prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:199 om svenskundervisningför vuxna invandrare; Regeringenföreslår atl antaga det förslag som har lagils upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen förordas ett nytt system för undervisningen i svenska språket m. m.för vuxna invandrare (sfi). Systemet innebär ell statligt ramansvar försvenskundervisningen för invandrare, som föreslås bli anordnad i form avgrundläggande svenskundervisning (grund-sfi) och påbyggnadsundervisning (påbyggnads-sfi). Kommunernaföreslås få ell lagstadgal ansvar för alt grund-sfi kommer till stånd, i förstahand med anlitande av studieförbunden. Grund-sfi bör vara ett led iintroduktionen av nya invandrare i samhället. Invandraresom blir antagna lill gmnd-sfi föreslås få timersättning, dvs. motsvarande detstudiestöd som utgår till deltagare i grundutbildning för vuxna. Anställdainvandrare kommer att i lag garanteras räll till ledighet vid dellagande i grund-sfi.Den nu gällande lagen (1972:650) om rätt lill ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare kommer därmed upphöra att gälla. Påbyggnads-sfiföreslås bli anordnad som studiecirklar i studieförbund' och inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen som förberedelse för en yrkesutbildning. Statenbör fastställa mål och riktlinjer för sfi-verksamhelen och bidra lillfinansieringen av de insatser som motsvarar dem staten svarar för. Ensärskild resurs föreslås lämnas lill kommunerna för kostnader i samband med grund-sfi.För påbyggnads-sfi i studieförbund beräknas en resurs som innebär allstudiecirklarna kan ges avgiftsfritt för dellagarna. Den samlade resurs somföreslås för grund-sfi och påbyggnads-sfi motsvarar i genomsnitt 600 timmarsundervisning per person. Förändringarnaföreslås bli genomförda fr. o. m. den . 1983/84:199 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , R. Carisson, , , Propositionom svenskundervisning för vuxna invandrare Eninvandring av den storlek som har haft sedan 1960-lalet kräversärskilda insatser från samhällets sida på en rad områden. Bland sådanainsatser intar undervisning i svenska och orientering om svenska samhällsförhållandenen framträdande plats. Kunskaper i svenska är nödvändiga för atl invandrarnaskall kunna finna sig lill rätta i samhället och i arbetslivet, förståinformation om svenska förhållanden och della i utbildning saml få del i medinflytandeoch samhällelig gemenskap. Svenskunder visningen för vuxna invandrare hardärför kommit att utgöra en väsentlig del av invandrarpoliiiken. Flera reformerhar också genomförts på detta område . Maj:t atl ställa medel till förfogande för avgiftsfri undervisning i svenska förinvandrare från det dåvarande anslaget Omskolning m. m. ()fick i uppdrag atl anordna undervisningen som försöksverksamhet genomstudieförbunden. Fr.o.m. /71 anvisas medel för försöksverksamhetenunder etl särskilt anslag i statsbudgelen, benämnt Undervisning för invandrarei svenska språket m. m. fastställer en ram omfattande etlvisst anlal studielimmar som SÖ i samråd med () ochstatens invandrarverk () får disponera för studiecirklar i svenska språketmed samhällsorientering. Ett visst antal studietimmar skall avse undervisning tillföljd av den sedan är 1973 gällande lagen (1972:650) om rätt till ledighet ochlön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare (svenskundervisningslagen).Försöksverksamheten omfattar även studiecirklar med särskild samhällsundervisningför invandrare samt uppsö- 1983/84:199 3 kände verksamhet bland hemarbetande invandrare. Fr.o.m.sommaren 1968 t. o. m. /82 anordnades ocksä inom ramen förförsöksverksamheten särskilda sommarkurser för invandrare vid flera folkhögskolor.Särskilda medel utgick till dessa kurser. Statens kostnader för försöksverksamhetenhar under budgetåren 1965/661982/83 uppgått lill sammanlagt drygt 1 miljardkr. Under /83 genomfördes 532600 studielimmar,varav ca 30000 för undervisning enligt svenskundervisningslagen. Innevarandebudgetär har medel beräknats , varav 50000 studietimmarför undervisning enligl lagen och 450000 studielimmar för övrig undervisning,inklusive särskild samhällsundervisning. Undervisning i svenska språket med samhällsorienteringanordnas ocksä inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen (AMU). Sädan undervisninggenomfördes fram lill 1970 av studieförbunden. /71genomförs större delen av svenskundervisningen inom AMU vid AMU-cenlren. Syftetmed denna undervisning är att vid behov ge invandrare sådana kunskaper ochfärdigheter i svenska och i svenskt samhällsliv som krävs för alt genomgå enplanerad yrkesutbildning inom AMU. Undervisningen får anordnas endast isamband med en yrkesutbildning och fär omfalla med möjlighet tillförlängning ytteriigare , dvs. sammanlagt högst (ca 600limmar) per deltagare. Svenskundervisningen inom AMU har kommit alt få en alltslörre omfattning. Detta förklaras främst av att invandrare i stor utsträckningsaknar sådan yrkesutbildning som de behöver för alt komma in på den svenskaarbetsmarknaden. Som en introduktion till en yrkesinriktad AMU ges de flestainvandrare undervisning i svenska för atl de skall kunna tillgodogöra sigyrkesutbildningen. /83 deltog ca 8700 invandrare i svenskundervisninginom AMU. Kurser i svenska språket med samhällsorientering anordnasäven av arbetsmarknadsverket inom ramen fördel statUgafiyktingomhändertagan-det.Dessa kurser anordnas på olika sätt beroende på om dellagarna vistas ipermanenta förläggningar, i tillfälliga föriäggningar eller är enskilt inkvarteradeflyktingar. Vid de permanenia förläggningarna i och Mo-heda anordnarkommunen undervisningen, medan undervisningen vid förläggningen i Hallstahammarhar föriagts till AMU-center. Vid den permanenta förläggningen i svenskundervisningen i egen regi. Vid de tillfälligaförläggningarna och för enskilt inkvarterade flyktingar sköter vanligenstudieförbunden svenskundervisningen på uppdrag av länsarbetsnämnden. Riksdagenhar tidigare i vår beslutat om nya former för flyktingmoltagandel (prop.1983/84:124). Är infördes grundutbildning för vuxna (grundvux). Utbildningenriktar sig till dem som saknar grundläggande kunskaper i läsning, skrivningeller matematik. Kommunerna skall sörja för all grundvux anordnas. Förverksamheten utgår statsbidrag från anslaget Bidrag lill vuxen- 1983/84:199 4 utbildning m. m. Grundvux är avsedd för alla som är ibehov av sädan utbildning och riktar sig inte särskill lill invandrare. Drygthälften av deltagarna är dock invandrare. 1 della sammanhang bör även omnämnas den särskildaundervisningen i svenska för utländska studerande inom högskolan, somfinansieras från sektorsansiagen för grundläggande högskoleutbildning.Regeringen har förelagt förslag om nya former försvenskundervisning för gäslsluderande (prop. 1983/84: 115). Frågan om svenskundervisning för invandrare har tidigarevarit föremål för en samlad översyn i anslutning till del delbetänkande häromsom avlämnades av invandrarutredningen är 1971 (SOU 1971:51). Utredningensförslag ledde bl.a. lill den nu gällande svenskundervisningslagen, enliglvilken arbetsgivare är skyldiga atl bereda varje utländsk arbetstagare somsaknar kunskaper i svenska språket ledighet under högst för attdelta i svenskundervisning med samhällsorientering samt atl betalaarbetstagaren lön , även om undervisningen äger rum utanförordinarie arbetstid. Invandraruiredningens förslag om en enhetliggrundutbildning i svenska under kommunall huvudmannaskap kom emellertid inte atlgenomföras. Mot slutet av 1970-talel fördes en allmän debatt omsvenskundervisningen mot bakgrund bl.a. av att invandringen under 1970-talethade ändrat karaktär. Del konstaterades att det fanns mänga brister i nuvarandesyslem. uppdrog regeringen ål SÖ alt i samråd med AMS och SIVutvärdera försöksverksamheten med svenskundervisning för invandrare. hemställde i (LO),() och () i skilda skrivelser till regeringen att en parlamentarisk utredning omsvenskundervisningen för invandrare skulle tiU-kallas. LOframhöll i sin skrivelse