prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Avgiften är uppdelad på en fast engångsavgift som f. n.uppgår till . per medel och en årlig avgift som f. n. uppgår lill 2200kr. för varje medel. De sammanlagda årliga avgifterna uppgår lill drygt 1,5milj. Föratt uppnå en frän miljösynpunkt nödvändig minskad användning avbekämpningsmedel och handelsgödsel bör en särskild miljöavgift på dessaprodukter införas fr. o. m. den . Avgiftenbör belasta all användning av handelsgödsel och samtliga slag avbekämpningsmedel. Med hänsyn lill att avgiftens syfte är att av miljöskälminska användningen av dessa medel bör den kostnad den medför för förbrukarnainte få utgöra skäl för kompensation genom höjda konsumentpriser. Tillskillnad från nuvarande handelsgödselavgifl bör den nu föreslagna avgifteninte heller återföras till jordbruksprisregleringen. Inte heller bör någonåterbetalning av avgiflsinläklerna ske till skogsbruket, trädgårdsnäringen ellerandra förbrukare av dessa medel. Avgiftenpå handelsgödsel bör motsvara av försäljningsvärdet. När del gällerbekämpningsmedel bör avgiften utgå med . per kg verksam substans. Enligtmin mening bör en sådan avgift fä den effekt som jag nämnt i del föregående.Jag har därför vid beräkningen av de medel som inflyter tagit hänsyn lill enberäknad minskad användning som en konsekvens av avgiften. Jag beräknar attstatsbudgeten genom avgiften tillförs ca 120 milj. kr. Avgiftenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel måste regleras i lag. Utgångspunkten bördärvid vara att avgiften skall tas ut av tillverkare och importörer av sädanamedel. Jagämnar senare föreslå regeringen att till lägga fram förslag ombehövliga lagbestämmelser. 1983/84:40 14 Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndigaregeringen att besluta föreskrifter om avgift för kost nader i samband med tillståndsprövning och tillsyn enligt miljö skyddslagen i enlighet med vad jag har förordat i det föregående samt medge att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet alt meddela bestämmelser om sädana avgift, 2. bemyndigaregeringen alt besluta föreskrifter om täktavgifl i enlighet med vad jag har förordat i det föregående samt medge att regeringen överiåter åt förvaltningsmyndighet att meddela bestämmelser om sådan avgift. 1983/84:40 15 Underbilaga7.1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1946:324) om skogsvårdsavgifi' skall ha nedan angivnalydelse. I §' Den, för vilken vid taxering lill Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits ga- skattepliktig inkomst upptagils ga rantibelopp för jordbruksfastighet, ranlibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts som vid faslighelsiaxering äsalls delvärdel skogsbruksvärde, skall delvärdet skogsbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften betala skogsvårdsavgifi. Avgiften utgör för vaije beskattningsår fem utgör för varje beskattningsår av skogsbruksvärdel. promille av skogsbruksvärdel. Hargarantibeloppel jämkats enligt 47 § själle stycket kommunalskattelagen (1928:370), skall också underlaget för beräkning av skogsvårdsavgift jämkas. Skogsvårdsavgifiutgår i helt antal kronor. Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtiouppåt och vid annat öretal nedåt till närmaste hela krontal. Dennalag träder i kraft den . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgift på grund av 1984 och tidigare års taxering. I fråga om 1985 årstaxering utgör promillelalet 6,5. Omfattar beskattningsåret lid före den Ijuli 1983 får avgiften vid taxering dock inte beräknas till högrebelopp än som följer av äldre bestämmelser. 'Senasle lydelse av lagens rubrik 1975: 185. Senaste lydelse 1982: 239. 