prop · G703127 · 1983-12-31 00:00:00 — Om den försäkrade genomgår sådanutbildning eller arbetsträning som avses i 5§ tredje stycket bedöms rättentill sjukpenning och sjukpenningens storlek på grundval av enbart sådaninkomst av eget arbete, som den försäkrade kan antas uppbära underutbildningstiden. Om sjukpenning enligt första stycket tillsammans medersättning som utgår under utbildningen eller arbetsträningen uppgår till högrebelopp än sju och ett halvt basbelopp skall sistnämnda ersättning minskas meddet överskjutande beloppet. Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring dels att 1kap. 1 § samt 3 kap. 1 och 2 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 2 a §, av nedan angivna lydelse. 1 kap. 1 § andra stycket Försäkringen skall även gälladen Försäkringen skall även gälla den som genomgår utbildning i den »lån som genomgår utbildning. Lagen omtryckt 1977:264. utbildningenär förenad med särskild risk för arbetsskada. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter härom. ringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter härom. 1§ Är den skadade sjukförsäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,har han vid arbetsskada rätt till samma förmåner från sjukförsäkringen som vidannan sjukdom av efter det att skadan inträffade, docklängst till dess skadan medför rätt till livränta eller rätten till sjukpenningupphör enligt 3 kap. 3§ första stycket andra meningen nämnda lag(samordningstid). Sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring utgår inte till den somavses i2a§. Är någon som avses i 1 §ej berättigad fill sjukpenning från sjukförsäkringen eller är den skadade ej sjukförsäkradenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, har han vid arbetsskada rätt tillförmåner från arbetsskadeförsäkringen i enlighet med vad som skulle ha utgåttom 2 och 3 kap. lagen om allmän försäkring hade varit tilllämpliga på honom.Sjukpenning utgår dock ej till den som avses i 1 kap. 1 § andra stycket dennalag och ej heller till arbetstagare som enligt 3 kap. 16 § första stycket lagenom allmän försäkring har undantagits från rätl till sjukpenning vid sjukdom. Är någon som avses i 1 §ej berättigad till sjukpenning från sjukförsäkringen eller är den skadade ej sjukförsäkradenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, har han vid arbetsskada rätt tillförmåner från arbetsskadeförsäkringen i enlighet med vad som skulle ha utgåttom 2 och 3 kap. lagen om allmän försäkring hade varit till-lämpliga på honom.Sjukpenning utgår dock inte till arbetstagare som enligt 3 kap. 16 § förstastycket lagen om allmän försäkring har undantagits från rätl till sjukpenningvid sjukdom. Densom genomgår utbildning och inte har rätt till sjukpenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring med belopp som överstiger utbildningsstödethar vid arbetsskada rätt till samma utbildningsstöd som vid vanlig sjukdom. Omden som avses i första stycket inte har rätt till utbildningsstöd ellerdagpenning enligt studiestödslagen (1973:349) utgår vid arbetsskadasjukpenning från ar- l?83/«4:127 56 betsskadeförsäkringenmed belopp som motsvarar det utbildningsstöd som skulle ha utgått om rättdärtill hade förelegat. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarnärmare föreskrifter härom. 1983/84:127 57 SAMMANSTÄLLNING AV REMISSYTTRANDENA ÖVERSTUDIESTÖDSUTREDNINGENS BETÄNKANDE (Ds U 1981:11) STUDIESTÖD. Handikappadestuderande, försäkringsskydd, studiesociala undersökningar. Efterremiss har yttranden över denna del av betänkandet avgivits av statenshandikappråd, (), statskontoret,riks-revisionsverket (RRV), riksskalteverket (RSV), (),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centrala studiestöds-nämnden (CSN),(), sjukpenningkommittén. