prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Koslnaderna för dessa ändamålbelastar f.n. reservationsanslaget B 17. Vissa energibesparande ålgärder inombosladsbesländet m. m. Härigenom samlas de rådgivnings-, utbildnings- ochinformationsfrågor som anknyter till varandra under ell anslag. 1 sambandhärmed bör anslagets benämning ändras lill Informalion och utbildning m. m. Anslagsframställningar m. m. Bosladsslyrelsen lämnar ihuvudsak följande redovisning belräffande omfatiningen och inriktningen av deninformalion och ulbiidning som styrelsen svarar för inom energiområdet. Verkethar överla-git energisparkommilténs ansvar för information omenergihushållning i bostadsbeståndet och i kommunala och landslingskommunalabyggnader. För detta ändamål och för ulbiidning av viss personal vidlänsbostadsnämnderna och kommunerna i frågor som rör del slalligaenergisparslödel har bosladsslyrelsen för budgelårel 1983/84 anvisals 8850000kr. Informationen har /83 haft sin lyngdpunkl i mål-gruppsinriklade insalser lillkommuner, faslighelsägare, bostadsföretag, hyresgäster m.fl. 1 den forlsallaverksamhelen kommer flerbostadshus-seklorn särskilt ati priorileras liksom dekommunala och landslingskommunala byggnaderna. Stort utrymme har gettsål informalion om olika energisparålgärders lönsamhet och om hur de lämpligenbör kombineras. Under budgelårel 1983/84 kommer informationen i hög grad altinriktas mol atl belysa sambanden mellan energihushållning och ombyggnad/underhåll.Dessutom kommer olika problem i samband med energisparålgärder såsom uppkomstenav fukt och mögel att uppmärksammas. Särskilda insatser har också planerats förall aktivera hyresgästerna i energisparandet. Slyrelsen framhåller attom målen för energihushållningsprogrammet skall nås måste inlressel förenergisparande hållas på en hög nivå genom fortlöpande informalionsinsatser. Dekommunala energirädgivarna måsle få ell forisatt stöd genom underiag ochhjälpmedel för sin verksamhet. Inför /85 har bostadsstyrelsendärför bedömt aU informations- och utbildningsinsatserna från styrelsens sidabehöver bedrivas i oförändrad omfattning. Mol denna bakgrund harbosladsslyrelsen för /85 räknat upp sill medelsbehov förinformation och ulbiidning inom energiområdet med till 9250000kr. Sladsförnyelsegruppensbetänkande Bällre bosläder (Ds Bo 1983: 2) har legal lill grund för delbosladsförbältringsprogram som har beslutat om. I sittyttrande över betänkandet anför bosladsstyrelsen atl särskilda medel måstetillföras slyrelsen för informations- och utbildningsinsatser i anslutninglill programmet. Styrelsen anger medelsbehovet för Prop.1983/84:100 Bilaga 13 77 dessa exirainsalser lill 7 lOOOOO kr. underinnevarande budgetår och . under budgelårel 1984/85. lämnar stöd till informalionlill och ulbiidning av yrkesverksamma personalgrupper som har ell avgörandeinflytande på energihushållningen i byggandet och i den byggda miljön. måsle insalserna inom della område inlensifieras under de närmasteåren. framhåller behovet av en samordning mellan energisparålgärderoch ålgärder som ingär i bosladsförbältringsprogrammel. Vad gällerfortbildningen bedömer planverkel all del är lämpligt atl satsa på denfortbildningsverksamhel som har byggts upp hos de ordinarieutbildningsarrangörerna med deras naturliga målgrupper. Planverkel har underinnevarande budgelår disponeral 3900000kr. för informalion och ulbiidning ienergifrågor. För /85 beräknar verkel behovet av medel till . I sill remissvar översladsförnyelsegruppens belänkande anger planverket preliminärt ell medelsbehovför särskilda informations- och uibild-ningsinsatser kringbosladsförbältringsprogrammel motsvarande 3 milj. kr. under innevarandebudgelår saml 4 milj. kr. förde två följande budgetåren. förbyggnadsjörskning har under innevarande budgelår disponerat . förinformationsverksamhet i anslulning lill den ener-giinriklade prototyp- ochdemonstralionsverksamhel som rådet bedriver. För /85 begär rådetall 2600000kr. anvisas för della ändamål. Statens provningsanstallhar