prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — SlDA-pågående utredningar inom den är: - riktlinjer försvenskt stöd rörande vattenföroreningar och dess effekter, - riktlinjer för slödtill akvakultur. Båda utredningarna är i form av uppdrag utlagda lill SIDAsinstilulio-nella konsult . RPS är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet ochutövar under jusliliedepartemenlet den högsta ledningen av landetspolisväsende. Sjöpolisverksamhelen bedrivs i sju regioner medcentralorterna Kari-slad, , , , , ochStockholm. disponerar sex båtar, tre och de övrigaregionerna en vardera. Av de 14 båtarna är åtta utrustade med radar och ekolodsamt fyra med enbart radar. Uiöver de större polisbåtarna finns i den lokalapolisorganisationen ca 65 irailerbundna mindre räddningsbåtar saml ipolisdistrikten i Norriand sju trailerbundna forsbålar. Dessa båtar används viddmnkningsolyckor och sjöräddningsfall. Sjöpolisverksamheten leds i och avpolismästarna och i övrigt regionalt genom länspolischefen i del län, ochlokall genom polismästaren i det polisdistrikt, där bålen är stationerad.Sjöpolisverksamheten bedrivs i och helaåret, i övriga distrikt . Sjöpolisen upprätthåller ordning och säkerhet i skärgårdenoch längs våra kuster. Sjöpolisen ger också skärgårdens befolkning lillgångtill normal polisiär service. har nedskräpningen på öar ochholmar kunnat övervakas och hindras genom sjöpolisens insatser. Övervakningenav jakt- och fiskebestämmelser, efterlevnanden av de internationella sjöreglernasamt sjötrafikförordningen har skärpts. Sjöpolisen rapporterar brister ifartygsutrustningar, överskridande av fartbegränsningar, sjöfylleri m. m. Tillsjöpolisens arbetsuppgifter hör även gränsövervakning, rappor-12 1983184. Prop.1983/84:10 178 tering av främmande örlogsfartyg, skydds- och konlrollområdesövervak-ningelc. Polisen deltar i enligt ell särskilt avtal. Sjöpolisbå-larnaulgör ett komplement till sjöräddningsorganisaiionens slörre fartyg. ÖB leder försvarsmakten och har uppsikt över dess verksamhei.Del åligger ÖB särskilt att bedriva krigsfallssiudier, upprätta planer för samlleda mobilisering och militära operationer, leda och bedriva militär underrättelse-och säkerhetstjänst, kontrollera att krigsförbanden och försvarsmakten iövrigt har krigsduglighel och beredskap saml ingripa mot kränkningar avsvenskt territorium. ÖB är högsta programansvariga myndighei inomförsvarsmakten och skall i den egenskapen bl.a. utarbeta underlag förstatsmakternas beslul om målen för försvarsmaktens verksamhei och omförsvarsmaktens ulveckling på kort sikt och på lång sikt. FMV anskaffar den materiel och de förnödenheter somerfordras för att tillgodose försvarsmaktens behov och krav. Verket skall vidare se till alt förnödenheterna ärändamålsenliga och brukbara samt förvaras på lämpligt sätt. Ansvaret för dendirekta förvaltningen av materielen åvilar regionala myndigheter. FMV utfärdar- i samråd med försvarsgrenscheferna anvisningar för malerielens förvaring,underhåll och drift samt svarar för malerielens redovisning. FMV har också deldirekta ansvaret för vissa underhållsåtgärder och modifieringar. FMV anskaffar materiel och andra förnödenheter lillmyndigheter utanför försvarsmakten, t. ex. isbrytare lill . Verkeisvarar också för drift och underhåll av statsisbrytarna. FMV är vidaresammanhållande för utvecklingsuppdrag lill industrin i samband med materielanskaffning. FMV ansvarar tillsammans med FOA för uppföljningen av den(militär) tekniska utvecklingen, bl. a. genom utarbetande av s. k. Tekniskaprognoser. FOA har ansvar för att sammanställa försvarsseklorns behovav forskning och tillsammans med de perspeklivplaneringsansvarigatotalförsvars-myndigheterna (ÖB, civilförsvaret, överstyrelsen för ekonomisktförsvar, försvar och ())utarbeta 5-åriga program för sektorns'forskningsverksamhet. Forskninggenomförs, förutom vid FOA, också vid fortifikalionsförvaltningen, flygtekniskaförsöksanstalten, marintekniska institutet , universitet och högskolor samlindustrin. Prop.1983/84:10 