prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Även Blekingeläns laiidstingskommim anser att föredragande tjänsteman ej bör ha någon rättall fä skiljaklig mening aniecknad lillprotokollet, eftersom Ijiinstemännen inte hur något direkl ansvar för besluten. Kommitténs förslagbiträds av del fåtal kommuner som htir yttrat sig i dennu del. Föreningen förlänsstyrelsernas juridiska eiiheter framhåller alt en rad frågeställningar avfrämst rättslig karakiär inte alls penetrerats i betänkandet. Inte heller hurdär tagits upp rättssäkerhclsaspeklerna vid beslulsfatlandel. Del saknas därtorunderlag för slalsmakternas siällningsiagande. Även Länsplancrarnas jöreninguvslyrker besläml förslagel och pekar på nödvändigheten av atl närvaro- ochyllranderällen kvarstår med tanke på sektorövergripande ansvar.Tar man bort fackenheternas Ijänslemäns räll alt della i ärenden som rör derasverksamhetsområden kommer della i slrid mol den princip som starkt hävdades dänuvarande länsstyrelseorganisation tillkom,nämligen all enheterna skall ha likvärdig slällning och alt enhelernasfackinlressen inle skulle under-iryckas utan tvärtom få komma till uttryck. /SR framhåller som enallmän synpunkt alt i styrelserna för de olika länsorganen ingår ofta personermed fackkunskap. har visal på behovel av alt uteslänga dessa personerfrän styrelserna. Snarare bör vikten av att dessa finns representeradeframhållas därför atl besluten därigenom kan förutsättas blir professionelltfattade. En vittgående parti-politisering kan inverka menigt påbeslulskvalilelen vilkel från rnedborgar-synpunkt måsle le sig rättsosäkert ochicke önskvärt. Dessutom riskerar besluten i enskilda ärenden att fördröjas lillnackdel för servicen lill medborgarna. Arbetsinnehållet för chefstjänstemänoch handläggare riskerar atl urholkas vilkel är negalivi för arbetsmiljön ocharbetslillfredsställelsen. TCO har inget all erinra mol kommitléns förslag,men betonar att frågan 13 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 194 om pcrsonalförelrädares medverkan ilänsstyrelsens styrelser och länsnumnder inle kan kopplas lill frägtin omvidgad länsdemokrali eller vidgal medborgarinflylande. TCO ulgår därt"örfrän alt nägon ändring pä denna punkt inte iir akluell. Årsredogörelse för utvecklingen m.m. i länet Kommitléns förslag att cnårsredogörelse över statlig och annanverksamhet i länet ularbetus uv suml ull ärsredogörelsenöver-lämnus lill lundstinget som underlag för debutl hur genomgående tillstyrkts UV de remissinslunscr sombehandlut frågun. Vissa påpekanden görs som rör risken för dubblering uv denårligu rupporteringen suml all möjlighelen atl i debutlerulänsulvccklingen redan finns. Förslaget tillstyrks av jusiiiiekanslern.statskontoret, lanibruksslyrelsen. kammarrälien i Slockholmoch samtliga 20 länsslyrelser som ytlrut sig i frågan. Vidare lillslyrks förslagel uv Södermanlands.Östergötlands. Hallands.Göteborgs och , Alvshorgs. , , saml Väslerbollens läns landstingskommuner.Förslagel tillstyrks också avNorrköipings. Bengl.sfors.Marieslads, , Karislads. , , , ,och Skellejleå k(rmmiiner samt KF och LO. anser allfrågan ylleriigare bör penetreras frän rällslig synpunkl. länslandstingskommun påpekar all huvuduppgift iir hälso- ochsjukvärden och kommer all så bli under en överskådlig lid framöver. 1 enframlid med alll mer minskadeekonomiska resurser kommer stora krav all ställas på såväl beslutsfallure somtjänstemän all hitta lösningar ochmycken tid kommer alt få ägnas åt att föra debatt och diskussion ommöjligheterna atl hitta lösningar påstrukturproblemen inom lundstingels verksamheisområden. Alt i ett sådanlperspekliv föra in frågor som primärt inte "hör hemma" pälundstingels bord kan därför synas omotiverul. Förslagel avslyrks avStockholms läns landstingskommun. Sammanfattningav ADB-beredningsgruppens betänkande (Ds C 1983:5)ADB-stöd och informationsbehov för samhällsplaneringen i länen ADB-beredningsgruppenkonstaterar atl förulsättningarna för dess arbete har förändrals betydligt sedangruppen tillsalles och