prop · G703102 · 1983-12-31 00:00:00 — omteckning av aktier i Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås all slalen tecknar nya aktier i (Ncb) för lolall 100 milj. kr. genom all ell slalligt lån pä 100milj. konverteras till aktier. Medlen skall användas för att delfinansieraett investeringsprojekt i Ncb:s sulfat- och pappersbruk i , Kramforskommun. 1 1983/84. 1983/84:102 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , , Propositionom teckning av aktier i (Ncb) har i en skrivelse till regeringen den 6 seplember1983 ansökt om lokaliseringsslöd i form av bidrag och lån för modernisering avDynas fabriker i , kommun. Till skrivelsen finns fogad enbeskrivning av investeringsprojektet. Dessulom har skrivelser inkommii bl.a.från kommun. Av handlingarna framgår i huvudsak följande. Inom Ncb har en arbelsgruppstuderat förutsättningarna för att bygga upp en framlidsinriktad integreradmassa- och pappersindustri i . I projeklel, som haft arbetsnamnet Ådalen85, har bedömningar tagils fram om hur marknaden för olika papperskvaliteter,baserade på förhärskande vedråvara, som är gran, kommer alt utvecklasfram . För marknadsutredningarna har konsulthjälp anlitats.Marknadsstudierna har omfattat säckpapper av den typ som tillverkas iDynas fabriker och trähaltiga tryckpapper, där granråvaran har fördelaktigaegenskaper. Den slutsats som Ncb:s arbelsgruppdragit av de olika marknadsstudierna är att del just nu inte finns marknadsulrymmeför salsning på en ny stor pappersmaskin i . Skälet härtill är atl det f.n. är ell överulbud på cellulosa- och pappersprodukter i förhållande tillvärldskonsumtionen. När konsumtionen av olika papperskvaliteter hunnit ifallutbudet anses emellertid möjligheterna för en lönsam tillverkning vid en modernfabrik vara goda. Mot bakgrund av de slutsatser som dragits från projekl Ådalen85 har ett handlingsalternativ för Dynas fabriker framlagils av företagsledningen.Delta alternaliv, som givits arbetsnamnet Dynas 83, innefattar ålgäder somleder lill atl den nuvarande anläggningen mol slulel av kan utgörakärnan i en modern framåtriktad skogsinduslrienhel. Prop.1983/84:102 3 planerade om- och tillbyggnaden av Dynas fabriker gerredan från början en konkurrenskraftig enhet. Investeringen ger dessutomvalfrihet vid ett framtida produktval. I Dynäsfabrikentillverkas oblekt säckpapper. Produktionskapaciteten uppgår till 170000 lon.Produktionen sker pä två pappersmaskiner, varav den ena både vad gäller storlekoch leknisk status är fulll modern. Den andra någol mindre maskinen lämpar sigför tillverkning av specialkvaliteter. Ncb kommer i Europa.på iredje plats istorleksordning som tillverkare och leverantör i säckpapper. Mer än tvåtredjedelar av Dynäsfabrikens produktion avsätts i och täcker där ca15% av imporlbehovel. Ncb har ägarinlressen i säckfabriker i ,och . Förbrukningen av säckpapper av stagnerat i Västeuropa.Däremot bedöms förbrukningen komma all öka såväl i som i övrigavärlden, speciellt i utvecklingsländerna. Anläggningeni Dynas är lill stora delar i gott skick. Lönsamheten har under de senaste årenvarit god. I sulfatfabriken måsle emellertid vissa avdelningar moderniseras ochsodapannan bytas ul. Det invesleringsförslag som presenterats innebär allsulfatfabriken moderniseras och nödvändiga miljövårdsålgärder genomförs.Investeringens huvuddel utgörs av en ny s. k. sodapanna. Dessutom görs vissa lill-ochombyggnader i andra avdelningar och trimmas befintliga pappersmaskiner.Därigenom erhålls en marginell kapacilelsökning i sulfalfabriken och pappersbrukel. Del ökade virkesbehovel för produktionsökningen kan enligtNcb läckas med ved som finns tillgänglig lokall. Ncb framhåller