prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — ärcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har lill uppgift attstödja konsumenterna och förbättra deras ställning pä marknaden. I anslutninghärtill fullgörs de uppgifter som enligt marknadsföringslagen (1975:1418) ochlagen (1971:112) om förbud motoskäliga avtalsvillkor ankommer pä konsumentombudsmannen. Verket fullgör vidareuppgifter enligt konsumentkreditlagen (1977:981), konsumentförsäkringslagen(1980:38) och förordningen om statligt stöd till glesbygd (1979:638). Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Denne är tillikakonsumentombudsman (KO). Medel för konsumentverketsverksamhet anvisas i programtermer. Fölr jande programindelning gäller f. n. Varuprovningar m. m. påuppdrag m. på uppdrag redovisas under en förslagsvis betecknad anslagspost med ettformellt belopp på . Under denna posl redovisas kostnader och intäkterför verkels uppdragsverksamhet. får inle belastas. För att lösatillfälliga likvidilelspro-blem för uppdragsverksamheten disponerarkonsumentverket en rörlig kredit hos riksgäldskonloret på f. n. högst 200000kr. m. m. pä uppdrag Prop.1983/84:100 Bilaga 9 68 Utredning om KO:s ställning Den nuvarandeorganisationen har gällt . Med anledning av en motion vid1980/81 ärs begärde all regeringen skulle föranstalta om atlfrågan om en självständig KO-funklion skulle utredas och all resultaten avutredningen skulle redovisas för (motion 1980/81: 1870, NU 50, rskr408). En särskild utredare' som skulle pröva frågan om konsumentombudsmannensställning tillkallades är 1982 (Dir 1982: 12). Utredaren avlämnade den 2februari 1983 betänkandet (Ds Fi 1983:2) ställning.Utredaren har inte kunnat finna atl rätlsäkerhetsskäl motiverar en ändring avnuvarande ordning som han anSer att effektivitetsskäl talar för enfortsatt samordning av den producentpåverkande verksamheten. Utredaren harfunnit alt samtliga organisationsallernaliv med en mer självständig KO-funktionmedför komplikationer utan att uppvägas av uppenbara fördelar. Han anser vidareatt del inle har kunnat påvisas några påtagliga nackdelar med nuvarandeordning. Hans slutsats år därför all det saknas tillräckliga skäl för att ändraden nuvarande organisationen. En sammanfattning av utredarens förslag bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 9.1. hemställerom medel i enlighetmed huvudförslaget. Mot bakgrund avregeringens beslut att tillkalla en kommitté för översynav konsumentpolitiken (Dir 1983: 15) föreslår verket inga väsentligaförändringar av verksamhetens inriktning. Frågor om hushällens ekonomi ochsäkerhet prioriteras liksom tidigare och kommer att ta i anspråk en allt störredel av resurserna. Lagtillämpningen kommer vidare atl inriktas mot de nämndaområdena. påpekar atl den nuvarande ambitionsnivån när delgäller marknadsbevakning, utredningsverksamhet saml produklion avinformations- och utbildningsmaterial inte kan upprätthållas med enmedelstilldelning enligl huvudförslaget. För alt motverka ambilionssänkningarkommer verket all söka rationalisera verksamheten. Översyn av organisations-och arbetsformer, lokalanvändning samt kontorsaulomationsfrägor kommer attgöras. Samverkan med offenlliga organ, folkrörelser och andra organisationerkommer all intensifieras. Pris-och löneomräkning för programmet uppgår lill . Verksamhetenunder programmet kommer all koncentreras pä pro-dukklsäkerhelsfrågor samlfrågor av större ekonomisk betydelse för hushällen eller frågor av särskildbetydelse för särskilt utsatta konsumentgrupper. Marknadsbevakningen fär meden anslagstilldelning enligl huvudför- f. d. landshövdingen . 