prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — för forskningsstöd.Inom industridepartementet har för STU beräknals ett medelsbehov av 2 145 milj.kr. för den kommande ireårsperioden. Det innebären ökning jämfört medinnevarande treårsperiod med 370 milj. kr. En ökad tyngd läggs därvid päinsatser för långsiktig kunskapsuppbyggnad. Vidare kommer energiforskningen, trots en vissåtstramning, atl vara av belydande omfallning, totalt 1 220 milj. kr. förperioden /85-1986/87. Däruiöver villjag framhålla den belydelse som ävensamhällsvetenskaplig och humanistisk forskning har för den lekniskautvecklingen och inriktningen av denna. 1983/84:107 29 När det gäller forskning om viktiga problem inom social-och hälsovårdsområdet föreslås resursökningar dels inom socialdepartementetsområde med 5 milj. kr., dels inom rörande medicinskforskning med ca 17 milj. kr. Insatser för atl allmiint slärka del samhällsvetenskapligaoch humanistiska området föreslås somjag tidigare nämnt omfallande ca 10 milj.kr. Forskning om den offentHga verksamhelen föreslås främjasbl. a. genom inrällande ;iv en professur i statsvetenskap samt genom bildandetav en särskild delegation knuten lill civildeparlemenlel. Forskning inom kidiurområdel behandlas av slalsrådelGöransson. Särskilda medel om I milj. kr. föreslås (ill museer,och . Beträffande livsmedelsforskning kommer chefen förjordbruksdepartementet senare all återkomma. Ett utredningsförslagremissbehandlas f. n. Jämslälldhetsforskning behandlas av cheferna förarbetsmarknadsdepartementet och . Bl.a. föreslås femforskartjänsler på mellannivå för delta område. Jag kommer all mera ulförligl behandla några områdensom dels är av slor belydelse, dels berör ett stort anlal departement. Delgäller dels forskning med anknylning till det ekologiska området, dels treområden vars betydelse för den industriella utvecklingen jag tidigareframhållit, nämligen informationsteknologin, materialtekniken och biotekniken. Vår miljö utsätts för alll mer omfattande störningar. Försurningen framstår som ett av våra allvarligastemiljöproblem. har forskning pågått kringförsurningens effekier. är försurning av sjöar uppmärksammad:Den senasle lidens rapporter om skador på skog och mark såväl i vårt land som iCentraleuropa ger anledning lill slor oro. Mot bakgrund av de allvarligalångsiktiga effekier försurningen kan få för markens produktionsförmåga är detangeläget alt forskning rörande såväl luftföroreningars direkta effekter someffekter genom markförsämring intensifieras. Odlingsmarken utsätts för stora påfrestningar som tar siguttryck i kemiska, fysikaliska och biologiska förändringar. Övergödning avvåra vattenområden är ett annat allvarligt miljöproblem, liksom bilavgaser ochde kemiska hälsoriskerna. Alt belastningen på miljön har effekter inte bara påfauna och flora ulan också på människors hälsa är uppenbart, men på vilkel sättoch i vilken omfattning är inte fulll ut klarlagt. Grunden för vårl välstånd är en effektiv och högproduktion inom bl.a. de areella näringarna. växer emellertid kraven på enändrad inriktning av produktionen för atl bevara miljön och bättre hushälla medvårl lands naturresurser. För alt kunna angripa problemen krävs ökade kunskaper omde ekologiska sambanden i vid mening. 1983/84:107 30 ISverige har miljöfrågor uppmärksammats tidigare och med större kraft än påmånga andra håll i världen. Inom en rad områden med anknytning tillmiljöfrågorna pågår redan internationellt avancerad forskning och ulveckling.Många miljötekniska produkter med slor exporlpotenlial har lagits fram. För attvi i skall kunna bemästra våra egna problem bättre som vibidrar lill den inlernalionella kunskapsuppbyggnaden krävs fortsalla insalserpå en rad olika forskningsområden. Det gäller såväl grundläggande forskninginom naturvetenskap, medicin och samhällsvetenskap som mera målinriktadforskning kring akluella miljöproblem. Också forlsall ulveckling av avanceradmiljöteknik är angelägen. Forskningav betydelse för miljöskyddet bedrivs således vid