1983/84:40 16 Sammanfattning av statens naturvårdsverks redovisning avuppdrag rörande avgifter på prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen Delär ett stort antal fabriker och andra inrättningar som berörs av prövningen ochtillsynen enligt miljöskyddslagen. Utredningen har uppskattat att det finns ca14000 anläggningar vars verksamhet är förpröv-ningspliktig enligt lagen. Knappten tredjedel av anläggningarna eller ungefär 4000 hör till industrin ellerenergiproduktionen. Bland övriga större grupper av anläggningar märks ca 2000avloppsreningsverk och avfallsbehandlingsanläggningar, ca 4000 skjutbanor ochskjutfäll samt ca 1 500 djurhållningsantäggningar. Självfalletpåverkar praktiskt taget samtliga industrianläggningar naturmiljön i någotavseende även om alla inte är förprövningspliktiga. Också inoni andra näringarkan miljöstörningar i viss utsträckning härröra från anläggningar som inte ärprövningspliktiga. Risken för allvariiga miljöstörningar frän en enskildanläggning är dock normall sett störst för de anläggningar som ärförprövningskyldiga. ,och länsstyrelserna svarar för huvudparten av arbetet medprövning och lillsyn enligt miljöskyddslagen. De sammanlagda kostnaderna förprövning och lillsyn vid dessa myndigheter uppgick för /1982lill ca 120 milj.kr. Kostnaderna fördelades pä följande sätt - prövning av anläggningar 37 - tillsyn av anläggningar 19 - projekt och utredningar 14 - särskilda undersökningar 2-forskning 22 Projektoch utredningar omfattar utarbetandet av råd och riktlinjer samtbranschutredningar, branschöversikter och andra utredningar som direkt liggerlill grund för prövningen och tillsynen. Undersökningsverksamhetavser arbete vid nalurvårdsverkels laboratorier. Del gäller cenlrallaboraioriefunkiionen,dvs. att utarbeta melodanvis-ningar, medverka i siandardiseringsarbete,genomföra inlerkalibreringar etc Det gäller också förprövnings- ochtillsynsärenden samt undersökningar med anknytning lill prövningen ochlillsynen. Prop.1983/84:40 17 Forskning avser den miljöskyddsinriklade forskning somfinansieras med medel från forskningsanslag medan särskildaundersökningar avser de miljöskyddsinriklade undersökningar som finansierasmed medel frän verkets särskilda undersökningsanslag. Vidklassificeringen har exkluderats verksamhet som gäller andra delar avmiljövården, t. ex. naturvård och produktkontroll. Inte heller har med-lagitsprojekt där syftet främst är att följa miljöutvecklingen i stort eller geunderlag för samhällets planering av miljövården. I många fall har delnaturligtvis varit svårt all dra gränser. Särskilt gäller detta forskning ochundersökningar. Prövning och lillsyn av anläggningar måste ingå iunderlaget för avgiften. Projekt och utredningar har nära anknytning lillprövningen och lillsynen och bör också las med i koslnadsunderlagel. Om man t.ex. lar fram riktlinjer för miljöskyddet i en viss bransch underlättar dettadel fortsätta arbetet med prövning och lillsyn. I den första utredningsetappen pekade påproblemen med att entydigt avgränsa den forskning och undersökningsverksamhetsom ulnyltjas vid prövning och lillsyn enligt miljöskyddslagen. Man möterde svåraste problemen när man skall avgränsa forskning och särskildaundersökningar. I mänga fall kan t. ex. resultaten från ett projekt vara avintresse både för miljöskyddsarbetet och produktkonlrollarbetet.Nalurvårdsverkels forskning utgör vidare endast en del av samhällets forskningför miljöskydd. Om verkets miljöskyddsinriklade forskning skulleavgiflsfinansieras borde man överväga att även avgiftsfinansiera t. ex. statensbidrag lill IVL och den miljövårdstekniska forskningen vid STU. Del voreolyckligt att avgiftsfinansiera endast en del av miljöskyddsforskningen.Utredningen anser mot denna bakgrund alt man inte skall avgiftsfinansiera denmiljöskyddsinriklade forskning som finansieras över forskningsanslaget. Manbör inte heller avgiftsfinansiera de undersökningar som finansieras över detsärskilda undersökningsanslaget. Merpartenav den undersökningsverksamhet som bedrivs vid naturvårdsverketsforskningsavdelning, främst laboratorierna, har anknytning lill prövningen ochlillsynen enligt miljöskyddslagen. Syftet med miljöskyddsulredningens förslag om enprövnings- och tillsynsavgift - som ligger till grund för uppdraget