prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — programmel(prop. 1983/84:8, NU II, rskr 130). Huvuddelen av insalserna inom deltadelprogram las upp av chefen för i annal sammanhang. STUhar i anslutning till framställan om ett nationellt mikroelektronikprogramhemställt om särskilda medel inom delprogram 1. Utbildning för åren1983/84-1986/87 på 1, 2, 2 resp. 1 milj. kr. Ienlighel med vad jag tidigare (kap. 7) och i samband med prop. 1983/84:8 haranfört anser jag det angeläget alt kunskaper om kretskonstruklion sprids såatl de kan bli tillgängliga även för små och medelstora företag. Medlen böranvändas till dels en vidareutbildning av krelskon-struktörer och dels för attsprida information om den nya teknikens möjligheter. I fråga omvidareutbildning anser jag all Stiftelsen för Förelagsutveckling(SIFU) kan spela en viklig roll. För näsla budgelår förordar jag medutgångspunkt i STU:s förslag att 2 milj. kr. anvisas för vidareutbildning ochkunskapsspridning. Medlen bör fördelas av STU i samråd med SIND. Jaghemställer alt regeringen föreslår alltill Vidareutbildning och kunskapsspridning inom mikroelektroniken /85 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdereller del ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1983/84:135 189 Svensk industri nuläge och utvecklingsbetingelser* 1 De ekonomiskautsikterna är på kort sikt goda ........... . 190 2 1970-lalet -förändringarnas årtionde .......................... 194 3 Industriutvecklingeni ...................................... 197 4 Hög omvandlingslakl- men inte fillräcklig? 4.1 Industrins strukturomvandling ............................... 205 4.2 Nyetableringar och konkurser .................................. 211 4.3 Förändringar inom storföretagen ........................... 213 4.4 Förändringar i tekniknivå ochteknikinriklning ......... 216 4.5 Utvecklingsblock inom svenskindustri .................... 221 4.6 Produktionsminskning ochanpassning .................. . 225 5 Varförhar svensk industri stagnerat? 5.1 Kostnadsläget ......................................................... 226 5.2 Svensk industristruktur ijämförelse med andra länders 229 5.3 Efierfrågebortfall och nykonkurtens ....................... 233 5.4 Slutsatser om varför svensk induslristagnerat ....... . 237 6 Svenskindustri och framtiden ..................................... 240 6.1 Framtidsstudier ...................................................... 240 6.2 framlidsscenario ................................................ 242 6.3 Orosmoment ........................................................... 243 6.4 Förnyelse av svenskl näringsliv -en framtidsbild i flera dimensioner 246 6.5 Förutsättningar för förstärktsvensk konkurrenskraft 259 * Bilagan har diskuterats vid möten med näringspolitiskarådet (1 1969: A) och . Rådet har dock inteberetts möjlighet att ta ställning till bilagans slutliga uppläggning ochinnehåll. Prop.1983/84:135 190 1 De ekonomiska utsikterna är på kort sikt goda har fyllts av rader av optimistiskakonjunkturrapporler. Ledande indikatorer visar att den svenska ekonomin harbörjat återhämta sig. Framför alll baseras de optimistiska förutsägelserna på attvärldsekonomin som helhet och världshandeln åter tillväxer. uppvisade FörentaStaterna och betydande förbätlringar i konjunkturläget. Från förstalill andra halvårel 1983 anges BNP-tillväxten i till hela 7,(årstakt)och för var motsvarande siffra . Del traditionellt starkt tillväxandeJapan redovisar klart lägre värden, men även där har kurvorna vänt uppål. Från1% tillväxttakt mellan sista kvartalet 1982 och första kvarlalel 1983 lill enberäknad uppgång med i årstakt under andra halvårel 1983. Också dedominerande ekonomierna i kan med en viss eftersläpning redovisaklart ökande tillväxttakt. Utsikterna för del närmaste årel är mol dennabakgrund ljusa. Tabell 1 Beräknad BNP-utveckling i och vissaandra länder (Procentuell förändring från föregående år) Källa: Preliminär nationalbudget 