prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Statsråden , Hellsiiöm, Thunborg, ,, , . , , , , , ,, och anmäler sina föislag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag altregeringen i en proposition dels bereder lillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört om forsknings- och utvecklingsverksamhet, dels föreläggerriksdagen vad jag och övriga föredragande har anfört för de åtgärder ochändamål som vi har hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar au genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och ändamål som de har hemställt om. Regeringen beslular all de anföranden och förslag somredovisas i underproiokollen skall bifogas proposilionen som bilugorna I-10. 1983/84:107 38 Innehållsförteckning 1 Inledning........................................................ 4 2 Definitioner..................................................... .... 7 3 Den statliga forskningspolitiken ........................ 8 3.1 Bakgrund.................................................... 8 3.2 Slalens roll iforskningspoliliken ....................... 9 3.3 Huvudfrågor iforskningspolitiken .................. II 4 Samspelet mellansektorstbrskning och grundläggande forskning inom högskolan 13 5 Kvalilet i forskning ochutvecklingsarbete ........... .. 15 6 Forskarrekryteringen ...................................... 17 7 Arbetsvillkoren för forskareinom högskolan ........... .. 19 8 Samverkan mellan näringsliveloch slallig forskningsverksamhel 20 9 Internationellakontakter ................................. 23 10Fördelning av resurser...................................... 27 10.1 Allmänl..................................................... 27 10.2 Grundläggande forskning ........................... 27 10.3 Insalser inom prioriteradeområden .............. .. 28 Prop.1983/84:107 Bilaga 1 Prop.1983/84:107 Bilaga 1 1 Föredragande: statsrådet , såvitl avser punkterna14 statsrådet , såvitt avser punkten 5 Anmälan till proposition om forskning Ulrikesdepariemenlels verksamhet - utrikes, ochsäkerhetspolitik, handelspolitik jämte iniernalionelll samarbele, särskillinternationellt utvecklingssamarbete - omfattar eti direkl ansvar för yissaforskningsområden av särskill inlresse för departementets verksamhet. - Stockholmsinternationella fredsforskningsinstititt () får sedan starten somoberoende stiftelse sina driflsutgifter läckta över departementets budgel. - I sambandmed del svenska deltagandel i nedrustningsförhandlingarna i och i andrainlernalionella sammanhang där dellar i diskussioner omrusiningsbegränsning och -konlroll ha.r sedan drygt 10 är vissa medel anslagitsför lekniskl slöd och utredningar via ett särskill anslag till försvaretsforskningsanstalt (FOAj. -/83 ulgår över departementets budgeläven ell anslag för utrikespolitiska institutets forskningsverksamhet. (Dellaanslag har lidigare finansierats med medel frän FOA.) - Via anslaget för iniernalionellluivecklingssamarbele finansieras forsk- ningssamarbeie med och mellan . Verkslällande organ är styrel sen jör u-laiidsjörskning (SAREC). Dessutom erhåller /81 Nordiska Afrikaiitstitutei medel från anslaget för internationellt utvecklingssamarbete. Rättelse: S. I. under Föredragande Står: punkten 5-6 Rätlal lill: punklen 5 Prop.1983/84:107 Bilaga 1 2 2 Forskningsverksamhet flnansierad överutrikesdepartementets huvudtitel 2.1 internationella fredsforskningsinstitut() Institutet skall enligt stadgarna "bedriva vetenskapligforskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse för internationell fredoch säkerhet i syfte alt söka ge bidrag till förslåelsen av betingelserna förfredliga lösningar av mellanstatliga konflikter och för en slabil fred." SIPRLs målsättning är all läcka hela fältet av frågor somrör uppruslning, rustningsbegränsning och nedrustning - den specialisering somSIPRI har valt. För /84 har tilldelats ett statliglbidrag av 13,3 milj.kr. I årels budgelproposilion har föreslagils att 14,0milj.kr. anvisas som bidrag lill för /85. 