under innevarande budgelår disponeral . för ulveckling avmeloder för provning och konlroll inom energiområdel. Enligl provningsanslallenkrävs yiierligare utvecklingsinsatser. Främst gäller della metoder för allåstadkomma en tillförlitlig diagnos aven lillsländ som underlag för val av förbällringsåigär-der. Mol denna bakgrundhemsläller provningsanslallen all för budgelårel 1984/85 I milj. kr. slällslill provningsanslallens förfogande för sådanl me-lodutvecklingsarbele. SIFU belönar viklen avulbiidning inom områdena energihushållning och bosladsförbällring. SIFUberäknar sill medelsbehov för della ändamål fill 1 lOOOOOkr. Delbosladsförbällringsprogram som har beslulal om (prop. 1983/84:40 bil.9, BoU 11, rskr 63) innebär bl.a. atl olika underhälls- ochreparalionsåtgärder så långt möjligt samordnas med de energisparålgärder sombör ulföras i bosladsbeslåndel. har därvid anvisal lolall lOmilj.kr. för särskild informalion ochutbildning inom bo-sladsförbällringsområdet under innevarande år och budgelårel1984/85. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 78 Den samlade synen på bosladsförbäiirings- ochenergisparålgärder gör del nödvändigt all samordna också injormations- och utbildningsinsatsernapå dessa områden. Hur en sådan samordning bör ske saml hur ansvarsfördelningenskall se ul mellan berörda myndigheter, främsl bosladsslyrelsen och slalensplanverk, övervägs f. n. Jag beräknar all, ulöverredan beslulade medel om lOmilj. kr., yiierligare 18355000kr. behöverdisponeras för informalion och ulbiidning m. m. under nästa budgelår.Fördelningen av dessa medel bör mol bakgrund av vad jag nu har redovisal skeförsl sedan en samordning har skell. Jag avser all på nyll ålerkomma lillregeringen i frågan. I min beräkning avmedelsbehovel för budgelårel 1984/85 harjag också lagit hänsyn lill behovel avmedel för vissa utredningsinsatser, föranledda av energisparverksamhelen,bosladsförbäilringsprogrammel och inlroduk-lionen av en ny plan- och bygglagele. saml för vissa speciella utbildningsbehov, bl.a. för ulbiidning avlänsbostadsnämndernas personal i faslighelsjuridiska frågor med särskildinriklning på småhus. Kommunerna skall för sinbesiktnings- och rådgivningsverksamhet inom energiområdel enligt beslut avriksdagen garanteras ell statligt bidrag t. o. m. /86. Riksdagenhar vidare godkänt alt den kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamhetenvidgas, så att fastighetsägare genom denna kan få slöd även i fråga om hurbostadsförbäliringsål-gärder lämpligen bör samordnas med energisparålgärder.Jag har fidigare gelt en särskild arbelsgrupp i uppdrag atl komma med förslagom den framtida inriktningen av besiktnings- och rådgivningsverksamheten. Gruppensuppdrag vidgas nu till att avse också rekommendationer om hur en kommunalbesiktnings- och rådgivningsverksamhet med denna bredare inriktning bör läggasupp. Statens bidrag tillbesiktnings- och rådgivningsverksamheten bör för nästa budgetår ha i huvudsaksamma omfattning som . I likhet med vad som gäller f. n. bör medlen kunnaanvändas både lill den besiklnings-och rådgivningsverksamhel som bedrivs avkommunerna och lill den motsvarande verksamhel som de slörrebostadsorganisationerna eller de slörre fastighelsförvaltarna genomför i egenregi. Jag beräknar mol denna bakgrund ett belopp av 164 320000kr. för slöd lillkommunerna m.fl. för besiktning och rådgivning under /85.Härutöver bör få användas också vad som återstår av de medel som haranvisats för samma ändamål under anslaget B 17. Vissa energibesparande ätgärderinom bostadsbeståndet m. m. Reservationen i denna del under sistnämnda anslagbör därför tillföras förevarande anslag. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Information ochutbildning m. m. för /85 anvisa ell reservationsanslag av182675000 kr. 1983/84:100 Bilaga 13 79 Bidrag till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m.' 1982/83 Utgift 1306189628 Reservation 733 119579 1983/84 Anslag 1350000000 1984/85 Förslag 500000000 Från anslaget betalasulgifter för statens ekonomiska stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus och statliga byggnader. Vidare belastas anslaget alltjämt medutbetalningar som avser tidigare beslulade lån och bidrag lill kommunala ochlandslingskommunala byggnader m m. Under innevarande budgetär belastas anslagetvidare med kostnaderna för bidrag lill kommunerna m.fl. för besiktnings- ochrådgivningsverksamhel m. m. handharmedlen lill energibesparande åtgärder som utförs i statliga byggnader. Beslut om förändringarbl. a. av del statliga ekonomiska stödet till energibesparande åtgärder ibostadshus fattades av (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU11, rskr 63). Innebörden av beslutet vad gäller energibesparande åtgärder exkl.stöd lill uppvärmningsanläggningar är i huvudsak följande. Lån las upp pä denopriorilerade kredilmarknaden i form av s. k. underhållslån. Kommunenförulsälls lämna en komplellerande borgen som s. k. fyllnadsborgen i de fallsom säkerhet inle kan lämnas inom av pantvärdet. Till kapitalkostnadernaför åtgärderna lämnas räntebidrag enligl bestämmelserna i förordningen(1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus. En redogörelseför dessa bestämmelser har lämnats under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. i detföregående. Ett riktat bidrag,energisparbidrag, lämnas till vissa åtgärder för att balansera de förändradevillkoren för räntebidrag. Bestämmelserna om sådana bidrag finns i förordningen(1983:1112) om statliga energisparbidrag för vissa åtgärder i bostadshus. Kommunerna,länsbostadsnämnderna och handhar stödet lill energibesparandeåtgärder enligt bestämmelserna i räntebidragsförordningen ochenergibidragsförordningen. har vidarebeslutat (prop. 1983/84:62, NU,9, rskr 124) om ändringar vad gäller detslalliga stödet till tillförselåtgärder (värmeanläggningar). Regeringen kommergenom beslut senare denna dag atl utfärda bestämmelser om bidrag lillinstallationer för uppvärmning m. m. Enligt dessa bestämmelser lämnas ränlebidraglill tillförselåtgärder i ' Ny anslagsbenämning(tidigare Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 samma ordning som till energibesparandeålgärder. Vidare lämnas bidrag. 1 fråga om anläggningar med en energianvändningunder 3 GWh gäller därvid följande, - lillvärmepumpar (dock inle lill s. k. av luflvärmepumpar) utanför Qärr-värme- ochnalurgasförsörjda områden lämnas bidrag med högsl av invesleringen, - lillsolvärmeanläggningar lämnas bidrag med högst av invesleringen, - lillelvärmeunläggningar som installeras i oljeeldade pannor i flerbosladshus ochgruppcentraler i avvaktan på anslutning lill Qärrvärme eller nalurgas lämnasbidrag med högst av invesleringen. Beslut om bidrag i dessafall fattas av länsbostadsnämnderna och kommunernas förmedlingsorgan. Anslagsframställningar m. m. redovisar bl.a. följande. Omfattningen av beslut ombidrag och lån till energibesparande åtgärder i bosläder under de tre senastebudgetåren framgår av följande sammanställning. Godkänd koslnad (löpande priser) 1980/81 1981/82 1982/83 61900 62 500 34 300 344 800 480000 276 900 281600 417 800 246100 63 200 62 200 30800 1 329' 2001-1 798' ' Fr. o. m. den lämnades det slatliga slödet dels sombidrag, dels som lån av godkänd kostnadefler avdrag för bidrag. - Fr.o.m. den lämnades slalligt stödi form av lån av den * Fr. o. m.november 1982 lämnas bidrag för vissaisoleringsåtgärder. Under budgetåren 1983/84och 1984/85 bedöms låne- och bidragsgivningen uppgå lill 1 215 resp. 1 290milj. Bosladsstyrelsen föreslår all ramen för beslut om län och bidragbudgelårel 1984/85 fastställs lill oförändrat 1900milj. Utbetalningarna underbudgelårel 1984/85 avseende län och bidrag lill bosläder saml fidigarebeslulade lån och bidrag lill kommunala och lands-Ungskommunala byggnaderbedöms uppgå lill I 250 milj. kr. kr., dvs. lolall 1 295 milj.kr. anföratl energihushållning är en del av verkels ambition all hålla lokalkostnadernanere. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 81 pande med att minska förbrukningen av energi.Verksamhelen innebär i huvudsak ändrings- och ombyggnadsarbeten i befintligabyggnader. En redovisning för verksamhelen har utarbetats . Föreskrifterna iförordningen (1976:757) om vissa åtgärder inoiu statsförvaltningen för altminska förbrukningen av energi följs upp. har genomförtsoch nya sådana planeras. har beslutat om ålgärder för en sammanlagd kostnad om375milj. kr., varav 58milj. ännu inte hade betalats ul den 30 juni 1983.Vid ulgången av budgelårel 1983/84 beräknas verkel ha fatlal beslut omsammanlagt 465 milj. kr., motsvarande del lolala beslulsulrym-me som harmeddelats. räknarmed atl behöva lägga ul beställningar under /85 för ytterligare105 milj. kr. och föreslår all verkel ges ell beslällningsbemyndigande på dellabelopp. Efterfrågan på slailiglslöd lill energisparålgärder har legal pä en i huvudsakoförändrad nivå. Ett belydande sparande sker också genom åtgärder som utförsulan slöd av slatliga lån eller bidrag. Effekterna av de utförda sparinsaiserna ärbelydande. Del är emellertid troligt att sparandet behöver intensifieras ytterligareför atl den riktpunkt som har fasisiälli skall uppnås inom denuisalla liden. Ett förbällral underlag för bedömningen av denna fråga arbelasf. n. fram av de slalliga byggforskningsorganen och kommer all redovisas ianslulning lill omprövningen av riktlinjerna för energipolitiken . I de ekonomisk-politiskaåtgärder som beslulade ingick ett ökal slöd lill sådanavärmeisoleringsåigärder som utförs före . Enligl vad jag harinhämtat har della stöd haft avsedd effekt. Efterfrågan pä statligt stöd ökarsålunda f. n. Del besluladebosladsförbällringsprogrammet (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63) kanförväntas komma att stimulera lill nya typer av ålgärder med slor belydelse fördet totala energisparandel. De därigenom skapade möjligheierna att finansieraunderhäll berör även flera ålgärder med stor energispareffeki som inle omfattas av dagens energisparslöd. Somgenerellt slödvillkor för alla underhålls- och förbättringsarbeten gäller vidareall åtgärderna skall vara kombinerade med de energisparåtgärder som skäligenkan krävas. Del införda riktade energisparbidragei innebär härutöverall de energisparålgärder som har omfaliais av det hiliillsvarandeenergisparslödel kan ges ett likvärdigt eller i vissa fall förbällral slödjämfört med tidigare. beslut medanledning av prop. 1983/84:40 innebär i denna del bl.a. all regeringen harbemyndigats att besluta om för vilka åtgärder och med vilka belopp som riktadebidrag skall lämnas. Vid min anmälan av 6 Rihdagen 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 13 82 mina förslag redovisade jag alt jag - vid riksdagensbifall lill förslagen -avsäg att senare föreslå regeringen all riktade bidrag skall lämnas medi medeltal av en godkänd kostnad för arbetena och alt bidrag normalt bör förbehållas bostäder som upplåts med hyres-eller bostadsrätt. Regeringenhar nu beslutat att riktade energisparbidrag skall kunna lämnas till sådana åtgärder i hyres- ochbosiadsrättshus som avser förbättring eller justering av värme- ochventilationssystem, förbättring av värmeisolering samt installation avanordningar för nattackumulering av varmvatten och för individuell mätning avvarmvatten, el eller gas. Regeringen har vidare bemyndigat bostadsstyrelsenatt besluta om med vilka belopp sombidrag skall lämnas för sädana åtgärder. Riktpunkten skall därvid t. v. varaatt stödet i medeltal svarar mol av den normala kostnaden föråtgärderna. Vid min anslagsberäkning i det följandehar jag utgålt från alt den sålundafastlagda bidragsnivån skall hållas oförändrad under nästa budgelår. nämnda beslui innebär all ränlebidrag förunderhåll m.m. lämnas även lill ålgärder som rör uppvärmningsanordningar i befinfiiga bostadsbyggnader.Under är 1984 lämnas i vissa fall även bidrag för investeringar i sådanaanläggningar enligt de regler som jag har redogjort för i det föregående (prop.1983/84:62, NU 9, rskr 124). För att underlätta bidragsgivningen kommer dessa bidragnormalt alt handläggas