1983/84:100 Bilaga 9 69 Pä avtalsvillkorsomrädetkommer ingripanden i första hand att göras mot villkor som innebär särskiltbetydande risker för hushållens ekonomi. Verkets planering omfattar bl. a.projekt angående registrering av olyckor i hemmet och , hushållensmatekonomi, brandegenskaper hos textilmaterial i kläder, prisinformation,riktlinjer för brandsäkerhet hos produkter som ingår i bostaden,energideklaralion av småhus, konsumentskydd på bilområdet, revidering avriktlinjer för marknadsföring av krediter, riktlinjer för hem- ochtelefonförsäljning samt provning av produkter från energisynpunkt. Pris-och löneomräkningen för programmet uppgår till . Del långsiktigautvecklingsarbete som bedrivs under programmet inom områdena hushållsekonomi,glesbygd, utbildning inom ungdomsskolan och slöd till lokalkonsumentverksamhet kommer alt fortsätta och ta merparten av de disponiblaresurserna i anspråk. En mindre förändring av resursfördelningen kommer dockatl göras för att insatserna pä det hus-hällsekonomiska området skall kunnaupprätthällas på oförändrad nivå. Inom de prioriterade områdena kommerverksamheten atl koncentreras lill de konsumentproblem som särskilt utsattagrupper har. Pris- ochlöneomräkningen för programmet uppgår till . Verksamheten underprogrammet omfattar massmediekontakter, publikationer och förlagsverksamhet och påverkas i hög grad av utred nings-, informations- och förhandlingsarbetet inom främst programmet marknadsinriktade aktiviteter. Programmet Varuprovningar m.m. pä uppdrag Programmet omfattar varuprovningarm. m. som verket mot betalning åtar sig att utföra.Under /83 var verksamhetens ekonomiska omslutning Verksamhetens omfattning blevdärmed större än under /82. Konsumentverketsverksamhet finansieras f. n. till genom intäkter frän försäljning avpublikationer m. m. Erfarenheterna har enligt verket visat atl kraftiga prishöjningarpä bl.a. verkets huvudsakliga inkomstkälla Råd och Rön inte längre ger ökadeintäkter. En negativ upplageutveckling förutses . Intäkternaför innevarande budgetår bedöms komma atl bli ca 1 milj. kr. lägre än vad somtidigare beräknats. beräknaratt intäkterna under /85 kommer alt uppgå rill . Prop.1983/84:100 Bilaga 9 70 De yttreförutsättningarna för konsumentpolitiken har förändrats genom ' de samhällsekonomiskaobalanser som vuxit fram det med åtföljande återverkningarför hushållen. Konsumentpolitiken måste i första hand inriktas mot de gruppersom bäst behöver samhällets stöd saml på hushällens grundläggande behov.Introduktionen av nya media, marknadsföring över gränserna etc. ställer ocksåkonsumenterna inför nya situationer. En kommitté har mot den här bakgrundentillsatts under är 1983 för en översyn av konsumentpolitiken. Arbetet skallvara avslutat . En utgångspunkt för kommittén är attden statliga organisationen pä det konsumentpolitiska området med bl.a. ettkonsumentverk som central förvaltningsmyndighet i stort skall ligga fast. När det gäller denstatliga organisationen på konsumentomrädet villjag i det här sammanhanget laupp frågan om konsumentombudsmannens (KO) ställning. Chefen för konsumentverketär f. n. tillika KO. Den utredare somnyligen, med anledning av en begäran från , har granskat KO:sställning har funnit att samtliga organisationsalternativ med en mersjälvständig KO-funktion medför komplikationer utan alt uppvägas av påtagligafördelar. Han har vidare inte kunnat påvisa några påtagliga nackdelar mednuvarande ordning. Hans slutsats är därför att det saknas tillräckliga skäl föratt ändra den nuvarande organsiationen. Jag delar denna bedömning och anserdärför att nuvarande organisation bör ligga fast. Jag vill också beröra enannan organisationsfråga. Chefen för kommer attföreslå en indragning av hemkonsulenttjänsterna där per den 1 januari 1985.Förslaget innebär att verksamheten kommer att koncentreras lill central,statlig och lokal, nivä (jfr bil. Man bör därför överväga hurkontakterna mellan och kommunerna skall utformas. Denna frågabör prövas av den nämnda konsumenlpolitiska kommittén och ligger redan ilinje med dess uppdrag. I det sammanhanget får särskilt övervägaskonsekvenserna på nivå av avvecklingen av hemkonsulenterna och om ytterligarestöd till kommunerna från kan behöva ges med anledning avavvecklingen. Redan innan ställning kan tas till kommitténs kommande förslagmåste dock vissa anpassningsälgärder vidtas. Jag kommer därför atlföreslå