179 FOA genomför även forsknings- och utredningsverksamhet åtutrikesdepartementet. Förutom de angivna verksamhelerna genomför FOA inläktsfinansieradforsknings- och utredningsverksamhet m.m. på uppdrag av bl.a. myndigheter frånsektorer utanför totalförsvaret. Sådana uppdrag får tas om det medför positiva effekierför den försvarsinriktade forskningen och medverkar till en vitalisering avdenna. Den del av verksamhei som närmast har beröringmed havsresursverksamheten är sjökartläggningen. Del gäller i det sammanhangetatt ulföra sådana mätningar och undersökningar i farvatten inom landet ochangränsande havsområden som fordras för sjöfarten och försvaret. Dessutomåligger det verket att utarbeta och ge ut sjökort och seglingsbeskrivningarför sjöfarten och försvaret. Allmänt gäller för verksamhet altden skall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfarten. har huvudansvaret för bl. a. hydrologi och oceanografi.Det åligger att med hänsyn lill andra myndigheters, näringslivets och försvarelsbehov inhämta tillförlitlig kännedom om hydrologi och oceanografi. Detlasker genom de reguljära observationerna och karterande undersökningarna. För de reguljära observationerna finns ett nät av kustvallenståndssla-tioneroch ett särskilt observationsnäl för ylvalteniemperalur. Institutet har ansvaret föroceanografiska ärenden. På grund härav håller ett nät av automatiskaoceanografiska stationer på all byggas upp. Stationernas insamlingssystem ärhelt datoriserat och dygnet runt utförs mätningar och beräkningar. Automatstationsnätelär även lämpat för mätningar av biologiska parametrar, övervakning av havsmiljöni generell bemärkelse, föroreningar m.m. SGI har under senare lid utvecklat en metod all ulföra geotekniskaundersökningar från botten i sjöar och vattendrag. Arbetet utförs av lättdykare och har visat sig vara effektivt i jämförelse med borrning från flotteeller plattform. När lätt dykare kan ulföra underökningar är detmöjligt all arbetet utförs av tung dykare. Verksamheten med grundläggning för broar och kajer, skerofta inom vattenområden. Ett exempel på projekl med grundläggningsproblem i öp- Prop.1983/84:10 180 pel där insliluiet deliagil är Ölandsbron.Verksamheten är dock inte i första hand inriktad mot projekt lill havs. Kunskapsom finns vid SGI om jords lekniska egenskaper och dess utnyttjande äremellertid möjlig all direkl använda vid problem beträffande l.ex. offshorekonstmklioner,pipelines etc. Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande statlig och kyrklig egendom, rikelsindelning och den prästerliga organisationen, handha medels- ochfondförvaltning saml i vissa ärenden bevaka statens räll och allmänna intressenm. m. Kammarkollegiet bevakar bl.a. statens rätt i vattenräilsliga ärenden.För lillgång till allmänt vattenområde för viss verksamhet erfordraskammarkollegiets medgivande. Lån till den mindre skeppsfarten handläggs avkollegiets fondbyrå. Kammarkollegiet sorterar under . Museet har lill uppgift att främja intresset för,kunskapen om samt forskningen rörande växt- och djurvärlden, jordens uppbyggnadoch historik samt människans biologi och naturmiljö. Del åligger museet särskilt all vårda, förteckna,vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika de samlingar som anförtrottsmuseet, hålla ell urval av samlingarna tillgängligt för allmänheten saml drivaoch stödja forskning i de ämnen som tillhör museets verksamhetsområde. Inom museet finns två avdelningar, en museiavdelning ochen forskningsavdelning. Till forskningsavdelningen hör ett labroatorium förisotopgeologi. Museet leds av en styrelse som utses av regeringen. Inom museet finns en stor samling djur. Främst inomde zoologiska forskningsavdelningarna för ryggradslösa resp. ryggradsdjurbedrivs laxonomiska studier av djurarter. Museet har vidare en särskildforskningsgrupp för studier av miljögifter som delvis har marin inriktning.Museels sammanlagda statsanslag uppgår /84 till knappt 30 milj.kr. Museet har till uppgift alt främja kunskapen om detsvenska