prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — har betydligt färte slödformerän de stora länderna (, , Slorbrilannien)fler än och ungefär lika många som . Underlaget för atljämföra industristödets kostnader är otillräckligt. Tillgängliga data tyder påalt hör lill de länder som har relativt slora ulgifler. Del svenska induslrislödelär dock inte exepliondll slort. Detta gäller de mer permanenta stödprogrammen.Huruvida givit mer eller mindre stöd till krisdrabbade företag ochbranscher (icke-permanent slöd) är det betydligt svårare all uttala sig om. (7) Industrislöd och andra selektivastöd har ökat både i och ullandel. Utvecklingen synes gå mol flerindustristöd. Trols en ökad argumentation för marknadslösningar synes induslristödssyslemenväxa. Alla industriländer finner en rationalitet i atl med finansiellastimulanser söka uppnå mål som ökad FoU, ökal nyföretagande, regional balans,energisparande, omstrukturering av krisföretag m. m. Sompåtalats finns också skillnader i ländernas industripolitik. I delta sammanhangär del väsentligt att nämna de olika möjligheler länderna har atl skydda sinindustri. är i internationell jämförelse myckel exportberoende. Enökad protektionism för atl hindra imporikonkurrens skulle därmed i hög gradkunna slå tillbaka och skada svenska exportintressen. Detta gäller inte isamma utsträckning för vissa andra länder. Ett särskilt tydligt exempel ärFörenta Staterna, som infört importrestriktioner för japanska bilar,handelsstål, specialstål och motorcyklar. Förtäckt defensiv industripolitik iform av protektionism har förekommil i ökad utsträckning i flera av de störreindustriländerna. (8) Industrinhar givits ökad politisk prioritet. I flera länder talas om "reinduslrialisering". Industrisektorn anses vara för lilen. Manförsöker stärka de inhemska producenternas ställning. Ökad prioritel ges åt offen siva induslripoliliska åtgärder. Insikten om induslrins roll som välfärds skapare har stärkts. Föreställningen om alt del post-industriella samhället står för dörren har förlorat i popularitet. Det post-industriella samhällel lorde ännu ligga i framliden. är industriländernas ekonomier, inklusive , industriella. 1983/84:135 299 Småföretagen och den industriella förnyelsen 1. Inledning ...................................................... 300 1.1 Småföretag och smäföretagspolitik ............... 300 1.2 Rapportens syfte ochdisposition .................... 303 Statistik om småförelaginom tillverkningsindustrin 304 2.1 Basdala om småföretag .............................. 304 2.2 Ekonomiska nyckeltal ................................. 305 3.1 Hur uppstår de nya förelagen? 3.2 Varför uppslår nya förelag? 3.3 Insalser för atl främjanyetablering ............. 311 4.1 Var uppslår leknikbaseradeföretag? 4.2 Hur utvecklas de teknikbaseradeföretagen? 4.3 Insalser för alt främja leknikbaseradeföretag .... 315 5.1 Slalislik omunderleverantörer ....................... 320 5.2 Komponentlillverkarnas problemoch möjligheler 322 5.3 Övriga underleverantörer ............................ 323 5.4 Insalser för att främjaunderleverantörer ......... 323 6................................................................... Småförelagenoch den industriella förnyelsen - en sammanfatt ning .............................................................. 325 1983/84:135 300 Småföretagen och den industriella förnyelsen 1 Inledning 1.1 Småföretag och småföretagspolitik I definieras i allmänhet små och medelstoraföretag (sammanfattningsvis benämnda småföretag) som förelag med färte än 200anställda. Definitionen är enkel men har också vissa brisler: - Det finnsföretag med stor omsättning och som är marknadsledande, men som ändå omfattasav definitionen på småföretag. Förulsättningarna för sådana förelag skiljersig givetvis från den stora gruppen småförelag. - Även om ettföretag har färre än 200 anslällda kan det ingå i en störte koncern. Koncernägdasmåföretag har i många avseenden helt andra förutsättningar än självständiga s.k. familjeföretag. Enligt Centrala företagsregistret (CFR) fanns 463000 småförelag med sammanlagt 1,1 miljoner sysselsalla. Moisvarande siffror förår 1975 var 393 000 företag med 1,1 miljoner sysselsalla. En uppdelning kangöras på följande grupper. Företag med 0-200 anställda enligt 1981 Tillverkningsindustri Varuhandel, restaurang-ochhotellrörelse "Service" - Samfärdsel m. m. - Banker,uppdragsverksamhet m. m. - Reparationer m. m. Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske Övriga företag De tillverkande företagen kan delas in i följandekategorier: Inom denna grupp ålerfinns många av de s. k. innovalionsförelag,som slår för nya idéer, produktutveckling och affärsmässigt nytänkande. Dessaföretag har slor betydelse för industrins förnyelse. Genom sin roll som underleverantör i lokala och nationella(i vissa fall även internationella) produklionssyslem är småföretagen ofta enförutsättning för atl storföretagen skall kunna hålla en hög och jämn produklion.På så sätt är de också en förutsättning för en effekliv exportindustri även isådana fall där de inle själva är exportörer. Prop.1983/84:135 301 Trotsspecialisering i produktionen finns en viktig uppgift för små reparationsverkstäder,hantverksföretag och andra lokala tillverkningsföretag. är "kombinafionsföretag" som sysslar både med enklare lillverkning,service och reparation samt försäljning. Denna typ av företag spelar en storroll i den lokala industriella miljön. Serviceföretagenär liksom underleverantörerna och hantverksförelagen nödvändiga både förstorföretagen och för den lokala industriella miljön. En utveckling pågår molen ny typ av småföretag, som i huvudsak är serviceförelag men som ocksåinnehåller moment av lillverkning och handel. Många nya dataföretag är av dentypen. Mycket lyder på att "mjuk-varuinslaget" i produkter ochproduktionsprocesser kommer att öka. Servicesektorn blir därför av allt slörrebetydelse. Engrov indelning kan göras av serviceföretagen: Serviceföretag som arbetar iinternationell konkurrens Serviceförelag med främst enlokal marknad. Föratt varudistributionen skall fungera är förekomsten av ett slorl anlal småhandelsföretag en nödvändig förutsättning. Det gäller särskilt distributionenav producentvaror och konsumentprodukter, som är ytterligare ett exempel på hursmå och stora företag kompletterar varandra. Del finns alltså ell slarklömsesidigt beroende mellan handelsföretagen och de tillverkande företagen.Genom handelsföretagen avsätts de tillverkande företagens produkter. Eneffektiv handelsseklor kan bidra till ökad konkurrenskraft också för detillverkande företagen. Utövervad som ovan har redovisats, har småföretagen i allmänhet en viktig roll iekonomin i främst följande avseenden. Förekomstenav livskraftiga småföretag är en förutsättning för sysselsättning och servicepå många orter. Småföretagen är därmed av stor betydelse för möjligheterna atluppnå de regionalpolitiska målen. Delär främst inom småförelagsseklorn som man kommer närmast de fördelar sommarknadsekonomin erbjuder. Många från varandra oberoende beslutsfattare kanreagera på marknadens signaler och flexibelt anpassa sig till nya silualioner.Detta underlätlas också i allmänhel av korta beslutsvägar till en eller ett fålalpersoner i ledningen för småförelaget, o Dynamiken Småföretagkan relativt lätt startas och läggas ned och har därmed slor betydelse förvitaliteten i näringslivet. Småföretagenmöter dock också speciella hinder just därför all de är små. 1983/84:135 302 Bristpå specialistkunskaper och utbildningsmöjligheter i jämförelse med större företag. Svårigheler alt ta del av ochutnyttja all den informalion som krävs för atl kunna fungera inom ramenför marknadsekonomin och uppfylla de krav som bl. a. samhällel slällerpå företagen. En allmänt läg soliditet, sominnebär sårbarhet för finansiella påfrestningar och begränsad förmåga att tarisker. Moldenna bakgrund har statsmakterna funnit det befogal all vidta olika åtgärderför alt underlälta småföretagandel. Målen för småföretagspolitiken harformulerats