tillnaturvårdsverket - är att få en utsträckt tillämpning av principen omförorenarens kostnadsansvar. Som redovisades efter första etappen harnaturvårdsverket sett det som en huvuduppgift alt finna en rimlig balans mellankravet på förorena-2 1983/84. Prop.1983/84:40 18 rens kostnadsansvar och kravet på att systemet inte skallbli för krångligt och dyrt att administrera. Med en långtgående differentieringav avgiften och en avgiftsplikl som omfattar en mycket vid krets av företag m.fl. kan administrationskostnaderna bli oacceptabelt höga. Förenklingar eller begränsningarav avgiftsplikten kan å andra sidan inte drivas så långt att man helt släpperkopplingen till principen om förorenarens kostnadsansvar. Systemet blir dåointressant eftersom ett syfte var att fä en utsträckt tillämpning av justdenna princip. En nära anknytning lill principen om förorenarenskostnadsansvar kan uppnås om avgiften för varje ärende eller åtgärd relaterastill den tid som gäll åt i det enskilda fallet. Ett sådant syslem skulle dockenligt åsikt sannolikt försämra samarbetet mellan företagoch myndigheter, särskilt när det gäller tillsynen. Tidskrivning i varjeenskill fall skulle dessutom vara administrativt betungande. Naturvårdsverketavvisade därför - i likhet med miljökostnadsutredningen - tidsrelateradeavgifter av detta slag efter den första utredningsetappen. Verket inriktade istället utredningsarbetet pä syslem som bygger pä i förväg faslställda avgifterför olika myndighetsprestalioner. Ulredningen har - som föreskrivs i direktiven gåttvidare enligt de linjer som drogs upp efter den första etappen. Avgiflsförslaget är baserat pä en tvådelad avgift, dvs.dels en avgift vid prövningstillfällel, dels en årlig avgift för tillsyn,projekt och utredningar samt undersökningar. Som etl andra alternativ kan mantänka sig enbart en årlig avgift. Vissa förelag har täta kontakter medprövningsmyndigheterna. I andra fall går del lång lid mellan varje nytttillstånd eller ändring av tillslåndel. Utredningen anser därför att ett systemmed en prövnings- och en tillsynsavgift blir mer rättvist. Ett tvådelat system ger också en mer preslationsrelateradtaxa. Vid prövningstillfällel får förelagen betala för en konkret prestationfrån myndigheternas sida. Inom myndigheterna får man anledning att följa hurprövningskostnaderna utvecklas jämfört med övriga kostnader. Som etl andra alternativ redovisas fallet med enbartårsavgift. Ett sådant system blir enklare genom att man slipper hanteraprövningsavgiften. Det blir dock mindre prestationsrelaterat och mindrerättvist när det gäller förhållandet mellan förelag som ofta resp. mer sällan prövarsin verksamhet. Avgiftsplikten bör begränsas till förprövningspliktigaverksamheter. För vissa sådana verksamheter där tillsynen är enkel ochhuvuddelen av myndigheternas arbete gäller prövningen kan det vara befogat attslopa den årliga avgiften. Djurhållningsanläggningar m. m., motorsport- och bilprovningsbanorsamt skjutbanor föreslås undantagna från åriig avgift. Del totala antaletanläggningar som skall betala årsavgift blir då ca 8400. En prövnings- och tillsynsavgift bör differentieras efter typav verksam- 1983/84:40 19 Prövningsavgiflen bör dessutom göras beroende av omdet gäller ny prövning eller ändring av befintlig verksamhet. I det nuvarande prövningssystemet skall sådanaverksamheter som typiskt sett kan antas medföra de allvarligaste störningarnaför miljön prövas av koncessionsnämnden. För verksamheter som normalt settmedför mindre allvarliga störningar krävs tillstånd av . Vid utformningen av prövnings- och tillsynsavgiften börman knyta an lill den uppdelning av prövningen mellan koncessionsnämnden ochlänsstyrelsen som finns i lagstiftningen. Avgiften bör sättas högre för deverksamheter som prövas av koncessionsnämnden och lägre för de verksamhetersom prövas av . Tre avgifisklasser har bildats inomkoncessionsnämndslistan och två inom länsslyrelselistan. Vid avgiflsklassindelningen har man så långt som möjligtutgått