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (), , förenadestudentkårer (SFS) och folkhögskoleelevers förbund (SFEF). UHÄhar bifogat yttranden av i , , högskolan iFalun/Boriänge, högskolan i /, högskolan i , högskolan iÖrebro, i , högskolan i , i ,i , högskolan i och högskolan i . CSN harbifogat yttranden från flera studiemedels-och vuxenulbildningsnämnder. Nedanföljer först en sammanställning av remissinstansernas syn på utredningensallmänna utgångspunkter samt en redovisning av vissa övriga synpunkter.Därefter följer sammanfattningar av remissinstansernas inställning till vartoch ett av utredningens förslag i de fall remissinstanserna specielltkommenterat dessa. Försäkringenbör inordnas i resp. studiestöd. Inkomstbortfallsprincipen bör varautgångspunkt för ersättning. En studerande skall inte behöva sänka sin standardunder sjukdom, och stödet under sjukdom skall inte öka skuldbördan. Övervägandeantal remissinstanser är positiva till utredningens utgångspunkter ochprincipiella inställning till förbättrat försäkringsskydd för stu-5 1983/84. 1983/84:127 58 derande.De avseenden där tveksamheter framförts gäller främst svårigheter att prakfisktgenomföra vissa delar av förslagen, att kostnaderna är för höga jämfört medutbytet för de studerande. vill inte accepterasärlösningar just för de studerande, med motiveringen att det finns även andragrupper i samhället med eftersatt försäkringsskydd. Vidare anser främst elevorganisationernaalt utredningens förslag är ett steg i rält riktning, men att det ändå finnsmyckel i övrigt all önska. Statskontoret anser att studiestödsutredningensförslag fill ett bättre försäkringsskydd för studerande är angeläget attgenomföra. Statskontoretförutser - i likhet med studiestödsutredningen - vissa svårigheter med enstuderandeförsäkring som regleras enligt principerna i AFL. Däremot anserstatskontoret att studiestödsutredningens invändningar (s. 143) i sak byggerpå ett delvis felaktigt synsätt nämligen att studiestödet består av lån ochbidrag och därför inte är jämförbart med inkomst i AFL:s mening.Återbetalningspliktiga studiemedel är emellertid inte en form av lån (icivilrättslig mening) utan en typ av försäkring, där premiema, dvs. avgifterna,betalas i efterhand. Sjukpenning och tjänstepension behandlas t. ex. sominkomst i skattesammanhang. Något principi-eUt hinder att inarbeta ensjukförsäkring för studerande i AFL finns därför inte enligt statskontoretsmening, särskilt om bidragsdelen skulle avvecklas för att finansiera reformen. Sludieslödsutredningensförslag behöver enligt statskontorets mening överarbetas ytterligare inomregeringskansliet. I remissyttrande (Dnr 154/82-4) över centralastudiestödsnämndens förslag till en femårig rationahseringsplan föreslårstatskontoret bl, a. ett särskih översynsprojekt med uppgift atl samordna ochförenkla de olika former för studiestöd som finns . De krav på analyseroch överarbetningar som förts fram i detta yttrande kan lämpligen prövas inomramen för ett sådant översynsarbete. RRVkonstaterar beträffande de studerandes försäkringsskydd att utredningen haftsom utgångspunkt att den studerande inte skall behöva sänka sin ekonomiska standardunder sjukdomen och att sjukdomen inte skall öka skuldbördan. RRV delarprincipiellt utredningens uppfattning härvidlag. Vidare utgår RRV från attförsäkringsskyddet konstrueras på sådant sätt att studiestöd och sjukpenninginte kan utgå samfidigt. RFVår av den uppfattningen att studiestödsutredningens förslag skulle medföra enförbättring av de studerandes försäkringsskydd, som RFV i och för sig finnerangelägen. Enligt RFV är det dock tveksamt om de föreslagna ändringarna är avden angelägenhetsgraden att de kan motivera en eventuell reducering av andradelar av systemet. UHÄanser att den långsiktiga målsättningen bör vara att samma regler beträffandeförsäkringsskydd skall gälla för högskolestuderande som för förvärvsarbetandeoch tillstyrker från denna utgångspunkt utredningens förslag. UHÄ erinrardessutom i detta sammanhang om sina skrivelser dels Prop.1983/84:127 59 1980-10-15till regeringen (budgetdepartemenlet) med förslag om att det s.k.principalansvaret överförs från företagen till staten, dels tillregeringen () med förslag bl. a. om studeran-derepresentaUoni