prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Förslagetinom huvudtitel om höjda åldersgränser för det statligabostadsbidraget innebär att del inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen böravskaffas. Bidrag till driften av gymnasieskolor Vid beslut om elevplatsramar förgymnasieskolan för innevarande budgetår beräknades 7 500 årselevplatser förgymnasial läriingsutbildning. 1 mitten av fanns det. I 1983/84. Prop.1983/84:150 2 , 3 872 elever i gymnasiallärlingsutbildning, varav mindre än hälften i grundutbildningen. Med anledning av förslag i prop. 1983/84:26 om särskildasysselsättningsskapande åtgärder för /84 godkände allett rekryteringsbidrag om 5000kr. per nyinrättad läriingsplals skulle utgå tillkommunerna under resten av innevarande budgetår. Rekryteringsbidraget väntadesleda till inrättandet av ytterligare 2000 platser inom gymnasialläriingsutbildning. Den sammanlagda kostnaden för dessa åtgärder beräknadestill 30 milj. kr. Arbetsmarknadsulskollel uttalade i samband med sin behandlingav nämnda sysselsättningsproposition (AU 1983/84: 12. rskr 104) atl del voreönskvärt med ytterligare utbyggnad av lärlingsutbildningen redan underinnevarande budgetår. Den gymnasiala lärlingsutbildningen har sedan budgetåret1980/81 bedrivits som försöksverksamhet. Chefen för utbildningsdepartementethar i årets budgetproposition föreslagit all denna, såvitt avsergrundutbildningen, blir reguljär och atl statsbidraget i fortsättningen skallavse endasl grundutbildningen. har hon lagt fram elt antal förslagsom syftar till atl den framtida reguljära gymnasiala lärlingsutbildningenskall kunna uppfylla kraven på att utgöra en grundläggande yrkesutbildning förungdomar. För den gymnasiala läriingsutbildningen har beräknats 5 915 årselevplatserför /85 till en koslnad av 62.7 milj. kr. Lärlingsplatser kan inrättas löpande under hela läsåret.Föregående läsår fanns del fler lärlingsplatser vid utgången av läsåretjämfört med läsårsslarten. Den satsning som gjorts innevarande budgetår för attstimulera inrättande av nya läriingsplalser har fått verka knappt ett halvtår. Det är enligt min mening angeläget atl regeringenssatsning pä lärlingsutbildningen verkligen får genomslag. finns marginal outnyttjade platser. Det finns därför f. n. inget behov av enytterligare ökning av antalet platser. I stället bör ansträngningarna inriktasmot all alla de platser som finns anvisade verkligen blir utnyttjade. Jagföreslår därför all som stimulans ell rekryteringsbidrag lämnas även /85. Kommunerna bör få 5000kr. per plats för extra ersättningtill företag och institutioner som inrättar nya läriingsplalser. Detta börgälla för grundutbildning som påbörjas under liden den - den .30juni 1985. Elt sådanl bidrag bör kunna leda till att ytteriigare I 000 platserinrättas. Kostnaden härför beräknar jag till 5 milj. kr. Kostnaden för bidragetbör ersättas ur anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Jag vill idetta sammanhang särskilt framhålla vikten av all flickornas andel i lärlingsutbildningenökas. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår alt I. godkänna vad jag har förordat om rekryteringsbidrag /85för platser i gymnasial läriingsutbildning saml 2. medge all koslnaderna för rekryteringsbidraget ersättsur det under åltonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Bidrag till driftenav gymnasieskolor. har regeringen efter bemyndigandeav ställt särskilda resurser till förfogande för kurser förarbetslösa inom vuxenutbildning (komvux) och vid folkhögskolorna.Sådana insatser är, som kommer all framgå av vad chefen förarbetsmarknadsdepartementet anför, angelägna också under /85.För alt åtgärderna skall få bästa möjliga effekt på längre siki bör de i ökadutsträckning inriktas på sådan utbildning som kan krävas för införandet av nyteknik i arbetslivet och som kan stärka individernas ställning på enföränderlig arbetsmarknad. Det är därför viktigt atl möjligheierna tillutbildning i och om datateknik förbättras. Det är också viktigt med