prop · G70389 · 1983-12-31 00:00:00 — Antalet tjänster vid slyrelsen uppgickvid liden för styrelsens tillkomst till cirka 230. verksamhelsom central förvaltningsmyndighet skall enligt statsmakternas beslut, såsomdel kommit till uttryck i styrelsens instruktion, bestå av tre huvudområden,nämligen inspektionsverksamhet, samordning och rationaliseringsverksamhet. har vidare viktiga uppgifter som rörpolisväsendets ekonomiska förvaltning, resursanvändningen ochresursfördelningen saml i övrigt en mängd centrala, administrativa uppgifter.Styrelsen ombesörjer utbetalning, bokföring och anslagskontroll samt andraekonomiadministrativa uppgifter beiräffande anslagen till polisväsendet. Åvenpersonaladministrationen inom polisväsendet ankommer i stor utsträckning pårikspolisstyrelsen. Slyrelsen ansvarar vidare för anskaffning och förvaltningav polisväsendets materiel. Den beslutar om polisens utrustning, fastställer vaktområden,vakldistrikt och stalioneringsorler samt verkar för utveckling avförbindelsetjänsten. Styrelsen är nationell byrå för . Vid slyrelsenförs centrala polisregister och register inom rättsväsendets informationssystem(RI). Rikspolislyrelsen svarar ocksä för extern och intern informationsverksamhetrörande polisverksamheten. Vid bedriver rikspolisstyrelsencentral utbildning som styrelsen övervakar övrig utbildningsverksamhet.Styrelsen ansvarar för polisväsendets rekryteringsverksamhet. På en del områden har styrelsen tillerkänts befogenhet altmeddela föreskrifter om hur polisverksamheten skall bedrivas och att leda dennaverki;amhet. Del gäller bl. a. trafikövervakning som berör två eller flera länoch som kräver samordning och samverkan över länsgränserna, sjöpolis- Prop.1983/84:89 30 verksamhet och verksamhet som bedrivs med hjälp avluftfartyg, bevaknings- och säkerhetsarbetet i samband med statsbesök och vidandra motsvarande händelser samt riksomfattande efterspaning vid vissa allvarligabrotl. Styrelsen meddelar också instruktioner, råd ochanvisningar rörande utlänningskontrollen. Dessutom leder styrelsensäkerhetspolisens verksamhet när del gäller att hindra och uppdaga brott motrikets säkerhet. är vidare chefsmyndighet för statenskriminaltekniska laboratorium. leds av en särskild slyrelse. Denbestår av rikspolischefen, som är ordförande, överdirektören, som är viceordförande, samt sex andra, av regeringen utsedda ledamöler. Dessa ärriksdagsledamöter och företräder f.n. de fyra största riksdagspartierna.Arbetet inom styrelsen ges på delta sätt en parlamentarisk förankring.Dessutom ingår två personalföreträdare i styrelsen i enlighet med kungörelsenom personal-företrädare i statlig myndighets slyrelse m. m. Chef för är rikspolischefen.Överdirektören är hans stätlföreträdare. Arbetet fördelas på ett sekretariatoch fyra avdelningar. Avdelningarna är uppdelade på sammanlagt tio byråer ochen dataenhet. Till utbildningsbyrån hör och två andra polisulbildningsen-heter.Den s.k. rikskriminalen, dvs. de kriminalpolismän frän polisdistriktsom står till styrdsens förfogande för kriminalpolisuppgifter, leds direkt avrikspolisstyrelsen. Sekretariatet biträder rikspolischefen och överdirektörenfrämst vid samordning, uppföljning och planering av verksamheten. Sekretariatetsvarar vidare för extern och intern information. Vid sekretariatet samordnasockså beredskapsplaneringen inom polisen med försvarsmaktens ochcivilförsvarets planering. Avdelning A - polisavdelningen - beslår av polisbyrå I ochII. Polisbyrå I svarar förföreskrifter och allmänna råd för planering och uppföljning av verksamhetenvid polisdistriktens övervakningssektioner och tra-fikseklioner samt vid länslrafikgrupperna.Vidare svarar byrån för frågor som gäller sjöpolis- och fjällräddningsorganisationerna,polisens flygverksamhet, bevaknings- och säkerhetsarbetet vid statsbesök ochmotsvarande saml jakt-, fiske- och naturvård. Polisbyrå II svarar bl.a. för föreskrifter ochallmänna råd för planering och uppföljning av verksamheten vid polisdistriktenskriminalavdelningar. Byrån