skyddskommittéer. UHÄ anser det angeläget att också här berörda frågor ges ensnar lösning. CSNdelar utredningens uppfattning att det är lämpligast att sjukförsäkringen förde studerande även i fortsättningen blir en studiestödsangdä-genhet. Iavsnittet 12.2 "Samma stöd vid sjukdom oavsett studiestödsform" behandlarutredningen de skillnader som finns i de olika studiestödssystemen när detgäller ersättning vid sjukdom. CSN delar de bedömningar som utredningen där göroch vill understryka att behovet av ekonomisk trygghet vid sjukdom inte enbartkan relateras till gränsdragningen mellan olika studiestödsformer. SÖanser liksom utredningen att det är förddakfigt med smidiga övergångar mellanförsäkringssystemen som gäller förvärvsarbetande resp. studerande, då en klargränsdragning mellan olika studerandekategorier ofta är omöjlig att göra. SÖvill dock framhålla att en förändring av systemet inte får innebära försämradeförmåner för studerande med särskilt vuxenstudiestöd eller utbildningsbidragför AMU. ,och de fackliga organisationerna fillstyrkerutredningens förslag och framhåller att de innebär mycket angelägnaförbättringar av de studerandes försäkringsskydd. Svenska kommunförbundetpåpekar att förslagen också innebär rationaliseringar. TCO påpekar attutbildningsdepartementet har uppmanat remissinstanserna att bedömautredningens förslag mol bakgrunden atl ökade kostnader endast kan finansierasgenom omprioriteringar inom studiestödsområdet. I detta sammanhang vill TCOfästa uppmärksamheten att utredningens undersökningar klargör attstudiemedelssystemet haft en uttalad social utjämningseffekt sedan detinfördes. ger det framlagda materialet stöd för kravet på engrundlig översyn av hur studiestödssystemet skall anpassas till högskolereformensmål, bl. a. vad gäller den breddade rekryteringen till högskolan. Enligt TCO:suppfattning krävs även en översyn vad gäller skuldsättningens betydelse förolika studerandegrupper. TCO är därför starkt kritiskt mot attstudiestödsutredningen inte fått fullgöra sitt arbete i dessa stycken. SAFvill bestämt avstyrka utredningens förslag om en förändrad sjukförsäkring förstuderande. Det marginella ekonomiska utbytet för de studerande, som förslagetinnebär, står inte i rimlig proportion till de ökade administrafiva resurser,som krävs för dess genomförande. I synnerhet förslaget om att till 85 %finansiera reformen genom arbetsgivaravgifter, finner SAF helt oacceptabelt avovan angivna skäl. SFSkonstaterar att utgångspunkten för utredningens förslag varit att en studerandeinte skall behöva sänka sin standard under sjukdom och att stödetunder sjukdom inte skall öka skuldbördan samt att studerande vid arbetsskadaoch vård av barn jämställs med förvärvsarbetande. SFS instämmer i dessaprinciper och understryker vikten av atl förslagen genomförs då demedför klara förbättringar för de studerande. SFS framhåller vidare attkonsekvenserna för den enskilde studeranden som oförskyllt hamnat utanför detsociala skyddsnätet är oacceptabla, oavsett om det gäller några få eller ettflertal. SFS menar att reformerna på försäkringsområdet är nödvändiga även urjämlikhetssynpunkt. SFS framför också sin uppfattning att utredningen gjort enalltför snäv tolkning av direktiven och tycker att den olösta frågan om skyddvid arbetslöshet skulle ha innefattats i utredningsuppdraget. SFEFstöder utredningens förslag om att införa ett enhetligt sjukförsäkringssystem.Det skulle enligt SFEF innebära en anpassning till det system som gäller förförvärvsarbetande vilket leder till smidigare övergångar, dels mellanförvärvsarbete och studier och dels mellan de olika utbildningssystemen. 