på följande sätt. - Främja utvecklingen av ellinternationellt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv som ger möjligheler ökad och trygg sysselsättning. - Medverka till atl uppnå en lillfredsslällandeeffektivitet hos enskilda företag och i möjligaste mån bidra lill en effeklivproduktionsstruktur inom olika branscher. - Vidareutveckla befintligtnäringsliv och medverka till atl nya förelag etableras. - Samordna olikasamhällssektorers verksamhel så alt goda förutsättningar skapas försmåföretagande. Tilldessa mål har fogats vissa villkor. - Slöd- och ulvecklingsinsalserskall inriktas på företag som redan är lönsamma samt på sådana företag somgenom olika insatser kan bli lönsamma. - Insalserna skall ha karaktärenav hjälp lill självhjälp. Samhället får inle genom dessa insalser övertaföretagsansvaret. - Verksamhelen skall slå isamklang med samhällets regionalpoliliska slrävanden. Deolika åtgärderna kan indelas i två huvudtyper: - allmänna, som avser samlligaförelag - riktade, som avser ett visslföretag eller en viss grupp av förelag. Med lanke på del slora antaletsmåföretag är de allmänna ålgärderna av slorbelydelse just när del gäller småförelagspoliliken. En grov indelning av deallmänna åtgärderna kan göras i följande kategorier. Denlotala eflerfrågan i ekonomin är avgörande för de fiesta småföretags möjlighelerlill framgång. gäller särskill de många hemmamarknadsberoendesmåförelagen. Vidare är del viktigt att genom den allmänna ekonomiska politikenskapa tillfredsställande ekonomiska villkor för företagsamheten. I dettasammanhang spelar inflationsbekämpningen en viktig roll. 1983/84:135 303 Denallmänna inställningen till företagandel är viktig. Vidare krävs en rimligavkastning på gjorda arbels- och kapitalinsatser. Utformningen avskattepolitiken spelar därvid en viklig roll. Inle minst företagarnas förväntningarom framtiden i dessa avseenden har stor betydelse. Underlällaför småförelagen att fungera inom marknadsekonomin Genom alt så långl som möjligt ge förelagen "fasta spelregler"underlät tas för småförelagen att fungera på lika villkor med storföretagen. Även i övrigl är det viktigt att underlätta informationsspridning och förmedla kontakter. Här spelar inte minsl samarbetet med högskolan en viklig roll för företagens utveckling. För småföretagen är en väl fungerande arbets marknad av stor betydelse, eftersom de saknar storföretagens möjlighe ler till intern omplacering, ulbiidning elc. Av dessa skäl är det också av stor belydelse för småförelagen med en väl fungerande ulbildningssek- lor i samhällel. Likaså är kapilal- och kredilmarknadens funktionssätt betydelsefullt med hänsyn till småförelagens behov av främmande kapi lal. Deriktade insalserna inom småföretagspolitiken kan av resursskäl bara nå ellbegränsat anlal förelag. Det är därför vikligl atl de priorileras så atl de gerstörst nylla för samhällsekonomin. Riktade insalser görs främsl för de s. k.utvecklingsbara företagen inom kategorin slulproduktlillverkare ochunderleverantörer eller vissa serviceföretag inom den konkurrensulsaltasektorn. Vidare kan ålgärderna för alt främja nyförelagande hänföras lill dennakategori. I detta sammanhang kan också nämnas, att riklade insalser lillstorföretag också kan ge positiva effekter för underleverantörs-ochserviceförelag. 1.2 Rapportens syfte och disposition Syflelmed denna rapport är atl den främsl skall tjäna som bakgrundsmaterial för proposilionenom induslriell tillväxt och förnyelse. En tonvikt läggs därför vid de småtillverkande förelagens belydelse för den industriella förnyelsen och derasmöjligheter atl aklivi bidra till tillväxt och förnyelse inom induslrin: Hurkan småförelagen bidra lill atl öka den industriella tillväxten? Vilken rollspelar småföretagen för industrins förnyelse? I delta perspekliv är småförelagspolitikensuppgift att bidra till en långsikligl inlernationelll konkurtenskraflig svensk induslri;en industri vars produklion räcker för atl långsiktigt belala nödvändigkonsumtion inom andra