prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — (1983/84:118) om frislående skolor på gymnasialnivå föreslås alt en särskild ram skall skapas för elevplatser vid de nämndautbildningarna plus andra statsunderstödda fristående utbildningar på gymnasialnivå och atl den nya ordningen skall gälla fr. o. m. /86. I enlighel med systemet för dimensionering avgymnasieskolan har regeringen i budgetpropositionen 1984 förelagt riksdagenförslag lill planeringsramar för budgetåren 1985/86 och 1986/87 inom dethittills gällande ramsystemet (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 120 L). Dessa ramförslag bör nu ändras med hänsyn lillomläggningen av syste- Prop.1983/84:116 72 met enligt förslagel i prop. 1983/84:100 (bil. 115fO och mina nu framlagda förslag. För budgelårel 1985/86 bör de nyaramförslagen inte avse planeringsramar utan slutliga ramar med bemyndigande förregeringen alt, om arbelsmarknadsskäl så påkallar, besluta om en utökning.Besluten om sådana ramar har hitfills fattals försl sent före detaktuella budgetåret. SÖ, länsskolnämnderna och kommunerna behöver få bättre tidför den åriiga planeringen av gymnasieskolan. I fortsättningen bör riksdagenföreläggas förslag till slutliga ramar lidigare än vad som varitfallet. I de nya ramförslag somjag nu lägger fram har 900årselevplatser lagils bort ur HS-, EM- och TN-sektorerna med hänsyn till atlelevplalser vid riksinternatskolorna och i inle längreskall ingå. Jag villavslutningsvis nämna att jag i mina förslag om minimiramar för högrespecialkurser följl SÖ:s förslag om en ytteriigare ökning av dessa mol bakgrundav den snabba utvecklingen av utbudet på detta område. Jag har även i övrigtföljt SÖ:s förslag lill fördelning av de kortare, frän lilla ramen överfördaspecialkurserna pä VSK-, EM- och Tl-sektorerna. För HS- och TN-sektorerna haringel överförande av specialkurser från lilla ramen varit aktuellt. 1förhållande till antalet 16-åringar är antalet platser på HS- och TN-sektorernaoförändrat jämfört med förslagen i budgetpropositionen 1984 (frånsettanpassningen till förslagen i prop. 1983/84:118 om frislående skolor pågymnasial nivå). Jag vill i sammanhanget slutligen nämna atl SÖ vid redovisningenav sill uppdrag om förändring av ramarna anfört behov av en renl teknisk jusleringav beräknandet av årselevplatser för vissa specialkurser inom lilla ramen. Jaghar i mina förslag lagit hänsyn härlill. 11.3 Förslag till slutliga ramar för /86 Grundskolanknuina studievägar (direktramen) Jag vill här först åter erinra om milt förslag ibudgetpropositionen 1984 om att sökande under vid intagning lillgymnasieskolans grundskoleanknuina studievägar skall ges företräde före äldresökande fr.o.m. /86. Vidare bör enligt förslaget plals på engymnasial utbildning i en konkurtenssituation endast i undantagsfall kunnamedges för äldre sökande som redan har en minst tvåårig gymnasieutbildning.Antalet platser på de grundskolanknuina studievägarna bör därmed räcka bättreän tidigare för dem som söker mer eller mindre direkl från . För budgelårel 1985/86 beräknas anlalel 16-åringar vara ca108200 eller ca 5 800 färre än budgelårel 1984/85. Prop.1983/84:116 73 Sektor BP 84 Föredragandens nya förslag räknat i 44080 36510 56600 73 750 68800 5 350 3 000 Icke grundskoleanknutna studievägar (ramen) Den nya lilla ramen bör omfatta 34 230 årselevplatser,varav 12500 såsom minimiram för högre spedalkurser/påbyggnadsuibildningar. I enlighel med förslagel i budgetpropositionen 1984 börliksom tidigare 1000 årselevplatser avdelas för kurser för invandrarungdom. Möjligheter till avsteg från ramarna för budgetåret1985/86 Om det visar sig nödvändigl för ell bällre utnyttjande avdet genom ramarna medgivna totala anlalel årselevplatser (totalramen), börsmärte jusleringar få göras av platserna dels mellan sektorsramarna inbördes,dels mellan dessa och lilla ramen. I det senare fallet bör omfördelning/ro/jlilla ramen få utnyttjas för en utökning av i första hand TI- och TN-sektorernaoch