utövar ledning överrikskriminalen och planlägger brottsförebyggande verksamhet. Den svarar ocksåför rationalisering och planering av utredningsverksamheten,handläggningsförfarandet beträffande polismyndighetsärenden och vissadelegationsfrågor samt handlägger frågor om utlänningskontroll. Byrån svararockså för interpolärendena vid styrelsen. Prop.1983/84:89 31 Avdelning B har teknik och ulbildning somverksamhetsområde och består av tekniska byrån och utbildningsbyrån. Tekniskabyrån svarar bl.a. för den tekniska bedömningen vid anskaffning av motorfordon,båtar, helikoptrar, skyddsutrustning, irafikövervakningsmaieriel, radioutrustningoch övrig polisiär utrustning. Den handlägger också vissa lokalfrågor. Ulbildningsbyrånsvarar för all central utbildningsverksamhet inom polisväsendet samt vissplanering och samordning av den lokala och regionala utbildningen. AvdelningC är en administrativ avdelning. Avdelningen består av en dataenhet saml trebyråer, nämligen kansli-, personal- och registerbyrån. Dataenheten svarar bl.a.för systemutveckling m.m. i fråga om såväl administrativa som polisiäradatarutiner samt för drift av styrelsens datamaskinanläggning. a. ärenden som rör polisväsendets anslag och budget, frågoromskadereglering, central upphandling, arkivering, kontorsteknisk rationaliseringoch allmänna organisationsfrågor. Till byrån hör också det förvaltningskontorsom svarar för drift m. m. av kvarteret i , dår styrelsenhar sina tjänstelokaler. Personalbyrån svarar för förhandlingsverksamheten.Byrån handlägger vidare bl. a ärenden om rekrytering och antagning av personal,tjänstetillsättning, personaldisponering och personalplacering, löne- ochanställningsvillkor, arbetstid, personalvård, arbetarskydd saml personaladministralivafrågor i övrigt. Registerbyrån svarar för vissa centrala register, såsompolisregister och passregister, utför fingeravlrycksundersökningar m. m. samthandlägger ärenden rörande domar, ordningsbot och strafförelägganden. Byrånsvarar även for det allmänna kriminalregistret. 2.4.3 förslag rörande rikspolisstyrelsensuppgifter och organisation roll inom polisväsendet har varit encentral fråga vid den översyn av polisväsendet som har skett under senare år.En strävan har varit att genom en decentralisering av styrelsens upgifter skapaförutsättningar för ett minskat personalbehov vid styrelsen. Detta har bl. a.haft sin grund i det förhållandet att personalstyrka ökatkraftigt sedan styrelsen inrättades. 1975 årspolisutredning föreslog följaktligen vissa decentraliseringsåtgärder. Detgällde bl.a. i fråga om resursfördelning, ADB, utbildning ochtjänstetillsättning. Åtgärderna skulle enligt utredningen skapa förutsättningarför ett minskat personalbehov vid . Vidare förordadeutredningen en ökad verksamhet i form av särskilda projekt under bestämd tid.Detta skulle enligl utredningen leda fram till att antalet fasta tjänster vidde olika byråerna kunde begränsas. Utredningen föreslog också att en funktionför analys och planering skulle inrättas även vid medfrämsta uppgift att stödja den lokala och regionala verksamheten på dettaområde. Prop.1983/84:89 32 1 1980/principproposition underslröksrikspolisstyrelsens betydelse för uppbyggnaden av dagens moderna och effektivapolisväsende. Enligt vad som framhölls i propositionen stod del hell klarl altrikspolisstyrelsen skulle komma att ha en myckel betydelsefull roll förlandels polisväsende också i fortsättningen. Åven om styrelsens uppgift vidförstatligandet att bygga upp en ny polisorganisation i hela landet fick ansesslutförd, kvarstod en rad viktiga funktioner. Vidare framhölls i propositionen atlpolisutredningens förslag skulle komma atl leda till ett minskal behov avpersonal vid styrelsen. Det förordades därför att skulle bliföremål för en organisatorisk översyn med sikte på ett minskat personalbehov enliglde rikilinjer som ulredningen hade angett. En sådan översyn, som även bordeomfatta rikskriminalen, måsle naturligtvis ske med beaktande av att del också