3 Förändring av studiestödslagen Studerandefår rätt alt behålla studiehjälpen även under sjukdom. Försäkringen omfattarendast lerminsfid. Myndiga elever som har brufil med föräldraekonomin och fått återbetalningsphktigastudiemedel jämställs med studiemeddstagare. Studerandefår rätt att behålla sina studiemedel under sjukdom som inträffar understudietiden. Sjukdomen kan pågå hela den studietid för vilken studiestödet ärbeviljat. (är den övre gränsen sammanlagt under två på varandraföljande terminer). Förde dagar i sjukperioden som överstiger sju reduceras studieskulden med ettbelopp som svarar mot studiestödet per dag (nu gäller en karenstid om 14dagar). Vidsjukdom under ferietid och tiden närmast efter utbildningens slut, utgårdagpenning till dem som är sjuka . Dagpenningenper dag är Hka med det studiestödsbdopp som den studerande var beviljad dennärmast föregående utbetalningsperioden. 1983/84:127 61 RRVdelar i princip utredningens uppfattning att den studerande inte skall behövasänka sin ekonomiska standard under sjukdom och att sjukdom inte skall öka skuldbördan. RSVanför följande angående utredningens förslag om införande av dagpenning vidsjukdom under ferietid och tiden närmast efter utbildningens slut. Utredningenhar föreslagit införande av en dagpenning som i vissa fall skall utgå fillstuderande som drabbas av sjukdom. Enligt betänkandet s. 228 utgör dagpenningen komplettering till tidigare studiestödsformer. Dagpenningen synes avse attekonomiskt trygga studerande som uppbär studiehjälp enligt kap. 3, studiemedelenligt kap. 4 eller särskilt vuxensludiestöd enligt kap. 7 studiestödslagen(1973:349). Enligt19 § kommunalskattelagen utgör inte studiestöd enligt 2, 3 eller 4 kap.studiestödslagen skattepliktig inkomst. Del betyder atl dagpenning som utgårmed stöd av kap. 3 eller 4 studiestödslagen inte utgör skattepliktig inkomst.Om studerande förutom dagpenning är berättigad till sjukpenning, enligt lag omallmän försäkring eller motsvarande ersättning enligt annan lag, skalldagpenningen minskas med det belopp som utgått i sjukpenning eller motsvarandeersättning. Eftersom sjukpenning är skattepliktig inkomst, om den grundar sigpå en inkomst om . kan resultatet av den föreslagnareduceringsregeln bli att studerande, som har rätt att uppbära sjukpenning, i sambandmed sjukdom får en lägre nettoinkomst än en icke sjukpenningberättigadstuderande. Omsjukpenningen i stället reducerades med vad som erhålls i dagpenning skulledenna effekt kunna undvikas. Studiestödi form av särskilt vuxenstudiestöd, som utgår enligt kap. 7 studiestödslagen,är inle generellt undantaget från skatteplikt i likhet med vad som enligtkommunalskattelagen gäller för kap. 2, 3 och 4 studiestödslagen. Dagpenning,som enligt utredningens förslag skall utgå enligt kap. 7 studiestödslagen,utgör därför skattepliktig inkomst. Särskilt vuxenstudiestöd består avvuxenstudiebidrag, återbetalningspliktiga studiemedel ochresekostnadsersättning. Återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättningär undantagna från skatteplikt enligt kommunalskattelagen. Följden av deföreslagna reglerna blir att studerande, som erhåller återbetalningspliktigastudiemedel och resekostnadsersältning enligt kap. 3 eller 4 studieslödslagen,vid sjukdom kan erhålla ej skattepliktig dagpenning, men den som erhålleråterbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning enligt kap. 7samma lag måste skatta för dagpenning han erhåller. CSNinstämmer i utredningens bedömning att det är principiellt felaktigt atlstuderande skall behöva skuldsätta sig under sjukdom, och tillstyrker 1983/84:127 62 utredningensförslag om karenstiden. CSN betonar, aU när man i diskussionen om antaletkarensdagar, gör jämförelser med förvärvsarbetande bör man beakta attsjukpenningen är lägre än arbetsinkomsten, medan däremot sjukförsäkringen förstuderande ger samma kontanta ersättning och dessutom avskrivning avskulden efter karensdagarna. Del innebär att del ur ekonomisk synpunkt kan varaförmånligare för den studerande att vara sjukanmäld under studiefiden än attvara frisk. För att kunna upprätthålla kravet på läkarintyg bör enligt CSNfärre än inte införas. Sjukpenningkommitténanser att utredningens förslag att låta studiestödet i viss utsträckning utgåäven under sjukdom för att därigenom förbäura de studerandes försäkringsskyddförefaller välbetänkt. Enligt