förstärktainsatser då del gäller andra yrkesämnen och sådana allmänna ämnen - framförallt inom naturvetenskap och teknik - som ofta utgör en grund för yrkesutbildningoch för utveckling av yrkeskunskaper. I övrigt bör åtgärderna syfta till alt gekortutbildade vuxna möjligheter till studier på grundskolenivån. Chefen förutbildningsdepartementet avser atl senare föreslå regeringen all för budgetåret1984/85 inom ramen för det av givna bemyndigandet (prop.1983/84:100, UbU 14, rskr 196). medge kommunerna att utanför de fastställdalimramarna ordna kurser för arbetslösa dels i grundutbildning för vuxna(grundvux). i grundskolekurser och i gymnasieskolkurser ibl. a. yrkesämnen sann lekniska och naturvetenskapliga ämnen samt särskildayrkesinriktade kurser. En förulsältning för att kurserna skall få starta börvara att samråd har ägt rum med länsarbetsnämnden eller, vad avser komvux, altdeltagarna har fått särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Jag räknar med atlåtgärden medför ett ökat medelshehov för statsbidrag med ca 25 milj. kr. Vidare avser chefen för attföreslå regeringen att lör /85 i enlighet med riksdagensbemyndigande (prop. 1983/84: 100. UbU 14 s. 21, rskr 196) utöka antalelslatsbidragsberätligade elevveckor vid folkhögskolor för atl skapautbildningsmöjligheter för arbetslösa. Detta bör ske på följande sått. Folkhögskolorna bör inom en ram av fåanordna särskilda kurser upp till tio veckors längd för arbetslös ungdom. Fördessa kurser bör ulgå statsbidrag utan hinder av 83 S folkhögskoleförordningen(1977:551) och förordningen (SÖ-FS 1983:74) om folkhögskolans undervisningsvolym.Ulöver del normala statsbidraget bör berörda folkhögskolor kunna få eltsärskilt statsbidrag med högst . Åtgärden ti 1983184. 1983/84:150 4 innebäratt ca I 000 arbetslösa ungdomar kan få utbildning . Vidarebör folkhögskolorna få möjligheter atl erbjuda utbildning till personer som fårsärskilt vuxensludiestöd för arbetslösa utanför den ram som lagts fast förvarje folkhögskola i förordningen om folkhögskolans undervisningsvolym. Förelevveckor som avser sådana studerande bör allmänt statsbidrag likaledes utgåulan hinder av 83 § folkhögskoleförordningen. Jag beräknar all ca 10000elevveckor kommer alt utnyttjas för detta, vilket motsvarar 250heltidsstuderande under elt läsår . Dehär förordade åtgärderna innebär atl antalet elevveckor vid folkhögskolornaökar med ca 20000, vilket innebär ett ökal medelsbehov för statsbidrag med ca12 milj. kr. under /85. Utbildningi da tal ny teknik för kortutbildade 1flera olika sammanhang har understrukils betydelsen av att ny teknik införs iarbetslivet. Sålunda är ell genomgående drag i prop. 1983/84:135 om industriellförnyelse inriktningen på åtgärder som syftar till att stimulera förnyelse ochutveckling av industrin. Regeringen har även tidigare vidtagit åtgärder somsyftar till att skapa ett tidsmässigt försprång gentemot andra länder när delgäller införande av ny teknik, vilket stärker svenskt näringslivskonkurrenskraft. Dennu pågående utvecklingen har och kommer naturligtvis att leda till sloraomställningar på arbetsmarknaden. Det finns skäl atl anta att förändringarnakommer all bli särskilt kännbara för de kortutbildade. Förutom desysselsättningsmässiga konsekvenserna riskerar dessa all särskilt drabbas av dei fråga om datateknik växande kunskapsklyftorna mellan generationer och mellanyrkeskategorier. Motden bakgrunden är det enligt min mening nödvändigt att överväga en särskildutbildningsinsats i dalateknik för kortutbildade. En sådan satsning skulleinle bara avse atl förbereda för ny teknik, utan även ha till syfte att gedeltagarna förulsäUningar för och stimulans till alt själva lämna förslag tillleknikförnyelse inom arbetslivet. Det finns sålunda såväl sysselsättningspoliliskasom näringspolitiska skäl fören större, bred utbildningsinsats förkortutbildade. LOoch TCO har i en gemensam skrivelse till regeringen understrukit behovet av ellnationellt vuxenutbildningsprogram med sikte på den nya