2.2 () vissa åtgärderför rustningsbegränsning och kontroll Verksamheten inom ell av FOA: s forskningsprogram syftartill atl slödja arbele inom områdel nedrustning ochrustnings-kontroll. Verksamhelen genomförs i sin helhel vid FOA, sedan enarbetsgrupp vid statens strålskyddsinslitut överförts lill FOAi enlighet med regeringens beslut. Med vissa undantag - främst vad gällerdetekiionsforskning och övervakning av kärnvapenprov är verksamhelen Slarklberoende av kunnande och kunskapsulveckling inom försvarsforskningen. Nedrustnings- och ruslningskonlrollfrågorna har på senareår fått allt slörre politisk betydelse och en växande allmän opinion kräver atlresullal skall åstadkommas i de internationella förhandlingarna. Sverigesengagemang i detta arbele har under del senasle årel ytterligare ökat genominitiativ bl.a. i ansträngningarna att i Slockholm sammankalla en konferens omförtroende- och säkerhetsskapande ålgärder och nedrustning i , i fråganom ett fullständigt provsloppsavial och när det gäller om militärforskning och utveckling. De svenska insatserna, som på varje enskilt område oftainnebär mångåriga omfallande förhandlings- och ulredningsålaganderi, haraldrig tidigare haft en sådan bredd. Anslagulgår /84 med lillsammans 9,2 milj.kr. Seismologisk muliipelslaiion (drifl av Hagfors-sialionen saml viss forskning). Insamling ochanalys av luftburen radioakliviiei. Velenskapligunderlagsverksamhel, bl.a. avseende ABC-vapen, salel-liileknik ochhavsforskning. 1983/84:107 Bilagal 3 4.Särskilt inhumana vapen. I årets budgetpropositionhar föreslagits att 9,8 milj. kr. anvisas till FOA för vissa åtgärder förrustningsbegränsning och -kontroll för /85. Institutetbedriver forskning inom områdel internationella relationer med tyngdpunkt påför utrikes-, säkerhets- och nedrustningspolitik särskilt relevantaregioner och problem. Verksamheten syftar lill att utveckla en kvalificeradkompetens inom ett fåtal sakområden. En del av resurserna avsätts till att göraforskningsresultaten tillgängliga för en bredare allmänhet samt lill attfrämja ett svenskt och inlernalionellt forskningssamarbete inom särskiltprioriterade områden. Dessa omfattar främslstudier kring ekonomisk säkerhet, militära doktriner, militära rustningar ochrustningskontroll, och förhållande till grannstaterna. För /84tilldelades utrikespolitiska institutei ett anslag på 1,7 milj. kr. I årets budgetproposition har föreslagils all 1.8 milj. kr. anvisaslill institulet för /85. 2.4 Styrelsenför u4andsforskning (SAREC) SAREChar enligt sin instruktion till uppgift att "främja forskning som kanunderlälla för all ulvecklas mot ökal självbestämmande och motekonomisk och social rättvisa". Instruktionen framhåller vidare att detåligger SAREC atl: "-främjaforskning och bevaka forskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla föru-länderna och för utvecklingssamarbete, ~handlägga frågor rörande samarbete med och biståndsfinansierat slöd tillu-länderna på forskningens område samt stöd till u-landsinriktadeinternationella forskningsprogram, ~fördela anslag för u-landsforskning i , - ta initiativ tillforskningsinsatser inom området för u-landsforskning". För atl uppnå dessasyften omfattar verksamheten slöd till forskningssamarbete med ,forskningssamarbete mellan , internationella forskningsprogram samtsvensk u-landsforskning. Det totala anslaget är för /84 160milj. 1 årets budgetproposition har föreslagits att 162,4 milj.kr. anvisastill SAREC för /85. Av anslagsökningen på 2,4 milj.kr. beräknasen avsevärd del användas för stöd ål energiforskningsprojekt vid Beijerinslitutet. Ett centralt mål förverksamheten är att stärka den nationella forskningskapaciteten i u-länder.Detta sker bl.a. i samarbete mellan dessa och svenska forskningsinstitutioner.SAREC har f. n. slulit avlal om direkl 1983/84:107 Bilaga1 4 Tyngdpunkten i de närmaste årens verksamhet kommer attligga i en fördjupning av detta samarbele snarare än att ytterligare vidgaländerkretsen. Antalet gemensamma