prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Först i samband därmed är beredd atl laställning lill den närmare utformningen av uppskovsregler för bostadsrätler. anser att en övergång till evigrealisationsvinstbeskattning pä bostadsrätter aktualiserar frågan om uppskovmed beskattning av vinsten i vissa fall. Ett uppskovssyslem för bostadsrätterförutsätter emellertid att bostadsrätten kan identifieras. Något allmänt bostadsrältsregisterfinns inte f. n. Förandet av ett sådant register skulle kräva en avsevärdförstärkning av personalen vid lånsstyrelsens föreningsregister. Länsstyrelsenanser att man bör ta ställning fill frågan om en eventuell uppskovsmöjlighetför bostadsrätter först sedan kommittén för realisationsvinstuppskov framlagtförslag om detta. Om man - som föreslagil - går in för atttillämpa aktiemetoden, blir behovet av uppskovsregler inte lika påtagligt somom man tillämpar en fastighetsmelod. Även detta är ett skäl för att noga prövaom inte akliemetoden är den metod som är lämpligast frän administrativsynpunkt. 8 1983/84. 1983/84:67 114 Vad beträffar samordningen med uppskovsreglerna tordedenna fråga bli svårlöst, inte minst med tanke på att bostadsrätt skall kunnavara ersättningsobjekt för fastighet och vice versa. Idenfifierings- ochkontrollfrågorna blir svära att lösa. Risken är atl det allmänna förlorar skattpå grund av atl återföring av uppskov missas. Vidare leder ett införande avuppskov fill alt de skattskyldiga uppfattar det som atl beskattning inte skervid avyitring. När återföring av uppskov eller eftertaxering i samband medpreliminärt uppskov sker kommer det som en obehaglig överraskning för denskattskyldige, som inrättat sin privatekonomi efter det förhållandet attbeskattning inte skett. Med hänsyn fill antalet bostadsrätter kommer en slorgrupp människor att ställas inför dessa problem. Dessutom kanskeskattemyndigheterna vid den löpande granskningen får svårigheter att klara handläggningen.1 förekom fler handläggningsfel vid laxering än vid1980 års taxering vad beträffar uppskov med beskattning avfastighetsreavinster. Detta kan kanske förklaras av att taxeringsnämnderna fickfler invecklade arbetsuppgifter. a. infördes nya principer för skogsbeskaltningsom medförde ytterligare rutiner vid granskningen i första instans.Länsstyrelsens mening är den att uppskov inte bör medges för beloppunderstigande och atl beskattning allfid skall ske med ettgrundbelopp även dä uppskov medges. Detta för att de skattskyldigainte skall överdeklarera reavinster för att fä till stånd uppskov och därigenomtemporärt slippa erlägga skatt. Flera sådana fall har uppmärksammats iskatteprocesser. har i svar på enkät från KRU anfört bl. "I förarbetena fill den nuvarande lagen anges altminsta belopp för uppskov bör vara vid frivilliga avyttringar,eftersom en beskattning upp fill inte utgör någon större ekonomiskpåfrestning. Det förekommer rätt ofta att skattskyldiga väljer atl redovisa enrealisationsvinst överstigande genom att underlåta att ta med vissaavdrag på realisationsvinstbilagan. Minimibeloppet fungerar alltså som en ejönskvärd tröskel. I konsekvensens namn bör alla realisationsvinster beskattasupp till och uppskov medges endasl för den del avrealisationsvinsten, som överstiger detta belopp. Samma beloppsgränser bordegälla såväl "frivilliga" som "tvingade" uppskov." Anledning att här närmare gå in på uppskovsreglernaföreligger inte. vill emellerfid , med hänsyn till atl enbetydande ökning av antalet komplicerade uppskovsfall kan förväntas, uttalatveksamhet fill att sådana bestämmelser införs. Nuvarande uppskovsregler vidreavinst på fastighet medför betydande merarbete och bristerna i uppföljningensamt vissa konsekvenser av beslämmelserna inger betänkligheter. Länsstyrelsenanser det därför lämpligt att kommittén för reavinstuppskov omprövar uppskovsinsfituteti hela dess vidd. bör i vart fall inga nya uppskovsregler införas. Prop.1983/84:67 115 KRU:smålsättning är att kunna redovisa sin översyn av