regeringen all ges i uppdrag alt vidta de omedelbaraätgärder respektive lämna de förslag, som övergängs vis är påkallade. Mänga konsumenter mötertekniskt och juridiskt komplicerade problem i samband med främst/örvörv avsmåhus. Rådgivning till enskilda är sedan är 1975 en uppgift.Konsumentverket har emellertid upprätthållit en viss direktrådgivning. Dennaavvecklades i huvudsak är 1982. anmälde i anslutning härtillatl de problem som konsumenterna ställdes inför på småhusområdet var såkomplicerade att det var Prop.1983/84:100 Bilaga 9 71 tveksamt om det var möjligt att helt låta kommunernasvara för denna rådgivning.Verket föreslog därför i en skrivelse lill regeringen att en central rådgivningsbyrå skulle inrättas. Remissinstansernavar ense om all behovet av rådgivning pä småhusområdet var stort. Flera instanser var dock negativa tillatt en ny instans inrättades ochmenade att befintliga informationskanaler borde förslärkas. Även jag anser det angeläget att kvalificerad rådgivningrörande köp av småhus kan tillhandahållas. Chefen för kommer attföreslå att länsbostadsnämnderna får i uppgift att svara för fastighetsjuridiskrådgivning och därmed sammanhängande byggnadsteknisk rådgivning lill enskildakonsumenter (jfr bilaga 11). För vidkommande innebärförslaget att verket kommer att få svara för viss utbildning av personalen vidlänsbostadsnämnderna, för malerialser-vice och för slöd tillnämnderna i särskilt komplicerade frågor. Dessa uppgifter bör kunna utföras inom ramen för verkets nuvarande resurser. Konsumentverketsanslag har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. När det gäller intäkter m.m. avpublikationsverksamhet harjag utgått från beräkningar. Med hänvisning tillvad jag har anfört och lill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillKonsumentverket för /85 anvisa ett förslagsanslag av43215000 kr. 1982/83 Utgift 7598000 1983/84 Anslag 7782000 1984/85 Förslag 7881000 har till uppgift att på begäran av enskild konsumentpröva tvister mellan konsument och näringsidkare rörande vara eller tjänst saml rekommendera hur tvistenbör lösas. Nämnden skall dessutom pä begäran av domstol avge yttrande enligtlagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden. Chef för nämnden är en heltidsanställd ordförande. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 dring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-217000) Under /83kom 7789 ärenden intill nämnden. Detta är en ökning jämfört medföregående budgetär. Ökningen avser främst hantverksijänsler och ärenden inomden allmänna avdelningen. Antalet nämndbeslut har /83 uppgått till 4377, vilket är en ökning . Vid utgången av /83 varärendebalansen 2350jämfört med 2 226 ärenden vid utgången av föregåendebudgetår. Antalet telefonförfrågningar i ej registrerade ärenden har detsenaste budgelårel varit 14500. anför i sin anslagsframställning bl.a. följande. Pris-och löneomräkning 4- . Huvudförslaget innebär enminskning av anslaget med . och skulle enligt nämnden innebära ökadeärendebalanser och längre handläggningstider. Nämnden utgär i sinmedelsberäkning från ett pris- och löneomräknat anslag, dvs. att huvudförslagetinte skall genomföras. Även vid en sådan anslagstilldelning bedömsärendebalansen och handläggningstiderna öka. För alt motverka denna utvecklingplaneras bl. a. en översyn av de värdegränser nämnden f. n. tillämpar för atlta upp ett ärende lill prövning. Nämnden har tidigarepåtalat atl erfarenheterna visar att ett stort behov föreligger av ettreklamaiionsorgan för tvister om snickeriarbeten. Nämnden föreslår därför enutvidgning av verksamhetsområdet till alt omfatta snickeriarbeten (4- 75000kr.). Medel yrkas också för inköp av utrustning och höjning avordförandearvoden m.m. (. Jag har beräknat allmännareklamationsnämndens anslag med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att lill för /85 anvisa ett förslagsanslag av7881000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 73 VISSA CENTRALA MYNDIGHETER M.M. D 1. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler förstatliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst atl förvalta defastigheter som är upptagna i styrelsens förmögenhetsredovisning, att anskaffalokaler för statsmyndigheterna och utreda behovet av statliga byggnadsprojekti den mån dessa uppgifter inte ankommer på annan myndighet, att efter uppdrag projektera, utföra ochinreda byggnadsprojekt för slalens räkning saml all genom utvecklings- ochnormeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga ombyggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. Verket leds av en styrelse. Chef för verket är engeneraldirektör som också är ordförande i styrelsen. Den centralaförvaltningen är uppdelad pä sju byråer, nämligen en utredningsbyrå, enprojekteringsbyrå, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en intendentsbyrå, en tekniskbyrå saml en administrativ byrå. Härtill kommer ell planerings- ochbudgetsekretariat, en fastighetssektion, en inredningsseklion, enpersonaladministrativ sektion samt ett revisionskontor. Vidare finns femregionala byggnadsförvaltningar, nämligen i , , , ochUmeå. Byggnadsförvaltningarna i , och har enheter för byggnadsverksamheti egen regi. Inom styrelsen fanns vid utgången av /83sammanlagt 2235 anställda vilket är 57 färre än vid utgången av budgetåret innan.Av de anställda ingick 1546 i den regionala organisationen. Av dessavar 771 sysselsatta med fastighetsdrift och 416 med byggnadsverksamhet i egen regi. Omfattningen av administrationfastställs av regeringen. 1 bokslutet för budgetåret fördelasadministrationskostnaderna mellan de olika drift- och investeringsverksamheterna. Istatsbudgeten förs endastupp ett formellt anslag av . Fr.o.m. /83 redovisar byggnadsstyrelsensin verksamhet uppdelad på huvudområdena: Lokalhållning, , Anskaffning, Egenregi, Inredning samt Övrig verksamhet. Härtill kommer för verksamhetengemensamma funktioner. Kostnaderna för verksamhethar indelats i dels direkta kostnader, dels indirekta kostnader. Med indirektakostnader avses administrationskostnader som slufligt fördelas pä de nämnda huvudområdena. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 74 Kostnadernafinansieras på följande sätt: Lokalhållning frän hyresintäkter.Fastighetsförvaltning frän hyresintäkter och anslag för energibesparande ätgärder m.m..Anskaffning frän anslag lill byggnadsverksamhet, uppdragsintäkter m.m.. Inredning frän inredningsanslag och uppdragsintäkter. Övrig verksamhet meduppdragsintäkter, parkeringsavgifter Byggnadsstyrelsenshuvuduppgifter - fastighetsförvaltning och lokalanskaffning - styrs avutvecklingen inom de statliga verksamhetsgrenar för vilka styrelsen äransvarig för lokalhållningen. Detta innebär att uppgifterna inom dessaområden inte primärt kan styras genom förslag från . Ettminskat ekonomiskt utrymme för den offentliga sektorn med en minskning av denstatliga verksamheten får konsekvenser föromfattning och inriktning för både anskaffning och förvaltning av statliga fastigheter och lokaler. Förbyggnadsverksamheten leder ett minskatekonomiskt utrymme till ökade behov av ombyggnader för att utnyttja lokalerna mer effektivt samt till behov av attavgränsa större projekt för genomförandei takt med i liden tillgängligt investeringsutrymme. Inom befintligtfastighetsbestånd måste ätgärder vidtas för att undvika hyresförluster m. m.genom tomma lokaler. Det är särskilt viktigt alt vidta åtgärder för att användabefintligt lokalbestånd på ett effektivare sätt. måstedärvid biträda myndigheterna atl genomföra verksamhetsförändringar inom ramen för befintliga lokaler.Detta för med sig ändrade former för styrelsens lokalförsörjningsplanering.Seklorskunnandet hos styrelsen och kostnadsmed velandet hos lokalbrukarna måsteförbättras. Byggnadsstyrelsenfortsätter arbetet med atl effektivisera och hälla nere kostnaderna förfastigheisdrift och fastighetsunderhåll, bl.a. genom ökad samordning av den statliga fastighelsdriften, ytterligare åtgärder föralt begränsa