prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Anläggningarna, den ena på Näsuddenpå och den andra i Maglarp i , drivs nu på uppdrag av statensvatlenfallsverk resp. inom ramenför del slalliga energiforskningsprogrammet. En utvärdering avanläggningarna avses redovisas . Ett mindrevindkraftaggregat på 0,2 MW för placering i närheten av prototypen påNäsudden planeras användas för utprovning av olika komponenter och tekniska lösningar. Beredningen (I 1982:06) med uppgift att föreslå en planför vattenkraftens utbyggnad avlämnade sitt betänkande (SOU1983:49) Vattenkraft.Betänkandet remissbehandlas f. n. Betänkandet skall ligga till grundför en proposition om vattenkraft som avses läggas fram . För att närmare belysa vissafrågeställningar som följd av betänkandet gav regeringen statensenergiverk i uppdrag att genomföra vissa utredningar påvallenkraflomrädet. Elproduktionensfördelning pä olika kraftslag (uttryckt i TWh) framgår av följandesammanställning av uppgifter som under hand har lämnats från statens enerjgiverk. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 86 Vattenkraft Kärnkraft Mottryck Kondenskraft m. m. +5,9 2,6 Total användning inom landet' Inkl. överförings-och distributionsförluster. Höslen 1983 harregeringen gell vatlenfallsverkel tillstånd alt bygga och driva tvä 400 kVledningar i en gemensam slolpkonslruklion från Grantorp i Häbo kommun överbl.a. och till Kolbotten i . Ledningen ulgörfortsättningen på en ledning från Forsmarks kraftverk och är en viktig länk förelförsörjningen bl. a. i södra . När del Iredje blockel iOskarshamns kärnkraftverk tas i drift behövs nya ledningarsåväl norml som söderut. har därför fåll regeringenslillsländ att bygga och driva den första av dessa ledningar som kommer atl fåen slräckning från lill kommun. För den andra ledningenhar vallenfallsverkel studerat flera sträckningar. Sludierna anger Alvesla somden lämpligasle slul-punklen. 1983 och 1984 årsinvesteringsprogram Under är 1983 harsärskilda ekonomiska slödälgärder slån lill förfogande för invesleringar inomenergiområdet. I anslutning till dessa tillkalladesenergiupphandlingsdelegationen (1 1982:07) med uppgift all bl.a.samordna kommunernas upphandlingsbehov och induslrins produk-lionsfömlsällningar. Invesleringsprogrammelför har ulvärderals. Stödpro-grammel har medförl all volymen påQärrvärmeinvesleringarna har ökal med 20 å vad gällerdislributionsanläggningar och vad gäller lorveldade anläggningar. Invesleringsprogrammelhar också gell slimu-lanseffekt lill svensk induslri. har nyligengodkäni förslag om ell fortsatt investeringsprogram (prop.1983/84:62, NU 9, rskr 124). Programmet innebär atl slöd skall kunna lämnaslill slörre eldningsanläggningar för inhemskt bränsle, värmepumpar,solvärmeanläggningar, terminaler förse- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 87 parering av skogsråvara, små vattenkraftverksamt elpannor i särskilda fall. Därtill införs under är 1984 ett stöd förQärrvärmeanslulningar. Slödel skall i huvudsak handläggas av slalensenergiverk. Energiupphandlingsdelegationen har fått föriängl uppdrag för attbl. a. fullfölja arbetet med vissa strategiska energiprojekt. Statens kärnkraftinspeklionhar givit ut kvarlalsrapporter över driften ide svenska kärnkraftverken. I rapporterna redovisas driflförhållanden.tillgänglighet och sädana driftstörningar som inspektionen har bedömt somväsentliga från främsl säkerhetssynpunkt. Inga allvarliga slörningar i driften avbelydelse för säkerheien har inlräffal i svenska kärntekniska anläggningarunder den senast redovisade perioden, oktober 1982-seplember 1983. Under år1983 har förekomst av vissa malerialproblem, främsl s. k. interkristallinspänningskorrosion, konstaterats i några svenska reaktorer och föranlettåtgärder. Resulialel av den första s. k. återkommandesäkerhelsgranskningen av ell svenskl kärnkraftverk har redovisatsför regeringen. Den avser blocket I och redovisar den genomgäng somgjorts i samverkan mellan statens kärnkraftinspeklion och anläggningsinnehavarenav såväl anläggning som driftsorganisation mot bakgrund av driflser-farenheteroch internationell ulveckling på området. Ansökningar om laddningslillslånd för de tväsista reaktorblocken i det svenska kärnenergiprogrammel. ochOskarshamn 3, inlämnades till regeringen . Regeringens prövning avärendet kommer atl bygga på bl.a. en svensk och en utländsk remissbehandling avden till ansökningarna särskilt fogade utredningen om slutförvaring av detanvända kärnbränslet, den s. k. KBS-3. De lokala säkerhetsnämnderna vid de fyrakärnkraftverken har till uppgift alt sörja för bl.a. information pä del lokalaplanet om drifts- och