internt inom företagen. Dessa mått hardå framräknals så att de även skapar förutsättningar för kapacitetsbevarande iinflationstider. Ett fåtal förelag (exempelvis ) har fullständiginflationsredovisning vars syfte i första hand är alt styra enskildadotterbolags agerande och för kalkyländamål. Alla företag, även mindre företag,torde dock vara medvetna om inflationens effekler och beaktar dessa i kalkyleroch finansiell planering genom partiella justeringar. De flesta börsföretaglämnar i årsredovisningen kompletterande partiell information om inflationenseffekter. Utredningensantagande all inflationens verkningar normalt inle beaktas (s. 9) är såledesinle helt korrekt. Förslagel kan inte heller antas i nämnvärd utsträckningpositivt bidra till företagens handlande. Företagsbeskattningeni grundas på av företagen enligl civillagsiiflningen upprättadredovisning med tillämpning av god redovisningssed. Den grundläggandetankegången bakom bokföringslagen synes vara att offentliga redovisningar skallanvändas för skilda ändamål; i första hand för internt bruk, men även förexternt bruk och som underlag för beskattning. Denna redovisning blir dessutomföremål för revision. Del finns många praktiska skäl varför della system är attföredra framför syslem i andra länder med flera sidoordnade redovisningar. Föranslällda och andra intressenter är del angeläget att all rapportering ochinformation baseras på samma underiag, vilket generellt sett ökartrovärdigheten hos redovisningen. Inflalionsredovisninghar varit föremål för en intensiv debatt intérnatio- Prop.1983/84:50 122 nellt och nationellt . Många olikamodeller och kombinationer har presenterats av revisorsorganisationer ochföretag. FAR har presenterat ett utkast medflera alternativaberäkningsmodeller. Det finns inte anledning tro att enighet om en viss modellkan uppnås . Åsiktsskillnaderna är i huvudsak naturligaföljder av två faktorer. För det första är syftet med redovisningen olika(inflalionskorrigeringen kan å ena sidan ta som utgångspunkt att kapitaletsköpkraft skall bevaras eller å andra sidan att företagels kapacitet skall bevaras;finansanalytikerna vill exempelvis bestämma företagens utdelningsförmåga, medanförelagsledningen i första hand vill styra förelagens resursanvändning ochprissättning. För del andra las hänsyn i större eller mindre ulslrätk-ning lillpraktiska mätproblem. I , där man kommil längst, är offentliginflalionsredovisning obligatorisk, men under stark debatt. IUSA skall börsföretagen m.fl. lämna tilläggsinformation enligt två metoder.Det är dock intressant att notera att företagen tillråds alt ej nedsummera tillett realt resultat för att ej förvilla läsaren. I belyser etl relativtslort antal företag inflationseffekterna i årsredovisningen. Tendensen undersenare år synes dock vara att frångå omfattande siffermässiga redogörelser ochkalkyler lill förmån för en mer pedagogisk övergripande redogörelse föreffekterna av inflationen, särskilt finansiellt. FAR har publicerat utkast tillrekommendation om hur tilläggsinformationen bör utformas. Den anknyter i mångaavseenden lill den amerikanska rekommendationen. Det framlagda förslaget till beräkning av realt resullalöverensslämmer inte med någon publicerad modell för inflationsredovisning. För attförslaget till vinstskalt skall kunna tillgodose angivna syften krävs i förstahand att beräkningarna förstås och accepteras av inblandade intressenter ävenom beräkningarna sker vid sidan av redovisningen. Förslaget är komplext ochkräver omfattande företagsekonomiska kunskaper för all förslås. Deberäkningstekniska förenklingarna förstärker kravet på läsarens insiktoch kunskaper för atl bedöma effekterna. Kalkylen enligt förslaget kommer inteatl överensstämma med vare sig den offentliga redovisningen eller internarapporter för planeringsändamål. Ur redovisningssynvinkel vore det ytterstolyckligt om de grundläggande motiven för redovisningen enligl bokföringslagenskulle rubbas. Svensktnäringsliv är i hög grad internationellt inriktad. har svenskaförelag i allt större utsträckning sökt finansieringskällor utomlands. Deutländska investeringarna i svenska börsföretag har även ökal snabbt liksomsvenska förelags investeringar utomlands. Förelagen måste därför anpassa denoffentliga rapporteringen till internationell standard. Etl exempel härpå ärredovisningen av uppskjuten skall, vars behandling är föremål för särskildaöverväganden. En progressiv vinslskatl skulle ytteriigare försvåra anpassningentill internationellt accepterade principer. Vinstdelningen har utformats som en real beskattning,vilket är ett nylt element i svensk beskattning. Det förebådar ett viktigtnytänkande inom företagsbeskattningens område. Även om den reala beskattningenär tekniskt avancerad så är principerna bakom enkla. Liksom vid fastighetsbeskattningså minskar skulderna med inflationen, medan ägaren behöver elt tillskott förall behålla sin kassa, lager och medel för att förnya sinaanläggningstillgångar till de högre priser som följer med inflationen. 