av samma myndigheter som prövar frågan om räntebidragoch annat slöd till ålgärder i bosladshus - dvs. Koslnaderna förbidragen i denna del bör - i enlighet med vad föredraganden anmälde i prop.1983/84:62 - belasta förevarande anslag. Jag går därmed över till ram- ochanslagsfrågor. Ramen för beslut omslöd till energibesparande åtgärder i statliga byggnader är förinnevarande budgelår 90 milj. kr. Jag förordar, efler samråd med chefen förfinansdepartementet, alt ramen fastställs till samma belopp för /85. Beslut om energisparbidrag till energibesparandeåtgärder i bostäder bör kunna lämnas utan rambegränsning. I fråga om de avriksdagen beslutade bidragen till installationer för uppvärmning m. m. börplaneringen, i anslutning till vad föredraganden uttalade i prop. 1983/84:62,riktas in på att stöd skall kunna lämnas intill ett belopp av lOOmilj. kr.under år 1984. Jag beräknar utbetalningarna av lån och bidrag tillsammanlagt ca 1300milj.kr. under /85. I detta belopp ingår medel för utbetalningar av det särskilda bidragetom till vissa isoleringsåtgärder,tidigare beslutade bidrag och lån , bidrag till kommunala och landstingskommunalabyggnader, stöd till statliga byggnader samt de nya bidragen tillenergibesparande åtgärder och till installafioner för uppvärmning m.m. Med beaktande av behållningen vid utgången av budgetåret1983/84 på 1983/84:100 Bilaga 13 83 det nuvarande anslaget B 17. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. och med hänsyn till osäkerhet i fråga om laklen i utbetalningarna avtidigare beslutade bidrag och län liksom nya bidrag bör anslaget - benämntBidrag till energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. -föras upp med 500 milj. kr. för /85. Jag hemsläller alt regeringen föreslärriksdagen alt 1. medge all beslut ombidrag till energibesparande ålgärder i slalliga byggnader meddelas inom en ram av90000000 kr. under budgelåret1984/85, 2. lill Bidrag till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. för budgelåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 13 84 Lagstiftningsfrågor m. m. Ett förslag till nyplan- och bygglag remitterades till lagrådet för yttrande. Lagenföreslås träda i kraft . Förslaget bygger i väsentliga delar på principerna i gällande rättmen innebär en genomgripandesyslemalisk omarbelning av dagens lagstiftning samt en förenkling och modernisering av regelsystemet. Ellgenomgående drag i reformen är decentralisering av beslutsfattandet och storvikl har också lagls vid slörre frihet och ansvar för den enskilda människan.De viktigaste nyheterna är följande. Alla kommuner skallha en översiktsplan som omfallar kommunens hela yta. Områdesbestämmelser skall kunnaantas, om kommunen vill säkerställa syftet med översiktsplanen inom ett visst område.Dagens stadsplan och byggnadsplan ersätts av en enda plan, som kallasdetaljplan. Den skall ha en genomförandelid som begränsar byggrätten i liden. En principiell rätt införsalt återupp-föra byggnader som har rivits eller brunnit ned. Om en byggnad används för ell ändamål som strider motdetaljplanen, får fastighetsägaren ändå göra både yttre och invändiga ändringarav byggnaden. En rätt all få bygglov till kompletteringsåtgärder - t.ex. komplementbyggnader och mindre tillbyggnader - införs beträffande en- ochivåfamiljshus utanför områden med detaljplan. Länssiyrelsens faslslällelseprövning avplaner slopas. Länsslyrelsen skall hamöjlighel alt i efterhand granska och upphäva detaljplaner och områdesbestämmelser. Upphävande får dock beslutasendasl på vissa, i lagen angivna grunder. Vid planläggning skall genom informalion och debatt eflerslrävas ell såfullsländigi beslulsunderiag som möjligl för de poliliska organen. Alla boende som berörs av enplan eller ett beslut om lillsländ skall, liksom hyresgäsiernasorganisafioner, vara sakägare. Tillstånd tillbyggande m. m. lämnas i form av bygglov, rivningslov och marklov. Förhandslov kan lämnas som ell delbesluli bygglovsärendet. Skyldigheten atl söka lov skall kunna varieras genomkommunala