platserna för LA-kurser, i andra hand EM-, JST- och VSK-sektorerna. Ingenomfördelning bör dock få ske från vad som anvisals för högre specialkurser. Omen omfördelning //// lilla ramen blir akluell, bör den göras med hjälp avplalser i den ospecificerade gruppen och användas i första hand för utökning avplatserna för högre specialkurser. Det bör fä ankomma på regeringen att avgörai vad mån dessa befogenheter lill omfördelningar bör lämnas lill SÖ. I den män arbelsmarknadsskäl påkallar en utökning av totalramenbör, liksom , regeringen ha räll aft besluta om deUa. Regeringen bör inhämla godkännande av mitlförslag om sluUiga ramar för elevplalser i gymnasieskolan för budgelåret1985/86. Prop.1983/84:116 74 11.4 Förslag till nya planeringsramar för budgetåret1986/87 För /87 beräknas antalet 16-åringar vara ca109700 eller ca 1 500 fler än /86. Grundskolanknuina studievägar (direktramen) Sektor BP 84 Föredragandens nya förslag, räknati 44 785 37240 54685 73 440 68300 5 250 3 000 Icke grundskoleanknuina studievägar (lilla ramen) Lilla ramen bör omfalla 33230 årselevplatser, varav 12530såsom minimiram för högre spedalkurser/päbyggnadsutbildningar. För särskildakurser för invandrarungdom bör liksom avdelas 1000 årselevplatser. Regeringen bör inhämta bemyndigande omplaneringsramar för /87 i enlighet med vad jag nu förordat. Jag hemställer alt regeringen dels föreslår att 1. godkänna altmöjligheterna alt bedriva sludier varvade med annan verksamhel ökas för främstungdomar inom uppföljningsverksamheten genom syslem med sådana kurser sommoisvarar delar av ulbildningar i gymnasieskolan och komvux (3.2), 2. godkänna allförsöksverksamhet med specialämnen i årskurs 3 av samhällsvetenskaplig ochhumanistisk linje anordnas (3.4), 3. beslula altspecialarbete skall införas i årskurs 3 av alla tre- och fyraåriga linjer igymnasieskolan tidigast /87 och senast läsård 1987/88 (3.4), 4. godkänna mitlförslag om salsning på påbyggnadsulbildning av angivna slag (3.5), 5. godkänna mitt förslagatt lim- och kursplaner för regionall arbets-marknadsanknulenpåbyggnadsutbildning (f. n. högre specialkurser) fr.o.m. /86får fastställas av länsskolnämnderna i en landsomfattande försöksverksamhet(3.5), 6. godkänna altförsöksverksamhet anordnas med olika former för ökat inflytande för elever ochökad föräldramedverkan (4.3), 1983/84:116 75 7. besluta att försöksverksamhetenmed yo-vecka och återkommande praktisk arbetslivsorientering skall avvecklasmed början /85 (5.4), 8. godkänna milt förslag omförsöksverksamhel med praktik på alla linjer och linjeliknande specialkurser igymnasieskolan (5.4), 9. godkänna att regelsystemen förgymnasieskolan och komvux anpassas till varandra i fall där det behövs för attmöjliggöra ökat samarbete mellan utbildningsformerna i syfle att utnyttja resursernabällre (8), 10. godkänna mitl förslag omskyldighel för varje länsskolnämnd all ta initiativ till regelbundna samråd omutbudet av ulbiidning i gymnasieskolan, komvux och AMU i länel (8.2), 11. godkänna all bidragsdelen lilllokall utvecklingsarbete i statsbidraget till lokal skolutveckling avkommunerna fär användas för angivet försöks- och utvecklingsarbete enligtregler som regeringen utformar (10), 12. fill Reformering avgymnasieskolan för /85 under åttonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av 12500000kr. (10), 13. till Fortbildning m.m. /85 under åttonde huvudfiteln, i slällel för del i prop.1983/84:100 bil. 10 angivna beloppet, anvisa ett reservafionsanslag av20489000kr. (10), 14. i slällel för vad som föreslåsi prop. 1983/84:100 bil. 10 godkänna vad jag nu för /85 harförordat i fråga om ramar för elevplalser i gymnasieskolan (11.1), 15. bemyndiga regeringen alt iden mån arbetsmarknadsskäl så påkallar - för /85 medge atltotalramen för elevplalser ulökas (11.1), 16. godkänna mitt förslag omändringar i syslemet med elevplatsramar i gymnasieskolan fr. o. m. budgetåret1985/86 (11.2), 17. godkänna mitt förslag omslulliga ramar för elevplatser i