säkerhetsfrågor vid kärnkraflverkel pä orten. Nämndernahar till regeringen ingivit redogörelser för det andra verksamhetsåret(1982/83). Regeringen har lill överiämnal en proposition(prop. 1983/84:60) med förslag till ny lagstiftning pä kärnenergiområdet.Enligt förslaget samlas lagregler om ansvaret för kärnsäkerhet och omuppfyllandet av internationella åtaganden på främst icke-spridningsområdeti en lag. Lagen lägger ett omfattande ansvar på kärnkraflre-aktorinnehavarnavad gäller åtgärder för kärnavfallshantering. Reaktorinnehavare åläggs ocksåalt bedriva en allsidig forskningsverksamhet inom delta område. En kommillé (I 1983:05) har tillkallats under år1983 för aU se över arbetsuppgifterna för använtkärnbränsle. Kommitlén har avgivit en delrapport (Ds I 1983:25) rörandesamordningsmöj- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 88 lighelerna för den statligt initieradeforskningen på kärnenergiomrädet. Del finansieringssystem som skapades genomstatsmakternas beslut är 1981 har trätt i full funktion.Tillgångarna, som förvallas av använt kärnbränsle,uppgick vid utgången av budgelårel 1982/83 fill 1 540 milj. kr. En svensk-dansk kommittéarbetar f.n. med all belysa säkerheien vid Barsebäcksverkel med hänsyn lillverkels läge nära och den danska huvudsladen. Kommitlén beräknas avgeslutrapport . Inom det internationellaenergiorganet, lEA, hölls ett ministermöle . Vid mölel diskuleradeslägel på oljemarknaden och energipolili-kens långsikliga inriklning imedlemsländerna. Särskild uppmärksamhet ägnades frågor rörande trygghet iförsörjningen med olika energislag. Frän svensk sida underslröks vidminislermölet vikten av att slå vakt om lEA som energipolilisk organisation ochav alt beakta alla medlemsländers ställning och omständigheter. Vidareunderslröks betydelsen av förbällrade relationer lill de oljeproduceradeländerna. Pä sedvanligt sätt hargenomgångar skett av varje medlemslands energipolitik. Rapporten från dessagenomgångar har publicerats (publikationsserie '"Energy Policiesand Programmes of lEA Countries - 1982 Review"). Energidiskussionerna inomFN:s ekonomiska kommission för , ECE, har präglats av läget i de allmännarelationerna mellan öst och väsl. Särskilda mölen har ägt rum om bl.a. energisparande och om nya ochförnybara energikällor. Verksamhelen inom delinternationella atomenergiorganet, lAEA, har som varil inriktad påkärnenergisamarbete inom en stor krets av länder. Organet arbetar bl.a. framinternationella riktlinjer på kärnsäker-helsområdet och svarar för deninlernalionella s. k. safeguardkonlrollen av klyvbart material. ,, omfatlar en mindre krets av länder, däriband , och är ell forum förexpertsamarbele i fråga om kärnsäkerhel, strålskydd, avfallshantering ochstudier av kärnbränsleekonomin, m. m. a. bedrivit ettanlal slörre, gemensamma forskningsprojekl på områdena kärnsäkerhel ochavveckling av kärnenergianläggningar. Del nordiska samarbelelinom energiområdel har inlensi-fierats och ulvecklals. Del drivsnu vidare i enlighel med en arbelsplan som beslulades av de nordiskaenergiminislrarna . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 89 Informalionsulbyle ochprojektsamarbete pågår bl.a. inom områdena energihushållning, energisystemanalysoch alternativa drivmedel. Med utgångspunkt i rapporten samarbele omolja och gas från den nordiska ämbetsmannakommittén för energipolitik harsamarbelel inom olje- och gasomrädel ulvecklals. En nordisk konlaklgrupp förenergiforskning har på försök bildals för all la lill vara koordinerings- ochsamarbelsmöjligheler inom energiforskningsömrådel. De nordiska länderna harunder i del organ som bildades för all genomföra ECE-konvenlionen omlångväga gränsöverskridände luftföroreningar bedrivii ett intensivt arbele förall nå en allmän minskning av svavelutsläppen i . Del nordiskakonlaklorganel för alomenergifrågor (NKA) bedriver projektsamarbete bl. a. vadgäller säkerhetsforskning inom energiproduktions-området. NKA har under höslen1983 presenleral ell förslag lill nordiskl program för projeklarbele inomkärnsäkerhelsområdel . 