1984 Som framgår av tabell 1 är utsikterna för den svenskaekonomin ljusare än för genomsnittet av övriga i . Bakomdenna prognos ligger bl.a. förväntningar om en markanl ökad svensk industriproduktion. Del finns flera tecken i utvecklingen inom OECD-blockelsom ger anledning lill alt tro all del förbättrade konjunkturläget kanrepresentera en mer långsiktig förbättring av världsekonomin. Inflationslaktenhar bringats ned i flertalet länder. För har prisslegringslaklensjunkit från 14 lill mellan 1979/80 och 1982/83. I flera (, , , , , ochJapan) är inflationen nu nere i en årstakt på . Också den internationella räntenivån har sjunkil. Denamerikanska s. k. prime rale (vilken också anses vara en internationelltledande ränleindika- tor) sjönk med ca 57c. I andraländer som Japan sjönk de korta räntorna . I figur 1 har räntan påindustriobligationer angivits. Som framgår av figuren har utvecklingen varitlikartad i flertalet i-länder med ett sjunkande ränteläge efter en topp år1981. Figur 1 Industriobligationsräntor i ochutlandet 18 17 16 15 14 13 12 11 10 -12,-EUROBONDS 12,-12,"11, VÄSTTYSKLAND8,7, Anm: För anges lägsta emissionsränta, för övrigamånadsgenomsnittet av Källa: Riksbank och Andra positiva indikatorer är all världshandeln åter ökaroch att världsmarknadspriset på olja sänkls och t. v. ligger fast vid 29dollar per fat. Dollarkursen har fortsätt alt stiga om än i en något avtagandetakt. Dollarns värde mätt i svenska kronor var nära100% över nivån . De svenska devalveringarna 1981 och 1982 harbidragit med endast ca en Qärdedel av den lotala kursförändringen. Allt detta ger anledning alt tro pä en beståendeförbättring av världsekonomin. Det finns dock oroslecken. Under år 1983började åter räntenivån alt röra sig uppål i såväl som Västeuropa.Uppgången har bromsats men kan komma att fortsätta om investeringsaktiviteten iindustrin ökar. Därmed skulle det finnas en inbyggd spärr mot en beslåendekonjunkturuppgång. Det skall också noteras atl inflationen har gåttned kraftigt. Den reala räntenivån är därmed mycket hög i flertalelländer. Myckel stora underskoll i den offentliga sektorn i (underskollel i den federala budgeten har för innevarande budgetår av OECDberäknats till $ 180 miljarder) och i flertalet andra fortsätteratt pressa upp ränteläget (tabell 2). Det finns skäl alt betrakta dessabudgetunder- 1983/84:135 192 skott som strukturella företeelser, vilka underöverskådlig tid kommer atl hålla uppe räntelägel och därmed inverka negativt påindustrins invesleringar. Tabell 2 Budgetöverskott/underskott i vissaindustriländer (Procent av BNP) -1,2 -0,9 -3,8 -3,8 -3,7 -4,5 -4,0 -4,1 -3,4 -2,5 -3,1 -3,9 -3,5 -3,1 -2,1 -1-0,3 -1,9 -2,6 -3,8 -3,5 -2,8 -2,0 -2,7 -2,3 -3,5 -6,8 -8,7 -8,3 -2,3 -7,4 -3,7 -4,9- -6,4 -5,9- -4,5- Anm: ' OECD-prognos. " Konsoliderad offentlig sektorexkl. Källa: Economic Outlook Ett annat och mycket oroande problem är den under desenasle åren gradvis stigande arbetslösheten. beräknas antaletarbetslösa inom OECD-området ha varil drygt 32 miljoner. beräknasarbetslösheten i stort förbli oförändrad (labell 3). Del är ofrånkomligt attarbetslöshetsproblemel kommer att kräva omfattande politiska insalser. Delfinns också anledning all frukta alt en omfattande och bestående arbetslöshetkommer att förstärka kraven på olika typer av protektionistiska insatser iflera i-länder. Tabell 3 Arbetslösheten inom OECD-området Arbetslösheten i procent av arbetskraften 1984 (prognos) Totalt för ovan angivna länder 1984 (prognos) Utanför OECD-området utgör skuldsättningsfrågor (och negativa bytesbalanser) dominerande inslag i den ekonomiskaproblembilden. 