prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — förslagen redovisas iunderprolokollen för resp. departement. StatsrådetPeterson hemställer att regeringen i en proposition förelägger vadhan och statsrådet har anfört för de åtgärder och det ändamål som de harhemställt om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallfogas fill propositionen som bilagorna I och 2. 1983/84:84 43 Anmälan till proposition om kooperationenskapitalförsörjning, m.m. Grundläggande regler för de ekonomiska föreningarnasverksamhel finns i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (föreningslagen).Utmärkande för en ekonomisk förening är alt den genom verksamhet i vilkenmedlemmarna på elt eller annat sätt deltar, l.ex. som avnämare ellerleverantörer, skall främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Lagen föreskriveri övrigt bl.a. öppet och frivilligt medlemskap, demokratisk förvaltning, atlränlan på medlemmarnas insatta kapilal skall vara begränsad och att överskotti stället skall fördelas i förhållande till medlemmarnas användning avföreningens tjänster. För vissa slag av ekonomiska föreningar finns särskildlagstiftning. Det gäller bl. a. bostadsrättsföreningar, som regleras avbostadsrättslagen (1971:479). tillkallades en kommitté' med uppdrag attnärmare utreda vissa frågor rörande kooperationen. Kommittén, som antagitbenämningen kooperationsulredningen, har haft som en av flera uppgifter atlbelysa kooperationens kapitalförsöijningssilualion. avlämnade kooperationsutredningen sitthuvudbetänkande (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället. Utredningen hartidigare avlämnat delbetänkandena (SOU 1979:62) Kooperationen i och(SOU 1980: 36) Arbetskooperation samt expertsludien (SOU 1981:54) Kooperativaföretag. Utredningsarbetet fortgår nu med uppgiften atl göra en översyn avföreningslagstiftningen (se kommitléberätlelse del II, s. 158). ' Dåvarande landshövdingen , ordförande,riksdagsledamoten , f. riksdagsledamoten ,förbundsordförande , riksdagsledamoten ,direktören , direktören , direktören och lantbrukaren . har den 23 april1980 ersatts av riksdagsledamoten . och har ersatts av direktören ochlantbrukaren . Prop.1983/84:84 44 Denämnda kapitalförsörjningsfrågorna tas upp i huvudbetänkandet (s. 171-319), somhar remissbehandlats. I det sammanhanget föreslår ulredningen bl.a. vissa ändringari föreningslagen. Vidare föreslås att såväl kollektivt kapital som individuelltnysparande kanaliseras till kooperationen. Tillprotokollet i delta ärende bör som bilaga l.l fogas en sammanfattning avkooperationsutredningens huvudbetänkande samt ulredningens lagförslag. Sombilaga 1.2 bör fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanfattning av remissyttrandena såvitt avser kapitalförsörjningsfrågornam.m. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över elt inomindustridepartementet upprättat förslag till lag om ändring i föreningslagen.Därjämte beslöt regeringen att inhämta lagrådets yttrande över vissa inomfinansdepartementet upprättade lagförslag. Statsrådet återkommer senaretill de inom upprättade lagförslagen och lagrådetsyttrande däröver. Det inom industridepartementet upprättade och till lagrådetremitterade förslagel till lag om ändring i föreningslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1.3. Lagrådets yttrande över lagförslagetbör fogas till protokollet som bdaga 1.4. Jag återkommer till lagrådelsyttrande i.det följande dels i den allmänna mofiveringen till förslaget omändring i föreningslagen dels i specialmotiveringen till de särskilda paragraferna.Därefter kommer jag att ta upp vissa andra av mig tidigare denna dag berördafrågor om kooperafionen, som inte är föremål för lagstiftning. 