och finansieras av en radolika organ. Del gäller högskolan, , arbelarskyddsfonden, MFR.NFR, . STU, slatens miljömedicinska laboratorium, luflvårdsforskning. statens meteorologiska och hydrologiska institut,m.fl. Dessutom kommer miljövårdsaspekler indirektin i forskning med annan inriklning, t.ex. energiforskning. Också inom mångaförelag pågår omfattande forskning med inriktning på miljöskyddsfrågor. Enrad av de förslag som behandlas i del följande bör förbäitra förulsältningarnaatl vinna ytterligare kunskap om miljöproblem i vid mening och utveckla nymiljöteknik. Deallmänna förstärkningarna av den grundläggande naturvetenskapliga ochmedicinska forskningen somjag tidigare nämnl är på sikl av belydelse också förden miljövårdsinriklade forskningen. Delsamma gäller förslagen om ökaderesurser (3 milj. för forskning inom växtgenleknik och enzymutveckling.Resursökningar föreslås också till bl.a. markekologisk forskning vid SLU. Denföreslagna ökningen av anslaget lill med 5 milj. kr. ger möjligheler tillytterligare insalser av belydelse för kunskapen om de ekologiska sambanden.Naturvårdsverket föreslås vidare få en förstärkning med 3 milj. kr. Miljömedicinskforskning är viklig för atl få underlag för skade- och sjukdomsförebyggandeålgärder inom olika samhällssektorer. Denna lyp av forskning föreslåsförstärkas genom medel till utrustning vid statens miljömedicinska laboratoriumsamt . Vidare föreslåsinrättandet av en professur i medicinsk miljögifts-forskning vid karolinskainslilulei saml en professur i miljö- och naturre-sursinformalion vid lekniskahögskolan i . Därutöver föreslås särskilda medel för toxikologiskforskning inom högskolan (1 milj. föreslås fåförstärkta basresurser (. STU:sinsalser för teknik för avfallsvattenbehandling och återvinning beräknasfortsätta. Avbetydelse i sammanhanget är vidare ökade insatser inom energiforskningsprogrammetrörande utveckling av miljövänliga förbränningsprocesser. 198.3/84:107 31 Informationsteknologin ulgör sannolikt den vikligasteindustriella förnyelsefaktorn de närmasle decennierna. Någon entydigdefinition av begreppet informationsteknologi finns inte. 1 det följande avserjag den teknik som används för att med hjälp av datateknik och elektronikeffektivisera produktion, hantering och ulnylijande av informalion. Informationsleknologiindiistrin omfattar företag som larfram produkler baserade på elektronik och datasystem. Denna industrikännetecknas av hög innovationslakt och slor marknadstillväxt och beräknas varaen av de dominerande industribranscherna . Informationsteknologins möjligheter till allt merinlegrerad användning i varuproduktionen, på konior och i distributionen avvaror kan komma atl innebära slora omvälvningar för många yrkesgrupper och förmänniskors vardagliga liv. Höga krav måste slällas på att utveckla system somtillvaratar de mänskliga kvaliteterna i arbetet och svarar mot människorsbehov i samhällslivet i övrigt. En sådan inriktning är enligt min meningförenlig med en induslriell expansion. Stora salsningar görs också inom deltaområde. Industrins totala satsning på FoU inom informationsteknologiområdetkan uppskattas till ca . eller 8000 årsarbeten. Ett område inom informationsteknologin där ulvecklingen ärsärskilt snabb iir mikroelektroniken. Allt fler funktioner samlas på en ochsamma kiselbricka, som produktionsmetoderna blir snabbare och tillförlitligare.Inom delta område satsas myckel stora belopp på FoU världen över. Här är densvenska andelen dock betydligt mindre än inom andra delar avinformationsteknologin. I och med beslutet atl salsa på del nationellamikroelektronikprogram-met (NMP, prop. 1983/84:8. II, rskr 130) har enligt min mening Sverigesförutsättningar för en konkurrenskraftig inhemsk utveckling och produktion avmikroelektronikkomponenter förbättrats. Inom ramen för detta program kommerålgärder alt vidtas för alt höja nivån inom såväl utbildning som forskning ochför att stimulera en industriell utveckling pä området. En grund har härmedlagls för en framlida