1983/84:135 193 vecklingsbara"länder som och har visat att problemen med att skapa enbalanserad exporlledd tillväxt är ytterst svåra att lösa. Den starkakopplingen, som dessa länder har lill , gör att den amerikanska politikenkommer atl ha avgörande betydelse för dessa länders ulveckling. Också flertaletöststater har betydande problem med utlandsupplåning och skuldsättning. Förmajoriteten av OPEC-länder har tidigare bytesbalansöverskotl vänts iunderskott. Det är nu enbart och några mindre Gulf-stater, somfortfarande har betydande överskoll. För de icke-oljeproducerande ärsituationen särskilt problematisk. För dessa uppgår de årligaamorteringarna och räntebetalningarna lill i genomsnitt avexporlinläkterna. Den sammanlagda utlandsskulden i de icke oljeproducerandeu-länderna uppgår f. n. till av exportvärdet. Med en lotall uteståendeskuld på miljarder och vikande exportintäkter ärutsikterna för ekonomisk lillväxl, även på medellång sikl, dystra för de allraflesta . Förår 1983 kan vi för svensk del räkna med ett bytesbalansunderskolt på istorieksordningen . , vilket är en dramatisk minskningfrån föregående år (tabell 4). Tabell 4 bytesbalans, industriproduktion och oljeimport (Miljarder kr., löpande priser) Handelsbalans Bytesbalans, varor och tjänster Transfereringsnetto Bytesbalans totalt Industriproduktion (bruttoproduktionsvärde) Oljeimport (netto) -11,4 -10,0 - 8,8 -18,8 -12,5 -13,8 - 5,8 -16,7 -22,5 + 14,5 -20,6 - 6,1 + 17,2 -22,4 - 5,2 Källa: Preliminär nationalbudget 1984 Föratl få en uppfattning om problemels storlek kan jämförelsen göras att bytesbalansunderskottelår 1983 motsvarar ca 1,av induslriproduklionen. resp. 1984 harmoisvarande procentsatser beräknats till 5,9 resp. 1,. Om las somulgångspunkl skulle därmed behöva en slörre industriproduktion föralt fylla igen bytesbalansga-pet - genom ökad export- eller imporlsubstitution.Härvid har beaktats atl av industrins bruttoproduktion utgör importinnehållelca V3. Lägel ser därmed betydligt ljusare ut än för bara sedan.Förbättringen har dock skett till priset av en nedpressad inhemsk eflerfråganmed åtföljande sänkta reallöner och en något stigande arbetslöshet. Destrukturella obalansproblemen i svensk ekonomi är därmed inte övervunna. Samtligagamla industriländer kommer all försöka utnyttja det kommandekonjunkturuppsvinget för alt förbällra sin ekonomiska situation. I samtligaländer slälls förhoppningar lill exporten. Det behov av en förbält-13 1983/84. 1983/84:135 194 ringav svensk industris internationella konkurrenskraft, som var nödvändig för atlredan på kort sikt eliminera underskottet i utrikesaffärerna, har delvis redaninfriats. Ytterligare expansion av industrisektorn kommer dock atl krävas föratl den ekonomiska balansen skall kunna återupprättas. Eftersom liknanderesonemang förs i nästan alla länder kommer konkurrensen om marknadsandelar påexportmarknaderna atl bli hård. Sammanfattningsviskan därför sägas, de ljusa konjunkturrapporlerna till trots, alt såväl densvenska ekonomin som världsekonomin slår inför besvärliga problem också denärmasle åren. Det finns anledning atl utgå ifrån alt friktioner i form avprotektionism även i framliden kommer atl prägla det handelspolitiska området,att marknadstillväxten kommer alt präglas av stor ryckighet med väsenlliglolika tillväxt i olika länder under olika lidsperioder och att del generellainvesteringsklimatet sannolikt inle kommer all förbällras nämnvärt. Årenstrax före mitten av 1970-lalel belraklas allmänt som en vågbrytare i denekonomiska utvecklingen, såväl i som i världen i övrigl. Fram tilldenna tidpunkt kännetecknades de västliga industriländerna av en hög och stabiltillväxt. Tiden präglas av väsentligt lägre tillväxt, höginflation och höga ränlor, valutaoro, branschkriser inom induslrin m. m. Också med en underde extremt snabb lillväxl har fått uppleva denna tvärasvängning. Åren 1965- 1970 värden genomsnittligajapanska BNP-tillväxten 11,3%per år och i genomsnitt 8,. Detta kan jämföras med 3,åren1974-1982. Stora delar av den japanska induslrin drabbades av deninternationella lågkonjunkturen. Ett exempel är den japanska varvsinduslrin,vars kapacitet reducerats med räknat i anlal anställda . F.n. har den japanska regeringen definieral 21 delbranscher,däribland aluminium-smällverk, elektrostål- och papperstillverkning, där