2.1Allmän motivering till förslaget till lag om ändring i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar Föreningslagenavser endasl föreningar som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiskaintressen genom sådan ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar somavnämare eller leverantörer eller med egen arbetsinsats eller genom begagnandeav föreningens tjänster eller på annat dylikt sätt. Föreningslagen gäller medandra ord kooperativa föreningar; en benämning somjag fortsättningsvis kommeratt använda på föreningar enligt föreningslagen. Föreningslagenbygger på principen att det är medlemmarna som skall skjuta till föreningensprimära egenkapital. Detta sker genom medlemmarnas obligatoriskakapitalinsatser, medlemsinsatser. Någranärmare beslämmelser om inbetalning av medlemsinsalserna eller deras storlekfinns inte i lagen. Lagen ställer endasl upp det kravet att stadgarna skallinnehålla uppgift om den insats med vilken varje medlem skall delta iföreningen, hur insatserna skall göras och huruvida en medlem får della medhögre belopp än enkel insats (6 §). Utdelning, som beräknas 1983/84:84 45 påannat sätt än i förhållande till den omfattning i vilken medlemmarna deltagit iföreningens verksamhet eller i övrigt tagit denna i anspråk, får fastställastill en i lagen angiven högsta ränta (18 §). Genomackumulering av överskotten av föreningens verksamhet tillskapas därutöver eltkollektivt ägarkapital. Till della räknas reservfonden, vars uppbyggnad ärsärskill reglerad i föreningslagen (jfr. bl.a. 17 §). För att möjliggöra ävenför andra än medlemmarna att satsa kapilal i de kooperativa föreningarna harkooperationsutredningen föreslagit att det tillskapas en ny kapitalform utanrösträtt vid sidan om det traditionella medlemskapiialet. Utredningen harföreslagit atl detta kapital skall benämnas B-insatser för att markera desssekundära ställning i förhållande lill medlemsinsalserna. Enligt förslagetskall B-insatser kunna tillskjutas av både medlemmar och utomstående, alltenligt föreningens bestämmande. skall B-insatser inle få skjutas till med mer än hälften avmedlemsinsalserna. I motsats till vad som gäller beträffande medlemsinsalsernaskall något räntelak inle gälla för B-insatserna. Enligt förslaget skallB-insatserna inte få betalas tillbaka förrän från tillskotteteller, om återbetalningen sker på initiativ av föreningen, . Utredningenhar i fråga om bl. a. den rätt lill del i föreningens tillgångar och vinster,som en B-insals skall berättiga till, lämnat öppen för föreningen själv atl taställning. Ulredningen har i övrigt föreslagil bl. a. att en B-insats skallberättiga till viss insyn i föreningen genom en möjlighel för dem, som skjutittill en B-insals, att utse en särskild revisor. Utredningensförslag att del skall vara möjligt för andra än medlemmar att salsa kapital ikooperativa föreningar i form av B-insatser stöds eller lämnas utan erinringarav det helt övervägande antalet remissinstanser. Några av dem vill dock göravissa ändringar eller kompletteringar beträffande utformningen i syfle altgöra B-insatserna mera attraktiva på kapitalmarknaden. Några remissinslanserär tveksamma till förslaget. Jag har för egen deltidigare denna dag redovisat uppfattningen atl de kooperativa föreningarna börberedas möjlighet att dra till sig externt riskbärande kapital. Jag delardärför utredningens uppfattning att det bör tillskapas en möjlighet för andraän medlemmar att tillskjuta sådani kapilal i form av särskilda kapitalinsatser.Jag kan också i huvudsak ansluta mig till den utformning av ett syslem med särskildakapitalinsatser som ulredningen föreslagit. Jag anser dock alt vissakompletteringar och Justeringar bör göras i systemet. Innan Jag går in pådetta, vill Jag emellertid ta upp frågan om benämningen på de särskildainsatserna. Utredningens förslag alt de skall kallas B-insatser motiveras medderas sekundära ställning. Ett enligt min mening bättre begrepp med hänsyn tillsystemets utformning är begreppet förlagsinsatser. Det kan för övrigt påpekasatt begreppet B-insatser redan nu används beiräffande en del av insatskapitalethos vissa ekonomiska föreningar. Jag förordar således benämningenförlagsinsats. Beträffandeförlagsinsatsernas