uppskovsinsfitutet underförsta . En av de frågor som då kommer att belysas är om uppskovsreglernaäven skall omfatta försäljningar av bostadsrätter. Kommitténsarbete i denna del har ännu inte avslutats. KRU kan därför inte ge sinsyn på om ett genomförande av kapitalvinstkommitténs förslag om en evigrealisationsvinstbeskattning bör leda till att möjligheter till uppskov införsäven för bostadsrätter. Övervägandeskäl talar enligt KRU:s mening för att lagsfiftaren bör ta ställning till dennafråga innan ett förslag om en evig realisafionsvinstbeskattning genomförs. Enmöjlighet är då att regeringen avvaktar KRU:s utredningsresultat för att fåytterligare underlag för sin bedömning av frågan om beskattning av realisationsvinstför bostadsrätter i sin helhet. Omregeringen i stället anser att en evig beskattning bör införas - i enlighet medkapitalvinstkommitténs förslag - redan med verkan på försäljningar som skerefter utgången av finns möjligheter att åven införa en rätt till uppskovgenom att provisoriskt ändra i den nuvarande uppskovslagstiftningen enligt vadsom visas i betänkandet. Frånpraktiska synpunkter är det dock förenat med olägenheter att först ändra i dennuvarande lagstiftningen för att sedan - som en följd av KRU:s arbete - ånyorevidera uppskovsreglerna. KRUhar inte några erinringar mot vad som redovisas i de tekniska lösningarnabeträffande samordningen mellan realisationsvinstreglerna och uppskovsreglerna. Kommitténföreslår att även säljare av bostadsrätt skall få uppskov med ev.realisationsvinst om bostadsrätt el. villafastighet förvärvas som ersätt-ningsobjekl.Förbundet delar kommitténs uppfattning att uppskov åven bör medges vid övergångfrån villafastighet fill bostadsrätt. Förbundetvill emellertid peka på effekterna av de stora regionala skillnader i absolutapriser, som bostadsrättsmarknaden uppvisar. Förbundet har inledningsvispåtalat detta i sitt yttrande och utvecklar sina synpunkter närmare nedan. Endasti - i stort sett med begränsning fill innerstaden - uppnåspriser på bostadsrätter, som står i paritet med villor i samma storlek. Enbostadsrätt i befingar ett kvadratmeterpris om ca 5 000kronor inklusive föreningens lån, ev. fördelat lån samt kontant insats. I deattraktivaste delarna av t. ex. uppnås sällan priser över 2 500 kronorper kvm. Detta innebär med den utformning som uppskovsreglerna f. n. har, attfullt uppskov endast kan erhållas vid övergång från bostadsrätt till villa. Vidövergång från villa till bostadsrätt kan fullt uppskov i princip endastpåräknas om ersättningsobjektet utgörs av en bostadsrätt i Stockholmsinnerstad. Även övergäng frän bostadsrätt fill bostadsrätt skapar ett efterfrågetryckpå de dyrare objekten, dvs. i förlängningen på bostadsrätter i Stockholmsinnerstad. Föratt undvika ett efterfrågetryck på bostadsrätter i redan nu dyra lägen bör ettinstrument kunna tillskapas för att medge fullt uppskov även vid övergång fränvilla till en billigare bostadsrätt. Villafastighetersoch bostadsrätters olika finansieringsmöjligheter aktuali- 1983/84:67 116 seraräven denna fråga. Där ett villaköp sker genom lånefinansiering fill ca 75-80 %av villans värde, måste likviden för en bostadsrätt oftast erläggas kontant p.g. a. bostadsrättens sämre belåningsmöjligheter. Detta innebär att en säljareav en villafasfighet ofta måste kunna disponera hela sin vid försäljningenerhållna kontantlikvid ograverad för att kunna förvärva en -billigare -bostadsrätt. Uppskovsreglernas nuvarande konstruktion, där en krona-för-kronaavräkningäger rum med avseende på ersättningsobjektets pris i förhållande fill denerhållna köpeskillingen omöjliggör i stort sett ovannämnda transakfioner. Förbundetanser således att ändringar i uppskovsreglerna införes med innebörd att vidövergång från villa till bostadsrätt avseende även fästs på bostadsrättens storlek(likvärdighet med den sålda fastigheten) vid bestämmande av uppskovsbeloppet. ursprungliga direktiv skulle kommittén undersökamöjligheterna atl utvidga reglerna om uppskov med