allvirkesförsörjningen för nuvarande produktion är tryggad genom leveransavtal. Den lotalakostnaden för investeringen inkl. räntor och ökatrörelsekapital uppgår till ca 400 milj. kr. i 1983 ärs penningvärde. Invesleringsulbyggnadenberäknas vara genomförd under millen av . F.n. sysselsätts ca 550 personer i fabriken. Genom denföreslagna investeringen tryggas enligt företagsledningens uppfattningsysselsättningen vid fabriken. Ncb framhåller i sin skrivelse alt förelagels finansiella slällningforlfarande är svag. Del kapilal som i olika omgångar lillförls bolagel föratt möjliggöra rekonstruktioner och omstruktureringar var inte anpassat för atlläcka större framtidsinriktade invesleringar. Enligl preliminär prognos för år1983 blir omsättning 3 200 milj. kr. Resultatet efteravskrivningar och finansiella poster bedöms bli omkring 140 milj. kr. Förelagethar inga reserver eller fonder och kan därför inle finansiera projekt 83av egen kraft. Ncb räknar med atl den egna insalsen kan uppgå lill maximalt ca150 milj. kr. genom internt genererade medel fördelade . Däruiöverhar Ncb begärt ett lokaliseringsbidrag på 100 milj. kr. och ettlokaliseringslån på 150 milj. kr. Prop.1983/84:102 4 Under förutsättning att invesleringenfinansieras på föreslaget sätt visar de ekonomiska kalkylerna alt Dynas 83kommer atl ge en tillfredsställande avkastning på arbetande kapital.Produktionskostnaderna per tillverkat ton papper kommer all kunna sänkasavsevärt främst beroende på att energiförbrukningen sjunker genommoderniseringen. Efter ombyggnaden beräknas Dynas fabriker med gjordaantaganden om priser och koslnader ge ett överskott och en avkastning påarbetande kapital som motsvarar den långsiktiga nivå som bedömdes varanödvändig för all klara framlida investeringar. Staten äger f. n. av aktiekapitalet i ,motsvarande av röstvärdet. Omkring 50000 enskilda skogsägare och andraintressenter inom Ncb:s verksamhetsområde innehar resterande av aklierna.motsvarande av röstvärdet. Dessa aktier berättigar till vissl företrädetill utdelning. Ncb har genomgått en omfallande slrukluromvandlingmed avveckling av olönsamma fabriker eller försäljning av enheter lill andraintressenter. Omstruktureringen är i huvudsak avslutad. Antalet anställdainom koncernen har minskat kraftigt till följd av de gångna årensstrukturomvandlingar. F. n. finns ca 2900 anställda i . har flertalet av koncernens fabriker uppvisatett jämförl med förbättrat resullal. Samtliga divisioner ochdotterbolag har gått med vinst. Sammanlagt beräknas överskottet efterfinansiellt netlo enligt senaste prognos uppgå till ca 140 milj. kr. Lönsamheten mätt som avkastning på arbetande kapital harökat avsevärt. Trots detta är resultatet inte hell tillfredsställande, vilkel bl.a.beror på att soliditeten är låg, skulderna slora och räntebelaslningen hög. Enfortsatt förbättring av soliditeten genom reduktion av skuldbördan måsle därförges prioritel. Den nuvarande solidilelen och vinstnivån är otillräckliga föratt möjliggöra självfinansiering av ett större investeringsprogram. Ncb har presenleral ell invesleringsförslag för Dynasfabriker i . Ncb framhåller all anläggningen är välskölt. Den lillverkade papperskvali-leienär bra och har en slabil marknad. Lönsamhelen har de senasle åren varil god.För all skapa förutsättningar för en uthållig lönsamhet och tryggasysselsättningen är del nödvändigt att genomföra moderniseringar och reinvesteringarvid fabriken. Om ingenting görs för alt modernisera sulfatfabriken kommer ennedläggning atl bli oundviklig framför allt på grund av sodapannans ålder.Därtill är del nödvändigl alt göra vissa miljöinvesteringar. För all förbällrakostnadslägel