prop · G703169 · 1983-12-31 00:00:00 — Östergötlandsläns landstingskommun delar denna uppfattning och föreslår att länsskolnämndensnarast - som för gymnasieskolan - tilldelas fleråriga länsramar av komvuxtimmarfrån SÖ, och ges rätten alt efter samrådet ensam fatta beslutet om denkommunvisa filldelningen. Kristianstadsläns landstingskommun tillstyrker. Folkhögskolorna bör ocksä beredas tillfälleatt delta. En förutsättning för detta regionala samråd är dock att länsskolnämndernatilldelas en ådig ramresurs för komvux att i samråd fördelas mellan komvuxutbildningsanordnarna. anser att också representanter för folkhögskolorna ilänet bör finnas med i regionall samråd med länsskolnämnderna sominitiativtagare. Folkhögskolornas upptagningsområde är ofta ganska omfattandevarför del är angelägel atl dessa skolor finns med i de diskussioner som gällerkusrsut-budet inom regionen ifråga. 1983/84:169 179 LO anser att det av bl. a. resursskäl är angeläget att ettregionalt samråd mellan olika utbildningsanordnare kommer till stånd.LO tillstyrker därför. påpekar att kommunerna och landstingen givetvis harett särskilt ansvar för planering av sill eget utbildningsbehov. Genomsamordning dem emellan, under ledning av länsskolnämnden, kan ävenutbildningar för små yrkesgrupper komma till stånd. Förbundet påpekar vikten avatl även limresursfördelningsreglerna och andra regler för statsbidrag ses överoch ändras så atl de inte motverkar en regional samverkan. 15.8.2 Erfarenhet av vuxenutbildning inom länsskolnämnderna Utredningens förslag se betänkandet s. 293. Länsskolnämndernaserfarenhet av vuxenutbildning bör enligt SIPU.s mening inbegripa kännedom omstatsförvaltningens krav på utbildning saml kännedom om utbildningsplaneringinom offentlig förvaltning. i anser altexpertis vid länsskolnämnderna med erfarenhet från vuxenutbildning vore en storfördel. Dessa personer bör då även vara insalta i studiesociala frågor. i tillstyrker förslaget. i anser atl länsskolnämndernabör genom medverkan av erfaren vuxenulbildare ge information, administrativrådgivning samt fortbildning. LRF finner det naturligt att expertis med erfarenheterfrän vuxenutbildning knyts till nämnderna. Även lokala läroplaner skulle kunnafastställas av länsskolnämnderna. 16.1 Bestämmelser om behörighet Utredningens överväganden se betänkandet s. 295-296. TCO delarinte till alla delar bedömningen att behörighetsreglerna för tillsättning avrektors- och studierektorstjänster fungerar tillfredsställande. Lärare inom grundvuxär f. n. inte behörig till skolledartjänster inom komvux. TCO förordar enöversyn av gällande regler. Utredningens förslag se betänkandet s. 297. SÖ anser atldessa förslag bör beaktas i den översyn av skolledarutbildningen som enligtbudgetpropositionen skall genomföras. 1983/84:169 180 i anser attorganisatoriska frågor, bestämmelser m. m, inte bör ingå i sådan utbildning.Dessa moment hör närmast hemma i introduktionskurserna för nyutnämndaskolledare. i anser attintroduktionskurser för nyutnämnda skolledare bör anordnas som enstaka kurservid högskolan. Detta bör emellertid gälla samtliga skolledare inom allaskolformer. Den allmänna skolledarutbildningen behöver inte kompletteras mednågra särskilda avsnitt för komvux-skolledare. Länsskolnämndeni anser del vara värdefullt med introduktionskurser i formav enstaka kurser vid högskolan. Regeringen har givit länsskolnämnderna iuppdrag alt ordna utbildning för nyutnämnda skolledare. I den finns utrymme försärskilda avsnitt för komvux-skolledare med inriktning på administrativa ochpedagogiska frågor, specifika för komvux. kommun tillstyrker förslagen, kommun anser inte att det krävs särskilda enstakakurser inom högskolan för att utbilda nyutnämnda skolledare inom komvux.Behovet bör kunna tillgodoses inom den allmänna skolledarutbildningen, läns landstingskommun tillstyrker förslagenom skolledarutbildning. En skolledarutbildning bör hällas såpass allmängiltigatt den enskilda inte i praktiken blir låst till en skolform. läns landstingskommun anser att den skolledarutbildningsom bedrivs av SÖ ocksä bör täcka in skolledarna inom vuxenutbildningen. TCO understryker alt det är mycket angelägel att nyutnämndskolledare i komvux kan få utbildning i sådana frågor som är specifika för komvux.