tekniken.Organisationerna uttalar sin beredvillighet att medverka vid utformandet av ettsådant program. Frågornaom former för och finansiering av en bredare utbildningsinsats av detta slagkommer atl behandlas med förtur inom . En tjänstemannagruppmed representanter för bl.a. berörda departement kommer att bildas. Jag ser delsom naturiigt att arbetet bedrivs i samråd med arbetsmarknadens parter. Somunderlag för gruppens arbete bör förutom nämnda skrivelse från LO och TCO äventjäna del förslag om regionala utvecklingsprogram som dataeffektutredningenlämnat i sitt slutbetänkande (SOU 1984; 20) Datorer och arbetslivetsförändring. Chefen för kommer senare i dagatt lägga förslag om särskilda åtgärder på datautbildningsområdel inom ramenför AMU i förelag. Denna utbildning bör fillsammans med erfarenheter från redanexisterande datautbildningar vara värdefull vid bedömningen av hur en bredaredatautbildning skulle kunna utformas och genomföras. Jag hemställer atlregeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag nu har anfört omökade vuxenutbildningsinsatser för arbetslösa m.m. 1983/84: 107 om forskning (bil. 5) har chefen förutbildningsdepartementet bl.a. anmält förslag till anslag till forskning ochforskarutbildning inom högskolan för /85. Hon har därvid underanslagen till fakulteterna (motsv.) beräknat medel för studiefinansiering iforskarutbildning med sammanlagt 219,2 milj. kr. Sedan den är utbildningsbidrag den reguljäraformen för sludiefinansiering i forskarutbildning. Bidraget uppgår nu till 5610kr. Utbildningsbidrag beviljas i sänder och kan normaltinnehas under högst . Antalet utbildningsbidrag uppgår till ca 3 240.Jag har erfarit alt slatrådel kommer att förorda en höjningav bidragen inom arbetsmarknadsutbildningen med . Jag finner detskäligt att även utbildningsbidragen för doktorander nu höjs. Höjningen böruppgå till 440kr. Jag förordar sålunda all utbildningsbidrag fr.o.m.den skall utgå med 6050kr. Kostnaderna förstudiefinansiering i forskarutbildningen ökar därmed med sammanlagt |7,2milj.kr. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Humanistiska fakulteterna för /85,utöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttonde huvudtitelnanvisa ytteriigare reservationsanslag av , atl till Teologiskafakidteterna för /85, ulöver vad som föreslagits i prop.1983/84:107 bil. 5, under åttonde huvudtiteln anvisa ytteriigarereservationsanslag av . atl till Juridiska fakulteterna för budgetåret1984/85. utöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5. under åttondehuvudtiteln anvisa ytteriigare reservationsanslag av . Prop.1983/84:150 6 att till Samhällsvetenskapliga fakulleterna för budgetåret1984/85, utöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttondehuvudtiteln anvisa ytterligare reservationsanslag av , att till Medicinska fakulleterna för /85,utöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttonde huvudtitelnanvisa ytterligare reservationsanslag av , att till Odontologiska fakulleterna för budgetåret1984/85. ulöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttondehuvudtiteln anvisa ytterligare reservationsanslag av , att till för /85,ulöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttonde huvudtitelnanvisa ytteriigare reservationsanslag av , atl till Matematisk-naiurvelenskapliga fakulteterna /85, utöver vad som föreslagils i prop. 1983/84:107 bil. 5.under åttonde huvudtiteln anvisa ytterligare reservationsanslag av , atl till Tekniska fakulteterna för /85.utöver vad som föreslagits i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttondehuvudtiteln anvisa ytterligare reservationsanslag av , all till Temaorienierad forskning för /85.ulöver vad som föreslagils i prop. 1983/84:107 bil. 5, under åttonde huvudtitelnanvisa ytterligare reservationsanslag av . all till Bidrag till högskoleutbildning m.m. /85, utöver vad som föreslagils i prop. 1983/84:100 bil. 10,under åttonde huvudtiteln anvisa ytterligare reservationsanslag av . E. STUDIESTÖD M. Under denna rubrik har för /85 