beskattning av realisationsvinsttill att omfatta även bostadsrätt. Kommitténs uppdrag i denna del haremellertid sedermera anförtrotts ät en sårskild kommitté, kommittén för reavinsluppskov.Sistnämnda kommitté har ännu inte framlagt något förslag. Kapitalvinstkommitténförutser emellertid att dess förslag om övergång till evig beskattning avreavinst pä bostadsrätt kommer att aktualisera krav på att uppskovsmöjligheterinförs. Kommitténs antagande är enligt samfundets mening synnerligenberättigat. Det vore orimligt att införa evig reavinst på bostadsrätt ulan atlsamtidigt införa uppskovsregler. Därvid bör bostadsrätter och fasfigheterbehandlas som likvärdiga objekt i uppskovshänseende, dvs. uppskov bör kunnamedges inte bara vid försäljning av en bostadsrätt och köp av en annan utanäven vid övergäng från bostadsrätt fill villafastighet och vice versa. förslag till en provisorisk lösning avuppskovsproblematiken. Kommittén uppmärksammar de särskilda samordningsproblemi uppskovshänseende som uppstår om akliemetoden väljs vid beskattning avreavinst på bostadsrätt. Kommittén visar emellerfid att det går alt lösa dessaproblem. Anpassning fill utvidgade uppskovsregler hindrar sålunda inte val avaktiemetoden vid beskattning av reavinst på bostadsrätt. Vadgäller fastighetsmetoden synes en samordning med uppskovsreglerna inte innebäraatt några ytterligare svårigheter uppstår. För de båda övrigametoderna innebär den prisjämförelse som uppskovsreglerna innehåller att engenomsyn måste göras både vid fastställande av priset för en avyttradbostadsrätt och för en bostadsrätt som har förvärvals som ersättningsobjekt.Med akliemetoden blir även äterföringen av uppskovsbeloppet mer komplicerad änvid tillämpningen av de övriga metoderna. Det nu anförda lederenligt förbundets mening till att åtskilliga av de praktiska fördelar, som denförenklade fastighetsmetoden och - framför allt - aktiemetoden synes ge vid enjämförelse med fasfighetsmetoden, går förlorade om man även har att fillämpauppskovsregler. måste därför ställa sig tveksam till om akfiemetoden är denrätta lösningen för ett syslem 1983/84:67 117 där en evig realisationsvinstbeskattning kombineras meduppskovsregler. Som nu framhållit blir frågan om uppskovsregler ellerej av stor betydelse när det gäller att jämföra de olika metoderna. Det ärdärför av största vikt att regeringen i ett sammanhang tar ställning till såvälfrågan om evig realisationsvinstbeskattning som om sådana regler bör förenasmed möjligheter till uppskov. Av främst praktiska hänsyn anser att mandärvid bör invänta resultatet av den pågående översynen av uppskovsreglerna. FAR, NBD, SBC, och betonarvikten av att en omläggning av realisationsvinstbeskattningen för bostadsrätterförenas med uppskovsmöjligheter. 4 Den subjektiva skattskyldigheten förslag att även utomlands bosatta fysiskapersoner och ufiändska juridiska personer skall bli skattskyldiga förrealisationsvinster på bostadsrätter fillstyrks eller lämnas utan erinran avlänsstyrelserna i , och samt av . anser att neutraliteten mellan olika formerför bostadsägan-de väger tyngre än den brist på symmelri i skattelagstiftningensom en utvidgning av skattskyldigheten lill att omfatta även skattskyldigabosatta utom rikel innebär. Flertalet av de remissinstanser som behandlat fråganavstyrker emellerfid förslaget. Det gäller kammarrätten i , RSV,i , och . Kommittén föreslår att utomlands bosatta fysiska personeroch utländska juridiska personer skall bli inskränkt skattskyldiga för reavinstpå bostadsrätter. instämmer i det särskilda yttrande som avgettsav ledamölerna Atterwall och saml sakkunnige i vilket dekonstaterar alt en sådan utvidgning av den inskränkta skattskyldigheten kan sessom en förlängning av principen att försäljning av bostadsrätt jämställs medförsäljning av fastighet. Förfarandet strider mot symmelrin i skattelagstiftningen.En sådan förändring skulle kunna medföra komplikationer beträffandetillämpningen av dubbelbeskattningsavtal och även för ingående