att målen för den nuvarande svenskundervisningen intehade preciserats med hänsyn lill invandrares behov av kunskaper i svenska och atlarbetslivsfrågor i alltför liten omfattning berörs i undervisningen. Mol dennabakgrund föreslog LO en grundläggande introduktionsutbildning för allainvandrare i direkt anslutning till inträdet pä arbetsmarknaden, vilken skullege invandrarna grundläggande kunskaper i svenska och i medbestämmande- ocharbetarskyddsfrågor saml fackliga frågor. TCO menade att det behövdes en allmän översyn avsvenskundervisningen för invandrare i sin helhet, inklusive sludiesocialaaspekter och lärarutbildning. Översynen borde enligt TCO syfta till att inordnasvenskundervisningen i det allmänna skolväsendet. SAF hänvisade i sin skrivelse till behovet av enövergripande utvärdering av svenskundervisningen för invandrare och logsärskilt upp svenskundervisningslagen och del finansieringssystem som lagenförutsätter. 1983/84:199 5 SAF hänvisade till att många företag inle anställerinvandrare på gmnd av de extra lönekostnader som invandrares deltagande isvenskundervisningen innebär för det enskilda företaget. Mot dennabakgrund bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet tillkalla en kommitté (A 1978:07) med uppdrag att göra en översyn av densamlade svenskundervisningen m. m. för vuxna invandrare'. Kommitténs uppgiftskulle enligt direktiven vara atl lägga fram förslag till etl program föråtgärder i syfte atl underlätta för invandrarna att genom en särskildutbildning fä grundläggande kunskaper i svenska och om svenskt samhälls- ocharbetsliv. Kommittén antog namnet . SFl-kommitténöveriämnade sina betänkanden (SOU 1981:86) Svenskundervisningför vuxna invandrare - Överväganden och förslag och (SOU 1981:87)Svenskundervisning för vuxna invandrare -Kartläggning av nuläget. a. alt kommunerna skulle bli huvudmän för svenskundervisningen förinvandrare, all undervisningen skulle omfatta och att ett nyttstudiestöd skulle införas. 1 flera frågor var kommittén oenig. Oenighetengällde framför allt huvudmannaskapet, omfattningen av undervisningen ochfinansieringen. En sammanfattning av kommitténs förslag bör fogas lillprotokollet i della ärende som bUaga1. Belänkandena har remissbehandlats. Remissopinionen varsplittrad i första hand när det gäller frågan om huvudmannaskapet. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanslällning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. Frägan om svenskundervisning för vuxna invandrare harvarit föremål för särskild beredning inom . Mina övervägandenoch förslag i del följande bygger på betänkanden, remissyttrandenaöver dessa samt material som tagits fram,inom ramen för den särskildaberedningen av frågan. Jag har vid utformningen av mina förslag samrått medcheferna för social-, utbildnings-, arbetsmarknads- och civildepartementen samlstatsrådet . 2.1 Motiv för en förändring av svenskundervisningen förvuxna invandrare Svenskundervisning för vuxna invandrare har sedan denstora arbetskraftsinvandringen till i millen av 1960-lalet haft enframskjuten plats bland de invandrarpolitiska åtgärderna. ' Ledamöter: regeringsrådet , ordförande,dåvarande riksdagsledamoten . och samt f.d. riksdagsledamotenEric . 1983/84:199 6 tid fått mycket varierande utformning och inriktningberoende pä om det varit fråga om anställda invandrare, flyktingar, invandraresom omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, högskolestuderande ellerövriga. Verksamheten har kommil att bedrivas främst som försöksverksamhet istudieförbunden och som ett led i arbetsmarknadspolitiken och flyktingpolitiken.Genom atl del saknats ell sammanhållet syslem har bl. a. frågor om mål,innehåll och studiestöd behandlats på skilda sätt beroende på vem som varithuvudman för undervisningen och vilket delsystem som svenskundervisningendärmed har varit inordnad i. Avsaknaden av enhetliga former för undervisningenhar lett till stora variationer mellan olika anordnare och till svårigheterför de ansvariga myndigheterna