samhällssektorer. Med denna avgränsning koncentrerasintresset till företag med produkler och Ijänsler som kan säljas på nationellaoch internationella marknader som importsubstitulion och/eller direkt export(dvs. den konkurrensutsatta sektorn). Huvudintresset knyts till de riklade insalsernainom småföretagspolitiken. Ettslort anlal små vardagsförelag med service/hantverksmässig produk- 1983/84:135 304 tion,transportföretag, grossister, detaljister och företag som erbjuder annanindustriell service skapar tillsammans en nödvändig industriell miljö för denationellt/internationellt verksamma företagen. Trots den stora betydelsendessa många företag har för den industriella ulvecklingen tas de endaslöversiktligt upp till behandling i denna rapport, då den lägger tyngdpunktenvid industriell förnyelse inom tillverkningsindustrin och de därtill knutna rikladesmåföretagspolitiska insatserna. I rapporten behandlas inle heller den stora sysselsätlningspotentialsom en utbyggd tjänstesektor innebär. Ett bakomliggande antagande är dock alten sådan expansion av tjänstesektorn förutsätter en ökning av den industriellaproduktionen. Rapportenbestår av två delar. Försl beskrivs småförelagen ulifrån bl. a. statistiskacentralbyråns (SCB) statistik. Beskrivningen baseras på SCB:s nyckeltal och delcentrala företagsregistret (CFR). Därefterbehandlas olika aspekler på småföretagande och induslriell teknisk förnyelse.Först diskuteras nyetableringssituationen, därefter de teknikbaseradeförelagens siiualion och slutligen behandlas underleverantörernas särskildaproblem och förutsättningar. I anslutning lill varje del-avsnitt finns en korlredogörelse för befintliga riktade småförelagspolitiska insatser på områdel. Underarbetet med rapporten har synpunkter inhämtats från småföretagsddegalionen (I 1977:D).Delegationen har dock inle tagit slällning till rapportens innehåll, utan rapportenskall betraktas som en tjänstemanna-promemoria som är utarbetad inomindustridepartementet. 2 Statistik om småföretagen inom tillverkningsindustrin Enligtdel cenlrala företagsregistret (CFR) fanns 41 000 småförelag med upptill 200 anslällda inom tillverkningsindustrin Dessa företag sysselsatte 300000 personer . Del motsvarar av den lolala induslrisysselsättningen. Småföretagensbetydelse i ekonomin kan belysas på olika sätt. I industridepartementetsårsrapport har olika mått samlats i en figur. Den visar småförelagensandelar av vissa basdata . Avfiguren framgår bl. a. att småförelagen inom industrin svarar för avantalet förelag, av sysselsättningen och av induslrinsomsättning. Enliglstatistiken svarar småförelagen för en lilen del av exporten. Småförelagensbetydelse för exporten är dock i praktiken störte än vad som framgår avstatistiken. Förklaringen till detta är bl. a. all småföretagen mnnwil m7?M I u exporterar "indirekt" i rollen somunderleverantör till de stora exporlin-lensiva företagen. Även i Fou-slalistiken underskallas småförelagensbetydelse. Det är vanligt atl småförelag utvecklar produkter ochproduktionsmetoder utan alt detta regislreras som Fou. I småföretagen ses dennaverksamhet ofta som ett naturligt inslag i produktionen. I senare kapitel omnyetableringar, leknikbaserade förelag och underleverantörer fördjupasdiskussionen om småföretagens belydelse för den industriella lillväxlen ochförnyelsen. I följande avsnitt redovisas småföretagens ekonomiskautveckling och . Beskrivningen (ochdefinitionerna) utgår från SCB:s nyckeltal. Dessa är begränsade lill förelagmed fler än 20 anställda. De riktigt små företagen är således inte med i dennabeskrivning. Redovisningen bygger på medeltal. Stora variationer förekommerinom gruppen småföretag. 