beslut. Kommunen skall under vissa förutsättningar kunna besluta attvissa åtgärder inom områden ulandetaljplan får utföras utan bygglov, nämligen bl. a. komplementbyggnader,mindre tillbyggnader, inre ändringar av byggnader saml åtgärder med ekonomibyggnader för jordbruketoch liknande näringar. För områden med detaljplan kan kommunerna iplanen beslula all enklare fritidshus ochliknande byggnader får uppföras ellerbyggas lill eller ändras på annal salt ulan lov. remillerades även ell förslag lilllag om exploate- 1983/84:100 Bilaga 13 85 ringssamverkan till lagrådet. Detta förslag innebärmöjligheter att genomföra kommunala planintenlioner i enskild regi samtidigtsom en värdeutjämning kan åstadkommas mellan de deltagande fastigheterna. Exploateringssamverkan färske endasl om kommunen har medgett det genom ett särskilt beslut enligt . Inombostadsdepartementet pågår arbele med en promemoria med förslag tilllag om hushållning med naturresurser. Promemorian skall remissbehandlas.Avsiklen är att ell lagförslag skall remitleras till lagrådet . Arbetet med en nalurresurslag har ell nära samband med förslagellill plan- och bygglag. I deparlemenlelpågår också arbete med en lagrädsremiss med förslag till sådanaändringar i gällande lagstiftning som föranleds av förslaget till plan- och bygglag. Även dessa förslag avses bliremitterade lill lagrådet undervåren 1984. Den 1 januari 1982trädde nya gatukoslnadsbeslämmelser i kraft. Syftet med de nyabestämmelserna, som finns i byggnadslagen och byggnadsstadgan, var att gekommunerna ökade möjligheter att täcka kostnaderna för gator och andraallmänna platser inom områden med stadsplan. Mot bakgrund bl.a. av attdet från skilda håll har framhållits att bestämmelserna medför problem förfastighetsägare m.fl. skall en arbetsgrupp bildas inom meduppgift att göra en sammanställning av de erfarenheter som har vunnits avbestämmelsernas tillämpning. Företrädare för kommunförbundet, och skall inbjudas atl della. Arbelel skallbedrivas skyndsamt. Det arbete som harulförts i den kommunala planeringen och regionalt sedan är 1977 för atlfullfölja riktlinjerna för hushållning med mark och vatten redovisadesav länsstyrelserna till regeringen /83. En redovisning kan komma att föreläggas . I enlighet med vadsom anförts i prop. 1980/81:183 om fortsaU fysisk riksplanering pågår i arbete i syfte attutveckla formerna för att i planerings- ochbeslutsprocessen på olika nivåer föra in de markhushåll-ningsfrågor som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen för hushållning med mark och avses bli regleradei den nämnda lagen om hushållning med naturresurser. Även en motsvarighet till bestämmelserna i 136 a § byggnadslagen beträffande industrielableringar av väsentlig belydelseför hushållningen med mark och vatten avses ingå i den lagen. harregeringens uppdrag alt lämna förslag till hur kunskapsförsörjningenvad gäller frågor om naturresurser och markanvändning bör organiserascentralt och regionalt. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 86 Regeringen har nyligenlämnat en principproposilion till belräffande havsresursfrågor. Ipropositionen uppmärksammas behovet av att i kustnära områden och i vissa andrahavsområden utveckla planeringen för att bättre kunna samordna anspråken frånolika verksamheter och göra avvägningar mellan motstående intressen. I syfteatl utveckla formerna för en planering av kust- och havsområdena bedriverhavsresursde-legationen försöksverksamhel. Delegationen avser alt lämna enredovisning lill bosladsdepartemenlel . fysisk planering och byggande För all främja en sådanbebyggelseulveckling sorn utnyttjar redan gjorda investeringar tilldrar sigresurshushållningsfrågorna allt större intresse i den kommunalaöversiktsplaneringen. Stadsbyggnad och stadsförnyelse blir därvid centralafrågor under del närmaste decenniet. Den kommunala detaljplaneringensinriktning kommer alltmer alt övergå från planering av nya bostadsområden tillplanering för förnyelse och förtätning av den befintliga bebyggelsen.