rättsliga ställning vill Jag anföra följande. Prop.1983/84:84 46 Dekooperativa föreningarnas ändamål är inte främst att ge avkastning på satsatkapital. Eventuella överskott av den kooperativa verksamheten skall, sedanhänsyn lagils till bl.a. föreningarnas konsolideringsbehov, fördelas i förstahand genom återbäring och efteriikvider. På satsat kapital får medlemmarna påsin höjd en avkastning, som motsvarar en skälig bankränta. Enligt 18 §föreningslagen är denna avkastning begränsad till diskontot med tillägg av treprocentenheier (se prop. 1979/80:144 s. 48). Kapitalinsatsensom sådan i en kooperativ förening grundar vidare inte någol inflytande.Rösträtten är i stället kopplad lill medlemskapet. Även om annat kan bestämmasi stadgarna är en av de kooperativa grundprinciperna att alla medlemmar i enförening har lika rösträtt. Medlemsinsatserna är alltså inle på samma sätt somakfiekapitalet ett kapital som ger avkastning och inflylande. EnUgtmin mening kan det inte komma i fråga att ge reglerna om förlagsinsatser ensådan utformning att de kooperativa grundprinciperna äventyras. Å andra sidanmåsle förlagsinsatserna givetvis förenas med sådan ställning och sådanaförmåner att det blir attraktivt att salsa riskbärande kapital i ekonomiskaföreningar. Meddessa utgångspunkter anser Jag att följande bör gälla. Förlagsinsatsernabör inle medföra någon rösträtt. Skulle en utomstående, som tillskjutit ensådan insats, exempelvis ha möjlighet att på föreningsstämman genomdrivabeslul som påverkar föreningens prispolitik genlemol kunderna/medlemmarna,skulle det innebära att den kooperafiva idén till väsenfiig del gick förioradoch att föreningen i stället blev en kapitalassociation. Närdet gäller inflytandel kan man i och för sig diskutera om inteförlagsinsatserna bör förenas med en lagenlig rätt till styrelserepresentation.Som utredningen anfört skulle emellertid en sådan rätt vara svårhanterlig; bl.a. skulle det vara svårt att exakt ange under vilka förutsättningar denna rättskulle inträda. Enligt min mening bör någon sådan rätt inle inrättas. Detanförda innebär emellertid inte att de som tillskjutit förlagsinsatser böruteslutas från allt inflytande. För det första får det, som utredningenframhållit, förutsättas att en presumtiv kapitalplacerare före tillskottet gören ingående analys av företaget och speciellt i fråga om l.ex. de investeringarsom aktualiserat behovet av ökat kapital. Efter en sådan bedömning kan delfinnas anledning att ställa särskilda villkor om bl.a. insyn i föreningen.Dessa frågor bör sålunda kunna bli föremål för förhandlingar och avlal mellanplaceraren och föreningen. Vidare bör förlagsinsatserna förenas med samma rättsom styrelseledamöter och medlemmar har i fråga om av stämmobeslut.Innehavare av förlagsinsatser som representerar minst en tiondel av det totalainsatskapitalet dvs. summan av medlemsinsalserna och förlagsinsatserna, börockså ges en lagenlig rätt att påkalla all en särskild revisor utses. En sådanrätt finns f.n. för en minoritet, minsl en tiondel, av medlemmarna. Prop.1983/84:84 47 Närdet gäller förlagsinsatsernas största möjliga andel av egenkapilalel, delar Jagulredningens uppfallning att det inle bör komma i fråga altförlagsinsatskapilalet tillåts bli så stort atl det blir det huvudsakligainsatskapitalet i föreningen. Å andra sidan måste man hålla i minnet all mångaföreningar har ett förhållandevis litet eget kapital, vilket gör att en alltförsnäv gräns inle får avsedda effekter. Enligt min mening bör gränsen sättas videtl belopp motsvarande de inbetalda medlemsinsatserna. Det anförda medför att,även om de som lillskjutit förlagsinsatser inte hell utesluts frän inflytande iföreningen, deras infiytande blir väsenfiigt myckel mindre än medlemmarnas. Föratt göra förlagsinsatserna attraktiva från kapitalplaceringssynpunkt är detdärför angeläget atl de i förhållande lill medlemsinsalserna får särskildaförmåner när det gäller del i föreningens