arbetsuppgifterna angavs.Arbetet har dock varit inriktat mot länsstyrelsernas behov av ADB-stöd för samhällsplaneringen ochmöjligheterna alt ralionalisera ärendehanteringen med hjälp av ADB. Delvis som en följd av de ändrade förulsättningarna förstatistikförsörjningen, bl.a. genom vidlagna ålgärder från SCB ochinduslridepartementet, har inle beredningsgruppens lidigare förslag omupprättande av regionalaplaneringsdatabaser vid varje länsslyrelse genomförts. Länsstyrelsernas arbete med samhällsplaneringen harförskjutits mot projektarbete och samordning. Den ADB- tekniska utvecklingen har medfört störremöjligheter alt effektivisera och därmed minska kostnader för olika verksamheler.Ett ökal ADB-utnyltjande vid länsslyrelserna är därför enligt beredningsgruppen angeläget. ADB-beredningsgruppenredovisar länsslyrelsernas nuvarande ADB-användning och konstaterar atlbortsett från skalteförvaltningen använder länsstyrelserna ADB i endasl ringaomfallning. Orsakerna lill delta anger ADB-beredningsgruppen vara Länsslyrelsernasskiftande arbetsuppgifter i kombination med att rationaliseringsarbete ochadministrativt ulvecklingsarbete är resurskrävande gör det svårt att kombineraADB-utveckling med den löpande ärendehanteringen. Den vid länsslyrelsernabefintliga ADB-ulruslningen ulnylljas inle tillräckligt effektivt. Länsdatorernas myckelstora lediga kapacitet utnyttjas t.ex. inte av hela myndigheten ulan dataenheterna har byggts upp som i huvudsakregionala driftscentraler iriksskatteverkets central-regionala datasystem för skatteochfolkbokföringsväsendet. Länsstyrelsernas övriga ADB-utrustning skiftar i vad avser såväl leknik sommöjligheler för gemensam programutvecklingoch erfarenhelsöverföring mellan länsslyrelser. - Brislandeerfarenheler av och kunskaper om ADB och systemutveck ling. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 196 Länsstyrelserna har inte känl någol större egelulvecklings-ansvar inom ADB-områdel. De flesla länsslyrelsernas ADB-kompe-tensbåde i absoluta termer och jämfört med cenlrala seklormyndig-heter är svag.Nuvarande dataenheter har endasl i ringa ulsträckning arbetat medsystemutveckling eller programmering. - Bristande samverkan mellan länsstyrelsernaoch andra myndigheler Endasl sporadiskakonlakler förekommer i ADB-frågor mellan länsslyrelserna och andra regionalaorgan och kommuner. Flertalel ADB-syslem som förekommer vid länsstyrelserna harinitierats och ulvecklals av cenlrala myndigheter, varvid länsslyrelsernaendasl haft små möjligheter att påverka utformningen. För atl ökalänsslyrelsernas inilialiv för den egna ADB-utvecklingen föreslärberedningsgruppen - atlADB-verksamheten planeras genom alt ADB-mäl fastslälles och årliga ADB-planerutarbetas - atlarbelel organiseras i en ADB-grupp vid varje länsstyrelse med 3-5 personervarav en ADB-samordnare. Dalaenheten (1 person), plane-ring.savdelningen (1-2personer)och administrativa enhelen (I person) föreslås bli representerade - attansvaret för ADB-utvecklingen fördelas mellan länsledningen, länsstyrelsenssamordningsgmpp för ADB-frågor, en ADB-samordnare, enheterna inomplaneringsavdelningen och dataenheten - attsåväl dataenhetens som planeringsavdelningens kompetens kraf-ligl förslärksgenom ulbiidning Beredningsgruppen harlill slöd för länsslyrelsernas rationalisering av ärendehanteringen gjort engenomgång enhel för enhel. Beredningsgruppensförslag för ADB-ulveckling vid länsslyrelserna ulgår ifrån all ansvarel i slorulslräckning läggs på länsslyrelserna alt själva ulifrån sina behov ochmöjligheter utnyttja ADB-stöd i samhällsplaneringen och för ralionalisering avärendehandläggning. Beredningsgruppen föreslår en cenlral stöd- ochsamordningsfunktion för atl slödja länsslyrelserna i deras arbele. Funktionen föreslås bliinrättad vid länsslyrelsernas organisationsnämnd () och i första hand haföljande uppgifter - främjapraktiskt ulvecklingsarbete inom ADB-området - medverkatill förbättringar av den statistiska informationsförsörjningen - förmedlakrav och informalion mellan länsslyrelserna. centrala