ifortsättningen skulle komma all behövas resurser för att samlat bedömapolisverksamheten och att verka för samordning och effektivitet. Som exempelpå områden där särskilda krav skulle komma att ställas på det centralaförvaltningsorganet nämndes i propositionen bekämpandet av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. I den samhällsekonomiskasituation som rådde skulle naturligtvis också rationaliseringsulredningar avolika slag komma att tillhöra de uppgifter för styrelsen som fick tillmätassärskild vikt. 2.4.4 Förslaget llll polislag Enligl det remitterade förslagel lill polislag skallrikspolisstyrelsen vara central förvaltningsmyndighet för polisväsendet.Rikspolisstyrelsen har enligt 7 § lagförslaget lillsyn över polisväsendet.Styrelsen skall verka för planmässighet, samordning och rationalisering avpolisens arbele. Slyrelsen får enligl förslaget leda polisverksamhet ochmeddela föreskrifter om sådan verksamhet endasl i de särskilda hänseenden somregeringen beslämmer. Som jag har anfört i specialmotiveringen till 7 §förslaget lill polislag kommer att kunna meddela allmännaråd över hela polisområdet, även om naturligtvis försiktighet måste iakttasnär fråga är om polisverksamhet som de lokala och regionalamedborgarstyrelserna i första hand har att besluta om. Jag har vidareframhållit att del för ställning är av grundläggandebetydelse att styrelsen inte leder polisverksamhet och inle heller får meddelaföreskrifter för sådan polisverksamhet i andra hänseenden än regeringenförordnar. 2.4.5 framtida roU inompolisväsendet 2.4.5.1 Allmänna utgångspunkter Polisberedningen har i belänkandet utföriigtbehandlat framtida roll, uppgifter och organisation inompolisväsendet. Förslagen tar inte bara sikte på de decenlraliseringsfrägor somhar berörts i del föregående utan innebär, enligt min bedömning, Prop.1983/84:89 33 genomgripande förändringar främst i fråga om styrelsensfunktion och befogenheter som centralmyndighet för polisväsendet. Förslagetrörande har på detta sätt etl mycket nära samband med deövriga åtgärder som polisberedningen har föreslagit rörande de regionala ochlokala polisorganens framtida uppgifter och organisation. Polisberedningenhar föreslagit att får viktiga uppgifter närdet gäller att förmedla statsmakternas beslut i prioriteringsfrågor som rörhela polisväsendet. Vidare anser beredningen att skall fåutökade uppgifter på metodutvecklingsområdet, där styrelsen skall studera olikaproblem i den dagliga polisverksamheten och lägga fram förslag tillförenklingar och förbättringar. Beredningen har också föreslagit att vissa avrikspolisstyrelsens nuvarande förvaltningsuppgifter skall decentraliseras ochatt endast sådana administrativa uppgifter som med nödvändighet måstehandläggas centralt skall ligga kvar hos . Beredningens principiella överväganden och förslag omrikspolisstyrelsens framtida uppgifter och organisation har numera i huvudsakgodtagits av remissinslanserna, trots att del under beredningens arbele intesaknats kritik från bl a styrelsen själv. De kritiska synpunkter som har förtsfram riktar sig mestadels mot enskildheter i förslaget. För egen del vill jag först framhålla den uppskattning avrikspolisstyrelsens arbete som upprepade gånger har kommit till uttryck underdet gångna utredningsarbetet. Det bekräftar vad dåvarande chefen för justitie-deparlementetunderströk i 1980/proposition, nämligen storabetydelse för uppbyggnaden av det moderna och effektiva polisväsende som vi hari dag. Jag instämmer gärna i detta uttalande. Enligt min uppfattning bör ävenfortsättningsvis anförtros betydelsefulla uppgifter inom polisväsendet. Det äremellertid naturiigt all styrelsens arbele nu ges en annan inriklning ochanpassas till det samhälle och den förvaltningsstruktur pä polissidan som vi har och kan möta i framliden. I elt uppbyggnadsskede av det statligapolisväsendet var det enligt min mening befogal att styrelsen gavs delvislångtgående befogenheter gentemot den lokala och regionala polisorganisationen.När , , uppbyggnaden får anses avslutad har behovet av en starkcentral styrning över främst den lokala verksamheten från styrelsens sidafallit bort. växer andra, viktiga uppgifter fram för en centralmyndighet pä polisväsendets område. Dessa nya uppgifter kan i myckel hänförastill olika former av central service samt stöd och råd åt polismyndigheterna. Dettasynsätt återspeglas i del förslag lill författningsreglering av rikspolisstyrelsensomjag har berört. Jag avser i det följande all redovisa minuppfattning om hur , inom den ram för verksamheten sompolislagen ger, närmare bör bedriva sitt arbete på de områden där styrelsenhuvudsakligen skall verka. 3 1983/84. Prop.1983/84:89 34 2.4.5.2 Förmedlingen av statsmakternas beslutrörande resurser m. m. Somjag inledningsvis har redovisat avser jag atl först i en senare etapp ta upp de viktiga frågorna om basorganisation, friaresurser och medelsramar. Etl genomförande av dessa delar av polisberedningensförslag kommer otvivelaktigt att förändra roll som förmedlareav statsmakternas beslut. 1 avvaktan pä denna del av reformen bör slyrelsenbehålla sina nuvarande uppgifter på den organisatoriska och ekonomiadministrativasidan. Redan nu bör dock vissa andra av polisberedningens förslag inom dettaverksamhetsområde kunna tas upp till prövning. Polisberedningen har föreslagit att tyngdpunkten irikspolisstyrelsens arbete på del organisatoriska planet bör liggapå metodutvecklingssidan. Som exempel har beredningen nämnt denförsöksverksamhet som har pågått på vissa håll inom polisväsendet under senareår och som har resulterat i förslag om en lång rad organisatoriska modeller påolika områden, l.ex. i fråga om kansliorganisationen. Beredningen anser atlrikspolisstyrelsen även fortsättningsvis bör ta fram sådana modeller somexempel på hur olika frågor på det organisatoriska området kan lösas. Beredningens förslag har godtagits av de fåremissinstanser som yttrar sig pä denna punkl. Jag vill i likhet med beredningen framhålla vikten av attde organisatoriska frågorna beaktas i sam.band med metodutvecklingsarbetetinom . Användningen av nya metoder inom polisverksamhetenkan ofta leda fram till behov av organisatoriska förändringar, främst på lokalnivå. bör således stimulera polisdistrikten alt pröva olikaorganisationsmodeller i samband med alt nya arbetsmetoder eller ny teknikinförs. De erfarenheter som man vinner på olika håll bör ligga till grund förcentrala jämförelser och utvärderingar hos . En fråga som har nära samband med rollsom förmedlare av statsmakternas beslut är styrelsens kontrollfunktion, dvs.främst dess inspektionsverksamhet. Polisberedningen har utgått från att omfattningen avrikspolisstyrelsens inspektionsverksamhet i huvudsak blir oförändrad efterreformen. Remissinstanserna har inle haft någon erinran mot delta. Jagansluter mig också till denna bedömning. Del år emellertid önskvärt altstyrelsens inspektionsverksamhet anpassas till den framtida modellenför resursstyrning inom polisväsendet, dvs. till systemet med basorganisation,fria resurser och medelsramar. Det finns alltså skäl för mig att återkomma tilldessa frågor i elt senare sammanhang. Jag har berört metodutvecklingens betydelse på detorganisatoriska området och har därmed belyst en sida av del som avpolisberedningen har kallals metodutveckling. Den egentliga metodutvecklingensyftar emellertid lill all förbättra och förenkla det dagliga polisarbetet.Detta sker genom 1983/84:89 35 att man studerar skilda praktiska problem, gör jämförelserav olika slag samt lägger fram förslag till lösningar som lar sikte på enförbättrad och effektiviserad polisverksamhet. Polisberedningen skall enligl sina direktiv uppmärksammafrågan om man genom olika ålgärder kan åstadkomma ell mera effektivtutnyttjande av polisdistriktens samlade resurser, bl.a. genom en ökad samverkanmellan ordnings- och kriminalavdelningarna. Beredningen har ännu inle redovisaisina överväganden i dessa frågor men har ändå understrukit att den sermetodutvecklingsarbetet som