energiförbrukningensaml utveckling av system för planering pä avfastighetsunderhåll. Pä grundval av under1983 systematiskt genomförda kontakter med praktiskt taget samtliga brukareinom styrelsens obligatoriska ansvarsområde har fått underlag för att ändraen rad rutiner i syfte att förbättra servicen till brukarna och ökaeffektiviteten i lokalanvändningen.Det gäller ätgärder av typen bättre ömsesidig löpande information, klarareansvarsfördelning, snabbare besked och ätgärder i den dagliga verksamheten,större planmässighet och mera brukarinflytande i fastighetsunderhålletm. ärstatsförvaltningens centrala expertorgan för bl.a. lokalförsörjningför civila statliga myndigheter. Inom styrelsen flnns kunskap omlokalfrågor för i stort sett hela den civila statsförvaltningen. Styrelsen har överblick över det statligalokalbeståndet och hyresmarknaden, mångsidigt utvecklad kompetens beträffandeproduktion och förvalt- Prop.1983/84:100 Bilaga 9 75 ning av statliga lokaler samt omfattandeerfarenhet av hyresavtal och andra hyresfrågor. Ansvar förfastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler för statlig verksamhet harunder senare är i ökad utsträckning lagts på . Enligtstyrelsens uppfattning bör denna utveckling fortsätta i syfte att tillvaratastyrelsens kunskaper och erfarenheter inom verksamhetsområdet. Det är ocksåangeläget atl inte splittra sakkunskap och expertis på för många häll inom denstatliga sektorn och närliggande områden. Myndigheter och andra lokalbrukarebör uppmärksammas på styrelsens kunskaper och erfarenheter inomlokalförsörjningsomrädei. Pris- och löneomräkningför administrationskostnader beräknar styrelsen lillsammanlagt . Med tillämpning av huvudalternativet beräknas för nästabudgetår förvaltningskostnaderna, exkl. lokalkostnader, till ,varav för löner . I detta belopp ingär medel för tvä nya tjänstersom erfordras pä grund av det utökade revisionskontoret. Sammanlagt beräknas administrationskostnaderna uppgålill . I den följande redovisningen ingär dessa kostnader i resp.verksamhetsområde i enlighet med följande tabell. Utöveradministrationskostnaderna beräknas en nettoförbrukning under nästa budgetår av8000000 kr. för utredningar rörande byggnadsföretag m.m. Verksamhetsområde Avbyggnadsstyrelsen beräknat för I. Lokalhållning omfattarlokalförsörjningsplanering, behovsprövning samt inhyrning av lokaler. Enligtbyggnadsstyrelsen innebär ett minskat utrymme för investeringar i nybyggnaderatt betydelsen av en fortlöpande angelägenhetsgradering av aktuella projektökar. Elappindelningar måste prövas i större utsträckning än tidigare.Befintliga lokaler måste utnyttjas mer effektivt. Lokalstandarden varierar dockkraftigt mellan olika områden. Det är enligt styrelsen angeläget alt derestriktioner som blir aktuella inte drabbar brukare med läg lokalstandard.Detta kräver ett mer intensivt planeringsarbete i styrelsen. Den lokalstandard somlillämpas bör enligt styrelsen ytterligare diskuteras. Standard ochkostnader måste vägas mot övriga kostnader för verksamheterna. I första handmåste grundläggande arbetsmiljökrav tillgodoses. I övrigt måste syftet varaatt de totala kostnaderna för lokalbrukarnas verksamhet blir sä låga sommöjligt. Den av förvaltade lokalareanuppgick vid utgången Prop.1983/84:100 Bilaga 9 76 av /83 lill ca 8,9 miljonerm", varav ca 5,7 miljoner m-utgjordestatsägda lokaler. Detta innebär en ökning under budgetåret med ca 700000 m',företrädesvis inhyrda lokaler. Ökningen beror främsl pä att efter beslut av regeringen fr.o. m. övertagitlokalförsörjningsansvaret för arbetsmarknadsutbildningen. Enligt regeringensanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar för /85 skallcivila statliga myndigheter redovisa i vilken omfattning och vid vilkatidpunkter som begränsningar i lokalinnehavet beräknas kunna genomföras underde närmaste följande fem budgetåren. Redovisningarna skall ulföras i samråd medbyggnadsstyrelsen. Ca 40 myndigheter har redovisat förslag till lokalbesparingarsom enligl styrelsens