mankonstaterar atl marknadsulsikterna är dåliga och där regeringen har sommålsättning atl i samverkan med induslrin reducerakapaciteten med upp lill för vissa branscher. Allaländer har dock inle vidlagil ålgärder i samma riklning. Trots del dåligamarknadslägel har en belydande kapacitetsutbyggnad ägt rum inom flera områden.Världsekonomin kännetecknas nu av belydande obalanser och en fortsattöverkapacitet; inle minsl inom basindustrin (labell 5). Överkapaciteten hängerdirekt samman med en avtagande lillväxl. Även inom nya produktområden, såsomfickräknare och senast hemdatorer, har produktionstillväxten gått så snabbiall marknaden inle expanderat i takt med utbudet. 1983/84:135 195 Tabell 5 Beräknad kapacitet och produktion 1982 Varvsindustri (1980) Många olika förklaringar har presenterats till varförulvecklingen under 1970-lalet kom atl brytas drastiskt jämförl med föregåendeårtionden. Som redovisas i rapporten (Ds I 1983: 12) Svensk ekonomi i ett30-årsperspekliv har i huvudsak fem olika lyper av förklaringar presenteratssom orsak till de omfattande ekonomiska problemen. En sådan lyp av förklaringar är att de snabbi uppdykandeproblemen var en följd av tillfälligheter. Framför alll framhålls de tväoljekriserna som orsaker till i-ländernas problem. En annan förklaring tar sin utgångspunkt i attförväntningarna på jämn och fortsall tillväxt var alltför högl ställda eftertvå decennier av historiskt sett extremt hög tillväxttakt. kan idetta perspektiv sägas representera en återgång till ett mer"normalt" läge. För del tredje har många ekonomer uppehållit sig kringgrundläggande strukturfrågor för atl finna godtagbara förklaringar. Redan islutet av 1960-lalet började slagflalionslendenser uppmärksammas i i-länderna.Ett exempel på sådana förklaringar är de förändringar det internationellabetalningssystemet undergick till följd av det s. k. Bretton Woods-systemelskollaps. En annan orsak av strukturell karakiär, som ofta framhållits, är atlnya konkurrentländer snabbt dök upp på världsmarknaden. En ijärde typ av förklaringar bygger på en föreställningall den ekonomiska utvecklingen alltid innehåller långsiktiga pendelrörelser(s. k. kon-dratieff-cykler). Tillväxtperioder följs av krisperioder innanekonomin anpassar sig inför en ny tillväxtperiod. Den senasle tillväxtperiodenhade i della perspektiv sin början i 30-talskrisen. Betydelsen av vikliga innovationer(t.ex. bilen och motorn), kring vilka en sådan tillväxtperiod byggs upp, brukardärvid framhållas. Slutligen bör ocksä nämnas den speciella lyp avförklaringar, som foku- Prop.1983/84:135 196 seraskring industrisamhällets övergång till ett service- och tjänsieprodu-cerandesamhälle. Delär inte möjligt att finna en huvudsaklig orsak lill 1970-lalets ekonomiskaproblem. Ingen av de ovan uppräknade förklaringarna kan avskrivas som hellovidkommande. Ett anlal tillfälliga förhållanden under 1950- och 1960-lalen varvikliga för utvecklingen; inte minsl ur ett svenskl och europeiskt perspektiv. Delleknologigap som rådde gentemot angav en ulvecklingsrikt-ning för (och ) som var förutsägbar. Kraven på grundläggande forskningsarbete varsom en följd av detta gap begränsade. Europeiska (och japanska) företag kundebygga vidare på amerikansk industris kunnande och koncentrera resurserna fillatt bygga upp modern produktionskapacitet. Vidare var utan tvekan svenskindustri i ett myckel gynnsaml konkurrensläge under . Vidden omfallande europeiska återuppbyggnaden var svensk induslri intakt ochkunde dra nylla av den starka efterfrågan på bl.a. råvaror ochinvesteringsvaror. Till detta kom den handelsliberalisering, som inleddes iEuropa genom bildande av EG och EFTA. Inflytandetav dessa positiva faktorer klingade gradvis av i takt med alt t.ex. svenskinduslri själv närmade sig teknikfronten eller i takt med att tullarna i detnärmaste hell avvecklats. Delta kan emellertid inle förklara det ekonomiskasammanbrott, som drabbade och de flesta övriga europeiska länder