överskott. Enligl min mening bör deinta en mellanställning mellan det lånade kapitalet och medlemsinsatserna. Detnominella beloppet av förlagsinsatserna bör betalas ut före medlemsinsatsernai samband med föreningens upplösning. Enligt 6 § första stycket punkt 10föreningslagen skall i föreningens stadgar anges hur man skall förfara medföreningens överskott vid föreningens upplösning. Förutom utbetalning tillmedlemmarna är det inte ovanligt atl avsältning sker för l.ex. Förlagsinsatserna bör komma före också sådana ändamål. Förlagsinsatsernabör, om överskottet inte räcker till full belalning, betalas ut i förhållandelill insatsernas storlek. Närdel gäller avkaslning under föreningens fortbestånd, är som jag nämntmedlemmarnas rätt lill utdelning i form av insatsränla begränsad till diskontotmed tillägg av . För att ge möjlighet till mark-nadsmässiganknytning bör denna begränsning inte gälla för förlagsinsatserna. Föreningenoch den som skjutit till en sådan insats bör således kunna avtala om en högreavkaslning. Avtal bör också kunna träffas om att förlagsinsatserna skall haförtur fill insatsränta framför medlemskapiialet. Över huvud taget bör några tvinganderegler inle gälla i fråga om förlagsinsatsräntorna. Enfråga som enligt min mening bör regleras i lagen är förlagsinsatsernasbindningstid. För medlemmar gäller inte bara en rätt att träda ut ur föreningenutan också en rätt att vid utträdet återfå medlemsinsalsen med vissuppsägningstid. I likhet med utredningen anser Jag att förlagsinsatskapilaletför all nå sitt syfte bör vara långsiktigt bundet. hari detta hänseende föreslagit en bindningstid pä . Enligt min mening kanemellertid en så lång minsta bindningstid föranleda farhågor för attförlagsinsatserna inte blir tillräckligt attraktiva. Det får anses tillräckligtatt bindningstiden sätts fill . Vill den som skjufit till enförlagsinsats ta ut kapitalet efler bör, med hänsyn lill altföreningen kan behöva tid för alt förbereda återbetalning, en viss inte alltförkort uppsägningstid gälla. Jag ansluter mig i detta hänseende till utredningensförslag att uppsägningstiden bör vara . Prop.1983/84:84 48 bör enligt min mening ha rätt att såga upp och belala fillbakaförlagsinsatser . När det gäller återbetalning på initiativ avföreningen, finns det inle anledning att föreskriva lika lång uppsägningslid somannars gäller. Enligt min mening bör föreningen ha rätt att återlösaförlagsinsatserna med sex månaders uppsägningstid. Jaghar tidigare anfört att förlagsinsatserna bör kunna förenas med viss insyn ochvisst inflylande över föreningen. Även om denna insyn och detta inflytande blirväsentligl mycket mindre än medlemmarnas, är det dock enligt min meningnaturligt att föreningen får möjlighet att själv ställa upp begränsningar ifråga om vilka som får tillskjuta förlagsinsatskapital och genom överlåtelse förvärvaden rätt med vilken en förlagsinsats är förenad (förlagsandel). upp sådana gränser för möjligheterna till förvärv, bör det kommatill uttryck i stadgarna. Förvärv i strid med sådana begränsningar bör varaogiltiga. Vad Jag här föreslår kan i princip Jämföras med s. k. bundna aktierenligl akliebolagslagen (1975:1358). Enligl 17 kap. 1 § aktiebolagslagen gälleratt ett aktiebolag i bolagsordningen kan ta in förbehåll atl aklier i bolagelej får genom vare sig teckning eller överlåtelse förvärvas av aktiebolag ellerannan sammanslutning eller stiftelse eller av annan än svensk medborgare.Aktier som omfattas av ett dylikt förbehåll kallas bundna aklier. För denviktigaste typen av sådana förbehåll, de s. k. utlänningsförbehållen, finns iden antagna lagen (1982:617) om utländska förvärv av företag m. m. ensärskild föreskrift, enligt vilken förvärv i strid mot sådana förbehåll blirogiltiga (13 §). Också för andra typer av förbehåll gäller emellertid atlförvärv i strid däremot blir ulan verkan, även om detta inte direkt utsagts ilagen (jfr. 1975:103 s. 549). Somjagnyss nämnt, har en avgående medlem rätt