Åven den reguljära skolledarutbildningen är viktig för skolledare i komvux.TCO tillstyrker att introduktionskurser anordnas som enstaka kurser vidhögskolan och dimensioneras så att samtliga nyutnämnda skolledare i komvux kantas in. Enligt TCO måste även den reguljära utbildningen för skolledare i komvuxutökas. 5ACO/5/? tillstyrker utredningens förslag att nyutnämndaskolledare skall få utbildning inom högskolans ram samt att skolledarutbildningenkompletteras med komvuxspecifika moment. 16.3 Lärartjänster i komvux Utredningens förslag se betänkandet s. 298. kommun och /SR tillstyrker. Enligt /SRbör man överväga att avskaffa det särskilda behörighetskravet (utbildning föreller erfarenhet av vuxenutbildning) för tjänster som lärare vid skolväsendet ikommun. Man bör också överväga att införa lektorstjänster i komvux. Del är enligt TCO viktigt att förverkliga utredningensuppfattning att undervisning i svenska som främmande språk bör kunna ingå itjänst som lärare i skolväsendet i kommun. 1983/84:169 181 16.4 Utbildning och fortbildning av lärare för komvux Utredningens överväganden se betänkandet s. 298-299 och300. Statskontorets uppfattning är att behovet av särskiltutbildade lärare för komvux och grundvux i första hand bör tillgodoses genom eni reguljära former bedriven fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksammalärare inom skolväsendet. Sådan vidareutbildning kan lämpligen organiseras sompäbyggnadsutbildning till annan grundläggande lärarutbildning inom högskolan.Fortbildningen av redan verksamma lärare inom komvux och grundvux bör däremotanordnas inom ramen för de särskilda resurserna till lokal skolutveckling, vidbehov i samverkan med högskolan. SKU anser all en förbättrad lärarutbildning i svenska somfrämmande språk är synnerligen angelägen. instämmer i utredningens förslag. Utmärktär särskild utbildning för lärare med undervisning i både komvux ochgymnasieskolan för atl främja vuxenpedagogik och dellagarmedverkan. Möjligheter till specialisering avseende vuxenpedagogikoch metodik bör finnas för dem som genomgår lärarhögskola och planerar atl blilärare inom vuxenutbildningen, anser vuxenutbildningsrådet i . Lämpligautbildningsformer och innehåll måste ocksä planeras för fackmän utan pedagogiskutbildning som skall undervisa i yrkesinriktad komvux samt för lärare somundervisar i ungdomsskolan, men som skall ha fyllnadstjänst inom komvux. LO menar atl kunskaper om vuxnas speciella sludieförutsättningarmås-le utgöra en viktig del i lärarutbildning och lärarfortbildning. Vidrekrytering av lärare till komvux och grundvux bör förmågan atl"återskapa" elevens förutsättningar vara utslagsgivande. Alt lärarutbildningen för komvux lärare ordnas sä atl denblir vuxenanpassad, är enligt SOSVUX någonting som måste få högsta prioritet. LRF anser att det givetvis är angeläget atl lärare inom komvuxhar erforderliga kunskaper för undervisning pä de aktuella yrkesområdena.Kvalitetskraven bör i princip inte sättas lägre inom komvux än inomgymnasieskolans utbildning. Fortbildning för lärare inom JST-området anordnas iförsta hand av fortbildningsavdelningen i . Det vore enligt LRF:s meningangeläget alt fortbildning för de andra kategorier som kan behöva tas i anspråkför en utbyggd komvux inom JST, kunde åstadkommas på liknande sätt. Sverigeslantbruksuniversitet borde ha möjligheter alt erbjuda enstaka kurser somfortbildning pä samma sålt som den allmänna högskolan. 