1983/84:50 123 Det reala resultatet nås genom att årets inflationstalmultiplicerat med vissa lillgångar samt en extra inflalionsavskrivning påbyggnader och markanläggningar dras från det nominella resultatet och åretsinflalionstal multiplicerat med skulderna vid årets början läggs tillresultatet. LO har inget att invända mot att man i detta sammanhanganvänder sig av denna reala beräkning. Den tekniska konstruktion som gruppen presenterat anser LOvara väl genomarbetad. I början kommer många företagare atl uppleva den somovanlig. torde del endast vara en fördel att den information som lasfram om företagens vinster baserar sig på en real beräkning. Det är inteoväsentligt atl det reala beräkningssättet medför alt företagare och även deanställda måste börja bedöma företagens reala vinstnivå och inte bara dennominella. , och Svenska livsmedelsarbetareförbundei har ingainvändningar mot att man i della sammanhang använder en real vinstberäkning.Svenska fabriksarbetareförbundel godtar också den reala beräkningen. Svenskaskogsindustriarbetareförbundel tillstyrker beräkningsmetoden. Svenska revisorsamfundet SRS anför; Andra väsentliga aspekter vad gäller civilrällsligavärderingsregler ävensom beräkningsnormer för framräknande av vinsten ledertill icke acceptabla resultat, vilket gruppen själv observerat (bl.a. på s. 36i betänkandet). Förslagel innebär att en partiellt inflationsrensad vinsllägges till grund för avgiftsberäkningen. har isitt belänkande varit inne på likartade tankegångar men har stött på hårt motståndpå bl. a. nämnda punkt. En allmänt internationellt accepterad modell förinflationsrensning av resultatredovisningen saknas fortfarande, men arbete påatt ta fram en sådan pågår. införande av beskattning enligt den modell somgruppen föreslår innebär enligt samfundets mening ell föregripande av vad olikaforskningsinsatser på området kan komma fram till. Till detta konstaterargruppen på s. 37 i belänkandet att man vad gäller inflationskorrigeringen förmonetära tillgångar och skulder på ett mer grundläggande sätt skiljer sig frånrealbeskaltningsutredningens förslag. Enligt samfundets mening måste helainflationsredovisnihgspröblematiken lösas på en och samma gång, så atl olikamodeller och beräkningsnormer i del praktiska arbetet ute i företagen undvikes. Del framlagda förslagel kommer för vissa företag attinnebära, att orealiserade vinsler blir föremål för beskattning. Förvärderingen av tillgångarna i företagens bokslut lämnar bokföringslagengrundläggande regler. Dessa värderingsregler bildar också utgångspunkt förvärderingen av tillgångar i beskattningshänseende, där huvudregeln är att denvärdesättning som skett i bokslutet skall ligga till grund även förbeskattningen. Framtagande till beskattning av orealiserade vinster strider mothittills allmänt accepterade principer. Prop.1983/84:50 124 1 betänkandet hänvisas på ett flertal ställen tillrealbeskaltningsutredningens förslag "Real beskattning" (SOU 1982:1). Vinsldelningsförslagetsinflalionskorrigering föreslås ske på etl likartat sätt som det vilkel föreslagitsav realbeskaltningsutredningen. har i remissyttrandet över deltaförslag avvisat detsamma eftersom förslaget inte kan anses genomförbart pågrund av elt flertal allvarliga brister. Denna syn på saken är också tillämpligpå vinstdelningsgruppens förslag och jag hänvisar därför till vad som anförts iförbundels yttrande över realbeskaltningsutredningens betänkande. Bland de poster som ingår i del som gruppen kalla monetärttillägg finns inräknat den inflationsvinst som ett företag har gjort på sinaskulder. Det är mycket tveksamt om detta är någon vinst eftersom det beror påvad det upplånade kapitalet använts lill. Problemet har tagils upp irealbeskaltningsutredningens betänkande. Det är enligt min uppfattning myckettveksamt om det fastighetsbolag som lånar upp kapital för att vidtaga t. ex.underhållsåtgärder därigenom kan göra en inflationsvinsl. Delta innebär också, somjag uppfattar det att man brytermol principen atl skatt ska erläggas först då tillgången realiseras och detdärmed uppkommer ett beskattningsunderlag och en betalningsförmåga. finansanalytikers förening anför: En generell princip i skattelagstiftningen är att enbartrealiserade vinster skall göras föremål för beskattning. Etl