att få ut sin medlems-insats. Rättenatl få ut medlemsinsatsen är beroende av om föreningens behållna tillgångar enligtbalansräkningen förslår utan anlitande av reservfonden eller förnärmande avövriga medlemmars lika rätt. Skyddet för reservfonden beror på att den äravsedd att trygga föreningens bestånd och möta framtida föriusler. Närdet gäller förlagsinsatser skall dessa, som jag framhållit, uigöra en form avriskbärande kapital och ha en mellanställning mellan medlemsinsalserna och detlånade kapitalet. En återbetalning av en sådan insats bör därför inte gå utöver fordringsägarna. Inte heller bör återbetalningen få innebära altreservfonden tas i anspråk. Återbetalning av en förlagsinsats bör sålunda fåske endast i den mån föreningens behållna tillgångar förslår utan anlitande avreservfonden. Övriga förlagsinsatser bör heller inte få anlitas. Enfråga, som inte närmare berörts av kooperationsulredningen, gäller formerna föröverlåtelse av förlagsandelar. Somjag framhållit är det angeläget atlandelarna blir attraktiva från kapitalplaceringssynpunkl. Detta innebär bl. a.alt det är väsentligt att reglerna utformas så atl den allmänna Prop.1983/84:84 49 omsättningenav andelarna underlättas. Enligt min mening bör för förlagsinsatserna utfärdassärskilda förlagsandelsbevis. Lagrådethar för sin del inte haft något att erinra mot det föreslagna systemet som sådani.Beträffande några frågor har lagrådet framfört synpunkter och förslag, som Jagåterkommer till i samband med specialmotiveringen. Lagrådet har som en allmänkommenlar till den föreslagna nya kapitalformen påpekat alt innehavare avförlagsandelar givits en svag slällning. Till detta vill Jag anföra följande. Sompåpekats tidigare ulgör en förlagsinsats en form av eget kapital. Del ligger isakens natur alt sådani kapital har från förmånsrättsliga och liknandesynpunkter en svagare ställning än exempelvis vanliga lån. När det gällermöjligheterna till infiytande vill Jag också erinra om vad Jag tidigare anförtin denna fråga, nämligen att det inte kan komma i fråga att en innehavare av enförlagsandel genom rösträtt skall kunna beredas möjlighet atl påverka denkooperativa verksamheten i en förening. Däremot är det möjligt för eninnehavare atl avtalsvägen skaffa sig exempelvis insyn i föreningensverksamhet, vilket för övrigt också är möjligt för l.ex. Enliglmin mening kan det inle göras gällande alt en förlagsinsats i något avgörandehänseende ges en svagare ställning än som motiveras av karaktären avriskbärande eget kapital och med beaktande av den tidigare angivna strävan attbibehålla föreningarnas kooperafiva karaktär. Införandetav de föreslagna förlagsinsatserna kräver vissa konsekvensändringar i lagen(1956:216) om Jordbrukskasserörelsen. Dessa kommer senare denna dag atlbehandlas av chefen för . Ienlighet med vad Jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar.Förslaget bör fogas till protokollet som bdaga 1.5. Förslaget har upprättats isamråd med chefen för . Lagrådethar i fråga om förslaget i lagrådsremissen förordat att de grundläggandereglerna om förlagsinsatser och förlagsandelar sammanförs till elt nytl avsnitti föreningslagen under rubriken , vilkelföranleder vissa följdändringar. Bl.a. blir några ändringsförslag ilagrådsremissen onödiga. Därutöver förordar lagrådet vissa andra förändringar ilagförslaget. Jagvill för egen del tillstyrka lagrådels förslag till en i Jämförelse medlagrådsremissen någol förändrad disposition av de nya reglerna. övriga ändringsförslag ålerkommer Jag till delta i anslutning tillspecialmotiveringen till resp. paragraf. Därutöver vill Jag göra några 4 1983/84. Prop.1983/84:84 50 smärteförändringar i Jämförelse med förslaget i lagrådsremissen. En sådan förändringgäller 96 § 1 mom. I lagrädsremissen föreslogs att paragrafen, som behandlarfusion mellan föreningar, skulle ändras på det sättet att det i paragrafen togsin en föreskrift med innebörd att förlagsinsatser inle får tas upp till ettlägre