skeppsbyg-geriets verksamhei och utveckling genom tiderna. Det åligger särskilt museet all sammanbringa, förteckna,vårda, vetenskapligt bearbeta och för allmänheten hålla tillgängligt sådantsom är ägnat all belysa ämnen, såsom originalföremål, modelleroch andra ting samt uppteckningar, kartor, ritningar och andra arkivalier,vilka inte Prop.1983/84:10 181 tillhör statligt arkivs serier. Museet skall i övrigt imån av möjlighet och lillgång på medel bidra till att landels lillsjöförsvaret, handelssjöflottan och skeppsbyggeriet knutna minnen klariäggs,bevaras och vårdas. Museidirektören är chef för museet. Inom museet finns sexavdelningar, én administrativ avdelning, en informations- ochundervisningsavdelning, en konserveringsteknisk avdelning, en fällundersökningsavdelning,en do-kumentationsavdelning samt en och utslällningsavdelning. Museet ledsav en nämnd vars ordförande utses av regeringen. Museet disponerar budgetåret1983/84 ell slalsanslag för sina förvaltningskostnader som uppgår till knappt14 milj. kr. Underhållskostnader vid museet balanseras mol inkomster av Wasavarvel. Inom högskolan skall bedrivas utbildning, forskning ochutvecklingsarbete. Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskapliggrund och skall anordnas så att de studerande förvärvar kunskaper och färdighetersamt utvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma företeelser av skilda slag.Forskningen inom högskolan skall syfta lill all vinna ylteriigare kunskaper ochatt finna vetenskaplig grund för ulbildning och annan verksamhet. Utvecklingsarbetetinom högskolan skall syfta till alt främja ulvecklingen inom sådana områden avkonstnärlig eller annan karaktär som berör utbildningen och forskningen.Verksamheten inom högskolan skall anordnas så att sambandet mellanutbildningen, forskningen och utvecklingsarbetet främjas. Till verksamheteninom högskolan skall höra att sprida kännedom om forskning ochutvecklingsarbete. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) är en centralförvaltningsmyndighet för högskolan inom verksamhetsområde.I fråga om högskolan i dess helhet skall ämbetet bl.a. följa ulvecklingen av ulbildningoch forskning inom landet och i andra länder saml svara för översiktlig ochsamordnande planering för den gmndläggande högskoleutbildningen. UHÄ skall utarbetaunderlag för statsmaktemas beslut om inriktning och ulveckling av utbildnings-och forskningsresurserna saml villkoren för utbildnings- ochforskningsverksamheten. UHÄ skall vidare svara för en samordnande planering av forskamtbildningenoch forskningen. UHÄ leds av en styrelse med universitelskanslem somordförande. Landet är indelat i sex högskoleregioner som var och en har enregionstyrelse. Regionslyrelsen skall för resp. region planera och samordnaden gmndläggande högskoleutbildningen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. högskoleregion omfattar 12 högskoleenhetervarav tre bedöms på olika sätl beröra havsresurser i sin verksamhei nämligenuniversitetet i , tekniska högskolan i (KTH) saml Karolinskainsfilutet. Prop.1983/84:10 182 högskoleregion omfattar fem högskoleenheter. Havsresursanknulenverksamhei återfinns vid i . högskoleregion omfattar två högskoleenheter,varav i bör nämnas i detla sammanhang. /högskoleregion omfattar fem högskoleenhetervarav havsresursanknulen verksamhet främst återfinns vid i samltill viss del högskolan i . högskoleregion omfattar fyra högskoleenheter.Den havsre-sursanknulna verksamheten vid såväl i som vidChalmers lekniska högskola (CTH) är betydande. högskoleregion omfattar fyra högskoleenheter varavtvå, i samt högskolan i har havsresursanknulenverksamhet. är central förvaltningsmyndighet förärenden angående fiskerinäringen, fritidsfisket och fiskevården, i den månsådana ärenden inte ankommer på annan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighetför statens lokala fiskeriadministration. leds av en styrelse.Chef för är en generaldirektör. Inom styrelsen finns enadministrativ byrå, en fiskebyrå, en fiskevårdsbyrå saml ell havsfiskelaboratorium,ett