sek-tormyndigheler,forskningsorgan och maskinleveranlörer - samordnautbildnings- och upphandlingsfrågor Funktionen föreslås få 3-5 tjänsler saml enreferensgrupp bestående av 1983/84:100 Bilaga 15 197 personal frän länsslyrelserna och vid behov från undra myndigheler för ullforllöpande planera och diskulera funktionens arbetsinriktning. Länsstyrelsernasteknikval och unvundning av dalorkrufi bör enligl beredningsgruppen baseras päanvändning av en kombinalion av skilda syslem och lekniska hjälpmedel förolika ändamål. Ensidiga bindningar lill ell enda lekniskl alternativ börundvikas. Enligl beredningsgruppen blir dä följande lösningar akluella. Stordatordrift,varvid man kan nyttja med länsdatorerna, eller andra större egna anläggningarför samhällsplaneringens behov, servicebyrålösningar t.ex.universitetsdatacenlraler och kommersiella byråer eller användning av färdigasyslem t. ex. UMDAC och RSDB. Mindredatorer för speciella ändamål placerade på enheterna samlordbehandlingsutrustning. Inköpav färdigbearbetat material från informationsförsörjande myndigheler etc. Beredningsgruppen fickgenom tilläggsdirektiv i uppdrag att ulurbe-ta ett förslag till samladlösning för den regionala och lokala samhällsplune-ringens informalionsförsörjning.Genom den utveckling som ägt rum har enligl beredningsgruppenfråga om regionala planeringsdala-baser kommil i ett annat läge. Förbättringarhar gjorts i befintliga system sä att vikliga informationsbehov som deregionala planeringsdalabaserna var avsedda alt tillgodose hur lillfredsslälltspå undra säll. Beredningsgruppen vidhåller därför inle sill lidigare förslag omregionala planeringsdaiabaser. Beredningsgruppen ser inle hellc en samladlösning för samhällsplaneringen i form av ell inlegrerai ADB-baseralinformalionssyslem som realis-liskl. De förslag beredningsgruppen lägger frambygger till slörsla delen på en förbällrad samverkan mellan de olika orgun somberörs av informuiio-nen. Beredningsgruppen pekar pä behovel av - informalionssamverkan mellan myndigheter Gruppen pekar pälänsstyrelsens roll som informationssumordnare i den regionalasamhällsplaneringen säväl mellan de regionala myndigheterna som med kommunalaoch cenlrala myndigheter. - samarbete beträffande forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU-arbele) Ett fortsatt ochutvecklat samarbele med universiteten ger forskare möjlighet att delta i arbelemed att lösa aktuella problem som myndigheternas arbetsfömlsällningarförbättras. - sammanställning och förmedlingav resultat frän utredningar och inven teringar 14 1983/84. Prop.198.3/84: 100 Bilaga 15 198 Ett informutionsregistermed utredningar/inventeringar och derus syfle inrättas pä sikt vid vatjelänsstyrelse som ocksä ajourhäller regislrel. - samverkun SCB - länsstyrelsernu SCB bör ges i uppdrug allnärmure ulreda förulsältningurnu för placering av Ntutistikansvariga vidlänsstyrelserna samt för ell ökal engagemang UV regionalu och lokalamyndigheter i insumlingen av stulisiikupp-gifter till SCB. Vad gäller användning avadministruliva register för sumhullsplanering-ens informutionsförsörjning drurberedningsgruppen slutsutsen alt sloru fördelur uvseende tids- ochkosinudsbesparingar föreligger. Ett sådant utnyttjande är dock förenat medsvårigheter av både ADB-ieknisk och administrativ art. Beredningsgruppen erinrarocksä om alt ett omfattande arbele pågår inom området. a. byggs ett busregisleröver företag och andru orgunisu-lioner upp med driftstart . SCB har lämnatförslag till hur folk- och bostudsriikningarnu skall kunna ersällus uv ettulnylijande av oliku adminislraliva register och stulislikutredningen haravlämnat en rapport som lur upp behovet av slalislikför den regionala och lokala planeringen. Remissammanställning över ADB-beredningsgruppensbetänkande (DsC 1983:5) ADB-stöd och informationsbehov för samhällsplaneringeni länen Remissvar överADB-beredningsgruppens slulbetiinkande hur lämnuts förfusligheisdalu, dalainspekiionen. civilförsvurssiy-relsen, överslyrelsen förekonomiskl försvar, försvureis