sjukpenningkommittén överensstämmer detta istort med de överväganden som kommittén gjort för de studerandes del ibetänkandet (SOU 1981:22) Sjukersättningsfrågor. Landstingsförbundetfillstyrker de föreslagna ändringarna i sjukförsäkringen för studerande.Landstingsförbundet framhåller att förslagen innebär att de studerande imindre utsträckning än f.n. behöver använda lånade medel för sitt uppehälleunder sjukdom, samt även en förbättring för de långtidssjuka. SAFavstyrker bestämt utredningens förslag om en förändrad sjukförsäkring förstuderande. Enligt SAF är det marginella ekonomiska utbytet för de studerande,som förslaget innebär, inte i rimlig proportion till de ökade administrativaresurser, som krävs för dess genomförande. SFSkonstaterar atl utredningens förslag att försäkringen för studerande gällerhela den studietid för vilken studiestöd är beviljat, och inte som högst sexmånader sammanlagt under två på varandra följande terminer, innebär en klarförbättring för långtidssjuka. SFS anser vidare att utredningens förslag omsju dagars karenstid är bättre än de som gäller, men understrykersin principiella syn att samma karenstid skall gälla för studerande som förförvärvsarbetande. SFS tillstyrker slutligen förslaget om dagpenning underferietid och fiden närmast efter det att utbildningen avslutats. 4 Förändringar av den allmänna försäkringen I förslaget divideras den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) med det faktiska antalet arbetsdagar. Studerandesom före studiernas början har en SGI fastställd får ha denna vilande underhela studietiden. Så fort utbildningen är avslutad träder denna vilande SGI ikraft igen. 1983/84:127 63 Omden studerande arbetar under ferierna och/eller parallelltmed studierna, fastställs en studietids-SGI. Denna utgör grunden för densjukpenning som upp till 7,5 basbelopp kan utgå parallellt med studiestödet. Förändringarnai sjukpenningberäkningen och SGLn bör gälla alla studerandekategorier oavsettstudiestöd, dvs. även studerande med vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag etc. Flertaletremissinstanser är positiva till utredningens förslag om förändringar av denallmänna försäkringen. En del invändningar har dock framförts vilket framgårav redovisningen. SCBkonstaterar att beträffande sjukförsäkring omfattar förslagen i huvudsak destuderande som har studiestöd i form av studiemedel och studiehjälp. På dettaområde erbjuder uppskattningarna av elevantal inga svårigheter då statistikfinns att fillgå. Däremot påpekar SCB att sjukförsäkringsskyddet förstuderande utanför studiestödssystemet också bör tas i betraktande. RRVfillstyrker förändringen att den sjukpenninggrundande inkomsten i fortsättningenskall beräknas på det faktiska antalet arbetsdagar under förutsättning att ensådan sjukpenningplacering gäller endast under tid då anställning innehas. RSVuttrycker tveksamhet mot förslaget om förändrad sjukpenningberäkning.Skattetabeller för beräkning av prdiminärskalteavdrag på sjukpenning församtliga skattesatser i ohka kolumner framställs av RSV. Enligt förslaget skalldelningsnormen slopas och ersättas med ett arbetstidsmått som kanvariera mellan . RSV anser att det ter sig orimligt atlframställa skattetabeller med hänsyn till olika skattesatser och kolumner samtdessutom på grundval av varje uppkommande antal arbetsdagar. RSV framhållervidare att oavsett hur frågan om prdiminärskalteavdrag löses förefaller dettroligt att förslaget medför ökad arbetsbelastning för såväl RSV som för denutbetalande myndigheten. RFVtillstyrker utredningens förslag angående en vilande sjukpenninggrundandeinkomst efter viss modifiering av studiestödsutredningensförslag. RFV anför följande: Förden som har ledigt från sitt förvärvsarbete för att studera inom egetyrkesområde gäller en rätt att bibehålla sin sjukpenninggrundande inkomst understudietiden. Utvecklingen har inneburit atl alltfler grupperfått rätt att behålla sin SGI. Ärenden av denna typ är administrativtbetungande och rättsläget är oklart. Stor osäkerhet råder angående vad somskall anses som studier inom eget yrkesområde. En myckel stor andel av besluteni dessa fall leder till besvär vilkel belastar försäkringsdomstolarna. 