stark inhemsk system-industri. Programmet skall inte sesenskilt utan tillsammans med de insalser som görs inom helainformalionsleknologiområdel. Jag kommer all redovisa förslag tillfinansiering av delprogrammet Grundforskning i NMP. Chefen förindustridepartementet kommer i ett senare sammanhang i samband medredovisningen av förslagen till åtgärder för induslriell lillväxl och förnyelseatl lämna en samlad redogörelse för den fortsatta finansieringen av helamikroeleklronikpro-grammel. Resursökningarna för nästa budgetår föresläs uppgåtill ca 64 milj. kr. En allt starkare tendens är att datatekniken,telekommunikationstekniken och mikroelektroniken flyter samman till en teknik,ofta sammanfattad i begreppet telemalik. Denna förutsätter nyaformer av 1983/84:107 32 kraftfullakommunikationsmetoder, såväl s.k. optiska fibrer som satellitkommunikationer. Jagvill i detta sammanhang nämna alt man inom bedömer ett fiberoptisktlångdistansnät vara en realistisk möjlighet att tillgodose de ökadekommunikationsbehoven. iElt sådant näl möjligt all överföra mångdubbeltstörre informationsmängder än . Del finns enligt min mening anledning atlmed stort intresse följa de försök som pågår inom della område. Satelliterspelar en viklig roll för den mycket långväga internationellateletrafiken. Genom den lekniska ulvecklingen blir det ekonomiskt möjligt attanvända satellitkommunikation också på kortare avstånd. Satellitsystem och markbundnatelenät bör ses som komplement till varandra. Dennya tekniken släller slora krav på infraslrukluren. Omfattande investeringarhar gjorts för atl bygga upp telenät som är lämpade för nya former avkommunikation. har det senaste årel salsal ca 175 milj. kr. förutvecklingsinsatser inom informalionsleknologiområdel. Ettannat område av betydelse är informationsbehandling som förenklat kandefinieras som den del av informationsteknologin som behandlar programvaranoch de rutiner som fiir komponenler, olika slags teknik och meloder altuppträda på ell ändamålsenligt säll. I system för såväl induslri-somkontorsautomalisering som telekommunikationer har programvarans belydelse ochdess andel av de lotala ulvecklingskoslnaderna hela liden vuxit. Idet fortsatia arbelel med forskning och ulveckling av program är en radvetenskaper berörda. Del gäller såväl dalalogi och databehandling sommatematik, psykologi, filosofi, logik och språkvetenskap. Den tvärvetenskapligakaraklären på forskningen har inneburit att de nya datorvelenska-perna ej haften naturlig hemvist. Speciellt när det gälll alt finansiera forskningsprojeklhar delta varit ell problem. STU:s ramprogram för systemteknik har bidragittill alt möjliggöra forskning inom områdel. Det är enligt min mening väsentligtatt de organ som har till uppgift atl stödja FoU inominformalionsleknologiområdel inte genom alllför snäva och traditionellaavgränsningar uteslänger angelägna projekl. Densvenska kompelensen inom informationsbehandling har vuxitbl.a. genom utökade statliga insatser inom högskolans ram. Inom flera områdenhar en internationellt hög klass uppnåtts. För en fortsatt kompetenshöjning ärett intensivt erfarenhetsutbyte med forskare från andra länder nödvändigt. Deslalliga forskningsresurser som satsas inom syslemleknikområdet kommer frånflera håll. För innevarande budgetår budgeteras vid STU ca 60 milj. kr., vidförsvarels forskningsanstalt (FOA) 30 milj. kr. och vid NFR ca 1 milj. kr. Tilldetta kommer de medel som går direkl lill högskolan. 