avöverenskommelser om sädana avtal. I artikel 13 § 1 i modellavtal stadgas att "vinslpå grund av avyitring av fastighet, i den mening sistnämnda ullryck har enligtartikel 6:2, får beskattas i den avlalsslutande stal, i vilken fastigheten årbelägen". I artikel 6 § 2 nämnda avtal stadgas: "Uttrycket"fastighet" har den betydelse som uttrycket har enligt lagarna i den avtalsslutandestat där fastigheten är 1983/84:67 118 belägen..."Del ovan citerade bekräftar ovannämnda farhågor för komplikationer. Samfundetdelar den uppfattning som i särskilt yttrande uttalats av ,och samt anför därutöver följande. dubbelbeskattningsavtal som ingått med andra länder jämställsregelmässigt avyttring av bostadsrätt med avyttring av annan lös egendom. Sådanavyttring beskattas alltid i den skattskyldiges hemviststat. Detta medför atlen utomlands bosatt person, som avyttrar en bostadsrätt i , beskattasför uppkommande realisafionsvinst endast i sin hemvistslat. I princip skulleföljaktligen en bestämmelse med den föreslagna innebörden fä effekt bara i detfall då den skattskyldige bosatt sig i land med vilket inte har ingåttdubbelbeskattningsavtal. Värdet av den föreslagna bestämmelsen kan därförstarkt ifrågasättas. Förslagettorde också strida mol de principer som uttrycks i arfikel 13 i om realisationsvinstbeskattning av lös egendom. I andra sammanhanghar framhållits vikten av alt man vid utformningen av intern svenskskattelagstiftning tar hänsyn till de principer som kommil lill ullryck idubbelbeskattningsavtal, se t. ex. Ds B 1981:10 s 82 st 3. Det är en ståndpunktsom inte bör överges utan tungt vägande skäl. Det har visserligen hävdats altbostadsrätt skulle omfatlas av begreppet "usufruct of immovable properly"i den definition av fast egendom som ges i arl 6 p 2 i modellavtalet och attbeskattningsrätten redan på den grunden i fall av dubbelbeskattning skullekunna utövas av . Denna uppfallning har emellertid inte stöd varken ipraxis eller i doktrin och bör därför inte heller fillåtas påverka utformningenav förslaget. Kommitténsförslag om en särskild proportioneringsregel vid försäljning av bostadsrättersom innehafts före de nya bestämmelsernas ikraftträdande hartillstyrkts eller lämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. Länsstyrelseni anser dock att en viss begränsning är påkallad: Enövergång som innebär full skattefrihet vid en försäljning ena dagen ochbeskattning helt enligt de nya reglerna vid en försäljning kan varastötande. Kommitténs förslag att hela den värdestegring som kunnat realiserasutan skatt före övergången skall vara skattefri även vid en framtida försäljningär i och för sig tilltalande. Det måste emellertid beaktas att den föreslagna proporfioneringsregelnblir aktuell för ett obegränsat antal år framöver. Detta är inte acceptabelt urtillämpningssynpunkt. anser därför att en successiv skärpning avbeskattningen får accepteras och Prop.1983/84:67 119 förordaren tidsmässig begränsning av proportioneringsregeln till förslagsvis . Förslagetatt man vid vinstberäkningen skall bortse från vissa överlåtelser inom dennärmaste familjekretsen har fått ett blandat mottagande. iUppsala, och , , LO samt TORtillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Förslagetavstyrks av kammarrätten i , i ,bankinspektionen, NBD , ochSBC. De ide föreslagna övergångsbestämmelserna intagna reglerna angående s. k. närståendelransaktionerfinner kammarrällen ge anledning till invändningar av principiell natur.Visserligen kan hävdas att de föreslagna reglerna konstruerats så atl deformellt inle kommer i konflikt med vad som enligt 2 kap 10 § andra stycket RFgäller i fråga retroakfiv skattelag. I realiteten blir det emellertid fråga omen beskattning genom en ikraftträdande lagstiftning. Kammarrättenansluter sig till vad som i det fill betänkandet fogade särskilda yttrandetanförts om att en retroakfivilet med en sådan utsträckning inte bör accepteras.Därutöver vill kammarrätten framhålla att reglerna kommer att bli fillämpligaunder mycket