16.5 Huvudlärar- och institutionsföreståndaruppgifter ikomvux Utredningens förslag se betänkandet s. 303. SAV finner övervägande skäl tala för att denna funktioningår i varje lärartjänst och därutöver utövas av en med hänsyn härtill ytteriigareförstärkt skolledning inom komvux. Prop.1983/84:169 182 i påpekar att detta ärett gammall önskemål framför allt från de särskilda komvux-enheterna och enviktig förstärkning av komvux pedagogiska arbetssituation. Kostnaden får inlebelasta de redan nu hårt belastade timresurserna och schablontilläggen. Länsskolnämndeni anser att behovet av egna ämnesföreträdare finns endastvid de särskilda enheterna med egna lokaler. Nämnden avvisar finansiering genomomfördelning av undervisningstimmar. Länsskolnämndeni Krisianstads län tillstyrker och anser att schablonresurser skall fäanvändas för att arvodera personal som sköter sådana uppgifter. i betonar vikten av attarbetsuppgifter av denna karaktär kartläggs och att resurser avsätts, isynnerhet för särskilda enheterna. förordar dock att resursenej låses till elt ämne utan ges större flexibilitet än den som finns i dagens huvudlärarsyslemi gymnasieskolan. Länsskolnämndeni anser förslaget om ämnesföreträdare angeläget och tillstyrkerdel. Tillstyrker gör även , , , och Vindelnskommuner samt komvux i och vuxenutbildningsrådet i . är det utmärkt atl kontaktlärare, som funnits i försöket med etappindeladekurser, ersätts av ämnesföreträdare för pedagogisk ledning och samordningmellan ämnen. Komvux i anför all erfarenheterna från försöksverksamhetentalar för nödvändigheten av att sådana resurser ställs till förfogande. läns landstingskommun tillstyrker försärskilda komvuxenheter, men inte för integrerade. /SR framhåller att det krävs alt särskilda resursertillförs för att en sådan reform inte skall gä ut över den övriga verksamheten. 16.6 Syo-funktionärer i komvux Utredningens förslag se betänkandet s. 305. även avsnitt 7.2.) 5A V föreslär atl tjänster som syo-funktionär skall varakommunalt reglerade. kommun tillstyrker förslaget. Lyckselekommun anser atl syo-organisationen för vuxenstuderande måste stärkas och denexterna efterfrågan pä syo tillgodoses. Syon bör skötas av gymnasiets syo-funktionärerom gymnasiet och komvux finns vid samma enhet. Vindelnskommun anser att syo-tjänster t, ex, i mindre kommuner måste kombineras medannat arbete, t, ex, inom eller i form av undervisning. 1983/84:169 183 TCO ser mycket positivt på alt syo även inom komvux skallbedrivas integrerat med övrig pedagogisk verksamhet, /SR anser att statligt reglerade tjänster för syofunktionärerbör inrättas. I dessa tjänster bör kunna ingå kommunalt reglerad tjänst. Nuvarandesyokonsulenler i komvux bör få kompletterande utbildning för ämnesbehörighetoch praktisk pedagogisk behörighet. tillstyrker samma Ijänslekonstruktionför syo i komvux som för syo i ungdomsskolan. På så sätt ges ocksä syo-konsulenternavid komvux möjlighet till utbildnings-komplettering och fortbildning pä sammavillkor. Fortbildningen bör vara av den karaktären all den är användbar inomövriga skolformer och inle bara i komvux. Föreningen vänder sig mot förslagetatt kommunen ska bestämma om omfattningen av tjänsten. Syo-resursen bör habestämda beräkningsgrunder som är centralt fastställda. 16.7 Lärare i grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 309. i anser att det ärviktigt för att ge grundvux stadga med egna lärartjänster, särskild utbildningför grundvux-lärare och behörighetsregler för grundvuxlärare. kommun anser det angeläget atl få väl lämpadelärare till den känsliga utbildningsform som grundvux utgör. anser atl erfarenhet av vuxenutbildningbör bli en viktig faktor vid lärartillsättning. i anser att särskildalärartjänster, lärarutbildning och fortbildning behövs inom grundvux samt attdet behövs en organisation av huvudlärarkaraktär inom grundvux. Enligt 7COmotsvarar f. n. antalet undervisningstimmar inom grundvux ca 1 300 tjänster. Detilltänkta nya lärarkategorierna kommer att konkurrera om ett tjänsteunderlagsom måste bedömas som utomordentligt litet, och som inte ger den trygghet ianställningen som arbetstagare har rätt att kräva. Enligt TCO:s uppfattningtorde det vara betydelsefullt för grundvux, med dess myckel heterogenasammansättning av deltagare, att lärare med olika utbildningsbakgrund bildarett lärarlag. De lärarkategorier som undervisar inom grundvux börframgent användas. Skolväsendet be-, höver lärare med breda behörigheter sommöjliggör en flexibel användning. TCO avvisar särskilda tjänster inom grundvux. 16.8 Utbildningsbehov av lärare inom grundvux Utredningens förslag se betänkandet s. 310. Enligt RRV.s mening måste grundvux betraktas som en övergängsul-bildning.RRV avstyrker reguljär lärarutbildning i grundvux. 1983/84:169 184 kan det finnas behov av viss kompletterande utbildning ochvidareutbildning av låg- och mellanstadielärare som tjänstgör inom grundvux. UHÅ betonar behovet av lärarutbildning/lärarfortbildningför grundvux. Det måste skapas utbildningsmöjligheter för de lärare somtjänstgör eller avser att tjänstgöra inom grundvux. AMS anser atlen särskild lärarutbildning bör kunna ge en kvalitativt förbättradgrundutbildning. SIVtillstyrker förslaget alt en reguljär utbildning och kompletteringsutbildninganordnas för lärare inom grundvux. understryker vikten av atl tvåspråkigapersoner utbildas till lärare. Länsskolnämndeni tillstyrker utredningens förslag men tillägger atl dessautbildningar inte bör koncentreras till ett fåtal orter.Hemspråkslärarutbildningen bör ökas med hänsyn till grundvux behov. Samtligalärare som tjänstgör inom grundvux men saknar adekvat utbildning skall fåkompletteringsutbildning. anser att behovet av fortbildning börpoängteras mycket starkt. rCO anföratt många av de lärare, som undervisar inom grundvux, saknar tillräckligutbildning för uppgiften, varför det krävs en kompletterande utbildning.Utbildningsbehovet varierar emellertid starkt. Det finns nu verksamma läraresom inte har en behörighetsgivande lärarutbildning, men under en mångårigverksamhet samlat värdefull kunskap. Den bör tas till vara i en kompletterandeutbildning som kan ge dem behörighet till tjänst. i anser att en reguljär ochadekvat utbildning och fortbildning för lärare inom grundvux har högstaprioritet. 17 Statsbidrag till komvux Utredningens förslag se betänkandet s. 326-327. och försvarets skolnämnd uttalarsig för ett friare resursutnyttjande, som minskar nuvarande tröskeleffekter. SHR tillstyrker alternativ 2. 5/Vförordar alternativ 2. Om alternativ 1 genomförs borde invandrar-glesa kommuneri bidragshänseende betraktas som glesbygd. Statskontoretfår i annat sammanhang anledning att återkomma till frågan om ett nyttstatsbidragssystem för gymnasieskolan och komvux. RRVerinrar om uppdraget till statskontoret att kartlägga förutsättningarna förett schablonsystem för statsbidraget och komvux. Med hänsynhärtill avstår RRV från att ta ställning till utredningens förslag. Prop.1983/84:169 185 Mot bakgrund av de begränsade resurser som f. n. står tillkomvux förfogande anser 5Ö en viss central styrning av resurserna vara nödvändig.De av kommittén angivna tröskeleffeklerna torde kunna undanröjas om de förkommunen tilldelade timmarna får användas även i undervisning av B-skoleformeller för likartade åtgärder. Risk med de av utredningen föreslagnastatsbidragssystemen är att de ämnen som av tradition betraktas som svåra,exempelvis färdighetsämnen som svenska, främmande språk och matematik kommerall ges utökade resurser, vilket i motsvarande utsträckning kommer alt minskamöjligheterna att anordna kurser för de prioriterade målgrupperna i exempelvisövriga kurser i etapp 1 och i yrkesinriktad utbildning. Eftersomgymnasieskolans statsbidragssystem och eventuella konsekvenser för komvux f. n.