gymnasieskolan för budgelårel 1985/86 (11.3), 18. bemyndiga regeringen alt iden mån arbelsmarknadsskäl så påkallar - för /86 medge atttotalramen för elevplalser i gymnasieskolan utökas (11.3), 19. bemyndiga regeringen att fastställaplaneringsramar för elevplalser i gymnasieskolan för /87 ienlighel med vad jag nu har förordat i stället för vad som föreslagils i prop.1983/84: 100 bil. 10 (11.4), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 20. en mjukare övergång frångrundskolan till gymnasieskolan (3.2), 21. grundkurser och tilläggskursersamt temastudier (3.3), 22. individuell studieplanering(4.3). 1983/84:116 76 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredraganden har hemställt om. 1983/84:116 77 Sammanfattning av gymnasieutredningens betänkande Enreformerad gymnasieskola (SOU 1981:96) Behovetav att gymnasieskolan reformeras (kapitel I) Ikapitel 1 beskriver vi kortfattat gymnasieskolans framväxt och preciserar motden bakgrunden varför gymnasieskolan behöver reformeras. Dennuvarande gymnasieskolan fick sin organisation fastställd 1968, och gällandeläroplan har tillämpats sedan höstterminen 1971. Det föränd-ringsarbete som lågbakom dessa beslut var sleg i ett omfattnade reformarbete som pågått under långtid. Besluten innebar att tidigare åtskilda organisationer lör gymnasiumfackskola och yrkesskola förenades lill en ny, integrerad gymnasieskola. Detidigare starkt uppsplittrade yrkeslinjerna fick en moderniserad och enhetliguppläggning. Någon närmare innehållslig och sludieorganisatorisk samordningmellan å ena sidan de hell eller delvis yrkesförberedande tvååriga linjernaoch å andra sidan de tre- eller fyraåriga studievägarna i gymnasiet genomfördesdock inte. Tillsin inre slruktur omfattar sålunda den nuvarande gymnasieskolan tre klarl åtskildagrupper av studievägar med rötter i olika lidigare skolformer, gymnasierna (deallmänna, de lekniska och handelsgymnasierna), och yrkesskolan.Detta utgör bakgrunden lill den kritik som ibland framförs mot gymnasieskolanför dess brist pä inre sammanhållning och integration. I våra direklivframhålls alt den nuvarande gymnasieutbildningen innebär alt skillnaden mellanolika kategorier i arbetslivet förstärks genom att eleverna får olikautbildning och erfarenheter och har alltför lite kont:iki med varandra underutbildningstiden. Utvidgning av arbetsuppgifter, lagarbete. medinflytande,möjligheter att delta i utbildning och ulveckling på arbetsplatsen underiättasom de som utbildar sig för samma arbetsmarknads-sektorer får vissa gemensammaerfarenheter och referensramar . Vivet att olika grupper av gymnasielinjer rekryterar elever från skildasocialgrupper. Här finns en inbyggd konflikt i gymnasieskolan, som inleåterspeglar annat än den socialt betingade fördelning av arbetsuppgifter somvårt samhälle i stor ulsträckning bygger på. Ingen torde bestrida att samhälletinom rimliga gränser måste bygga på en arbetsfördelning och specialisering. Få,om ens några, torde å andra sidan hävda alt denna fördelning bör vara sä hårtkopplad till social bakgrund som den är . Oavsett vad man anser om skolanskraft all kunna bryta detta mönsler måsle hävdas, att den slarkare än hittillsmåsle medverka till atl så sker. Prop.1983/84:116 78 Riksdagenfattade 1975 ell principbeslut om en genomgripande reform av högskolan, enreform som genomfördes med början 1977. I det arbele som ledde fram lillreformbesluten förutsattes att gymnasieskolan skulle ändras bl. a. så alt enuljämning mellan yrkesförberedande och studieförberedande linjer genomfördes.I våra direktiv och också i de följande tilläggsdirektiven framhållsall mer av yrkesförberedande inslag bör införas på de studieförberedandestudievägarna och mer av studieförberedande inslag bör införas på deyrkesförberedande utbildningsvägarna. Ettmångårigt reformarbete slrävar alltså i riklning mot en samordnad och merinlegrerad gymnasieskola. Gymnasieskolanär en frivillig skolform som direkt lar emot ca 80 96 av den årskull, somlämnar efler årskurs 9. De flesla eleverna finner sig väl lillrätta i gymnasieskolan och får där en för dem meningsfull och användbarutbildning. Blandde elever som inte söker sig till gymnasieskolan finns en slor grupp som hellreönskar alt fä påbörja ett arbete än atl fortsätta sina sludier. I kapitel 3anges alt en skattning av den grupp 16-åringar som intefortsätter med några sludier alls efter lorde ligga inomintervallet . Bland dessa finns de elever som lämnat medofullständig kompelens. Enligl SCB:s grundskoleuppföljning 1980 är denna gruppca av årskullen. 