undermitten av . Möjligen kan de goda åren under 1950- och 1960-talenförklara varför beredskapen inför kommande kriser var låg. De flesla bedömare syneseniga om all oljekriserna måste betraktas som utlösande faktorer lill atl deglobala ekonomiska problemen under nådde en sådan omfattning. Detär ocksä uppenbart alt flera djupgående strukturella förändringar inträffat somunderblåste krisen. Sammanbrottet av del s. k. Bretton Woods-syslemel medåtföljande valulapolitisk oro har t.ex. fått belydande återverkningar påförelagens beleende. Finansverksamheten har blivit allt viktigare. Även andradimensioner av strukturförändringar har ägt rum, bl.a. all kapacilelsulbyggnadnu kan ske synnerligen snabbt, på nya produktområden och även i induslriellloerfarna länder. Sammanlaget har detta skapat en osäkerhet som i kombinalionmed allmänl låg lönsamhet och myckel höga utvecklingskostnader har medförl allmånga företag undvikit långsiktiga produktionsinvesteringar. Förulsällningarnaför att driva induslriell verksamhel under återstoden av delta sekel kommer somen följd härav atl i många avseenden skilja sig frän tidigare perioders. Som enallmän slutsats av 1970-talets ekonomiska ulveckling kan därvid sägas, att (1)konkurrensen blivit alll mer kännbar och att (2) konkurrensen numeragenomgående är internationell. Del finns några skyddade marknadervare sig produktmässigl, geografiskt eller ()tidsmässigt. bliratl företagens omställnings- och förnyelseförmåga kommer atl bli avgörande försvensk industris möjligheter att bibehålla sin nuvarande omfattning eller öka istoriek. Ävenom flertalet av industriländerna genomlevt ekonomisk stagnafion under senaredelen av , har ulvecklingen i i flera avseenden varit sämreän genomsnittet. (prognos) har den svenska BNPn ökalmed jämfört för totalt. För BNP-tillväxten i huvudsakligen den offenlliga sekiorn. Densvenska industriproduktionen har utvecklats negativt (labell 6). beräknas dock ha haft en betydligt bättreulveckling än andra ; inkl och som varillångsiktigt framgångsrika och svåra konkurrenter till svensk induslri. beräknas den svenska induslriproduklionen ha ökal ochden prognos som görs i finansplanen pekar på ökning. Tabell6 Industriproduktionen i och vissa andra länder 1975-1983 Procentuell förändring från föregående är -2,4 -0,8 -0,8 -1,7 -0,8 -3,7 -2,6 -1,7 -3,4 0,0 1,4 -1,7 -1,7 -1,7 -7,8 0,0 -0,8 Anm:' jämfört med . Källa: ,Indicators of Industrial Activily samt SCB. Svenskindustri har varit kraftigl exportinriklad. 1genomsnitt av industriproduktionen avsätts i dagslägel på exportmarknader.Exportandelen har successivl ökat. Det är därför något överraskande atttillbakagången för svensk industri har inträffat samfidigt som världshandeln totalt sett har ökat med drygt 30 %under samma period (tabell 7). En koncentrerad bild av utvecklingen inom svensk industrikan ges genom atl återge utvecklingen vad avser de fyra centrala dimensionerna: marknadsandelar utomlands o investeringar Svensk induslri har således förlorat marknadsandelar påvärldsmarknaden. Med vissa undantag (bl. a. investeringsvaror lillMellanöstern) har en föriusl av marknadsandelai- inträffat på i stort sett allastörre delmarknader. Förlusten av marknadsandelar, mätt som andel avvärldsexporten, har varit trendmässig. harnedgången varit kraftigare . Figur 2 a marknadsandel ochrelativprisutveckling på OECD-marknaden -69 -71 -75 -77 Anm: Figuren är baserad pä säsongrensade månadsdata förett antal varugrupper som tillsammans motsvarar av exportvärdet.Marknadsandelen har beräknats som andel av import. Källa: ,Kl och SIND. Prop.1983/84:135 199 Påden för svensk industri vikliga EG-marknaden (ca hälften av svensk export) harandelsförluslerna varil slora. har svensk industri dock återhämtatbelydande delar av lidigare andelsförluster (figur 2). Förutom en stark ökningav personbilsexporten är det framför allt basindustrierna (inkl. reexport avoljeprodukter) som snabbast gynnats av den 16-procentiga devalveringen