all följa upp och ulvärdera de samladeeffekterna av verksamheten. Därtill kommer att svenskundervisningslagen lillämpasi myckel liten utsträckning. Del nuvarande svenskundervisningssystemet kan belraktassom ett provisorium, som inte fungerar tillfredsställande vare sig förinvandrarna eller för anordnarna. Systemet ger inte garantier för atlinvandrare som verkligen behöver undervisning fär sädan. Vissa invandrare kanfå mycket omfattande undervisning, medan andra, som behöver undervisning, stårhelt utanför. Den kritik som framförts mol nuvarande ordning är enligt minmening befogad, och det är angeläget att nu göra förändringar i systemet. Vad som behandlas i det följande är den svenskundervisningoch orientering om samhället som invandrare behöver för att t.ex. klara etlarbete eller delta i utbildning. Den motsvarar den undervisning i svenska förinvandrare som bedrivs dels enligl särskilda bestämmelser av studieförbunden,dels som en särskild kurs inom AMU, dels som en del av flykting-mottagningen.Jag använder i det följande den för denna undervisning allmänt användaförkortningen sfi (svenska för invandrare). Jag kommer därvid alt göra enskillnad mellan grundläggande sfi (grund-sfi) och efterföljande sfi (påbyggnads-sfi). Jag skall nu närmare utveckla vissa motiv för enförändring av sfi. Invandringen har förändrats i viktiga avseenden under 1970-talel.Den utomeuropeiska invandringens andel av den totala invandringen till Sverigehar mer än tredubblats . Särskilt stor har ökningenfrån och varit. Utpräglad arbetskraftsinvandring från utomnordiskaländer har praktiskt taget upphört. Den har uppgått till av den ärliga utomnordiskainvandringen, dvs. lill högst ett tusental personer under senare år.Spontaninvandringen av flyktingar har emellertid ökat. Den är så slorsom del anlal flyktingar som överförs till inom de av regeringenbeslutade flyktingkvoterna. En kategori av ulomnordisk invandring som ocksähar ökat är invandring genom familjeanknylning. Däremot domineras fortfarandeden nordiska invandringen av arbetskraftsinvandring. Den totala invandringenav utländska medborgare har i genomsnitt uppgått till ca 25000per år, varav ca 6000 från , ca 2000 frän övriga Prop.1983/84:199 7 nordiskaländer och ca 17000 frän utomnordiska länder. Barn och ungdomar svarar för del av invandringen. De riktlinjer för denframtida invandrings- och flyktingpolitiken som regeringen harföreslagit i prop. 1983/84: 144 innebär i korthet att en generös flykting- och familjeäterföreningspolitikbör bibehållas, men att arbetskraftsinvandringen bör regleras liksom . Denfria röriigheten inom skall bestå, men den nordiska arbetskraften börliksom i möjligaste män förmedlas genom arbetsförmedlingen. Det betecknande förinvandringen under 1970- och början av 1980- talet i förhållande till1960-talet är sålunda all invandrarna har kommil från etl slörre antal länderoch att deras utbildningsbakgrund har varit mycket heterogen. Bland de vuxna utomnordiskainvandrarna har personer med lägst gymnasial utbildning varitöverrepresenterade i jämförelse med hela befolkningen i , medan detsamtidigt har kommit många invandrare med mycket kort eller ingenskolutbildning i hemlandet. Atl 1970-talels och 1980-talets invandring harställt nya krav på utbildningens område framgår bl.a. av expansionen av grundvuxoch av invandrarnas ökande andel av deltagarna i AMU. 1 grundvux är f.n. ca 60%av deltagarna invandrare medan motsvarande siffra för AMU är . En allt slörredel av sfi har kommit att ges i samband med annan utbildning som invandrarnabehöver för aU kunna leva och arbeta i . Strukturellaförändringar pä arbetsmarknaden har medfört att många invandrare har blivitarbetslösa. Arbeten som inte har ansetts kräva kvalificerade kunskaper isvenska har försvunnit, medan alltfler nya arbeten kräver goda kunskaper ispråket. Detta har drabbat mänga av de invandrare som kom hit för flera årsedan under en period av högkonjunktur men som inle har lärt sig svenska.Följden har blivit att en ökande