anvisats ettförslagsanslag av I 220 milj. kr. som bl.a. skall täcka kostnaderna försludiebidrag och föriängl barnbidrag. Dessa slöd är samordnade med det allmännabarnbidragel. Studiebidraget ulgår således med . tillstuderande i gymnasial utbildning som har fyllt 16 men inte . Föriänglbarnbidrag ulgår med samma belopp till studerande i som har fyllt16 år och inle längre är berättigade till allmänt barnbidrag. Chefen för föreslår denna dag attbarnbidragel skall höjas med . Jagföreslår att studiebidraget inom studiehjälpen och del förlängda barnbidragethöjs i motsvarande mån. Sludiebidrag och föriänglbarnbidrag bör således ulgå med . fr. o. m. den Den föreslagna höjningen beräknas medföra enutgiftsökning med ca 167 milj. kr. under /85. Jag beräknar allkoslnaderna kan täckas genom en mcrbelaslninp av förslagsanslaget Stiidiehjiilpm. Under anslaget Studiehjälp m.m. finansieras ocksåutgifterna för det inkomstprövade lilläpget inom sludiehjiilpcn. Detta tilläggär samordnat med del statliga bostadsbidraget när del gäller belopp ochreducerings-regler. Kostnaderna beräknas för /85 uppgå till ca19 milj. kr. Föredragande statsrådet i bosladsdeparlemenlel föreslårdenna dag ändrade regler för det statliga bostadsbidrapet. Förslaget innebiir all åldersgränsen lör det statliga bostadsbidragethöjs så att bidraget kan utgå för sådana barn mellan som uppbärstatligt sUidiestiSd i form av förlängt barnbidrag eller studiebidrag. Den föreslagna ändringen av åldersgränsen förbostadsbidraget innebär att behovei av ett särskilt inkomstprövat tillägg inomstudiehjälpen försvinner. Jap föreslår således atl det inkomstprövadelilläpget enligt 3 kap. studieslödslagen (1973:349) avskaffas fr.o.m. den Ijanuari 1985. Jag räknar därvid med att belastningen på del förslapsvis betecknadeanslaget till Studiehjälp m.m. skall minska med ca 10.5 milj. kr. 1983/84: 127 om förbättrad studiehjälp och vissasjukförsäkrings-frågor har reperinpen föreslapit införande av ell extra tillägginom studiehjälpen. Bidraget utgår till elever i hushåll med elt ekonomisktunderlag som understiger . med belopp som varierar mellan 200-600 kr.per månad beroende på inkomst. Reglerna för vad som ulgör del ekonomiskaunderlaget överensstämmer med vad som gäller i fråga om del inkomstprövadelilläppet. Då nu det inkomstprövade tillägget föreslås bli avskaffat måslebestämmelserna om ekonomiskt underlag i 3 kap. sludie-siödsförordningen(1973:418) anknytas direkt till det extra tillläggel. Jag avser all senareföreslå regeringen nödvändiga justeringar av gällande bestämmelser. Vad jaghär har förordat föranleder ändringar i I kap. 2 §,2 kap. I 8 samt 3 kap. 3 och6 §§ studieslödslagen. Vidare bör 3 kap. 10 S samma lag upphöra alt gälla.Ändringarna bör gälla fr. o. m. den . Eltinom utbildningsdepartemenlel upprättat förslag till lagändring bör fogas Iillprotokollet i detta ärende som bilaga 3.1. Jag hemställer att regeringen föreslår alt anta förslaget Iill lag om ändring i studiestödslagen(1973: 349). Som chefen för anförde i prop.1983/84:26 om särskilda sysselsätlningsätgärder för /84, bil. 2,visar erfarenheterna, att en betydande del av dem som söker och får särskiltvuxen- Prop.1983/84:150 8 studiestöd är arbetslösa. De särskilda vuxenstudiestödenär därmed ett verksamt medel atl minska trycket på arbelsmarknadspolitiskaåtgärder. beslutade (prop. 1983/84: 25, SfU 13,rskr 57) om en lag om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Underinnevarande budgetår slår 50 milj. kr. till förfogande för beviljande av sådanlstudiestöd. Den korta lid som har förflutit sedan det särskildavuxenstudieslödel för arbetslösa kom till visar klart att stödet är attraktivtIrots alt bidraget ofta uppgår till elt lägre belopp än vad den berörde får iarbetslöshetsersättning eller hade kunnal få i utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning. Jag föreslår nu alt 100 milj. kr. anvisas överstatsbudgeten för /85 för särskilt vuxensludiestöd förarbetslösa. Det bör, i likhet med vad som gäller för det för