är föremål för översyn av statskontoret, torde det ej vara lämpligt nu attändra statsbidragssystemet för komvux. I avvaktan på en fullständig utvärderingav decentraliseringen till länsskolnämnderna av gymnasieskolans planeringavstår SÖ t. v. från alt föreslå ändringar i arbetsfördelningen mellan SÖ och länsskolnämndernavad avser fördelning av undervisningstimmar till de enskilda kommunerna. Enligt länsskolnämndeni tar alternativ 2 rättvisehänsyn på ett helt annat sätt ändagens system, men det förefaller inle ge den klarhet och enkelhet, som böreftersträvas för att fä ett nytt bidrags-syslem att fungera tillfredsställande.Alternativ 1 är lite stelt och inte helt fritt från orättvisor men ärlätthanterligt och går att administrera utan större problem. Det tar också bortde nu mycket besvärande tröskeleffeklerna. Alternativ 1 är därför alt föredra. i förordar alternativ I. Länsskolnämndeni önskar ett statsbidragssystem som stimulerar till samverkanmellan ungdomsskolan, komvux och AMU. Utredningens båda alternativ innebärväsentliga förbättringar. Alternativ 1 förefaller enklast. Alternativ 2 tordebäst uppfylla de grundläggande kraven som utredningen uppställt.Beräkningssättet verkar mer komplicerat. Nämnden förordar de mindre justeringarsom alternativ 1 innebär. i anser att alternativ 1ger förutsättningar att nä de mål som är ställda i direktiven för kommittén; Länsskolnämndernaoch inte SÖ bör ansvara för att fördela alla timmar. Länsskolnämndeni föredrar alternativ 1 som inte innebär en sä stor förändringjämfört med vad som gäller. Alternativ 2 rymmer ett för stort mätt avosäkerhet. Att den framräknade resursen skulle bli en totalresurs som kommunen färfrihet att disponera tillstyrker länsskolnämnden som angeläget. i förordar ett koefficientbaseratsystem men med en garantiresurs för kommuner i glesbygd, liksom för de mindrekommunerna i den mellangrupp som av utredarna klassificeras Övriga kommuer.Kostnaden för garanliresursen kan täckas av att koéffi- Prop,1983/84:169 186 cienten för kommuner med mer än 50 000 undervisningstimmarsänks något. Inget av alternativen tycks i sig stimulera kommunerna till attanordna prioriterad utbildning men båda underlättar för kommunerna att startasådan utbildning. Länsskolnämnderna bör ges en klart definierad och aktiv rollsom tillsynsmyndighet i regionerna. i anser atl alternativ 2 börutvecklas vidare och prövas. Alternativet ansluter sig enligt nämndensuppfattning bäst till den organisatoriska och pedagogiska modell som elappsyslemetutgör. De förenklingar som systemet innebär möjliggör inle bara en friareanpassning till de lokala behoven och underlättar den regionala samplaneringen.Om dessutom en ram på av den totala timresursen fär disponeras av länsskolnämndernakan den regionala samplaneringen resultera i snabba och välplanerade insatser idelar av regionen, där särskilda behov finns. För verkar alternativ 1 all varadel system som närmast bör utvecklas vidare och prövas. Svenska kommunförbundetvärdesätter därvid dels kopplingen till nuvarande bidragssystem med vissamarginella justeringar, dels den garantiresurs som förhoppningsvis skallmöjliggöra för små kommuner att påbörja utbildning för prioriterade grupper.De förenklingar som systemet innehåller bör medverka till att prioriterademålgrupper gynnas. Den s. k. schablonresursen är omgärdad med onödigt krångligabestämmelser som medför ökat administrativt arbete. En översyn av reglerna börgöras. kommun tillstyrker alternativ 1. Länsskolnämndenbör ha en särskild resurs av disponibla undervisningstimmar att fördela fillkommunerna. tillstyrker alternativ 1. Alternativ 2 fären för gles-bygdskomvux negativ effekt. Dessutom torde det bli svårigheter altavgöra resursgrundande deltagare i kurser med hög omsättning, typ kurs på kriminalvärdsanstalt,där deltagarna deltar varierande perioder, från till en termin. Ävenberäkningsgrunder vid avhopp kan vålla problem. är tveksam till förslaget om atl införaett nytt statsbidragssystem. Så länge nuvarande beslut om timtak finns kvarsynes del för både stat och kommun vara enklast alt bevara nuvarandestatsbidragssystem. Om en förändring skall göras, förordar kommunalternativ 1. Fördelarna med detta alternativ är dels att del behäller detbästa av nuvarande system, vilket är väl utprovat, dels att del lämnar enstörre frihet än tidigare för den enskilda kommunen alt utnyttja statsbidraget.Mot alternativ 2 kan enligt en rad invändningar resas. kommun tillstyrker alternativ 1. Dock börkommuner, som anordnar undervisning på kriminalvärdsanslalter, få ett extratillägg, eftersom