andel invandrare har kommit att omfattas av arbelsmarknadspolitiskaåtgärder, främst AMU. Särskilt hårt drabbade är ungdomar och kvinnor med dåligakunskaper i svenska och med svaga möjligheter såväl alt skaffa sig en yrkesutbildningsom att få arbete. Arbetslösheten blandutländska medborgare är högre än bland svenska medborgare. I åldersgruppen16-24 år uppgick arbetslösheten bland utländska medborgare till 11,underförsta kvartalet 1984. Det är något lägre än . Blandutomnordiska medborgare är den etl par procent högre än bland nordiskamedborgare. Det finns etl samband mellan bristande kunskaper i svenska ocharbetslöshet. Detta har bl.a. visals i en undersökning härom som dåvarandeexpertgruppen för invandringsforskning (EIFO) genomförde på regeringens uppdragär 1978. Till de åtgärder som behövs för alt förbättra invandrarnas situationpå arbetsmarknaden hör således en förbättring av svenskundervisningen. Svenskundervisningslagen,som avsågs kunna bli etl betydande stöd för invandrarna pä arbetsmarknaden, harsedan andra hälften av 1970-talel inle haft avsedd effekt. Lagens föreskrift omledighet med lön för 240 Prop.1983/84:199 8 limmars svenskundervisning har i flera fall lett lill attmånga arbetsgivare undvikit att anställa invandrare. Invandrarna har i ställetblivit föremål för arbelsmarknadspolitiska åtgärder och har genomgåttsvenskundervisning som etl led i en arbelsmarknadsulbildning. Slaien harsåledes genom AMU kommit atl bekosta uppgifter som ursprungligenansåg det vara rimligt alt arbetsgivarna svarade för. För arbetsförmedlingarnahar denna utveckling medfört en ökad belastning, och AMU har i alltför hög gradkommit atl användas för verksamhet som ligger utanför dess egentliga uppgift,som är yrkesutbildning. Jag finner det angeläget all , som elt led i delarbete som pågår med all se över arbelsmarknadsverkels ansvarsområde och organisafion,medverka till atl verket får minskade uppgifter när det gäller sädansvenskundervisning som inte har direkt samband med arbetsmarknadsutbildning. Svenskundervisningslagentillkom före 1970-lalels stora reformer inom arbetsrättens område. De lagar om studieledigheloch studiestöd som gäller sedan är 1975 har en annan konstruktion änsvenskundervisningslagen. hade som en av sina uppgifter attundersöka om de beslämmelser som reglerar arbetsgivarens skyldigheter i sambandmed svenskundervisning för invandrare kan integreras i lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning (sludieledighelslagen). Kommitténkom fram till atl en svenskundervisningslag bör innefatta specialregler somavviker från sludieledighelslagen och atl därför en särskild lagsiiftning omdetta bör bibehållas. Alltflernya invandrare har en kort grundläggande utbildning eller en yrkesutbildningsom inte kan användas på den svenska arbetsmarknaden. Detta har fältkonsekvenser inom hela vuxeniithildningsområdet, främst för AMU och grundvux.Till dessa ulbildningsformer har etl ökande antal invandrare antagits för atlkomplettera sin utbildning, få en yrkesutbildning eller få grundläggande kunskaperoch färdigheter i läsning, skrivning och matematik. /83 fanns detca 8900 invandrare i grundvux. Undervisningen i grundvux skall helt ellerdelvis kunna ges på hemspråk. Ofta sker emellertid en stor del av utbildningenpå svenska även där viss undervisning ges på hemspråket. Sfi har därmed kommilall bli ell betydelsefullt inslag i grundvux. Detta har bl.a. SÖ framhäilit isill remissyttrande. 