innevarandebudgetår anvisade beloppet, ankomma på regeringen atl utfärda närmarebestämmelser om medlens användning och fördelning på olika län. Jag villemellertid redan nu anmäla, att avsikten är alt slödel skall förbehållas demsom hos arbetsförmedlingen har registrerats som arbetslösa. Vid fördelningen avslödel bör särskild vikt fästas vid i vad mån de avsedda studierna kan väntasleda till alt mottagarna stärker sin ställning på arbetsmarknaden. Slödel börbeviljas för en eller högst två terminer studier och det bör inte innebära allvederbörande har företräde till fortsatt vuxensludiestöd för arbetslösa ellersärskilt vuxensludiestöd enligt studieslödslagen (1973:349). Vidare avser jagall föreslå regeringen alt högst av det föreslagna totala beloppetfår utnyttjas för slöd för studier vid folkhögskola. Del föreslagna beloppet om 100 milj. kr. medger atl ca2500 stöd för ett läsårs heltidsstudier kan inrättas. Av dessa skulle ca 250avse studier vid folkhögskola, vilket motsvarar ca . Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Vuxensludiestöd m.m. för /85 ulövervad som har föreslagits i prop. 1983/84: 100, bil. 10, under åltonde huvudtitelnanvisa ytterligare reservationsvis betecknade medel av . .. , ,.,, Bilaga 3.1 Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)' dels atl 3 kap. 10 S skall upphöra all gälla, dds att I kap. 2 §, 2 kap. I § samt 3 kap. 3 och 6 S§skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiehjälp består av sludiebidrag jämte tillägg,alerbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersältning. Tillägg till studiebidraget utgår i Tillägg till studiebidraget utgår i form avinackorderingstillägg, in- form av inackorderingstillägg och komstprövaltillägg och extra till- extra tillägg, 'ägg. I§' Studerande vid har Studerandevid har rätt till förlängt barnbidrag med 275 räll till föriänglbarnbidrag med från och med kronor från och med kvartalet efler det under vilkel han kvartalet efler det under vilket han fyllt . Detsamma gäller studerande som deltar i molsvarandeundervisning vid skola som avses i 33, 34 eller 34 a § skollagen (1962:319). Studiehjälp utgår från och med Studiehjälp utgår från och med kvartalet efter det under vilket den kvartaletefter det under vilket den studerande fyllt , om ej annal studerandefyllt , om inte an- följer av andra eller tredje stycket. nalföljer av andra stycket. Inackorderingstillägg och extra tillägg ulgår även tillstuderande som inte har uppnått sådan ålder som anges i första stycket. 6§' Sludiebidrag ulgår med 275 kro- Studiebidragulgår med 400 kro- Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1981:579. - Senaste lydelse enligt prop. 1983/84: 127. Senaste lydelse 1983:272. "Senaste lydelse enligt prop. 1983/84:127. Ändringen innebär bl.a. att andra ' Senaste lydelse 1982: 1244. Sysselsättningsskapande åtgärder inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde, m. m. Regeringens prop.1983/84:150 såvitt avser frågor under littera B och statsrådet avser frågor under littera D. Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /85 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde. Underdet har vi kunnat notera hur framtidstron har återvänt inomsvensk industri. Svenska varor efterfrågas i ökande omfattning påvärldsmarknaden, och våra marknadsandelar växer. Orsaken till detta är främstden förbättrade konkurrenskraft som är en direkt följd av de åtgärderregeringen vidtagit. En begynnande internafionell konjunktumppgång förstärkerutvecklingen ytterligare. Denbild jag tecknade i budgetpropositionen av utvecklingen på arbetsmarknadenunder framträder nu med klarare konturer. Del är väl bekant allförändringar i den allmänna konjunkturen får effekter på arbetsmarknaden meden förhållandevis lång eftersläpning. Den senaste konjunkturnedgången inleddeshösten och fortsatte . vände utvecklingenåterigen långsamt uppåt och denna tendens har därefter fortsatt. Konjunktumedgångenledde till en stagnerande sysselsättning och en viss minskning år 1982.