rutionuliseringsin-stilut, irufiksiikerheisverkei, riksskutieverkel, slalens pris-och kuriell-nämnd, riksanlikvurieänibeiei och slutens historisku museer,, arbetsmarknudsstyrelsen, slutens plunverk. statenslantmäteriverk, slalskonloret, , stuiistisku centrulbyrän, länsstyrelsernas organisutionsnämnd,sumlliga länsslyrelser, Landslingsför-bundei. ,Landsorgunisalionen i , Tjunslemännens ceniralorganisuiion,Cenlrulorgunisalionen /SR, . Förelagensuppgiflslämnardelegation samt och kommuner. ADB-beredningsgruppen hari sill slutbetänkande.redovisat förslag inom huvudsakligen tre områden nämligen - länsstyrelsernasanvändning av länsdutorerna, smådatorer och andru former av ADB-stöd saml - denregionala och lokulu samhällsplaneringens informalionsförsörjning. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 199 Beredningsgruppensförslag vad giiller ull ökuliinsstyrciscrnus initiativ för denegna ADB-utvecklingen hur fält ett positivt motiugande blund remissinstansernu.Statskontoret instämmer i beredningsgruppens beskrivning av de problem somidug finns vud gäller ADB-frugor inom länsstyrelserna och framhåller detangelägna i ull ätgärder vidtus för ull förbättra länsslyrelsernas inflytundeöver utvecklingen av ADB-system som berör länsstyrelsernas verksamhel. Statskontoret pekar ocksäpä det samband som normalt råder mellun ulveckling av ADB-rutiner/ADB-syslemoch undra former av udminislra-tiv utveckling. ,'\DB-utvecklingen enliglstatskontoret bör därför nära sum-ordnus med planering och genomförunde avandru former av udministrutiv utvecklinginom länsstyrelserna. i framför liknandesynpunkter och menur att ADB-beurbetning endast är ett sätt att rationaliseraverksamheten och därför inte bör ses isoleiulfrån övrigt administrativt utvecklingsarbete. i Västernorriandslän betonur alt en närmure analys av för-och nackdelar med ADB måste göras ivurje enskilt fall för all ulrönu omADB verkligen är den lämpligaste tekniken när det giiller adminislrutiv rutionulisering. Landsiingsförhimdci serdet som ungeläget ull ADB- verksumheten byggfc pä en näru kontakt mellunanvändare och producenter uv uppgifter och tillstyrker alt uppgifter i ökud utsträckning görs lillgängligu regionalt ochull länsslyrelsernu i enlighel med beredningens förslag lillförs kompetens på.ADB-omrädet. ()unser ull viss försiktighet bör iakttas med all byggu upp ADB-verksamheten församhällsplaneringen inom och länsstyrelserna. Ett behov av ADB-stöd finnsuppenbarligen enligt verkel men de ekonomiska följderna är nu ulllför diffusaför atl ADB-stödet raskt och i massiv omfallning skull byggas ul. För atl ökalänsstyrelsernas inilialiv för denegna ADB-ulvecklingcn föreslär beredningsgruppen all ADB- verksamheten planerasoch atl ärliga ADB-planer utarbetas. Förslaget tillstyrksav flerlulel remissinstanser. ser i delsom en förutsättning för all äsladkommu en posiliv utveckling. iKalmar län anser emellertid inle atl det är meningsfullt atlförfattningsmässigt regiera innehällel i en sådan ADB-plan. Liknande synpunkterframförs av länsslyrelsen i . Länsslvrelsen i länanser all det inte behöver utarbetas någon särskild ADB-plan ulan frågorna börbehandlas i den löpande verksamhetsplaneringen. Beredningsgruppensförslag alt en ADB-grupp med representanter från dalaenheten,planeringsuvdelningen och administrativa enhelen bildas vid 1983/84:100 Bilaga 15 200 vurje liinsstyrcischar ocksä fält ett positivt motlagundehos flertalel remissinslunscr. Flera länsstyrelser suml nägru centralu verkpekur dock på alt ett sådant arbetssält ur resurskrävande och betonur viklen uvall resurser avsälis för iindumålcl. Flera länsstyrelser redovisar alt manredan inrättat en ADB-grupp som motsvarar försluget. ()unser ull del borde vara tillräckligtull dataenheten och udminislrutiva enheten rcgclmiissigt är rcpresenterude ochall representanter för berördu enheler därutöver lillfulligt knyts till gruppen beroende på vilka ärenden sombehundlas. Enligt slalskonloret är behovel uv sumordning uv ADB-verksumhelcninom länsstyrelserna