bedömning bör leda till reducering av lokalkostnaderna under /85. Av det redovisade materialet framgårall den disponerade lokalarean kanminskas med ca 10000 m". För att åstadkomma reella lokalbesparingar kommer styrelsen alt samråda medberörda myndigheter och utreda hurde lokaler som lämnas skall kunna användas för annan verksamhet.Byggnadsstyrelsens administrationskostnader för programmet beräknas för /85 lill ca 23milj. omfattar ekonomiskoch teknisk förvaltning av fastigheter. Den ekonomiska fastighetsförvaltningen avser uthyrningav lokaler samt ekonomiska och juridiska frågor som sammanhänger medfastighetsägande. Den tekniska fasrighetsförvaltningen omfattarfastighetsdrift samt fastighetsunderhäll och ombyggnader. Förvaltningens primära ändamålår att tillgodose de statliga myndigheternas lokalbehov. Den skall bedrivas säatt fastigheternas värde och tekniska funktion vidmakthålls. Den skall vidare ge ellgodtagbart ekonomiskt resultat vid en marknadsanpassadhyressättning. Resultatbudget för fastigheter sorri förvallas avbyggnadsstyrelsen. Prop.1983/84:100 Bilaga 9 Av beräknad ändring 1984/85 Hyror från statsmyndigheter Hyror från enskilda Diverse intäkter 4 524 500000 175 600000 75000000 4-293 000000 4- 15 900000 4- 12600000 Teknisk fastighetsförvaltning i statsägda lokaler Hyror m. m. för inhyrda lokaler Administrationskostnader Kapitalkostnader b) ränta på kapitalet -H06599000 4-137000000 - 1095000 4- 17 200000 4- 91000000 Resultat efter avskrivningar. finansiella in takter och kostnader Extraordinära intäkter Resultat före avsättningar 305 599000 15 000000 Avsättningar/upplösning av 24 101000 -1000000 - 24101000 ± 0 Inkl. adminislralionskoslnader för lokalhållningen, . Resultatutvecklingensammanhänger med atl marknadsanpassade hyror ej täcker kostnadshyrorna inyproduktionen samt att anpassat sinahyresuppräkningar för /85 sä att de står i överensstämmelse meddet inflationsbekämpningsmål som regeringenuppställt för är 1984. Marknadshyrorna förnybyggda lokaler är normalt lägre än kostnaderna för lokalerna under de första tre lillfem åren. Därefter lämnar lokalerna ett överskott. Utvecklingen har gåttmot alt den inledande förlustperioden blivitnågot längre och förlusterna blivit något större . De nya delarna av del statsägdabeståndet påverkar därför resultatet negativt i större utsträckning äntidigare. En analys avkostnaderna för inrikes fastighetsförvaltning visar alt kostnaderna för destatsägda lokalerna är lägre än kostnaderna för förhyrning av motsvarandelokaler på marknaden. Del är därför enligt mening påsikt lönsamt med statsägda lokaler. Beaktas också värdeförändringarnapä de statsägda fastigheterna blir skillnaderna till de statsägda lokalernas fördel i de flesta fall ännustörre. Staten sparar sålundaåriigen myckel stora belopp på alt äga de fastigheter som behövs för lokalförsörjningen. Regeringenföreskriver atl bokslut skall innehålla Prop.1983/84:100 Bilaga 9 78 förslag till disposition av överskottet förfastighetsförvaltning. Överskottet för inrikes fastighetsförvaltning föreavsättningar och skatt för /83 uppgick enligt bokslutet till ca 450 milj. kr.Resultatökningen är delvis en följd av ändrade bokföringsrutiner. Sedan hänsyntagits till dessa blir resultatet den inrikes fastighetsförvaltningen 225 milj. kr. av dettaöverskott, 10,6 milj. kr., har uppkomit genom realisationsvinster vidfastighetsförsäljning. föreslår i enlighet med regeringens beslut iregleringsbrev för /84 att realisationsvinsten /83 får användasför fastighetsunderhåll och ombyggnadsarbeten. Under utgifternaför fastighetsförvaltningen har beräknat sammanlagtca 1 196 milj. kr. för teknisk fasUghetsförvaltning i statsägda lokaler.Av beloppet avser ca 814 milj. kr. fastighetsdrift, vilket innebär en ökning omca 73 milj. kr. som till stor del beror pä ökade förbrukningskostnader. De höjdavärmekoslnaderna har dock kunnat begränsas genom olika energisparåtgärder. Förfastighetsunderhåll samt ombyggnadoch komplettering beräknar sammanlagt ca 364 milj.