denna undervisning är mycket resurskrävande. kommun har funnit att alternativ 1 ärfördelaktigare än alternativ 2 för en mindre kommun varför alternativ Iförordas. Prop.1983/84:169 187 Årjängskommun tycker sig finna att alternativ 1 skulle vara att föredra. Kalmarkommun menar atl alternativ 1 ger kommunen täckning för de faktiska kostnadernaför undervisningen, vartill kommer ett schabloniserat bidrag i enlighet mednuvarande system. Alternativet ger till synes goda möjligheter för uppföljningav kostnaderna. Alternativ 2 ger utrymme för en flexibel användning avstatsbidraget. Detta kan emellertid också innebära svårigheter föruppföljningar. Med hänsyn till ovanstående förordar kommun alternativ 1. Alternativ2 förordas av komvux i . Detta alternativ ger utrymme ät den förrationell utbildning nödvändiga flexibiliteten. Modellen decentraliserar ochgynnar kreativ utveckling av komvux. Utredningen föreslår att högst av tolalresursenskall fä användas till andra kostnader än lärariöner. Denna andel bör ökas fill15 %. EnligtEskilstuna kommun underlättar båda alternativen för kommunerna att anordnaprioriterad utbildning och båda alternativen gör det möjligt för kommunerna altanpassa resursanvändningen till prioriterade målgrupper. Alternativ 2 är eltfriare statsbidragssystem än del nuvarande systemet och alternalivförslag 1.Förslaget har dessutom prövats i en del försökskommuner och upplevts mycketpositivt. En mycket stor fördel är att man kan garantera elever kursstart ävenom antalet kursdeltagare inle uppgått till det erforderliga, när man beslutatstarta kursen. komvux gjorde pä uppdrag av komvux-utredningen enberäkning av vilka konsekvenser alternativ 2 skulle få i förhållande tillgängse statsbidragssystem under ett visst läsår och fann bl. a. alt det skullevara enkelt alt handlägga och administrera. kommun föreslår atl ettnytt statsbidragssystem enligt alternativ 2 införs. Umeåkommun förordar alternativ 2. Detta system ger rörlighet och flexibilitet. Detger större möjlighet till lokal anpassning till utbildningsbehov som bättrekan tillgodose olika elevgruppers behov. Det bör även ge en större möjlighettill lokalt pedagogiskt utvecklingsarbete. Lyckselekommun instämmer i utredningens principer för ett nytt statsbidragssystem, menkommunerna får ej åsamkas nya kostnader. Alternativ 1 är det minst krångligaoch det som bäst svarar mot principerna. Alternativ 2 har avgjorda fördelar,men mänga osäkra faktorer. kommun förordar därför i nulägetinte något av alternativen. Arjängskommun är positiv till redovisade förslag till ändrade former för statsbidrag. Vuxenutbildningsrådeti anser att inget av alternativen till nytt statsbidragssystem börinföras. Elt nytt och enklare statsbidragssystem behövs, men utredningensförslag behöver överarbetas, för att bättre inrikta verksamheten motvuxenutbildningens grundläggande mål. AlternativI är det principellt mest tilltalande. Vuxenutbildningsrädetär tveksamt inför påståendet att alternativ 2 är Prop.1983/84:169 188 Eftersom systemet är elevbaserat torde varje avhopp och varjeunder terminen nyinskriven elev medföra förändringar i resurstilldelningen.Tolkningen av vilka kursdeltagare som skall vara resursgrundande är osäker.Alternativ 2 leder till diskriminering av yrkesinriktad utbildning därelevgrupperna inte fär överstiga 16 elever. Mankan på elt bättre sätt verka för en regional utjämning genom alt SÖ fördelarden totala timresursen pä de olika länen, varefter länsskolnämnden inom dennalänsram fördelar timmarna till kommunerna. Varje kommun bör garanteras rättatt vid behov disponera upp till 1 000 undervis-ningstimmar/är för kurser medfem deltagare eller flera. 1 kommuner med omfattande komvux förslär inte 1 000undervisningstimmar. Vuxenutbildningsrädet i föreslär att somgarantiresurs fär användas av det antal undervisningstimmar som kommunentotalt tilldelas per läsår, dock lägst per är. Rådetanser alltså att statsbidragssystemets lösning bör sökas i linje med förslagsallernativet1, dock i omarbetad form.