sölvattenslaboralorium och ett hydrografiskt laboratorium. Det åligger styrelsen bl.a. att lämna fiskels utövarebehövligt bistånd, verka för vård av fiskbestånden, främja ett rationelltutnyttjande av fiskbestånden, medverka till förbättring av fångstmeloderna,främja avsättningen av fisk och fiskprodukter, uppmärksamt följa fiskets undervisnings-ochutbildningsfrågor saml bereda internationella ärenden som faller inomstyrelsens verksamhetsområde. Det åligger styrelsen vidare att utföra praktiskaoch vetenskapliga undersökningar och försök på fiskels område samt all därvidbl. a. anordna, leda och övervaka biologiska observationer och mätningar samt fiskerilekniskaundersökningar, i den mån sådana icke utföres av annan institution. SLV är central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrägor.Till verkets förvaltningsområde hör även besiktningsvelerinärorganisalionen. SLV leds av en styrelse. Chef för verkei är engeneraldirektör. Inom verket finns tre avdelningar, nämligen hygienavdelningen,undersökningsavdelningen och administrativa avdelningen. Prop.1983/84:10 183 lanlbmksuniversilel bedriver utbildning,forskning och rådgivning m.m. inom jordbrukets, trädgårdsnäringens, skogsbmketsoch veterinärmedicinens områden. Lantbmksuniversitetel leds av en styrelse. Beredande organål styrelsen är en forskningsberedning, en utbildningsberedning, enforskarutbildnings-nämnd samt en lokalnämnd. Vid finns en lantbruksvelenskaplig,en skogsvetenskaplig och en veterinärmedicinsk fakultet. Vid varje fakultetfinns en dekanus, en kollegienämnd, ett fakultetskollegium, en Ijänsleförslags-nämndsaml planerings- och ledningsorgan för den programbundna forskningen ochförsöksverksamheten. För planering och ledning av den gmndläggande utbildningenvid lant-bmksuniversitelel finns en linjenämndsorganisalion. Slyrelsen harinrättat sex linjenämnder för de nio utbildningslinjerna vid ,nämligen för agronom- och hortonomlinjerna, landskapsarkilektlinjen, lanlmästar-ochträdgårdsteknikerlinjerna, jägmästarelinjen, skogsmästarlinjen, skogs-leknikerlinjenoch veterinärlinjen. SVA är ett expert- och serviceorgan ål lantbmksstyrelsenoch andra myndigheter samt ål enskilda organisationer och allmänheten, meduppgift all bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak,spridnings-sätt m.m. SVA skall vara ett veterinärmedicinskt centrallaboratoriumsamt utföra viss rutinmässig diagnostisk verksamhet. Vidare skall SVA aktivimedverka i djursjukdomars förebyggande och bekämpande. Till slöd för dessafunktioner skall SVA ulföra forsknings- och utvecklingsarbete. SVA leds av en styrelse. Chef för SVA är en föreståndare.Inom anstalten finns fyra enheter nämligen centrallaboratoriet epizootologiskaenheten, vaccinenheten och ekonomienheten. Inom centrallaboratoriet finns delantal laboratorier som slyrelsen besiämmer. Utöver dessa enheter finns enligtstyrelsens bestämmande enheter för vissa djurslag och andra enheter medsärskilda uppgifter. SNV är central förvaltningsmyndighet för ärenden omnaturvård, däri inbegripet vattenvård, luftvård och renhållning utomhus, samlom rörligt friluftsliv, jakt och vildvård, allt i den mån sådana ärenden ejankommer på annan myndighet. Till verkets förvaltningsområde hör även ärendenenligt miljöskyddslagen (1969:387, ändrad senast 1983:656) i den mån dessa ej Prop.1983/84:10 184 ankommer på eller annanmyndighet. Verket har lillsyn över efterievnaden av lagen (1973:329) om hälso-och miljöfarliga varor (ändrad senast 1982:822) och i anslutning därtill meddeladeföreskrifier, i den mån lillsynen ej ankommer på annan myndighei. Verket harvidare lill uppgift att leda och främja företrädesvis målinriktad naiurvårdsforskningoch undersökningsverksamhet inom naturvårdsområ-det. Till verket är produktkontrollnämnden knuten. Nämndenprövar frågor som avses i lagen om hälso- och miljöfarliga varor i den månprövningen ej ankommer på annan myndighet. SNV leds av en styrelse. Chef för verket är engeneraldirektör. Inom verket finns en administrativ avdelning, ennaturresursavdelning, en teknisk avdelning, en forsknings- ochundersökningsavdelning saml ett sekretariat för planering och information. Generaltullslyrelsens kustbevakning ansvarar för dencivila övervakningen lill sjöss med hjälp av flygplan och fartyg. Vidoljeutsläpp svarar för bekämpning så länge oljan finns tillhavs, i kuslvaltnen, i och i . har baser ochförråd längs kusterna med materiel för oljebekämpning. Vid bekämpningsoperalionerlarmar, informerar, samråder och samverkar med andra berördamyndigheter. Till statens planverks uppgift hör bl.a. den allmännauppsikten över plan- och byggnadsväsendet. Härtill hör bl. a. att ge råd ochvägledning för den fysiska planeringen. Dessutom skall planverket verka församordning mellan olika myndigheter när del gäller dels insamling ochbearbetning av kunskaper och erfarenheter som rör hushållningen med mark ochvatten, dels råd och anvisningar beträffande fullföljandet av de riktlinjer somhar uppställts för hushållningen med mark och vatten i arbetet med den fysiskariksplaneringen. har därför en viktig roll i arbetet rned altutveckla former och metoder för den fysiska planering av kust- och havsområdenoch kunskapsförsörjningen för sådan planering. Lantmäteriels organisalion omfattar den cenlralamyndigheten , som ligger i , samt regionala och lokala enheter. Lantmäleriet arbetar inom två huvudområden,landskapsinformation och plangenomförande. Det första området avser bl.a. geodetiskuppmät- Prop.1983/84:10 185 ning av , flygfotografering och framställning avallmänna (officiella) kartor. Del andra området avser fastighetsbildning,registrering och andra åtgärder som avser fastigheter. En uppdragsverksamhettillgodoser de direkt kundstyrda behoven av t. ex. fastighelsekonomiskatjänster, mätning och kartläggning. Inom området landskapsinformation utförsmätnings- och kartläggningsarbeten. Mätningarna sker i olika riksnät. Framställningenav kartor har sedan lång lid ulförts för slora. riksläckande eller i detnärmaste rikstäckande serier, s. k. allmänna kartor. SIND inrättades som central myndighet förindustri-, energi- och mineralpolitiska frågor. Omorganisationen innebär att verket fåll nya uppgifter, bl.a. inomregionalpolitiken, och ett ulökat ansvar för de operaiiva uppgifterna inom inudslri-och regionalpolitiken. - alt främjaindustrins omvandling och tillväxt genom utredningsverksamhet, industripolitisktfinansielll slöd saml förelagsutvecklande insalser, - att följa deninternationella ulvecklingen och det internationella samarbetet inom verketsområden samt - att bidra balanserad regional ulveckling genom regionalpolitiskt stöd och särskildainsatser. SIND medverkar i samverkansprojekt med inriktning på offshoremarknaden,varvid såväl svenska som norska företag berörs. Ett anlal regionalautvecklingsfonder, för vilka SIND är en av huvudmännen, är aktivt engagerade iutvecklingen av företag inom havsresursområdet. Exempel på sådana insatser ärutvecklingsfondens i satsningar på företag som arbetarmed musselodling och motsvarande satsningar från flera fonder längs ostkustenför alt utveckla kassodling av regnbågslax. Flera utvecklingsfonder görbetydande insatser för frilids- och fiske-bålsvarven, och i ett par län harfonderna tagil iniliativ lill företagssamverkan med syfte att sälja svenskaprodukter till offshoreindustrin. geologiska undersökning (SGU) SGU bedriver verksamhet inom havsresursområdena maringeologi och geofysik. Genom SGUs kartering över och området kring norraGotland och känner man lill stora förekomster av sand och grus påden svenska havsbotten. Behovel att utnyttja dessa torde komma att öka iframtiden i och med att förekomster av motsvarande slag på land alltmer undandrasexploatering och att flera brislregioner kan förväntas uppkomma . 