1983/84:107 33 ökar f. n. insatserna kraftigt inom helainformalionsleknologiområdel. Vidare satsas avsevärda belopp för utveckling avnya system genom upphandling från myndigheterna inom totalförsvaret. Chefernaför utbildnings- och industridepartementen kommer att föreslååtgärder för att förslärka forskningen inom systemteknik-området. Inomverkstadsindustrin har dalatekniken kommil atl spela en allt viktigare roll.Det gäller styrning av verktygsmaskiner samt olika system för transport ochhantering av material. Industrirobotar har i ökande utsträckning lagits ibruk. Dalatekniken har också allt mer utnyttjats för konstruktion avprodukterna. Den forskning som pågår inom detta område bedrivsfrämst vid högskolan och vid Institutei för Verkstadsteknisk Forskning (IVF).Den totala årliga statliga insatsen är f. n. ca 40 milj. kr. nytt utvecklingsområde inom den svenskaverkstadsindustrin är s. k. flexibla tillverkningssystem (FMS, flexiblemanufacturing syslems), som gör det möjligl atl förkorta både genomloppslideroch omslällningstider i komplicerade lillverkningsföriopp. Chefen för induslridepartementet kommer vid ell senarelillfälle i samband med förslag till åtgärder för industriell lillväxl ochförnyelse att redovisa förslag som berör FMS. Enbegränsande faktor för informationsteknologiområdet är bristen på personal. Ettslort behov av utbildningsinsatser föreligger. Jag vill erinra om förslagen ibudgetpropositionen att förslärka framför alll den högre ulbildningen inomfrämst detta område med 10 milj. kr. Under 1980-talel kommer den breda tillväxten avinformationstekniska hjälpmedel i alll fler delar av samhället att utgöra enviktig förändringsfaktor. Det gäller såväl i arbetslivet som i hemmet, iskolan, i kulturlivet osv. Som jag tidigare anförl är del angeläget att kunskapom människor och samhällel i vid mening utnyttjas för att styra inriktningenoch användningen av den nya tekniken. Del kräver en samverkan mellan forskarefrån skilda discipliner. Jag kommer senare att återkomma till detta vid minbehandling av FRN:s förslag rörande forskning om datateknikens användning (FRN1982:16). Jag villockså erinra om all arbelarskyddsfonden inlett ett program omfattande 50 milj.kr. under rörande forskning och utveckling för bättre arbetsmiljö ocharbetsorganisation i samband med datorisering. Jag villvidare erinra om den utbyggnad som skett av den s.k.temaforskningen i bl.a. rörande leknik och social förändring. Enytteriigare professur inom della område föreslås inrältad. Slutligen vill jagpeka på betydelsen av samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning iallmänhel inför de slora lekniska förändringar som förestår. Somjag tidigarenämnl föreslås här förstärkningar som bör förbättra möjligheterna atl bedrivaforskning om samhällskonsekvenser av teknikutvecklingen. Prop.1983/84:107 34 har av tradition ell högl kunnande inommaterialleknikomrädet. Dagens konstruktionsmaterial har utvecklats i en lid medrelativt låga priser på energi och råvaror. Ökade krav ställs nu på materialsom vid både tillverkning och användning är energi- och resurssnåla, somdessutom är miljövänliga, hållbara och möjliga all återanvända. Järn och stål har varit helt dominerande somkonstruktionsmaterial men börjar nu i allt större utsträckning få konkurrensav andra material. En ulveckling av nya stålkvalileler med förbättradeegenskaper sker dock kontinuerligt och stålet torde inom överskådlig tidbehålla en framskjuten ställning. Huvuddelen av de resurser som satsas på FoUinom malerialteknikområdel kommer från induslrin och är till stor del inriktadepå järn- och stålområdel. Som exempel kan nämnas att industrin satsar ca 200milj. för FoU inom pulvermetallurgi och snabbstål. På iräområdel finns ett stort behov av forskning ochutvecklingsarbete. Staten har redan genom STU och industriverket gjorl enkraftfull salsning inom området träteknik och på den träbearbetande induslrin.Ökad uppmärksamhet bör nu ägnas del färdiga byggnadssystemet och byggnadsindustrin.Chefen för bosladsdepartemenlel kommer i det följande all förorda att medelför FoU rörande sambanden mellan träkvalitet och funklion i olika delar avbyggnader ställs lill byggforskningsrädels förfogande. En samverkan med STU,, SLU och branschen bör kunna medverka till en slagkraftigFoU-insats. Jag kommer i del följande att speciellt uppehålla mig vidnågra relativt nya områden inom materialtekniken somjag bedömer kommer atl faenallt större belydelse i framliden. Jag syftar på polymera maierial (plaster),fiberkompositer och keramer. De polymera materialen används inom en rad olika områden.Tillväxten av produktionen har varit i genomsnitt ca 15 procenl desenasle 30 åren. Forskningen inriktas på att i olika avseendenförbättra materialens egenskaper. För att höja hållfastheten används armeringmed glasfiber. Intresset gäller nu i hög grad alt ulveckla polymera materialmed elektriska egenskaper och med olika typer av ljuskänslighet.