1 den avlämnade propositionen om och stalligutbildning för vuxna (prop. 1983/84: 169 s. 22) har regeringen dels påpekat atldet råder en oklar rollfördelning mellan grundvux och sfi, dels tagit slällningför alt grundläggande utbildning i svenska även i fortsättningen skall fä ägarum i grundvux för de invandrare som är behöriga all della i denna utbildning. har tidigare i vår besluiai om ändrade formerför mottagandet av flyktingar (prop. 1983/84: 124). Beslulel innebär all SIVfrån AMS övertar del statliga ansvaret för flyktingverksamhelen den I januari1985 och alt kommunernas roll i mottagandet stärks genom all överenskom- Prop.1983/84:199 9 melser träffas mellan och enskilda kommuner ommottagande av flyktingar. Bakgrunden är bl.a. en strävan all åstadkomma enklarare ansvarsfördelning, att underlätta för flyktingarna atl så fort sommöjligt komma in i en normal miljö i bosätlningskommunen och att utnyttjakommunal service även för mottagande av flyktingar. Svenskundervisning förflyktingar skulle därmed till största delen komma att genomföras i bosätlningskommunenistället för som i förläggning. De förslag om grundläggandesvenskundervisning som jag lägger fram i det följande är utformade i linje medförslagen i fråga om flyktingverksamhelen. De innebär i princip attflyktingarna inle längre skall särbehandlas i fråga om sfi utan fä sinundervisning i samma former som övriga invandrare. Jag vill vidare som ett belydelsefulll motiv av allmänkaraktär för en förändring av svenskundervisningen framhålla den roll somkunskaper i svenska spelar för atl ge invandrare en starkare och tryggareställning i det svenska samhället. Kunskaper om svenska språkels storabetydelse för invandrares levnadsvillkor och hela livssituation har vi fältgenom flera undersökningar under 1970-ialet. Dessa visar alt bristandespråkkunskaper leder lill sämre levnadsvillkor för invandrare inom allaområden. Effekterna av bristande kunskaper i svenska är allvarligare och meralångtgående nu än de var tidigare till följd av bl.a. invandringsslrukluren ochsituationen på arbetsmarknaden. Under 1960-lalet och 1970-talels början varinvandringen omfattande, men de som invandrade var i slor utsträckningefterfrågade pä arbetsmarknaden. Att många endasi klarade sig nödtorftigt päsvenska var inget hinder för atl få arbete. , när situationen påarbetsmarknaden är en annan och när flertalet invandrare kommer från andrakulturer och ofta har kort skolutbildning, får behovet av kunskaper i svenskaen helt annan betydelse. Goda kunskaper i svenska har blivit nödvändiga inteendast för alt få elt arbete utan även för att kunna behålla det eller för altklara en yrkesutbildning eller en grundläggande teoretisk utbildning. Bristen påkunskaper i svenska leder således ofta till atl invandrare misslyckas eller fåren svag ställning bl. a. på arbetsmarknaden och i fråga om utbildning. Församhället innebär bristande svenskkunskaper en kostnad t.ex. i form av högarbetslöshet och studieavbrott i AMU och annan vuxenutbildning. Kunskaperna isvenska har också en avgörande betydelse för förverkligandet av de invandrarpolitiskamålen atl uppnå jämlikhet mellan invandrare och svenskar och att öka invandrarnasmedinflytande. Goda kunskaper i svenska är även grundläggande för alt de utbildningspoliliskamålen skall kunna uppnås för invandrarnas del. Eftersom större delen av vuxenutbildningsulbudelges pä svenska, är svenskkunskaper nödvändiga för atl invandrarna skall kunnaha samma valfrihet inom utbildningen som övriga grupper. Sedan 1970-talel har minoritetsspråkens roll lyfts fram idebatten och hemspråksundervisningen har fått ökade resurser, vilket bl.a. har resul- 1983/84:199 10 lerali en stark utveckling av hemspråksundervisningen i ochhemspråksträningen i förskolan. Denna utveckling är i överensstämmelse med 1976års hemspråksreform. som denna positiva utveckling har ägt rum haremellertid svenskundervisningens utveckling kommit all bli mindreuppmärksammad. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag har anfört itilläggsdirektiv (Dir 1983: 39) lill invandrarpolitiska kommittén (IPOK). Därbetonas att riktlinjer för invandrar- och minoriletspo-litiken syftar tillsocial jämlikhet och solidaritet mellan människor av olika nationellt ochetniskt ursprung i det svenska samhället. Detta förutsäller såväl insatser för atlgenom undervisning i svenska språket och information om del svenska samhälletunderlätta invandrares integrering i som möjligheter förinvandrargrupper och etablerade minoriteter att bibehålla och utveckla etteget kullurliv.