för Dynäsfabriken och därigenom uppnå en uthålligt godtagbarlönsamhet bör ocksä en mindre kapacilelshöjande inveslering göras. Antalet anställda i Dynäsfabriken uppgår lill ca 550personer. Investeringen innebär endasl marginella förändringar i dellångsiktiga personalbe- 1983/84:102 5 De arbetstillfällen som finns blir emellertidsäkrare med den föreslagna investeringen. För att genomföra investeringenberäknas som mest 150 personer få sysselsättning i byggnads- och monlagearbeten.Därutöver beräknas 400-. '00 personer få arbete genom entreprenadarbelen ochleveranser lill invesleringen. Hälften av dessa arbelslillfällen beräknasuppslå inom länel. Enligl Ncb är virkesförsörjningen för fabriken tryggadgenom leverans-avlal. Jag anser att samarbetet med ett stort antal enskildaskogsägare som aktieägare i är av stort värde för bolaget. Därigenombibehålls Ncb:s anknytning lill skogsägareföreningarna som spelar en avgöranderoll för förelagets virkesförsörjning. Invesleringskoslnaden har beräkntils lill ca 400 milj. kr.i 1983 års penningvärde inkl. ökal rörelsekapilal och ränlor underbyggnadstiden. Ncb kan inle finansiera investeringen utan vissl slöd frånmajoritets-ägaren. Företaget har därför begärt all slalen skall medverka ifinansieringen med lokaliseringsslöd i form av ell bidrag på 100 milj. kr. ochell lån pä 150 milj. kr. Ncb:s egen insats i projektet beräknas maximalt kunnauppgå till ca l. '0 milj. kr. Jag anser all den planerade investeringen i Ncb:s Dynäsfabrikbör genomföras. Projektet har enligl Ncb:s bedömning en god lönsamhetsprognosoch tryggar den långsiktiga verksamheten vid företaget. Därigenom finns godamöjligheter för slaten att erhålla en lillfredsslällande avkastning på sitt kapilal. Invesleringen medför dessulom betydande sysselsältnings-effekler underuppbyggnadsskedet framföralll inom regionen. Regeringen har tidigare denna dag meddelal del lillsländ enligl136 a § byggnadslagen för den planerade invesleringen som behövs. Somjag har redogjort för tidigare är Ncb:s finansiellaställning fortfarande ansträngd. Jag anser därför alt staten bör medverka ifinansieringen av invesleringen. Statens finansieringsmedverkan bör enligt minmening ske på så sätt all ell statligt lån lill Ncb på 100 milj. kr. Ncb fick ett långfristigt lån på 100 milj. kr. (prop.1980/81:98. NU 49. rskr 282). Lånet ersatte ett lidigare lämnai induslrigaranlilänoch var avsell alt avhjälpa bolagets likviditetsproblem. Lånet är amorleringsfrilltill . Enligt mitt förslag får Ncb ett aktieägarlillskoll genomnyemission på 100 milj. kr. Stålen bör belala sina nytecknade aktier genomkvittning av sin fordran på Ncb på lOOmilj. Aklierna bör tecknas till sådanöverkurs all akliekapitalel ökas med 50 milj. kr. och reservfonden med 50 milj.kr. Jag anser atl de nya aklierna bör ulgöras av A-aklier liksom slatens lidigareaktieinnehav i bolaget. Genom aklieägarlillskotlet får Ncb en förbättradsoliditet och får därigenom lillsammans med sedvanligl lokaliseringslån möjlighelalt finansiera investeringen. Jag förordar därför atl staten får använda sin fordran pågrund av lån lill på 100 milj. kr. för attteckna nya aktier i bolaget. 1983/84:102 6 Regeringenhar bemyndigande att överlåta statens aktier i till annan huvudman. Dettabör gälla också de nytecknade aktierna. Jag förordar alltså att regeringeninhämtar bemyndigande härtill. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. bemyndiga regeringen att förfoga över statensfordran om . hos för aktieteckningi enlighet med vad jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att överlåta de nytecknadeaktierna i . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har laglfram.