Åldringsegenskaperna är också av betydelse, bl. a. vid medicinskalillämpningar. Fiberkompositer är sammansatta material där någon form avfiber används för armering. De har en stor användning inom flygindustrin ochvid båtlillverkning. Inom verkstads- och byggnadsindustrin är däremot användningenännu myckel begränsad. För alt möjliggöra en bredare användning av avanceradefiberkompositer krävs fortsatta och förstärkta FoU-insalser. Det statliga stödel till-denna forskning kommer i dagfrämst från STU som satsar ca 20 milj. kr. på forskning om polymeramaterial inkl. fiberkompositer. Dessutom finns fasla tjänsler inomhögskoleorganisationen. Industrin satsar totalt ca 150 milj. kr. Prop.1983/84:107 35 Jag går över till de keramiska materialen. Inomkeramområdet går ulvecklingen snabbi och flera lillämpningar av slorl inlresseför svensk industri kan förutses. Keramiskamaterial i form av lergods och porslin har förekommil i många lusen år. Deegenskaper som gjorl dem intressanta är främsl god hållfasthet mot tryck ochmotståndskraft mot kemiska angrepp. har inlressel för keramiskamaterial utvidgats genom de relativt nyuivecklade högpresterande keramerna. Dessager möjligheter att minska energiförbrukning, råmalerialförbrukning ochmiljöpåverkan. I inleddes målinriklad FoU-verksamhet rörandehögpresterande keramer genom ASEA:s försök vid högtryckslaboraloriet iRo-berlsfors. STU har senare byggt upp keramforskningen vid svenskaSili-katforskningsinslitutel (SFI) i . Också vid högskolan, som t.ex.Chalmers lekniska högskola, bedrivs keramforskning. Delsamma gäller FOA. inom l. ex. bilindustrin och verktygsindustrin pågårutvecklingsarbete. Ett problem vid ulvecklingen av konstruktionskeramer ärbrist på konstruktörer. Hela keramområdet har länge varit ett försummatområde, vilket påpekats av utländska experter. Utvecklingsperspektivet för högpresterande keramer ärmycket långsikligl. Ett genombrott bedöms ske , varförsalsningarna måste bli relativt långsikliga och uthålliga. De slalliga salsningarna inom de nya materialområdenakanaliseras främst genom STU, FOA, NFR och direkl genom högskolan. Totaltsatsar STU ca 70 milj. kr., FOA 11 milj. kr. och NFR ca 1 milj. kr.Inom UHÄ pågår ett arbele med all la fram en långlidsplan för insatser inommaterialområdet. Chefen för industridepartementet kommer isamband med redovisningen av förslagen rörande STU:s fortsatta verksamhel attlämna förslag till ökade satsningar inom dessa materialområden. Chefen för ulbildningsdeparlemenlel kommer alt föreslå alten professur i keramleknologi med pulvermelallurgi inrättas vid tekniskahögskolan i . Vidare föreslås atl en professur i den kondenserademateriens teori inrättas vid NFR. Biotekniken är ell område som rymmer stora möjligheterlill ulveckling av betydelse för svensk induslri under de närmasle decennierna.Bioleknik kan definieras som användning och utnyttjande av biologiskt maierial,speciellt celler och cellbeslåndsdelar. i lekniskt-kommersiella processer. Tekniken i sig är inte ny. kundeman utnyttja biologiska processer för atl lillverka vin och öl saml baka bröd.Den moderna biotekniken baserar sig dock på de senaste 20 årens forskningsrönoch är både forskningsinlensiv och leknikintensiv. Prop.1983/84:107 36 har i viss mån ett gott utgångsläge eftersom delhär finns en solid forskningstradition inom väsentliga grundläggande områden.Det finns också små men effektiva försöksanläggningar vid universilel ochhögskolor och vid vissa industriföretag. Karaktäristiskt för biotekniken är atl den bygger pågrundforskningsre-sullat som ofta är relativt unga, ibland mindre än 10 år.Genom traditionellt goda kontakter