20 1983/84. Avkastning på eget kapital 20-49 ANSTÄLLDA , PROCENT ------ 1 f r r )'- - -74 -76 -78 Av diagrammet framgår atl de stora företagen l.o.m. år1981 genomgående redovisal en lägre avkastning på egel kapilal änsmåföretagen. Detta kan delvis förklaras av att vissa storföretag i gruppenredovisar stora driftsunderskott. Småförelagens höga avkastning på egel kapital förklaras bl.a.av all småföretagen vanligtvis har en liten andel egel kapital. Deras riskbufferleller förmåga alt överleva lillfälliga förlustperioder blir därför mer begränsadän storföretagens, som ett i kronor måttligt resultat i förhällandetill ett litet egel kapilal ger hög räntabilitet. Detta leder till atl förluslbringandesmåförelag snabbt slås ul (och exkluderas ur statistiken) medan lönsammasmåföretag får hög avkastning pä eget kapital. Avkastning på totalt kapital . ' r - I r I t t I O 1970 -72 -74 -76 -78 Somgrupp betraktad har småförelagen l.o.m. en bättre avkastning pä det lolalakapitalet än de större företagen. Skillnaderna är inte lika slora mellangrupperna som när del gäller avkastningen på del egna kapitalet. Prop.1983/84:135 308 20-49ANSTÄLLDA 50-199 ANSTÄLLDA ÖVER 200ANSTÄLLDA * I I r r ' -r -t-.................................. r i i--------------------- 1 i t t 1970 -72 -74 -76 -78 -80 -82 Deslörre företagen har genomgående högre soliditet än de mindre. Solidilelenvarierar över åren. i ett längre perspektiv har storföretagens soliditetminskat mer än de mindre förelagens. Delta kan bl a bero på all de småföretagens soliditet var låg och alt en fortsatt minskningknappast kan förenas med en rimligt stabil ekonomisk bas för företagandet.Förelagens soliditelsminskning kan förklaras av att avkastningen på det lotalakapitalel under senare delen av 1970-lalel och i början av 1980-laletunderstigit inflationen. lönsamhet har varil otillräcklig för atlbibehålla en oförändrad skuldsältningsgrad. De har tvingats låna för atl kunnabibehålla en befintlig omfattning på verksamheten. Avkastningenpå del lolala kapitalet har ökal från ett botlenläge . Del senasleårel har resultatet förbättrats kraftigl. Staten har under budgetåren1975/76-1981/82 utbetalat . i stöd till storföretag (bidrag).Omfattningen av det statliga engagemanget kan t. ex. ställas mot helaindustrins bokförda egna kapital på . Enanalys baserad på genomsnillstalel ger dock en ofullständig bild av industrinsläge och utveckling. I industridepartementets årsrapport delas industrinin i olika grupper, som t.ex. verkstadskoncerner, stålförelag, slalligaförelag etc. Sådana indelningar visar atl vissa delar av induslrin har ettavsevärt bättre resultat än andra. resultat- i förhållande lill storföretagen - indikerar bl. a. atl omställningsprocessengått snabbare inom denna storleksgrupp. Den "friska" delen avsmåföretagsgruppen är relativt sett slörre därför att icke konkurtenskraftigaföretag läggs ned och nya startas. Totalt har staten tillfört ca 0,7 miljarderkr. lill små och medelstora förelag under budgetåren 1975/76-1981/82. En obetydligdel av della har tillförts småföretagssektorn i form av soliditetsförslärkande ägarkapital. Ivissa fall har kommuner gåtl in och med bidrag räddat krisdrabbade företag.Omfattningen och inriktningen av den kommunala näringspolitiken utreds f.n. avstatens industriverk, öm krisdrabbade förelag subven-fioneras för atl inte slåsul blir den "friska" delen av småföretagsgruppen relativt sett mindreoch omställningstakten bromsas. Ovanståendebedömning baseras på publicerade nyckeltal från SCB. Preliminära uppgifter för1982 lyder på att småföretagen har försämrat sin lönsamhel i relalion fill de sloraföretagen. Underår ökade anlalel nyetableringar, och låg anlalel nya företag kvarpå nivå. Nyetableringaroch konkurser i svensk tillverkningsindustri 19651982. Prop.1983/84:135 310 En intervjuundersökning baserad på 100 slumpmässigtutvalda nyförelagare visar, alt huvuddelen av alla etableringar är företag avtypen bagerier, träskotillverkare, snickerier, tryckerier m.m. avförelagen är underleverantörer, dvs. säljer av produktionen tillandra företag. Endasl av de nya företagen har en mer avancerad produk-fionsleknologioch/eller produki. 