uppenbar. De cxtiktuformernu för en sådan samordning bör fä uturbetus uv respektive länsstyrelse. Flera skul talar enligtlänsstyrelsen i län för att ADB-gmp-pcns sammansättning görsbredare bl.a. med representanter fränövriga enheter vid skultcavdclningurnu suml fuckliga företrädare.Länsstyrelsei--nii i och . och läntar upp frågan om dutaenhetens orgunisutorisku placering i skatteavdelningenoch unser ull det bör närmare utredas om länsdatorn och enheten kommer all gesett vidgat arbetsområde. Den uv beredningsgruppenföreslugnu satsningen på ulbiidning av läns-slyrelsepersonalen har inle möttnägru invändningar frän remissinslanser-na. Flertalet understryker tvärtomviklen uv ull genom ulbiidning höja kompetensen. Datainspektionenframhåller att ett ökal kunnande är en förutsättning för alt känna unsvui ochställa krav pä ADB-teknikens användning på ett för länsslyrelsernaändamålsenligt sätt. Riksskatteverketanser alt en kom-petensulveckling inom ADB-områdel är angelägen. Verkel pekarpå all ulbildningsinsalserna sedan del nya ADB-syslemel genomförls och stabiliseratsnu har ökat för framföralll personalen pä dalaenhelerna. Statskontoret ser detsom angelägel med åtgärder för att förbättra länsstyrelsernas inflytande överutvecklingen av ADB-system som berör länsslyrelsernas verksamheter. Utvecklingenav ADB-system för den regionala samhällsplaneringen bör enligl slalskonloreivara regionall förankrad. () redovisar all nämnden i viss mån föregripit förslagetvad beträffar utbildningsinsatser bl.a. genom all redan innevarandebudgetär har planerat ADB-temadagar för ell slörre anlal länsslyrelser. Samtliga länsstyrelserunderstryker viklen och behovel av ulbiidning för all ralionelll kunna arbetamed ADB- stöd. Försvaretsrationaliseringsinstilul (FRI) framhåller all breddulbildning omfattandegrundläggande kunskaper om teknikens möjligheler och begränsningar är meslväsenlligl. Institutets erfarenheter är atl de som arbelar i verksamhelenulgör en viklig idépotential och med de rätta "verktygen" enbelydande ulvecklingsresurs. 1983/84:100 Bilaga 15 201 För all främja praklisklulvecklingsarbete inom ADB- området vid länsstyrelserna föreslås all encenlral slöd- och samordningsfunklion inrällas vid och där ges enförhållandevis fri slällning. En referensgrupp beslående avlänssiyrelsepersonal och vid behov med representanter från andra myndighelerföreslås knytas till . Förslagetvad avser funktionen har mottagits positivt av remissinstanserna och fleraunderstryker vikten av en sådan stöd- och samordningsfunktion. Statskontoret lillslyrker förslagel och anserall uppgifterna måsle ses som en naluriig del i : s lolala arbeisuppgifier.Sambanden mellan den föreslagna organisationens uppgifter och statskontoretsoch verksamhet vad gäller upphandling, ulredning,metodutveckling och standardisering måste belysas ytterligare. För all inleytterligare fördröja tillskapandet av ett nödvändigl ADB-stöd för länsslyrelsernabör en sådan belysning kunna ske parallellt med att funktionen byggs upp enligtstatskontoret. Liknande synpunkter framförs av SCB. RRV och framhålleratl funktionen skall integreras i LON:s övriga verksamhet. Civilförsvarsstyrelsenoch överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) understryker betydelsen av attLON ges tillräckliga resurser och förslärks med ADB-personal för all effeklivikunna samordna ADB-verksamheten vid länsslyrelserna. () anser det viktigt all ges en samordnanderoll i syfte bl.a. att stärkalänsstyrelsernas ställning genlemol centrala seklormyndigheter. Ett sätt attytterligare stärka länsstyrelsernas ställning är enligt institutet att omfördelavissa ulvecklings-och investeringsmedel från cenlrala sektormyndigheter tilllänsslyrelserna. och statens historiska museer är det nödvändigt att enresursstark slöd- och samordningsfunktion skapas innan en mer omfattandesjälvständig ADB-verksamhet byggs upp inom länsslyrelserna. anserförslagel vara väsenlligl för att underiälia samordning och främja utvecklingav ADB-arbetel såväl inom och mellan länsstyrelserna som mellan länsslyrelseroch centrala myndigheter. () påpekar all en moisvarande funklion föreslås inrättadvid RSV för ADB-system inom verkets ansvarsområde. TCO betonar vikten av välfungerande kontakter mellan och i ADB-frågor. Några remissinstanser,däribland länsstyrelserna i län och , tar uppfrågan om finansieringen av ADB-projekt. Bl.a. sägs att det kan vara nödvändiglatt länsslyrelserna och berörda centrala verk samfinansierar ulvecklingen av störreADB-projekt. 