undantag är i vissmån förmögenhetsbeskattningen. Symptomatiskt är atl just denna skatt utsattsför myckel hård kritik. Som en följd av denna har långtgående lättnader genomförtsvad gäller icke börsnoterade förelag. Med den utformning som modellen till vinsldelning gettsbryter man nu mot denna grundprincip också vid inkomstbeskattning. Förfastigheter utgår man således från att företagen gör en vinst som motsvararinflationen. Bortsett ifrån atl denna förutsättning ofta inte är uppfylld -för det stora flertalet byggnader i industriell verksamhet finns det såledesknappast anledning att räkna med någon värdeslegring över huvud laget kanden medföra att förelag drabbas av stora likvidiletspåfreslningar. Vad gäller lagerinvesteringar innebär förslaget altföretag vars lagerpris-ulveckling överstiger inflationstakten belastas med envinsldelningsavgift trots att lagervärdeförändringen inte skapat något underlagför all betala vare sig utdelning eller skatt om inte förelaget ökar sinupplåning. Föreningen anser att det finns anledning att överväga enförändring av nuvarande företagsbeskattning i riktning mol en real beskattning.Ett nytt syslem bör emellertid ersätta och inte läggas ovanpå det nuvarandesystemet. En sådan övergång kräver emellertid mer djupgående studier än vadsom förståeligt nog varit möjligt under den korta tid vinstdelningsgruppenarbetat. Prop.1983/84:50 125 Genom atl utgångspunkten är den statliga beskattningsbarainkomsten kommer i underlaget att ingå även realisationsvinster avseende l.ex.fastigheter och aktier. Härigenom kommer vinster - även genom inflation -fulltut alt ingå i underlaget för sålda fastigheter och aktier som innehafts mindreän 4 resp. . Vad vinstdelningsutredningen anfört härom, bl.a. praktiskasvårigheter, är klarl otillfredsställande mot bakgrund av övriga svårigheterför bestämmande av ett realt beskattningsunderiag. delar vinstdelningsgruppens uppfattning all det börvara ett realt vinstbegrepp som läggs till grund för avgiften. för fondomröstning anför; Vad gäller själva vinstdelningslekniken - så är en realbeskattning i sig själv tillfredsställande. Däremot är det föreslagna systemetalldeles för krångligt. Skulle företagen drabbas av två parallella vinstbegrepp- ell nominellt och elt reellt - så kommer della atl kräva oerhört storainsatser av såväl företagens egna tjänstemän, som av skattemyndigheterna. Ett anlal remissinstanser kommenterar det lönebaseradefribeloppet. Den föreslagna regeln om att koncernbolag får utnyttjaendast ell fribelopp om . lalar mot koncernbildning, medan denuvarande reglerna i punkt 2 och 3 av anvisningarna till 43 §kommunalskatlelagen (KL) talar för ell koncernförhållande. Genom den föreslagnafribeloppsregeln tillskapas således en svår valsituation för de företag somingår i eller avser att bilda koncerner. Statskontoret anser att konstruktionen av fribeloppel ärinkonsekvenl om syftel är att uppnå en rättvisande real beskattning.Statskontoret anför; Real vinst i ulredningens bemärkelse är inte relateradtilldet investerade kapilalet. Del är förvånande med tanke på att vinstdelningeni såväl den allmänna diskussionen som i direktiven handlat om hur"övervinster" skall delas. Båda expertrapporterna utgår också frånalt problemet gäller att dela vinster över en viss, rimlig avkastningsnivå.Sven-Erik anger real avkastning på aktier som en ganska rimligsådan nivå. Vinsler över denna nivå skulle kunna betraktas som"övervinster"' eller "rents" i . Del är beskattningen av dessa "övervinster", som i principkan göras neutral i fråga om investeringsbeslut och som med direktivens ord"undviker all verka höjande på lönsamhetskravei för industriellainvesteringar". Direktiven syftar på den- Prop.1983/84:50 126 na punkt till alt förhindra att utformningen avvinsldelningen leder till höjda priser. har utredningen helt förbigått.Fribeloppen är dels ett fast (som dock förutsätts inflationsuppräknas), delsetl som är av lönesumman i det enskilda företaget. I förhållande till detegna kapitalel medför detta fribelopp helt olika avkaslning beroende på omförelaget är kapital- eller arbetsinlensivt. Beroende på inflationen betyderdel också hell olika real avkaslning. Om priserna ligger stilla kan detmotsvara real avkastning på del egna kapitalet (som uppges vara ungefärlika stort som lönesumman i industrin). Om priserna stiger sjunker den realaavkastningen i molsvarande mån. Om syftel är atl uppnå en rättvisande realbeskattning är denna konstruktion inkonsekvenl. En av anledningarna till atl bankerna skulle diskriminerasav den föreslagna skallekonstruktionen är utformningen av det s. k.fribeloppet - av lönesumman (alternativt ).