3.1 Hur uppstår de nya företagen? Fördjupade kartläggningar har visal alt de nya företagen fillövervägande del är s. k. vardagsförelag. Dessa utnyttjar känd teknik ochtillverkar relativt "enkla" produkler. Ofta är de nya förelagenunderleverantörer till andra företag. Ett begränsat anlal nya företag är helt leknikbaserade. (Den speciella situation som dessa företag möter behandlas i kapitel 5.) Del ärofta förmannen, ingenjören eller platschefen som bryter sig ut och startar egel.Grunden är den lidigare yrkeserfarenheten och de tidigare affärsrelationerna.En person eller flera "flyttar ut" sin speciella kompetens ochstartar ett egel förelag. Grundarna lill de nya företagen har ofta gymnasie-eller högskoleutbildning och lång erfarenhel från den bransch eller marknad därde etablerar företaget (jfr SIND 1982:2, Nya företag ochmöjligheter). 3.2 Varför uppstår nya företag? Det finns många olika bakomliggande orsaker till förelagsetableringar.Hos den enskilde märks ofta en vilja alt vara sin egen. Del är inte ovanligtatt vantrivsel på den gamla arbetsplatsen blir en utlösande faktor till en företagsetablering.Många gånger är etableringen också ett svar på en önskan alt "göra någotpå ett bättre sätt". I flertalel sludier framhålls betydelsen avförebilder. Att ha föräldrar, vänner eller andra "vikliga personer"som tidigare startat eget är ofta en grund för all själv starta ett förelag.Ofta resonerar man så atl "kan han/hon så kan jag". Om förebildernahar en positiv inverkan på elableringarna anses ofta anställnings-trygghetslagstiflningenm.m. (det s.k. sociala skyddsnätet) ha en hämmande inverkan på etableringstakten.Individer med idéer lar inle steget till en elablering därför att de föriorargrundtryggheten - en fasl anställning med en fast lön. Många har planerat sinekonomi mol bakgrund av amorteringsplaner och andra regelbundet återkommandeutgifter. I ett sådant läge är osäker lön från ett egel företag inget reahstisktalternativ lill en fasl lön från en fast anställning. Att starta eget är ofta ett stort sleg för den enskilde.Flera studier har pekat på behovel av samtalspartners. Det kan vara ennärstående (jfr förebilder), en potentiell kund, en konsull etc. som fårfungera som samtalspartner under den första kritiska startfasen. Det är inteheller ovanligt Prop.1983/84:135 311 att deltagare i s. k. starta-eget-kurser fortsätter attträffas och bistå varandra efter del alt kursen avslutats. Elableringarna är ofta ett resultat av en efterfrågan somskapats i samhällel. Inom elektronikområdet, energisektorn m. m. har enprivat/statlig efterfrågan skapat utrymme för flera nya småföretag.Efterfrågans belydelse är dock ännu mer påtaglig inom konsullnäringarna.Komplicerade redovisningsregler, behov av kommunala näringslivsprogram, alltmer tekniskt avancerade lösningar etc. har på olika sätt skapal ett behov ochen efterfrågan på nya konsuller. Nyetableringar är också ett resultat avarbetslösheten. Inte minst inom byggnadssektorn kan en ökad etableringförklaras av att arbetslösa ingenjörer och/eller byggnadsarbelare startar egetför atl få sysselsättning och utkomst. Det s. k. levebrödsmolivel tycksåterigen vara ett elableringsmotiv. Enligt industriverkets studier är det inte brist påkapital som uppges vara det största problemet vid etableringen. Detta hängerofta samman med all de flesta startar i liten skala. Rörelsekapitalet erhållsibland i form av förskottsbetalningar från kunder (jfr studier om de teknikbaseradeföretagen). Tillgången lill små billiga lokaler har också visat sig varavärdefull i inledningskedel. De små nya "källarförelagen" har inteekonomiska möjligheter atl hyra modernt utrustade industrilokaler. I industriverkets studie har nyföretagarna i ställetuppgett svårigheter att slå sig in på marknaderna som det största etableringsproblemet. 3.3 Insatser för att främja nyetablering I detta avsnitt behandlas riklade samhällsinsatser för attfrämja nyföretagandet. De i inledningen behandlade, ofta helt avgörandeallmänna villkoren - som möjliggör en rimlig avkastning på gjorda arbets- ochkapitalinsatser, en allmänl positiv inställning till nyföretagandet, en ulbiidningavpassad för egenverksamhet m. m. - behandlas inle vidare i detta avsnitt.