forskningsprojekt mellan svenskainstitutioner och u-landsinstitutioner fortsätter att öka. Sverigeser sitt bistånd till länder i Tredje världen som ett led i arbetet på atlstärka dessa länders ställning. Biståndet skall också bidra lill fred,avspänning och säkerhet. Av vikt är härvidlag bl.a. stödet till dessa ländersforskningskapacitet. Med en sådan inhemsk kapacitet ökar ländernas möjligheleratt"själva ta fram underlaget för sina utvecklingsstrategier och attanpassa produktionen av varor och tjänsler till olika sociala, kulturella ochekologiska förhållanden. Behoven av bidrag lill forskning i länder i Tredjevärlden och till forskning om ulveckling är och kommer länge att förbli stora.Anslagen för forskning kommer därför att även fortsatt vara en betydelsefulldel av det svenska u-landsbislåndel. NordiskaAfrikainsfitutet skall inom främja studiet av afrikanska förhållanden.Det åligger institutet särskilt alt - främja och driva vetenskapligforskning och undervisning om , - utgöra ettdokumentationscenlrum för afrikaforskningen. -genomkurser, föreläsningar, seminarier och eljest sprida information om ochaktuella afrikanska förhållanden, - stödjautbildningen av personal för u-landsuppdrag i . /84 har anvisats ett anslag på 2,6 milj. kr. Härtill kommer uppskattade anslag från övriga nordiskaländer om sammanlagt 1 milj.kr. I årels budgetproposition har föreslagits all2,8 milj. kr. anvisas till insfitutet för /85. Detallvariiga väridspolitiska lägel har medverkat till ett bredareoch djupare intresse för säkerhetspolitiska och strategiska frågor. När deninternationella situationen pi-äglas av stor osäkerhet blir det ocksåofrånkomligt alt i ökad ulslräckning uppmärksammar debidrag, som forskningen kan ge. Eftersomen stor del av forskningen på det säkerhetspolitiska och strategiska områdelbedrivs inom särskilda, delvis Ivärvetenskapliga instilul, har detta områdeingen egen, läll identifierbar ställning vid svenska universitet. Olika vägarbör prövas alt fördjupa den internationellt inriktade utbildningen ochforskningen främst med anknylning till ämnesområdet statsvetenskap. Det är inteminst vikligl att östslalsforskningen får slörre Prop.1983/84:107 Bilaga 1 5 resurserså atl bredare kunskaper på detta område finns inom landel. Jag vill i deltasammanhang hänvisa lill vad statsrådet senare kommer alt anförai bilaga till denna proposition under anslagetHumanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. Dessutom vill jag framhållaatl freds- och konfliktforskningen förstärks genom beslut våren 1983atl inrätta ytterligare en professur i detta ämne vid i . För att ha stor kompetenspå dessa områden är ett brett och levande inlresse för säkerhetspolitiska ochslralegiska studier av slort värde. Departementet behöver, som följd av deninternationella händelseutvecklingen, en nära samverkan med svenska forskareinom olika områden. innebär bl.a. forskning med departementet sominitiativtagare. har i hög grad intresse av sludier kringproblem av belydelse för svensk utrikespolitik, särskill kringneutralitetspolitiken och principer för internationell säkerhet, t.ex. gemensamsäkerhet. Sammadirekta inlresse finns även för forskning kring folkrällsliga och andrarättsliga frågeställningar, vilka ofta är intimt sammanbundna med denutrikespolitiska utvecklingen. Isammanhanget vill jag också understryka atl ett brell synsätt bör prägla densäkerhetspolitiska forskningen, vilket innebär att forskningen bör bedrivastvärvetenskapligt. Ett exempel på detta är del samband som ofta finns mellansäkerhetspolitiska och strategiska frågor samt frågor som gäller ekonomiskaresurser, ekonomisk styrka och ekonomisk utveckling. Denmilitärtekniska ulvecklingen gör all insalserna för nedrustning ständigt måsleinriklas mot nya områden. Det är angelägel alt dessa nya insatser kan stödjaspä forskning, som är genuint oberoende av supermak-ternas.säkerhetsintressen. Snabbaförändringar av olika vapensystem och därav föranledda förhandlingar omrustningskonlroll