1kapitel 3 talas om utsatta elevgrupper, varmed menas de ungdomar som av eneller annan orsak inle kan la lill vara sina egna intressen eller utveckla sinaförutsättningar på ell bra sätt. Dessa ungdomar återfinns i slor utsträckningbland dem som inte söker lill gymnasieskolan eller efler kort lid avbryter sinagymnasiestudier. Del är därför enligl vår mening av största vikt allgymnasieskolan organiseras på ett sådanl sätt alt den förmår erbjudastudiealternaiiv som är meningsfulla även för dessa elevgrupper. 1våra direktiv framhålls att den gymnasieskola som vi föreslår skall vara engymnasieskola för alla. Enfaktor som har skärpt kraven på atl förändra gymnasieskolan i denna riklning ärungdomsarbetslösheten, som på ett myckel oroande säll ökat de senaste åren.Gymnasieskolan måsle lämna sitt bidrag lill all aktivt förebygga arbetslöshethos ungdomar genom alt erbjuda meningsfull utbildning för alla ungdomsgrupper. Kravenpå gymnasieskolan är många och kommer från olika håll. ofta återkommandeklagomål mol gymnasieskolan är all anknytningen till arbetslivet är för lilen.Lyssnar man till eleverna själva är det önskemål som oftast förs fram alt deskall få komma i närmare kontakl med arbetslivet. Företrädareför arbetsmarknaden anser all del är absolut nödvändigl atl värna om dekunskaper och färdigheter som ger grunden för en kommande yrkeskompetens.Samtidigt efteriyser man en förbällrad "social kompetens". Med deltamenas i första hand alt eleven måsle ha bättre förutsättningar än atlsmälta in i en arbetsgemenskap, samarbeta, la eget ansvar, respektera reglersom gäller på en arbetsplats, kunna delta i diskussioner och beslut och i övriglkunna påverka arbetslivets utveckling. Frånhögskolan föreligger ingen entydig kravbild. Gymnasieskolan anses fylla kravenfrån högskolan i vissa ämnen men inle i andra. exempel där kraven inteuppfylls tycks vara de främmande språken ulöver engelska. Prop.1983/84:116 79 Manmenar t. ex. att det numera i praktiken är uteslutet atl använda kurslitteraturpå tyska eller franska. Fränlärare och elevhåll framhålls ibland att den starka ämnessplittringen skapar enalllför uppspaltad arbetsdag som motverkar möjligheterna lill att görakoncentrerade arbetsinsatser i enskilda ämnen och begränsar elevemasmöjligheter till medinflytande och medansvar. Det splittrade schemat lederockså till mycket "spilltid" som borde kunna las till vara bällre.Den nuvarande linjeindelningen gör det svårt att byla sludiemål och leder lillstudieavbrott eller lill alt elever går igenom först en linje, därefterylleriigare en. Även om samläsningsmöjligheter ingalunda saknas, leder linjemaskonstruktion i vissa fall till all undervisningen måste ske i ett stort anlalsmå elevgrupper, vilkel gör studieorganisationen onödigt kostsarri. Slutligenmåsle gymnasieskolan kunna fylla en funklion i 80-talels och 90-lalels Sverige.Utvecklingstendenser som måste uppmärksammas när en ny gymnasieskola diskuterasär bl.a. näringslivets ulveckling, arbetslivets fortsatta demokratisering, dethögspecialiserade industrisamhällets behov av alt balanseras med"mjukare" inslag, ulveckling mol ell fler-kulturelllsamhälle samt den ökade inlernalionalisering som gör atl svenskar i högre gradän nu kan komma all finna arbele på en internationell arbetsmarknad. Delsom ovan sagls visar enligt vår bedömning all silualionen kräver - ulöver denlöpande förnyelse och del "rullande" läroplansarbele som