hösten1982. För flertalel bearbetade varor sker återhämtningen betydligt långsammare. Förlustenav marknadsandelar under senare delen av 1970-talel faller inte på någonspeciell varugrupp. Tillbakagången har drabbat i stort sett alla delbranscher. Isamband med den allmänna recessionen sjönkkapacUetsutnyttjandet inom industrin. har del funnitsen belydande ledig kapacitet inom flertalet branscher. Också inomverkstadsindustrin, som vanligen betecknas som tillväxtbransch, harkapa-cilelsutnyttjandet varil lågt (figur 3). Färre än vart fjärde förelagredovisade full kapacilel under andra kvarlalel 1983. Figur2 b marknadsandel och relativprisutveckling på EG-marknaden januari1982-iuli 1983 1------ 1 I------ r Källa:OECD, Kl och SIND. 1983/84:135 200 Tabell 7 Världshandeln 1975- -1984 (volym) Index (1975=100) -1,0 -2,5 1,0 3,5 -2,0 2,0 (exkl. fartyg) Anm. ' Prognoser enligt preliminär nationalbudget 1984.Anm. Vägt med marknadsländernas andelar i export.Procentförändringarna är avrundade till hela och halva procenttal. Källor: FN, Monthly Bulletin of Statistics, (), , statensindustriverk. Investeringsaktiviteten har varil låg och sjunkande;åtminstone om man ser till de materiella investeringarna (figur 4).Investeringarna i verkstadsindustrin följer mycket nära mönstret för induslrinsom helhel även om de årliga variationerna varit någol mindre än för induslrinsom helhet. Inte heller kan några slora skillnader noteras vad gällerinvesteringsaktiviteten i företag av olika storlekar. Av de materiella investeringarna är det framför alltbyggnadsinvesteringarna som utvecklats ogynnsamt . Denna nedgångkompenseras delvis av att företagen ofta hyr sina fastigheter frånkommuner och privala fastighetsbolag. Till detta bör läggas atl industrin också hyr (leasar)bilar och maskiner för drygt 1 miljard . Denna lyp avinvesteringssubstilulion - hyra i slället för atl investera i egna anläggningar- blir allt vanligare. Om leasingmarknaden läggs till invesleringsstalistikenför industrin blir nedgången i de materiella investeringarna mindre än vad somovan anges. a. Slatens Industriverk (SIND 1982:16) har delockså skett en förskjutning från expansionsinvesteringar tillralionaliseringsinvesleringar. Som exempel på delta kan nämnas alt ärdet land som i förhållande lill sin industriproduktion har det största antaletindustrirobotar i produktionen (figur 5). Ytterligare en avgörande förändring är den snabba ökningenav de immateriella investeringarna, dvs. långsiktiga satsningar på marknadsföring,produktutveckling och utbildning. De immateriella investeringarna är avgörande förföretagens konkurrenskraft. Enligt uppgift från 30 svenska storkoncernerkommer de immateriella invesleringarna också atl öka, medan de materiellainvesteringarna fortsätter atl minska. Av figur 6 framgår attFoU-invesleringarna ökal under hela 1970-lalet och 1980-talels början. Figur3 Kapacitetsutnyttjande i verkstadsindustrin (exkl. varv) 19741983 lOOl 1974 -75 -76 -77 -78 -79 -80 -81 -82 -83 med fullt kapacitetsutnyttjande. Källa: KI/Konjunkturbarometern. Figur4 Industrins investeringar 19721983 (priser, ) Figur 5 Antalet installerade robotar 1981/82 ANTALPER 10.000 ANST. Källa: British och Lönsamheten har varit extremt låg under senare delen av1970-talet. Detta har fört med sig en gradvis sjunkande soliditet (figur 7). Avfiguren framgår också den effekt som det statliga stödet (under anlagandet alllannat oförändrat) har haft på svensk industri vad avser all hålla uppesolidiletsnivån. har dock en kraftigresultatförbäUring skett. Avkastningen på totalt kapital var ,vilket endast överträffas av resultatet är 1974. Till följd av högaskuldräntor och kursförluster var dock räntabiliteten på eget kapilalväsentligt lägre. beräknas resultatförbättringen ha fortsatt; isynnerhet för de stora exportföretagen. Räntabiliteten på eget kapilal bedömsnå 1973 och nivåer. Den grupp företag som är finansiellt starkast är de slorainlernalionella verksladskoncernerna.