belopp i den övertagande föreningen än i den överlåtande. Alt delta inlefår ske ligger i sakens natur och torde för övrigt följa avredovisningsreglerna. Jag förordar därför att denna ändring utgår. Sammanfattningsvisinnebär vad Jag har anfört att det i föreningslagen införs elt nytt avsnittunder rubriken . Avsnittet innehåller sju nyaparagrafer, 16 b-h §§, som behandlar de grundläggande reglerna förförlagsinsatser. Därutöver ändras 6 §, 16 § 1 mom., 17 § 1 mom., 18, 19, 43,48,55,69, 71, 83, 88, 94 och 116 §§. Paragrafen anger vilkaobligatoriska uppgifter som skall finnas i en förenings stadgar. I anledningav det nya systemet med förlagsinsatser har paragrafen (punkl 11) kompletteratsmed en föreskrift att stadgarna skall ange vad som skall gälla där sådanainsatser finns. Enligt den nuvarandelydelsen av paragrafen äger en medlem då han avgår räll att återfå sin insats.Återbetalning får dock endast ske om föreningens behållna tillgångar förslårutan att reservfonden behöver anlitas eller att övriga medlemmars lika rättträds för när. Förlagsinsatserna intar en mellanställning mellan medlemmarnasinsalser och det lånade kapitalet. I den nya lydelsen har därför föreskrivitsatt återbetalning av medlemsinsatser endast får ske i den mån föreningensbehållna tillgångar förslår utan anlitande av förutom reservfonden ocksåförlagsinsatserna. Denna paragraf innehålleri första stycket den grundläggande regeln att en ekonomisk förening kan beslutaatt även andra än medlemmarna skall kunna göra kapitalinsater i föreningen.Lagrådet har i anslutning till denna bestämmelse framhållit att den ibestämmelsen använda pluralformen kan föranleda missuppfattningen att förlagsinsatsernai en förening allfid måste vara flera än en. En sådan missuppfattning får ansesutesluten eftersom det ligger i sakens natur att en frivillig insats kan varaen eller flera. Någon ändring i detta hänseende bör därför inle göras. Iandra stycket föreskrivs att förlagsinsatser inte får skjutas till med högrebelopp än de då inbetalda medlemsinsatserna. Maximiregelninnebär att det inbetalade medlemskapitalet i en förening normalt skall varaminsl lika stort som förlagsinsatskapitalet. Bestämmelsen tar sikte påtillskottsögonblicket och har inte utformats så att förlagsinsatserna aldrigfår översliga de inbetalade medlemsinsatserna. Prop.1983/84:84 51 regelskulle kunna medföra olägenheter i vissa fall, eftersom medlemskapiialetvarierar med antal medlemmar och storleken av insalsamortering-arna. iniräffa, att ett flertal medlemmar lämnar en förening ungefär samtidigtmed påföljd att medlemskapitalet kommer alt sjunka till en nivå underförlagsinsatskapitalet, om de avgående medlemmarna får tillbaka sina insatser.I en sådan situation utgör den föreslagna bestämmelsen inte något hinder motåterbetalning av medlemsinsatserna och medför inte heller atl föreningen måstebetala tillbaka den del av förlagsinsatskapilalet som överstiger detkvarvarande medlemskapiialet. Bestämmelsen hindrar emellertid föreningen attanskaffa ytteriigare förlagsinsatskapital innan utrymme har skapats genomtillräckliga insatsbelalningar från medlemmarna. Föreningen kan givetvis självbestämma en längre gående begränsning än vad lagen anger. Enligtparagrafen kan föreningen i stadgarna förskriva begränsningar i fråga om vemsom får skjuta till förlagsinsatser och genom överlåtelse förvärvaförlagsandelar. Skälen för delta har redovisats i den allmänna motiveringen.Införs nya eller ändrade sådana föreskrifter får de givetvis inte medföralängre gående begränsningar för redan gjorda insalser än vad som gällde vidtillskottet. Förvärv i strid mot en sådan förskrift blir enligt andra stycketogiltiga. Idenna paragraf regleras frågan om den andel i föreningens tillgångar som enförlagsinsats berättigar till. Vid föreningens upplösning harförlags-andelsinnehavare rätt att, sedan skulderna betalats eller medel därtillavsatts, ur överskottet få ut förlagsinsatserna med inbördes lika rätt.