från den indelning i verksamheter som finns i miljöskyddsförordningen. Inågra fall har dock verksamheter fått underindelas. En prövningsavgift bör - förutom av typen av verksamhet vara beroende av hur omfattande ändring av verksamheten det gäller. Resursbehov för framtida prövning och tillsyn Denna utredning har för merparten av myndigheternasverksamhet utgått frän förhållandena under /82 när de kostnaderberäknats som skall täckas av avgiften. När del gäller fillsynen enligt miljöskyddslagenhar utredningen dock utgått från att tillsynen må.ste förslärkas. I flera utredningar, bl. a. miljöskyddsulredningen, harman framhållit alt tillsynen enligt miljöskyddslagen har allvariiga brister ochatt tillsynsor-ganisalionen måste effektiviseras och förstärkas. Vissa förstärkningar har genomförts vid naturvårdsverketoch länsstyrelserna. gäller vidare att kommunernafrivilligt kan ta över tillsynsansvar i miljöskyddsfrägor. För att man skall få en tillsyn över avgiftspliktigaanläggningar på den önskade nivån behöver tillsynen förstärkas med ca 30 milj.kr. Förstärkningen bör främst avse kommunernas arbele med tillsyn enligt miljöskyddslagen.Utredningen har räknat med alt och länsstyrelserna skallarbeta med i huvudsak oförändrade resurser. Om mycket få kommuner går in itillsynen i vissa län kan det dock bli aktuellt att förslärka länsstyrelsernasresurser där. Eftersom avgiflsplikten begränsas tillförprövningspliktiga anläggningar måste man ta ställning till hur tillsynenöver den - normalt mindre störan- de - verksamhet som inte är förprövningspliklig skallfinansieras. Vi föreslår alt sådant myndighelsarbete som gäller ickeavgiftspliktiga anläggningar även fortsättningsvis skall finansieras medskattemedel. Hälsovårdsnämnderna har möjligheter attingripa mot miljöfarlig verksamhet enligt hälsovårdsstadgan. Vi har räknat medatt hälsovårdsnämndernas lillsyn över de förprövningspliktiga anläggningar sombeläggs med årsavgift skall finansieras med avgiftsmedel. Tillsynen över övrigaanläggningar bör kommunerna däremot få finansiera med skallemedel på sammasätt som de finansierat lillsynen enligt hälsovårdsstadgan. De kostnader som - inkl. förstärkningen av tillsynen -skall finansieras med avgiftsmedel resp. skattemedel visas i följande tabell.När del gäller kostnader som skall skattefinansieras har vi endast uppskattatde statliga myndigheternas kostnader. Kostnader för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagensom skall finansieras med avgiftsmedel resp. skattemedel, milj. kr. Utredningen förordar ett system med en enhetlig statligtbestämd avgift. Avräkningen till kommunerna kan ske geriom att kommunenfår en viss procent av den ärliga avgiften för varje anläggning den har tillsynöver. Den del av avgiften som går till kommunen skall svara mot del direktatillsynsarbetets andel av de kostnader som skall täckas av årsavgiften. Med deförulsällningar om avgiftsfinansieringens omfaltning, förstärkning av lillsynenetc. som ulredningen räknat med skulle av årsavgiften för en anläggningföras över till kommunen i de fall hälsovårdsnämnden lar över lillsynen. Under alla förhållanden måste man reglera vem som skallsköta tillsynen enligt miljöskyddslagen över icke avgiftspliktiga anläggningar. Utredningen har räknat med 200 beslut itillsländsärende vid koncessionsnämnden och 700 vid länsstyrelserna.Beslutens fördel- ningpä nya tillstånd, väsentliga ändringar och icke-väsenlliga ändringar m. m. harskattals med utgångspunkt i motsvarande fördelningar . Prövningsavgiflensstorlek under dessa förutsättningar visas i tabell nedan. Prövningsavgifti olika avgiftsklasser vid olika typ av prövning, kr. villkorsändring m. m. Detbör betonas att de angivna avgiftsbeloppen är osäkra. Del har varit svårt attfå en god uppskattning av det normala antalet prövningsärenden eftersom delgått så sedan miljöskyddslagen ändrades den . Beloppen itabellen ger därför inte någon exakt skattning av avgiftsnivån utan endast enuppfattning om