en av viktigaste framtidauppgifter. Polisberedningens överväganden godtas avremissinstanserna. Jag delar polisberedningens uppfattning atlrikspolisstyrelsens kanske viktigaste uppgift blir arbetet medmetodutveckling inom det polisiära området. Ett flertal faktorer talar nämligenför att sådana uppgifter som syftar till rationaliseringar och en effektiviseringav förvaltningen måste prioriteras. Jag vill i delta sammanhang nämna altpolisväsendet , liksom övriga delar av den offentliga sektorn, måsteräkna med oförändrade eller t.o.m. minskade resurser, som belastningenpå polisen ökar genom broitsutvecklingen och de krav som samhället ställer påpolisinsatser i övrigt. På kortsikt kan man naturligtvis skapa möjligheter till ökade polisiära insatser inomett visst område genom en omfördelning av resurser. Som jag har aviserat börockså möjligheterna till detta öka . Genom det av polisberedningenföreslagna nya systemet med basorganisaiion, fria resurser och medelsramaruppnår man att polisens insatser lättare görs inom de områden som avmedborgarna uppfattas som angelägna. På detta säll effektiviseras polisarbetetgenom att verksamheten görs mer målinriktad. Den andra möjligheten är att utveckla de polisiäraarbetsmetoderna så atl resurserna används på ell så effektivt sätt som möjligt.Genom sin centrala position och sin överblick över den samladepolisverksamheten bör ha goda möjligheter atl göra storainsatser inom detta område. Metodutveckling är inget nytt inslag irikspolisstyrelsens verksamhet. Slyrelsen har även tidigare lagl ner ettförtjänstfullt arbete i syfte all underlälla det dagliga polisarbetet på olikaområden. Del arbelel måsle dock, som polisberedningen myckel riktigt harframhållit, ges en högre prioritet och därmed bidra till en ökadeffektivitet inom hela polisväsendet. Resultatet av metodutvecklingen bör kommapolisverksamheten till del genom utbildningsverksamheten och genom allmännaråd frän . Utan att föregripa polisberedningens kommande övervägandenom metodanvändningen inom polisväsendet vill jag ändå framhålla att rikspolisstyrelsensarbete med dessa frågor förutsätter etl nära samarbete med den regionala ochlokala polisorganisationen så atl slyrelsen fortlöpande till- Prop.1983/84:89 36 förs kunskaper om polisverksamheten ute på fähet. Det börkunna ske genom att uppgifter inom metodutvecklingsområdet löses genom arbete iprojektgrupper. I dessa grupper bör kunna ingå representanter för den lokalaoch regionala polisorganisationen. Denna arbetsform bör således inte baraminska behovet av fasta tjänster vid styrelsen utan också underlätta arbetetmed denna viktiga del av styrelsens verksamhet. Jag vill slutligen också nämna att jag delarpolisberedningens uppfattning att betydelsen av metodutvecklingsarbetet inomrikspolisstyrelsen bör återspeglas även i styrelsens organisation. Jag ålerkommerlill denna fråga i ett följande avsnitt. 2.4.5.4 servicefunktioner som centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet Enligt det remitterade förslaget till polislag skallrikspolisstyrelsen vara central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Idenna egenskap har styrelsen alt stödja polismyndigheterna i deras verksamhet,dvs. att svara för uppgifter som i vid mening kan beskrivas såsomadministrativa. Polisberedningen har haft till uppgift alt precisera vilkauppgifter som i detta hänseende skall tillkomma . Enligtpolisberedningens principiella inställning bör endast svaraför sådana administrativa rutiner som måste ligga på en centralmyndighet. Ensådan hantering kan l.ex. vara betingad av att del för en viss rutin krävssärskild erfarenhet eller kompetens som inte rimligen kan åstadkommas på annathåll i fältorganisationen. Beredningen anser att målsättningen måste vara allstyrelsens administrativa verksamhet successivt skall minska i all möjligomfattning. Polisberedningen har mot denna principiella bakgrund gåttigenom de administrativa uppgifter som f.n. ligger på . Jagvill först nämna att polisberedningens