1983/84:10 186 Bland pågående eller avslutade projekl vid SGU kannämnas också följande: utveckling av instrument och övrig utrustning förmaringeologiska un dersökningar. - marinseismiska mätningar i . Styrelsen för teknisk utveckling (STU) STU är central förvaltningsmyndighet för statens initiativoch stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. STU har lilluppgift bl.a. att följa den tekniska ulvecklingen, alt initiera samarbete, attta initiativ till och stödja teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete, att ge råd och stöd åt uppfinnare samt alt förmedlaforskningsresultat till kommersiellt utnyttjande. Vid STU tillämpas programbudgetering med följandeprogramindelning: 1. industrielltoch samhällsinriktat tekniskt utvecklingsarbete, 2. kunskapsutveckling, 3. inlernalionellkontaktverksamhet, 4. myndighetsservice. Programmet Industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete indelas i följande delprogram: a) insatsområden, b) teknikområden, c) industriservice, d) förmedling, e) arbelslagarprojekt. har STU lagl särskild viklvid följande teknikområden: - dalateknik ochelektronik, - materialteknik:nya maierial, - teknik för hälso-och sjukvård, - massa- ochpappersteknik, De fyra första är nyckelteknologierna med vill skildatillämpningar inom olika industri- och samhällssektorer, de övriga är merbransch- och till-lämpningsorienterade. Inom området havsteknik har STUs planering och kontaktermed den expanderande svenska offshoreindustrin visat på ell stort behov avfinansiellt stöd till utveckling av avancerade produkter. Prop.1983/84:10 187 växlpotenlial är oftast normalt av den omfattningen att STUsresurser har varit otillräckliga för att kunna stödja dem. STU har därförtvingats begränsa sin ambition till att initiera och stödja lekniskt-ekonomiskaförstudier och vidareutveckling av produktidéer från enskilda och fåmansbolag. STU har i sin anslagsframställning för /85lämnat förslag till plan för verksamheten för budgetåren 1984/85- 1986/87 och insalserför slöd till teknisk forskning och utveckling inkl. energiforskning omfattande3782,8 milj. kr. Därav fördelas 433 milj. kr. pä STUs energiprogram, 58.5miljoner pä ulrustningsanslag och 169 milj. kr. på nödvändigt tillskott enliglsärskild hemställan för att genomföra det föreslagna nationella programmet förmikroelektronik. Alternativ 2 är STUs huvudförslag och omfattar förslagtill ökade insatser. Alternativ 1 innebär oförändrad ambitionsnivå. Hänsyn harlagils till beräknade kostnadsökningar, varvid i enlighet med gällandeanvisningar ett avdrag gjorts för produktivitets- ochrationaliseringsvinster. Förslagets huvudinriktning är att understödja de offensivasatsningar som kan förutses i svensk industri . Omfattandeinsatser föreslås inom de områden som bedöms ha särskilt slor strategiskbetydelse. - havsteknik -undervattensteknik, - skogsteknik -maskinutveckling, föreslår STU riktade iniliativ för att stimulera och iökad omfattning stödja teknikinlensiva produktuivecklingsprojekt. Eftersom offshoremarknaden är en förhållandevis ny marknadför svensk industri, har STUs insalser inledningsvis koncentrerats till altbredda den lekniska kunskapen om branschen och dess problemområden. Insatsernahar koncentrerats fill tekniska och ekonomiska förstudier, kunskapsuppbyggandeprojekt och marknadsinformation. Genom STUs stöd har företagen kunnat erhålla bättreunderlag inför beslul om kostsam hårdvaruutveckling. En viktig uppgift för STUär att bidra till ett bättre FoU-samarbele mellan företag ochforskningsinstitutioner. Av särskild betydelse är all bidra lill en närasamverkan med förelag och forskningsorgan i offshoreproducerande länder, främslNorge. För att ge största möjliga utbyte utformas STUs stöd inära kontakt med den berörda industrin, som insatserna harmoniserasmed de offshoreaktiviteter som genomförs och planeras av Exportråd ochbranschorganisationen . Svenskt deltagande inom området uivinning av olja och gastill havs ger kompetens också inom framlida havsresursområden. STU koncentrerardärför sina insalser lill offshoreteknik, medan övriga områden ges en lägreambitionsnivå. Offshoreinsatsema koncentreras lill referensprodukter ochsystem, vilket innebär en fokusering på ett begränsat antal större projekt. 1983/84: 10 188