Även var sysselsättningsutvecklingen på den öppnaarbetsmarknaden mycket svag. Till följd av ökningen av desysselsättningsfrämjande åtgärderna ökade emellertid det totala antaletsysselsatta med knappt 5000 enligt arbetskraftsundersök-ningama ().Sysselsättningen minskade inom de varuproducerande näringsgrenama. Minskningenvar emellertid lägre än och utvecklingen under loppet av åretvisade för industrins del att bortfallet av arbeten tenderade att upphöra. Ettökat antal sysselsatta noterades inom den privata tjänstesektorn och inomkommunerna. Ökningen inom kommunema berodde till större delen på en ökad volymberedskapsarbeten. För statens del skedde inga större förändringar mellan åren1982 och 1983. 1983/84:150 2 Antaletpersoner i arbetskraften ökade under förra årel med knappt 19000. Utbudet avarbetskraft steg följakfiigen mer än antalet sysselsatta. Arbetslösheten ökadedärmed med ca 14000 . Ökningen var betydligtlägre än såväl som . Utvecklingen svarar mot det traditionellamönstret i en konjunktumppgång och är ett tecken på den eftersläpning påarbetsmarknaden som jag nämnde inledningsvis. I början av en konjunktumppgångkan exempelvis industrin öka sitt kapacitetsutnyttjande utan nyanställningar,bl. a. genom att höja arbetsinsatsen via större övertidsuttag etc. Antaletövertidstimmar för induslriarbetama har legat klart över nivånåret före. var antalet övertidstimmar större än . Om man rensar bort de sedvanligasäsongsmässiga förändringama har det därefter skett en successiv minskning. Imars månad var enligt 134000 personer eller av jurbetskraftenarbetslösa. Det betydde en minskning med 15000 jämfört med fidigare.Ungdomslagen som infördes har betytt en hel del förutvecklingen . Enligt () stafistik var ca 29000 ungdomar sysselsatta i ungdomslag i slutet avmars. Arbetslösheten bland 16- 19-åringar reducerades därmed från tillnågot . Ytterligareen sysselsättningsfrämjande åtgärd trädde i kraft , nämligenrekryteringsstöd för att främja nyanställningar. Omkring 12000 personer hadeanställts med detta stöd . Dämtöver omfattade dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema 72000 personer i beredskapsarbete och 48000personer i arbetsmarknadsutbildning (AMU), vilket innebar en ökning med ca 3000 personer inom AMU och en minskning med ca 3000 personer inomberedskapsarbeten jämfört med samma månad 1983. Antalet sysselsatta inomSamhällsföretagsgmppen och antalet sysselsatta med lönebidrag uppgick tilltotalt ca 67000 personer. Detfinns således ändå tecken på att en förbättring av arbetsmarknadsläget är påväg. Inom industrin var antalet sysselsatta högreän och inom den privata tjänstesektorn noterades en relativt kraftigökning . Enligt den företagsbaserade statistiken har antaletarbetare inom industrin varit stabilt. Antaletvarsel om uppsägningar och permitteringar har minskat väsentligt. Totaltberördes knappt 8000 personer av varsel omuppsägning eller permittering. var antalet ca26000 eller mer än så stort. För industrins del var antalet berördaav varsel mindre än en femtedel av antalet ett årtidigare. Dettydligaste tecknet på att utvecklingen på arbetsmarknaden kan väntas bligynnsammare är emellertid efterfrågan på arbetskraft mätt med antalet tillarbetsförmedlingen nyanmälda platser. årnyanmäldes totalt 185000 platser mot 140000 samma kvartal , en ökningmed . För industrins del skedde drygt en fördubbling av efterfråganjämfört med fjolåret. Antalet nyanmälda platser inom industrin var likahögt som under högkonjunkturåren 1979-80. Närdet gäller utvecklingen under återstoden av och det kommandebudgetåret är denna, vilket jag också framhöll i budgetproposifionen, svår attbedöma. Det finns emellertid anledning räkna med att utbudet av arbetskraftkommer att växa något jämfört med . En fortsättning avkonjunktumppgången bör också resultera i en förhållandevis betydande ökning avantalet sysselsatta inom den privata tjänstesektorn och inom industrin. Löneutvecklingenfill följd av den pågående avtalsrörelsen innebär ett betydandeosäkerhetsmoment.