förslag om ett system med basorganisaiion,fria resurser och medelsramar innebär atl vissa uppgifter, som handhasav styrelsen, kommer att decentraliseras eller flyttas över till regeringen.De verksamhetsområden som polisberedningen i övrigt har uppmärksammat ärpersonalfrågorna, teknik- och utrustningsfrågor saml dala- ochregisterverksamheten. Beredningen utgår från alt styrelsen också i fortsättningenkommer att ha betydande uppgifter inom dessa områden men atl målsättningen påsikt måste vara att decentralisera uppgifterna till de lokalapolismyndigheterna för alt på detta sätt minska personalbehovet vid slyrelsen.Beredningen har i en särskild bilaga behandlat ADB-frågorna och i dettasammanhang förordat bl. a. en ny beslutsstruktur pä ADB-om-rådci. Remissinstanserna har i huvudsak lämnat beredningensförslag och överväganden i dessa delar utan erinran. Jag kan också ansluta mig till den principiellauppfattningen atl styrelsens uppgifter pä det administrativa området på siktbör minska genom att Prop.1983/84:89 37 manfortlöpande uppmärksammar möjligheterna till decenlraliseringsåt-gärder. Särskiltstora möjligheter torde öppna sig i samband med genomförandet av det av migaviserade systemet med basorganisaiion, fria resurser och medelsramar.Styrelsens uppgifter inom del ekonomiadministrativa området liksom dessorganisatoriska befogenheter genlemol den lokala polisorganisationen bör dåkraftigt kunna minskas eller helt bortfalla. Den tekniska utvecklingen på ADB-områdetbör vidare på relativt kort sikt göra det möjligt att föra överregistreringsuppgifter till de lokala polismyndigheterna. Man får emellerfidinte bortse frän att styrelsen, enligt den uppfallning som jag harredovisat, också i fortsättningen bör ha vikliga uppgifter inom det nudiskuterade området. Det finns uppenbarligen ett flertal områden där administrafivauppgifter av servicekaraktär med fördel utförs centralt och till en (otalt settlägre kostnad än i ett decenlralt alternativ. 2.4.5.5Rikspolisstyrelsens befogenhet att meddela föreskrifter och allmänna råd Rikspolisstyrelsenskompetens att meddela föreskrifter och allmänna råd riktade till de regionalaoch lokala polismyndigheterna regleras f.n. dels genom styrelsens instruktiondels genom en stor mängd bemyndiganden i andra författningar.Rikspolisstyrelsen har på så vis möjligheter att genom normer styra olika delarav den faktiska polisverksamheten liksom verksamhetsformerna i övrigt ipolisdistrikten. I praktiken har styrelsen också utnyttjat dessa befogenheter ibetydande utsträckning. Styrelsens författningar skall kungöras irikspolisstyrelsens författningssamling men tas också in i (föreskrifter och anvisningar för polisväsendet). I denna och andrapublikationer, som ges ut av , publiceras en stor mängdregler och råd av olika normadv karaktär. Polisberedningenhar funnit att åtskilliga av dessa direktiv från centralt håll är nödvändigaför att polisverksamheten skall kunna bedrivas rationellt och effektivt.Beredningen har framhållit värdet av att erfarenheter från olika håll finnscentralt tillgängliga och att det dessutom ofta rör sig om frågor där intressetav rättssäkerhet är betydande. Beredningen har emellertid bedömt att det finnsområden där det kan ifrågasättas om det behövs en central reglering.Beredningen har ansett att polismyndigheterna i större utsträckning bör kunnafatta beslut och driva verksamheten utan att styrelsen har bundit dem vidsärskilda lösningar. Beredningen har mot denna bakgrund förordat att styrelsensrätt att meddela föreskrifter begränsas och att man på centralt håll bör varaåterhållsam med att genom bemyndiganden låta styrelsen meddela verkslällighetsföreskriftertill särskild lagstiftning. I7 § det remitterade förslaget fill polislag har föreskrivits att styrelsensrätt att meddela föreskrifter inom området för den egentliga polisverksamhetenär beroende av bemyndigande från regeringen. 1983/84:89 38 denna fråga i det följande. När det gäller styrelsensföreskriftsrätt inom andra områden, dvs.