den ungefärliga storleken på avgiften. Årsavgiftensstorlek är beroende av hur myckel som skall finansieras genom avgiften.Beloppen i tabellen ger även i detta fall endast en uppfattning om denungefärliga avgiftsnivån. Del beror på att ulredningen har osäkrauppskattningar av antalet anläggningar i vissa verksamheter samt alt även vissakostnader - främst avseende länsstyrelserna - är osäkra. Årsavgifti olika avgiftsklasser vid olika omfattning av avgiftsfinansieringen, kr. (l)plus (2) plus (3) plus . kostn., dvs. (3)'- Utredningenförordar att arbetet med en förstärkt tillsyn av anläggningar, projekt ochutredningar saml undersökningsverksamhel skall finansieras med avgift.Forskning och undersökningar som finaniseras över del särskildaundersökningsanslagel skall dock fortfarande skalletlnansieras. Prop.1983/84:40 22 Avgiftsbeloppen svarar då mot kolumn 3 i tabellen. Deavgiftsbelopp som anges i kolumn 4 svarar mot det det fall då man sloparprövningsavgiften och tar ut samtliga kostnader exkl. kostnaderna för forskningoch särskilda undersökningar via årsavgiften. Regering och riksdag bör besluta om verksamhetensomfattning vid berörda statliga myndigheter. Avgiftstaxan bör fastställas avregeringen på förslag av . Avgiften bör sättas så att avgiftsintäkterna normaltsvarar mot kostnaderna för myndigheternas arbele med avgiftspliktigaanläggningar. Man kan använda en enkel rutin för att hanteraprövningsavgiften. Utredningen föreslär att prövningsmyndigheten fåradministrera prövningsavgiften. Det blir för koncessionsnämndens del fråga omatt la ut avgift för ca 200 beslut . Vid länsstyrelserna blir del frågaom att ta ut avgift för i genomsnitt ca 30 beslut per länsstyrelse. För att man skall kunna ta ut en årlig avgift måste manskapa ett register över samtliga avgiflsplikliga anläggningar. Ml-OI-systemelbör utnyttjas för registrering av sådana anläggningar. Utredningen har beräknat att kostnader på totalt ca 37milj. skall täckas av prövningsavgift och ca 73 milj. kr. av årsavgift.Huvuddelen av årsavgiften faller på industri, jordbruk och andra näringar.Kommunala anläggningar skulle betala årsavgifter till ett belopp av ca II milj. kr. Genom avgiften belastar man producenter och konsumenter avvaror vars produktion ger upphov till miljöproblem. Man ger incitament attminska tillverkningen av denna typ av varor i förhållande till andra. Dedirekta styreffekterna i form av ändrad tillverkning kan dock väntas bliobetydliga eftersom avgiftens belopp är så litet i förhållande till omsättningeni de berörda verksamheterna. Utredningen har föreslagit att hälsovårdsnämnderna skalltillföras avgiftsinkomster som svarar mot deras insatser i tillsynen över avgiftspliktigaanläggningar. Hälsovårdsnämnderna får då incitament att gä in i tillsynsarbetetom de kan sköta tillsynen till en kostnad som svarar mot deras andel avavgiftsintäkten. Alternativt kan man tänka sig en direkt uppgörelse mellanstaten och kommunerna om vilket tillsynsansvar kommunerna skall ha. Man kan dåföra över medel till kommunerna på ett mer schablonmässigt sätt. En prövnings- och tillsynsavgift ger en samladfinansiering av myndigheternas arbete med prövning och tillsyn.Avgiftsfinansieringen gör del nöd- Prop.1983/84:40 23 vändigtför myndigheterna att följa kostnaderna och de prestationer som görs inommiljöskyddsarbetet mer aktivt än . Man kommer all få en samladkostnadsuppföljning för , koncessionsnämnden ochlänsstyrelserna. Den utbyggnad avMI-01-systemet som statsmakterna beslutat om kommer alt innebära attmiljöstörande anläggningar registreras av . Om man inför enavgift kommer Ml-OI-systemet alt utnyttjas som underlag för avgiften. Detta kommeratt ställa höga ki-av på registrets tillförlitlighet och aktualitet, något somkommer att vara gynnsamt också för det egentliga tillsynsarbetet. Mol dessa positivaeffekter på myndighelsarbetet får man ställa arbetet med att administreraavgiften. Det har från många hålluttryckts farhågor för att en avgift skall försämra