och nedrustning har tydligt visat hur nära förbundenutrikespolitiken är med naturvetenskaplig forskning och tekniskutveckling. Delta gäller emellertid inle bara de militärslrategiska problemenulan också exempelvis globala resurs- och miljöproblem med många gångerradikala följder för internationell polilik. De mer allmäntuppmärksammade konflikterna kring de gemensamma luft- och vattenmassorna utgörett område, där tvärvetenskaplig forskning inriktad på mellanstatligaförhållanden kommer att vara särskilt efterfrågad. Polarforskningen utgör ettannat exempel på ett område där också utrikespolitiska skäl motiverar ökadeinsatser. Regeringen har, vilket redovisats i andra sammanhang, bl.a. tagitinitiativ lill en mer samordnad bevakning av de svenska polarintressenaberörande såväl som . Statsrådet kommer ocksåsenare i bilaga till denna proposition atl beräknamedel för inrättande av ett polarforskningssekretariat. Motovan givna bakgrund harjag i årets budgetproposition på utrikesde- Prop.1983/84:107 Bilaga 1 6 partemenletshuvudtitel under anslaget A 10. Kommittéer föreslagit att en medelsram om 1milj.kr. inrättas för forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk relevans. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag nuhar anfört om forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskrelevans. 5 Forskningssamarbete med EG Jagvill inledningsvis hänvisa till vad statsrådet i sin inledninganfört om betydelsen av inlernalionellt samarbete på forskningsområdet. Enkraftig slrukluromvandling äger rum i den industrialiserade väriden. Flera traditionellaindustrigrenar minskar eller är på väg att försvinna p. g. 3. ändradekonkurtensförutsättningar. Slora satsningar görs för att ersätta föråldradeproduktionsstrukturer med ny teknik. och intar här en ledandeställning på väsentliga områden. I har man på många betydelsefullaområden inte kunnat hålla samma förändringslakl vilket haft negativaåterverkningar på den industriella uivecklingsfaklorn. 5.2 Utvecklingeninom de Europeiska gemenskaperna Inomde Europeiska gemenskaperna (EG) har under del senasle året tagits kraftfullainitiativ för att öka insatserna och samarbetet på forskningsområdet och dåäven på industriellt inriktad forskning. Avsikten är att stärka samverkan inomEG-gemenskapen för att öka konkurrenskraften utåt. Förslag har tagits framdels om ett samordnat ramprogram för forskningen, dels om sektoriella programpå ett flerlal områden som informationsteknologi, databehandling, energi,bioteknik och miljövård. Totalt föreslås en fördubbling av de gemensammaforskningsinsatserna . Sverigesamarbetar tillsammans med EG och andra europeiska länder inomCOST (European Cooperation in the Field of Scientific and ).Samarbetet med EG omfattar även en rad andra Prop.1983/84:107 Bilaga 1 7 forskningsinriktadeprojekt där varje lands förhållandevis begränsade forskningsresurser kunnatsamordnas och effektiviseras. Jag tänker här särskilt på Euronet som germöjligheler lill ömsesidigt tillträde lill dalabanker och EG:srävaruhushållningsprogram inom avfalls- och trävaruom-rädet samt.Euronorm inomstålområdet, där också dellar. är Sverigegenom ett samarbelsavlal med Euratom även anslutet till EG:s fusionsforskningsprogram,där bl. a. del s. k. JET-projek-lel ingår. bidrag har de senasle årenuppgått lill i genomsnitt 45 milj. kr. Koslnaderna för dettagrundforskningsinriktade samarbele har redovisats överindustridepartementets anslag för energiforskning. StatsrådetDahl kommer att redovisa hur samarbelel har bedrivits ochde överväganden som framkommit i frågan. OmSverige skulle komma ulanför del tekniskt-industriella samarbetet i Europaskulle detta få allvariiga negativa verkningar för vår framlida lekniska ochindustriella kompelens och därmed för vår export och sysselsättning. Att påegen hand helt lösa dessa krävande uppgifter ligger inte inom möjligheternasram. Därför anserjag del som synnerligen viktigt för all delta i deleuropeiska forskningssamarbetet. har