hela lidenpågår och som enligl vår mening är av största värde - all gymnasieskolan måsleförändras genom en mer genomgripande organisatorisk reform. Deproblemområden som vi enligl våra direkliv framför allt bör beakta ärhuvudsakligen tre: DÖvergången från och därmed utgångsläget för gymnasieskolan DFörhållandena inom den nuvarande gymnasieskolan och dennas relalion till andraulbildningsformer på samma stadium, t. ex. vuxenutbildning. D.Arbetsmarknad och samhälle utanför och efter gymnasieskolan - och inomen överblickbar framlid. Våradirektiv framhåller slutligen att vårt arbele skall mynna ul i ell principförslagsom även kan inrymma aliernaliva förslag. Framliden(kapitel 2) Vihar inle kunnal genomföra egna framtidsstudier. Däremoi har vi tagit del avsådanl maierial och också låtit slälla samman framlidsstudier till scenarier.Till della har vi lagt egna värderingar om i vilken riklning vi vill altulvecklingen skall gå. nSkolan måsle förhålla sig aktiv gentemot tänkta eller verkliga samhällsförhållanden.Så långl det går måsle skolan ligga före samhällsutvecklingen. nVårl näringsliv kommer fortgående att förändras. Det är vanskligt atl förutsehur förändringarna kommer att se ut. Del är därför omöjligt 1983/84:116 80 attförsöka precisera alla de kompetenskrav ett framlida arbetsliv kommer attställa på individen. D Vi ansluter oss lill ell aktivi ekonomisklutvecklingsalternativ. Detta utesluter inte all man i skolan också måslediskutera mer konfliktfyllda alternativ. 0 Arbelelhar en myckel cenlral roll i alla människors liv. Dess värde måste upprätthållas även i framliden. Arbetets innehåll bör förändras så atl del blir bredare och sammansatt av olika uppgifter. D beroende avutlandet är stort och kommer atl vara det även D Ettframlida samhälle bör präglas av slörre förståelse mellan individer. Föratl bidra lill ett sådant mjukare samhälle bör skolans arbete - inriklaspå att ge eleverna överblick, helhetssyn och förmåga till kri tisk distans - inriktasmot nytänkande och okonventionellt idéskapande; del bör ha inslag av kulturellt skapande verksamhet - slödja eleverna lillmeningsfull fritidssysselsättning - förändra könsrollsattityder ochbryta upp fördomar - ha ell historiskt perspektivoch ge eleverna en i vid mening humanistisk hållning - lära samtliga elever att brysig om sina medmänniskor och vårda de ändliga naturtesurserna - klargöra vårt ansvar gentemotförtryckta och faltiga länder. DSverige håller på att bli ett flerkulturellt samhälle. Skolan måste bidra lillall olika folkgrupper får förståelse för varandras särart på samma gång somolika minoritetsgrupper skall få möjlighet atl slärka sin kulturellaidentitet. D Gymnasieskolan måsle bygga upp ungdomars framtidstro ochklarlägga att framtiden går atlpåverka. DFör alt möla de krav på ny kompelens som ell framlida arbetsliv kommer allslälla måste principen om återkommande ulbiidning få ökad lillämpning.Vuxenutbildning med nära anknytning lill arbelslivet bör få ökad belydelse iframliden. Man måsle vara återhållsam med generella krav på förlängdastudietider i gymnasieskolan. Balansen mellan olika ämnesgrupper måsleuppmärksammas. DSkolan måsle motarbeta den leknikfientlighet som ibland finns i samhällsdebatten. Datorteknik samt kemi-, laboralorie- och processteknik är områden som måste fåförstärkta utbildningsinsatser. nyll ämne, kulturkunskap, bör införas. DSkolan måsle ge eleverna sådan medborgarkunskap alt de kan och vill påverkaförhållandena på sin arbetsplats och i samhället. Problemi den nuvarande gymnasieskolan (kapitel 3) 1 kapitel3 ges en översikllig beskrivning av dagens gymnasieskola och dess olika problem. Vi återger här kapitlets sammanfattning. 