samarbetet mellanmyndigheter och företag. Utredningen menar att det avgörande inte är frågan omavgiftsbelägging eller ej ulan hur en eventuell avgift utformas. Utredningenhar avvisat ett system med tidsrelaterade avgifter bl. a. därför attkontakterna mellan förelag och myndigheter inte bör avgiflsbeläggas. Någrahinder för ett företag som t. ex. hade problem med sin miljöskyddsutruslningeller ville diskutera nya lösningar alt la kontakt med tillsynsmyndigheten börinte skapas. Prop.1983/84:40 24 Remissammanställning; Avgift på prövning och tillsynenligt miljöskyddslagen (SNV pm 1576) Yttranden har avgetts av statskontoret,, riksskalte-verket, ,arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk, länsstyrelsernasorganisationsnämnd, länsstyrelserna i , , ,, , , , , , ,, , och , , , ,, , , , samt Norrbot-lenslän, , hantverks- och industriorgani-salion -Familjeföretagen, . Lantbrukarnas riksförbund.Kooperativa förbundet. Vidare har yllrande ingivits av hälsovårdsgruppen iFyrkanten, Svenska hälsovårdsljänstemannaförbundel samt Handelskammaren iGävle. Utgångspunkten för förslag är en vidaretillämpning av principen om förorenarens kostnadsansvar vad gäller prövnings-och tillsynsmyndigheternas kostnader. Statskontoret:Om man vill överföra kostnaden för den aktuella tillsynsverksamheten (beräknadlill ca 120 milj. från staten till "användarna", bör envägledande princip vara all della skall ske pä ett så administrativt lätthanterligtoch så litet kostnadskrävande sätt som möjligt. måste rimligarällvisekrav tillgodoses. Enligt slatskonlorets bedömning uppfyller detföreliggande förslaget med en prövningsavgift och årsavgifter för tillsyn påett godtagbart sätt dessa kriterier och bör därför genomföras. Avgifterna börfastställas i samråd med riksrevisionsverkel. :--- bekräftar, såvitt koncessionsnämnden kan finna, nämndens uppfattning, alt syftet med den s. k.polluler pay-principen ej kommer all tillgodoses med en avgiftsbeläggning avprövning och tillsyn av miljöfarlig verksamhet, som producerar varor ochtjänster för hemmamarknaden. Även anser tydligen att det ej är"förorenaren" som slutligen drabbas av kostnaderna för myndighetsarbe-lelulan i stället konsumenterna av nämnda varor och tjänster samt allkonsumenterna beträffande ifrågavarande produkter ej har någon möjlighet attbyta ut dessa mot andra. Vid en jämförelse mellan del nuvarande 1983/84:40 25 systemet med betalning av myndighetsverksamheten viaskallsedeln och ett syslem med betalning av motsvarande verksamhet vid inköp av"miljöfarliga produkter" bör dessutom framhållas alt medborgare medsämre betalningsförmåga vid sistnämnda betalningssystem kommer att drabbashårdare än medborgare med bättre betalningsförmåga. Även om man förkastar polluler pay-pi;incipen somteoretisk grundval för införande av ett avgiftssystem och enbart håller siglill principen alt statliga och kommunala myndigheter sä långt del är möjligtskall täcka sina kostnader genom avgifter bör resultatet bli detsamma, nämligenalt prövnings- och tillsynskostnaden kommer all föras över till konsumenterna,varvid de som har den sämsta köpkraften kommer alt drabbas hårdast. ----- Vid överväganden rörande skyddsåtgärder ilillståndsärenden som gäller verksamheter med export av produkter päullandel inträffar ej sällan att företagarna pekar på den fördyring avprodukterna som åtgärderna kommer att medföra - en fördyring som konkurrenteri länder med annan miljölagstiftning eller mildare tillämpning av sådanlagstiftning ej har att räkna med. Med små inläklsmarginaler kan en sådanfördyring, i vart fall för mindre verksamheter, bli betungande. Kommer därtillatt läggas prövnings- och tillsynsavgifter kan man riskera att bördan i vissafall blir övermäktig. ----- kan ett avgiftssystem enligt föreslagen modellallvarligt äventyra det samarbete mellan industri och motstående intressen somi väsentlig mån bidragit fill de framsteg som gjorts på miljöområdet sedanslutet av . Detta skulle vara mycket olyckligt.