mellan forskare och näringsliv inom dettaområde finns förutsättningar för en fortsalt effektiv överföring avgrundforskningens resultat till industriprodukter. Internationellt sett har biotekniken genomgående givilshögsla prioritet i fråga om induslriell aktivitel och slatliga salsningar.Sverige är dock bland de första europeiska länderna som etablerat inhemskagénteknikföretag. Den biotekniska industrin i har en någol annorlundasammansättning än i mänga andra länder. Ett marknadsområde med mycket storpotential för svensk induslri utgör den speciella utrustning samt de hjälpmedeloch syslem som krävs för alt genomföra biotekniska processer på laboratorietoch industriellt. Svenska företag är redan ledande inom området men del krävsforlsalla salsningar på forskning, utveckling och utbildning för all svenskindustri skall kunna behålla sin ledande slällning. Separalionsleknik är ett myckel viktigt område inombiotekniken. Här befinner sig svensk teknologi på toppnivå. Huvuddelen avvärldens insulin renas med svensk teknologi. Den ställning som svenskseparations-teknik har går tillbaka till en stark svensk akademisktradition och ett gott samarbete mellan universitet och industri. Intresset kring biotekniken har i hög gradkretsat kring genteknik och speciellt den s.k. rekombinant-DNA-lekniken. Meddenna teknik kan främmande gener föras in i en bakteriecells arvsanlag. Denbiologiska cellen kan härvid utnyttjas för framställning av nalurliga ämnen somidag finns i ytterst begränsade mängder, t.ex. mänskligt insulin, i närmastobegränsade kvantiteter. Biomedicinsk industri (läkemedel, diagnoslika,medicinsk-leknisk ulruslning m. är myckel expansiv och har redan nått enansenlig storlek. Ett samrådsorgan för förelag som är akliva vad gäller denindusiriella fillämpningen av biotekniken i dess moderna former har funnits iIVA:s bioteknikkommillé . Verksamhelen breddas nu väsentligt genomden bildade "för bioleknik" vidKemi-kontoret. Kommitlén skall även fiingera som ett språkrör för branschen idialogen med regering och myndigheter om näringspolitiska frågor som berörbioteknik. Förelagen satsar f. n. ca 300 milj. kr. på forskning ochutveckling inom biöteknikområdet. Häri har inte traditionell läkemedelsforskninginkluderats. Statliga medel till bioteknisk forskning utgär i dagfrämst från STU, NFR. FOA samt riksförbundet mol cancer. De totalaanslagen för grundläggande och tillämpad forskning uppgår budgelårel 1983/84 Prop.1983/84:107 37 lill ca 40 milj. kr. varav STU bidrar med hälften. Därtillkommer verksamhet inom ramen för högskolans fasta resurser. som det svenska samhället ökar sina salsningarpå bioieknisk forskning och utveckling måsle självfallel regler och konlrollför verksamhelen Ulformas så all miljöhänsyn kan las och etiska aspektertryggas. 1 delföljande kommer chefen för att föreslå särskilda medeltill del mikrobiologiska centret i (). Därutöver föreslås 4milj. för basresurser inom biöteknikområdet. Förslag lill förstärkningartill MFR och NFR är också av inlresse i delta sammanhang. Chefen förjordbruksdepartementet föreslår atl en professur i molekylär cellbiologiinrättas vid SLU saml all särskilda medel anvisas för forskning inomvåxigeneiik och enzymteknik. Den allmänna förstärkningen lill bör ocksåmöjliggöra ökad forskning inom del biolekniska området. Statsrådet kommer atl föreslå en förstärkning av3 milj. kr. till slatens bakteriologiska laboratorium. Vidare kommer chefen för induslridepartemenlel au föreslåökade insalser för biöteknikområdet inom STU. Jag anserdel angeläget atl de olika organ som verkar inom biöteknikområdet etablerarkontakt och samordnar sina insatser. FRN har initierat en utredning medmålsättning atl ta fram ett underlag för en svensk forsk-ningssiraiegi på dellaområde. Del är ell nationellt intresse och viktigl för svensk industrisinternationella konkurrenskraft att den biotekniska forskningen och deindustriella satsningarna kan ske samordnat och på effektivast möjliga säll.Jag avser alt nära följa denna ulveckling.