1983/84:100 Bilaga 15 202 teknikvaloch användning av datorkraft föreslås baserade på användning av en kombinationav skilda system och tekniska hjälpmedel för olika ändamål, d.v.s. användningav universiletsdaiorer. länsdu-torn och smådalorer ulifrån skiftande behov avproblemlösningar. Endasl någraremissinslanser har kommenleral beredningsgruppens förslag och övervägandenvad gäller leknikval. RSV instämmer i atlanvändning av länsdatorn. CD- regislreringstermi-nalerna och för ändamåletsärskill anskaffade smådatorer kan vara en bra lösning för mänga avlänsstyrelsernas ADB-behov. Statskontoret framhålleratt de invesleringar i ADB- syslem och ADB-ulruslning som görs hoslänsslyrelserna inle följer nägon enhetlig ADB-slralegi. Motstridigautvecklingslinjer kan istället skönjas inom olika tillämpningsområden.Statskontoret föreslär alt den föreslagna slöd- och samordningsfunktionen somföresläs bli inrättad vid får till uppgift atl i samråd med statskontoretforlsalla beredningsgruppens arbele med en ADB-strategi för länsstyrelserna. Enviklig del i denna strategi är enligt statskonlorel att för olika sektoriellasyslem utveckla en tydligare regional aspekt pä systemen. i Uppsalalän vill särskilt peka på brislen avteknisk samordning såväl mellan syslem inom länsslyrelsen som mellanlänsslyrel-seulruslning och cenlrala system. Länsstyrelserna iGotlands, och pekar på de speciella problem länen hargenom avsaknad av egen länsdalor. De pekar pä behovel av särskilda medel förall med andra lösningar kompensera bristen på egen länsdator. förfastighetsdata (CFD) har alllför många av beredningsgruppens förslag och försökgäll ul på all använda länsdaiorer-nas överkapacitet. Utvecklingen har enligtCFD bl. a. genom atl allmänna dalunäiel öppnats medfört ökade möjligheler altsnabbi erhålla centrall samlad informalion. Vad gällerrollfördelningen mellan länsslyrelserna, cenlrala och regionala myndighelersaml kommuner för informalionsförsörjning föreslår beredningsgruppen olikaformer av samverkansformer. Beredningsgruppen föreslär ocksä vissa ålgärder föratl i slörre omfallning ulnyllja administrativa register församhällsplaneringens informalionsförsörjning. RSV anser det viktigl medsamverkan i informationsfrågor mellan myndigheler. För del krävs sannoliktenligl RSV atl vissa kostnadsfrågor kan lösus pä ett smidigare sätt än hillills. Slalliga myndigheter bör gesmöjlig- Prop.1983/84:100 Bilaga 15 203 het att ta betalt för sina tjänster för au sedandisponera intäkterna för de egna kostnaderna för informationsförsörjningen. RSVframhåller all problemet för planerare vid användandet av administrativaregister är all de inte haft möjlighet alt ge sina synpunkler på registretsinnehåll. RSV anser vidare att det skulle vara olyckligt om ex.vis innehällel ifolkbokförings-och skatleregislren skulle behöva anpassas till andra syften änlill den primära användningen. Statskontoret instämmer i stort i denproblembild för samhällsplaneringens informalionsförsörjning som beredningsgruppenredovisar. Slalskonlorels uppfallning är atl informationsförsörjningen iförsta hand förbättras genom atl det utvecklingsarbete som pågår fullföljs. Somexempel anger slalskonloret det allmänna basregistrel över företag och undraorganisationer som statskontoret genomfört SCB:s förslag lill regislerbaseradfolk-och bosladsräkningar saml fortgående utvecklingsarbete för de s.k.RSDB-och UMDAC-systemen. () saknar en lämpligfördelning av verksamheten mellan central, regional och lokal nivä somberedningsgruppen enligt tilläggsdirektiven borde ha gjorl.