lång fid och som en följd därav och på grund av sin utformning kankomma att vålla betydande fillämpningsproblem. Däremotställer sig föreningen avvisande till de föreslagna särskilda övergångsreglernabeträffande närståendetransaktioner eftersom dessa otvivelaktigt av deskattskyldiga kommer att uppfattas som tillbakaverkande skattelagstiftning.Utöver det rent principiella häri vill föreningen också peka på att deföreslagna reglerna innebår tröskeleffekter saml alt den som faktiskt fillgodogjorlsig värdeökningen inle är densamme som senare kommer all beskattas för sammavärdeökning. Särskilt betänkligt framstår detta i fall av äktenskapsskillnad. Äveni denna fråga delar samfundet den uppfattning som framförs i del särskildayttrandet. Förslagel i denna del är ett avsteg från gängse lagstiftningsprinciper.Sådana avsteg bör få förekomma endast undantagsvis om synnerligen tung vägandeskäl föreligger. Det är anmärkningsvärt att utredningen i denna del - i motsatstill övriga delar- helt bygger sitt förslag på antaganden, uppgifter i pressenoch möjligen även andra, ej redovisade uppgifter. Det är förhållanden som intebör läggas till grund för lagstiftning. 1983/84:67 120 Utredningen anför också rättviseskäl som grund förlagstiftning. Inte heller delta är enligt samfundets uppfattning tillräckliggrund för atl införa retroaktiva beskattningsregler. En mängdbeskattningsregler kan på grund av samhällsutvecklingen i efterhand framstå sommer eller mindre orättvisa, ofta beroende på olika politiska ståndpunkter.Skulle "orättvisa" beskattningsregler korrigeras genom retroaktivlagstiftning, skulle sådan förekomma i oacceptabelt hög grad. Inte heller detförhållandet att retroakfiv lagstifining fillämpats tidigare i samband medskärpning av regler om beskattning av realisationsvinster ulgör enligtsamfundets mening något motiv för att på nytt tillämpa metoden. RSV anser att lagstiftningen inte bör gälla retroaktivtfr. o. m. utan föreslår att bestämmelserna fillämpas påsådana transaktioner fr. o. m. . När det gäller kontrollfrågorna vill kammarrällenunderstryka vikten av att det införs krav på skriftlig form vid överlåtelse avbostadsrätt samt alt uppgiftsskyldigheten enligt 42 § TL kompletteras på sättkommittén angivit. Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund: Förbundet hemställer i denna del om att en utredningföretages i vad män uppgifter, som föreningarna dels skall tillställataxeringsmyndigheterna samt dels skall tillställa länsstyrelserna kansammanföras till etl centralt register på länsnivå eller för riket i sin helhetav typen CFD och därmed kunna bilda underlag för ett system av "gravationsbevis"avseende bostadsrätter. Ett sådant system bör bl. a. kunna medföramöjligheter alt inteckna bostadsrätter och därmed förbättra lånemöjligheternaför bostadsrätishavarna. Vi förutsätter att myndigheterna vid utarbetande avdetaljerade anvisningar om de kontrolluppgifter sombostadsföretagen/bostadsrättsföreningarna skall tillhandahålla samarbetar medberörda organisationer sä att man kan få till stånd en smidig ömsesidiganpassning av redovisnings- och kontrollsystem. Kommittén föreslår att bostadsrätter som har förvärvalsföre ingången av är 1970, skall anses förvärvade (den s. k.stickdagen). Som ingångsvärde skall vid fastighetsmetoden tas upp avandelen i 1970 års Prop.1983/84:67 121 taxeringsvärdeoch vid de båda andra metoderna av bostadsrättens andel av föreningensbehållna förmögenhet per . Högre fakfiskt vederlag fåranvändas som ingångsvärde. Flertaletremissinstanser har inte berört frågan om stickdag och beräkning avingångsvärde. Några har emellertid ifrågasatt möjligheten att få uppgifter omförhållandena och valet av ingångsvärde. Deföreslagna bestämmelserna i anvisningarna till36 § kommunalskattelagenangående s. k. stickdag avseende den förenklade fasfighetsmetoden och akliemetodenförutsätter för sin fillämpning atl fillgång finns lill underlag för beräkningav den behållna förmögenheten , nämligen bokslutet för deträkenskapsår