också i olikasammanhang markerat sin vilja lill ell fortsatt och fördjupat samarbete med EG,särskill på forskningssidan. Efter statsministerns besök i i februari1983 tillsattes en särskild arbetsgrupp med företrädare för och föratl studera formerna för ett närmare forskningssamarbete mellan och EG.F. n. pågår en kartläggning av lämpliga områden för sådant samarbete. Av stortinlresse för svenskt vidkommande är därvid bl.a. del s.k. Esprit-programmet medomfattande insatser inom informalionsleknologiområdel. Avsikten är all i dessadiskussioner även föreslå en förutsättningslös utvärdering av hittillsvarandefusionsforskningssamarbele mellan , och . Utgångspunktenfrån svensk sida måste vara att på bästa sätt fördela tillgängliga resurser förvårl europeiska forskningsengagemang i ett forsknings-, handels- ochindustripolitiskt perspektiv. I avvaktan på resultat avdessa överläggningar förordar jag att 44 milj. kr. anvisas under ett anslagbenämnt Forskningssamarbete med EG. Över anslaget bör bidrag lillfusionsforskningssamarbetel med EG finansieras. Del bör ankomma påregeringen alt efter överiäggningar med EG avgöra den närmare användningen avdetta anslag. Statsrådet kommer bl.a. att lämna ett förslagvad avser svensk grundforskning inom fusionsenergiområdel där ansvarel föreslåsåvila naturvetenskapliga forskningsrådet. 1983/84:107 Bilaga 1 8 Medhänvisning lill vad jag här har anförl hemsläller jag atl regeringen föreslårriksdagen atltill Foiskningssamarbeie med Europeiska gemenskaperna för budgetåret |984/85anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 1 Föredragande:Slalsrådel Thunborg Anmälan till proposition om forskning Statsmakternasbeslut om totalförsvarets verksamhel grundar sig på underlag från myndigheternai form av långsiktiga studier och planer. Tidshorisonten för dessa är 10- 15 äroch i vissa fall ännu längre. Med som regel mellanrum fastläggsinriklningen av verksamheten av genom fleråriga försvarsbeslut. Detsenaste beslutet om totalförsvarets långsikliga inriklning och planeringfattades av (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374).Genomförandet av de långsiktiga målen behandlas och beslutas i denordinarie budgetprocessen. Inriktningen och omfallningen av forskningen inomförsvarsdepartementets område måste väsentligen behandlas som en del i desamlade besluten om totalförsvarets utveckling. F.n. pägår arbele med alt la fram underiag års försvarsbeslut.Försvarels forskningsanstalt har ijuni 1983 fått regeringens uppdrag all ianslutning lill delta arbete utarbeta en samlad syn på försvarsforskningenslångsiktiga utveckling. Försvarsforskningen harmånga kontaktpunkter med forskningen inom samhället i övrigt. Inom vissaområden finns unik kompetens, vilken lorde kunna utnyttjas även inom andraseklorer. Inom andra områden ligger forskningsverksamheten nära andra sektorersforskning. Samverkan över sekiorsgränser har ökal betydligt under senare är.Del finns dock möjligheter atl genom en medveten slrävan ylleriigare samordnaverksamheten med andra forskningsorgans. Del är särskilt väsentligt all vi iSverige, med våra begränsade resurser, tar lill vara sådanasamordningsmöjligheter. I det följande (avsnitt2) redovisar jag inriktningen och omfatiningen i stort av forskningen inomförsvarsdepartementets område samt vissa överväganden som börberedas tillfälle alt la del av. Därefter (avsnitt 3) föreslår jag enlångsiklig inriklning av den flygtekniska forskningen. förslag harberetls gemensaml med statsrådet , saml cheferna förutbildningsdepartementet och induslridepartementet. I 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 2 2 Forskningen inom försvarssektorn Allmäntsett skall försvarsforskningen bidra lill möjligheterna att tidigt upptäcka ochförstå förändringar i vår omvärld och i den tekniska och vetenskapligaulvecklingen samt till att identifiera behov av och lämna underiag förerforderlig anpassning av verksamheten inom totalförsvaret. Styrande förforskningens innehåll skall vara