1983/84:116 81 Deyrkesförberedande linjerna har ökat sin andel av de elever som las in lill gymnasiestudier på bekostnad av de teoretiska linjerna; ökningen är dock inte tillräcklig D Många elever får inlesina förstahandsval tillgodosedda OFlertalet ungdomar i en årskull söker lill och fär en gymnasieplats. Mellan 10000 och 20 000 elever får ingen utbildning utöver DDe som inle vill sludera vidare efler önskar hellre arbeta; deanser inte fortsatt utbildning vara meningsfull DDel finns liera särskill utsatta grupper, bl. a. elever med ofullständiggrundskola, ungdomar som slutar efler fullföljd grundskola, skollrölta eleveroch invandrarelever DBarn till högre socialgrupper söker i större utsträckning teoretiska (högskoleförberedande)linjer medan barn lill lägre socialgrupper i slörre ulsträckning väljer yrkesförberedandelinjer DSer man till statistiska medelvärden har samhällets ansträngningar att jämna utden sociala skevhelen i rekryteringen lill gymnasieskolan inte lyckats särdelesväl. Bryter man upp dessa värden finner man däremoi - i linje med de ambitionerman haft med reformerna - att en utjämning har skett för vissa elevgrupper; delgäller elever på den högsla betygsnivån D Könsfördelningen är mycket sned. DEn del linjer "träffar räll" med avseende på yrkesområde, andra mindre väl Mankan inte säga att en viss linje utbildar för en given nivå inom ett yrkesområde. Del finns linjer där detta gäller men det ges också flera exempel på notsaisen DDen dominerande rekryteringsvägen till högskolan går från de tre- och fyraårigalinjerna D Linjebyten förekommer i första hand från naturvetenskaplig linjemen ocksåfrån en del tvååriga linjer D Studieavbrotten i gymnasieskolan har ganska sloromfattning. D Eleversom gått på yrkesförberedande linjer anser att de har fått lära signågot som är deras egen kunskap. De upplever detta positivt. påteoretiska linjer saknar denna upplevelse. D Allmänna ämnen på yrkesförberedandelinjer får hyggliga omdömen av eleverna.Avnämarna anser det vara.bra att de allmänna ämnena utökats D Den yrkeskompetens som eleverna har när de slutar igymnasieskolan godtasi stort av arbetsmarknaden, även om önskemål om förstärkningar intesaknas i enskilda branscher. Däremot rikias allvariiga klagomål mot hurgymnasieskolan förbereder elevernaför rollen som samhällsmedlem och löntagare. Det brister i fråga omiräning i grupparbete, konfliktlösning, ansvarstagande och liknande. 6 1983/84. 1983/84:116 82 DBåde elever och arbetsmarknad anser alt gymnasieskolan är för isolerad frånarbetslivet. Ett av ullrycken för detta är de starka önskemålen om praktik föralla elever. nVåra ämnesanalyser ger besked om vilka problem som finns i enskilda ämnen såsomsvenska, matematik, engelska, naturkunskap, samhällskunskap, arbelslivsorienteringoch estetisk-praktiska ämnen. DDet är för litet samband mellan ungdomarnas personliga ulveckling och skolans värid.Andra delar av det totala "läronäiet" spelar - på goll och ont - en slorroll. nUngdomarna vill behövas, vill bli tagna på allvar. De har uppfattningar omvilka kunskaper och färdigheter som är bra. De är beredda alt öva inflytandeoch ta medansvar. D Eleverna är i stort settmotståndare till nuvarande betygssystem. Kravenpå en reformerad gymnasieskola (kapitel 4) 1kapitel 4 väger vi samman de vikligasle slutsatserna som kan dras av vad somsägs i kapitel I, 2 och 3. Vi ser därvid efter om de önskemål som framträdde urövervägandena om framtiden motsäger, förstärker eller för in några hell nyaaspekter på de krav som kan häriedas ur mer omedelbara problem. Ifråga om gymnasieskolans grundläggande mål och huvudsakliga arbetsuppgifterframträder inga förändringskrav av principiell natur. Som helhel bör denna delav skolsystemet alltjämt ulgöra ett första sleg i en specialisering föryrkesverksamhet anlingen direkt efler avslutad skolgång eller efler ytterligarestudier i högskolan. Närdet gäller de två- och ireåriga linjer som i dagens läge i första handförbereder för yrkesverksamhet direkl efler gymnasieskolan reser både arbetslivoch elever krav på all den nuvarande yrkeskompetensens allmänna nivå börbehållas. Om någon förändring däruiöver bör göras, gäller del i första hand allbredda komf)etensen på följande säll: n Anpassningen lill arbetsmarknaden bör underlällas.