som avslutats närmast före sfickdagen. Någon skyldighet atl bevarabokslut från nämnda tid för aktuella bostadsföretag torde icke föreligga. Detär därför i hög grad tveksamt om angivet underlag numera finns atl fillgå. Kammarrättenvill också påpeka att det i övrigt kan uppstå svårigheter för de skattskyldigaoch styrka sina kostnader för anskaffning av bostadsrätten och övriga avdragsgillakostnader vid införandet av evig realisationsvinstbeskattning. Dessa problemoch det beviskrav som bör ställas på de skattskyldiga i detta hänseendespeciellt för dem som innehaft sina bostadsrätter borde haberörts av kommittén. Kammarrätten ulgår ifrån att frågorna härom kommer atttas upp under elt fortsalt lagstiftningsarbete. Kommitténhar föreslagit atl väljs som stickdag. Enligt bokföringslagenbehöver företagen endast bevara balans- och resultaträkningar under 10 år.Skattemyndigheterna bevarar inte heller ekonomiska föreningars deklarafioner -inklusive räkenskapsutdrag - längre än . Teoretiskt kan den situafionenuppstå att varken deklaranten, föreningen eller någon myndighet har kännedom omförmögenhet och nettoskuld som ligger längre än . RSVföreslår alt en stickdag väljs som ligger längre fram i tiden, t. ex. 1975, ettår då allmän fastighetstaxering ägde rum. Väljs akliemetoden blir problemet medval av stickdag mindre. Enligtreglerna för reavinstbeskattning av fastigheter skall av taxeringsvärdettas upp som schablonvårde dä taxeringsvärde som åsatts används.Däremot skall av taxeringsvärde tas upp då värde som åsatts 1970eller därefter används. Anledningen till detta är enligt prop. 1975/76:180 attden allmänna fastighetstaxeringen 1970 och därefter har inriktats på att åsattataxeringsvärden som utgör 3/4 av marknadsvärdet medan taxeringsvärdena före1970 normalt har motsvarat 2/3 av marknadsvärdet. Kommitténframhåller att schablonvärdet bör läcka förutom anskaffningskostnaden ävenövriga avdragsgilla kostnader t. ex. förbättringskostnader. I bilaga 1 (s. 145)till betänkandet konstateras alt av ett relativt stort urval avbostadsrättsföreningar är det i mycket få fall som föreningens förbättrings- 1983/84:67 122 kostnaderunder 1970-lalet har uppgått till så beiydande belopp att de skulle utgöraavdragsgill kostnad. I fråga om bostadsrättshavarens egna förbättringskoslnadertorde dessa enligt RRV:s mening uppgå till betydligt avtaxeringsvärdet. RRV föreslär därför att schablonvärdet sätts till ävenför bostadsrätter. Länsstyrelsenanser dock att kommitténs förslag om ett schabloniseral ingångsvärde påbostadsrätten i stället borde ha utformats så atl detta bestäms fillbostadsrättens andel av bostadsrättsföreningens behållna förmögenhet, där fasfighetenhar värderats till av taxeringsvärde. Det på detta sätt bestämdaingångsvärdet skall inte uppräknas till . Anskaffningskostnaderför bostadsrätten torde i regel vara känd av innehavaren. anserdet därför vid tillämpning av akliemetoden enklast att den faktiskaköpeskillingen i första hand får tas upp som ingångsvärde. Det förhållandet attett antal föreningar kan antagas ha ett negativt andelsvärde om förmögenhetenberäknas med utgångspunkt från taxeringsvärdet 1970 utgör också skäl härför.Länsstyrelsen föreslår därför att som ingångsvärde valfritt får upptagas denfaktiska köpeskillingen eller alternativt av andelen iföreningsförmögenheten beräknad på sätt kommittén föreslagit. Enligt bokföringslagen skall allt räkenskapsmaterialbevaras i ordnat skick inom landet under från utgången av detkalenderår, då räkenskaperna avslutades. Förbundet befarar, att sådanasituationer kan uppstå, att föreningar - utan att bryta mot bokföringslagensföreskrifter- avhänt sig räkenskapsmaterialet avseende 1969/70, med följd av bostadsrätishavarnai dessa föreningar icke kan beräkna föreningsförmögenheten . Föreningsförmögenhetenskall enligt kommittén beräknas på basis av taxeringsvärde och iövrigt med ledning av bokslutet för det räkenskapsår, som avslutats närmastföre , dvs. i allmänhet bokslutet per 31.121969.