totalförsvarets samlade behov av forskning iolika tidsperspektiv. - följa och analysera denlekniska och velenskapliga utvecklingen inom områden som är eller kan blibetydelsefulla för totalförsvaret, - analysera olika hot samtmedverka vid utformningen av säkerhetspolitiskt miljöunderiag och prognoser, - analysera den svenskasamhällsutvecklingen och hur samhällsplaneringen kan påverkas för all hänsynockså skall kunna tas till totalförsvarets intressen, - underbygga statsmakternasåterkommande prövning av det svenska hänsynstagandet lill icke-konvenlionellastridsmedel, - medverka i och med sakunderlagoch meloder slödja totalförsvarets studier och planering samt - med forskning slödja ulvecklingenav maleriel för totalförsvaret, förbandsproduktionen saml vid behov denoperaliva verksamhelen. Störredelen av del som inom försvarssekiorn betecknas som forskning och utveckling(FoU) är utvecklingsarbete som utförs vid industrier. Forskningens roll ärhärvid främst atl ge kunskaper, beslutsunderlag och råd. a. skallförsvarsforskningen kunna medverka vid de olika faserna i anskaffningsdialogenmellan försvaret och industrin och härvid omsätta nya rön från denvelenskapliga världen till sådana lösningar som är intressanta förtotalförsvaret. Någon klar gräns mellan begreppet forskning och denkunskapsuppbyggnad som sker i utvecklingsarbetet kan därför inte dras. Densenare slyrs i huvudsak av de olika malerielbeslällningar som görs avförsvarels malerielverk. Huvuddelenav denna FoU är knulen till de tre försvarsgrenarna armén, marinen ochflygvapnet och finansieras genom anslag till dessa. Omfattningen är 1 000- 1500 milj. kr. och beslut om utnyttjande av dessa medel fattas ianslulning lill bestämda materielobjekl. Huvuddelenav den icke objektsbundna forskningen för hela totalförsvaret har samlats lillett delprogram. ()har programansvar för detta delprogram. Prop.1983/84:107 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 3 Produklionsansvaret för huvuddelen av delprogrammet åvilarFOA, och för mindre delar fortifikationsförvaltningen (FortF) resp. försvaretsmaterielverk (FMV). FOA genomför huvuddelen av forskningen inom delprogrammet.Övriga delar genomförs av bl.a. FortF, flygtekniska försöksan-stallen (FFA),(), induslrin samt universilel och högskolor. Härulöverbedrivs forskning för totalförsvarets behov vid FFA och i mindre omfattning vidbl.a. försvar (BN), ochförsvarets läromedelscentral. 2.3 Gemensam försvarsforskning (försvaretsforskningsanstalt) För budgelårel 1983/84 har under anslaget F5. Gemensamförsvarsforskning anvisats 286,9 milj.kr. för tillämpad forskning ochgrundforskning fördelade enligt följande. Forskning som genomförs vid 270,7 Fortifikatorisk forskning som genomförs vidfortifikationsförvalt ningen 5,6 Övrig försvarsteknisk forskning, som genomförs vid 10,6 FOA ulför vidare forsknings- och utredningsuppgifter inomutrikesdepartementets verksamhetsområde. Dessa finansieras av medel från delunder Iredje huvudtiteln uppförda förslagsanslaget F5. Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och konlroll. För /84 har under anslagetanvisats 9,2 milj. kr. Härutöver genomför FOA även intäktsfinansierad forsknings-och utredningsverksamhet m. m. Sädana uppdrag fär tas från sektorer utanförtotalförsvaret om de kan förväntas medföra positiva effekter för denför-svarsinriktade forskningen och medverka till en vitalisering av denna. Denintäktsfinansierade uppdragsverksamhelen redovisas fr.o.m. /84under fjärde huvudtitelns anslag K I. Försvarets forskningsanstalt:Intäktsfinansierad uppdragsverksamhel och omfattar för /84 ca 55milj. FOA har, som tidigare nämnts, programansvar för heladelprogrammet Gemensam försvarsforskning. Verksamheten inom delprogrammet är indeladi lio forskningsprogram, varav åtta vid FOA och ett vid vardera FortF och FMV.Forskningen vid FOA bedrivs vid fem huvudavdelningar (FOA I - 5). Omräknat tillheltidsljänstgörande hade FOA Iredje kvartalet 1983 totalt 1 300 anslälldavarav 620 akademiker.