1983/84:127 64 Föratl komma till rätta med dessa problem kan alla som studerar ha rätt atlkvarstå i sin tidigare fastställda SGI. Härigenom undanröjes de svårighetersom nu är förknippade med att avgöra frågan om vad som är studier inom egetyrkesområde. Denna möjlighet att kvarstå i den SGI som är gällande då studiernapåböijas bör kombineras med att SGI:n görs vilande och attsjukpenningförsäkringen aktiveras först när studiestödet upphör. För fid någonuppbär studiestöd skall sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring endastkunna utges om den försäkrade fakfiskt förorsakas ett inkomstbortfall.Förslaget att utsträcka rätten att stå kvar i SGI under studier fill samtligamedför en viss kostnadsökning. Denna kostnadsökning balanseras emellertidenligt bedömning av en motsvarande reducering avsjukpenningkostnaderna som ett genomförande av förslaget med vilande SGI medföroch atl sjukpenning under studietid endasl skall utges vid fakfisktinkomstbortfall. Förslagen bedöms således inte påverka sjukpenningkostnaderna.De bör göras föremål för närmare överväganden. CSN fillstyrkerförslagen vilande SGI och ändrad sjukpenningberäkning, men menar attsjukpenningen bör beräknas utifrån den vilande SGLn även under ferier. Avsiktenmed vilande SGI bör enligt CSN vara att den träder i kraft när det görsuppehåll i studierna. För elever som får en lägre sjukpenning beräknad påvilande SGI än vad som tillsammans utgår i sjukpenning beräknad på studietids-SGIoch i studiestöd bör i stället få ersättning under ferierna enligt sammaprinciper som under terminstid. Med en sådan konstruktion anser CSN att manundviker försämringar under ferier i jämförelse med nuvarande regler förstuderande med särskilt vuxenstudiestöd och utbildningsbidrag för AMU och fördoktorander. CSN framhåller vidare att när det gäller utredningens förslag om efterskyddtorde det bli svårt att tillämpa, då det kan vara besvärligt att avgöra vilkentermin som är den sista som den studerande kommer att uppbära studiestöd. CSNkan här som ett alternafiv tänka sig att efterskyddet konstrueras på samma sättsom CSN:s förslag om sjukersättning under ferier, dvs. att ersättning beräknadpå studietids-SGI och studiestöd skall utgå om denna ersättning är förmånligareän sjukpenning enligt vilande SGI. Närdel gäller förslaget om ändrad sjukpenningberäkning kan det enligt CSN finnasvissa administrafiva hinder att genomföra detta. CSN anser vidare attsjukförsäkringsvillkoren för studerande med särskih vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag för AMU och för doktorander endast kan ändras underförutsättning att förslaget om ändrad sjukpenningberäkning också införs. Iannat fall uppstår en inte acceptabel försämring för dessa grupper. Sjukpenningkommitténansluter sig i huvudsak till utredningens förslag om rätt att efter studiernasslut få samma SGI som före studiernas påbörjande, Hksom förslaget om enförändrad sjukpenningberäkning. 1983/84:127 65 ningkommitlénkonstaterar all förslaget om en särskild sjukpenningberäkning i hög gradanknyter till vad kommittén tidigare framfört i sill belänkande. Landstingsförbundetfillstyrker utredningens förslag och menar att en ändrad sjukpenningberäkningbättre täcker det verkliga inkomstbortfallet. LOkonstaterar att utredningens förslag kan innebära vissa försämringar för vissavuxenstuderande. Det är därför LO:s uppfattning att utredningens förslag idenna del ej bör omfatta studerande med särskilt vuxenstudiestöd ochstuderande med utbildningsbidrag för AMU och för doktorander. LO påpekarvidare att för de som bedriver studier inom del egna yrket gäller rätten attbibehålla sin SGI , och att prövningar av denna rätt har givitupphov till betydande kostnader för statsverket. LO anser därför all det börövervägas om alla vuxenstuderande kan bibehålla intjänad SGI.