1982/83 Ulgift 13 219424' 1983/84 Anslag 19987000 1984/85 Förslag 19584000 ' Anslaget på energiområdet: Förvaltningskostnader. Slalens energiverk ärsedan den 1 juli 1983 den centralaförvaltningsmyndigheten för frågor om energiförsörjning. Del åligger verkel -i den män det inte ankommer på någon annan myndighet - atl verka för enrationell tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Vidareåligger del verkel atl bevaka säkerhetsfrågor på energiområdet och all följaden inlernalionella ulvecklingen i fråga om energiförhållanden. Verkel ärchefsmyndighel för stålens elektriska inspektion. leds av enslyrelse. Chef för verket åren generaldirektör. Verket är organiserat på fyraavdelningar - en för bränslen m. m., en för el och värme m. m., en föreldistribution m. m. och elsäkerhel m. m. och en för energianvändning,slalislik och prognoser saml informalion och ulbiidning m. m. - saml enadminislraliv byrå och ell planeringskansli. Inom verkel finns fyranämnder. De är ulvecklingsnämnden - som har i uppgift all besluta om stöd lillforskning och ulveckling inom energitillför-selområdet, till oljeersättning ochlill anordningar för att minskautsläppen av svavel vid förbränning av kol - samt prisregleringsnämnden förelektrisk ström, m. m.och . Till verket är knutna ett eldistribulionsråd ochett energihushällningsräd. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet ng 1984/85 + 2 127 000 (diirav lönekosln;ider) (24 495000) (+3 001000) ( + 2 007 000)- Medel som tillförs anslaget från a) anslaget E 4. och rådgivning m. m. för b) anslaget E 17. m. m. -1- 580 000- c) anslaget E 12. av ärenden enligt lagen (1981: 1354) om allmänna ' I avvaklan på atlslällning las till frågan om viss adminislraliv samordning med statens industriverk och styrelsen för tekniskutveckling har 7 tjänster inte inriitlats. - Medel som tillförs anslagetfrån oljeersällningsfonden. Preliminärt iavvaktan på beslut om administrativ samordning. Statens energiverkStatens energiverk föreslär i sin anslagsframslällning bl. a. följande. Pris-och löneomräkning m.m. . I enlighel med vadföredraganden har beräknal i prop. 1982/83: 100 (bil. 14. s. 140) har verkelräknal med all rationaliseringar skall kunna genomföras som innebär enminskning motsvarande 2,av de reala resurserna till förvaltningskostnader. Slalens energiverk kanlämna slöd enligt förordningen (1983: 589) om statligt stöd lill åtgärder föralt minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol. Slödel utgår frånkolmiljöfonden, som tillförs medel genom atl en särskild avgift om . perm' olja las ul. Verkel beräknar all fonden under innevarande budgetår kommeratt tillföras ca 150 milj. kr. Beslut om slöd frånkolmiljöfonden fallas i takt med all medel flyter in lill fonden. Utbetalningenav stöd kommer dock all ske vid senare lillfälle. Verkel framhåller allplaneringen och den adminislraliva hanleringen av anslagei skulle underlällasväsenlligl om en beslulsram, skild från den Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 91 kassamässiga behållningen på kolmiljöfonden,lades fast. Vidare kan brislande lillgång pä medel i fonden få lill följd alt kommuner eller förelag somplanerar I.ex. avsvavlingsanläggningar senarelägger investeringen lör all kunnaerhålla bidrag när medel har hunnil flyla in lill fonden. Energiverkel begärmol bakgrund härav all en beslulsram för slöd från kolmiljöfonden läggs faslför budgelårel 1984/85. För della budgetär bör ramen molsvara omkring ivå årsinläkler på fonden, dvs. 300 milj. kr. Verkel påpekar all delta inle innebärnägon begäran om höjning av den oljeavgifi som finansierar verksamheten. Innan jag går in påberäkningar av resurser för slalens energiverks förvaliningskoslnader vill jagla upp energiverkels hemställan om en beslutsram för slöd från kolmiljöfonden. Slalens energiverkadminislrerar slödel enligl förordningen (1983:589) om slalligt stöd tillålgärder för all minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol. Slödelfinansieras med en avgift för oljeprodukler, vilkentillförs kolmiljöfonden. Ulbelalningarna får inle översliga tillgängligamedel i fonden. har begärt alt en beslutsram för slöd frånkolmiljöfonden läggs fasl för /85. Del finns enligl verkel enrisk all kommuner och förelag för all kunna få bidrag senarelägger sinaplanerade invesleringar i avsvavlingsanordningar lill dess medel har hunnilflyla in lill fonden. Jag anser all del är angelägel atl investeringari anordningar för atl minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol inlesenareläggs. Slalens energiverk bör därför under budgelårel 1984/85 hamöjlighel all fatta beslui om slöd från kolmiljöfonden som innebärianspråktagande av medel under de följande Ivå budgelären. Jag förordar medhänsyn härlill all regeringen inhämlar bemyndigande alt underbudgelårel 1984/ 85 ikläda slalen ekonomisk förpliklelse i samband med stödlill anordningar för all minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol som- ulöver fillgängliga medel i kolmiljöfonden under budgelårel 1984/85 - innebärålaganden om högsl 65 milj. kr. för /86 och högsl 30 milj. kr.för budgelårel 1986/87. Del bör ankomma på regeringen all meddela de närmareföreskrifter som behövs. Jag vill förklarhels skull underslryka all nämnda bemyndigande inle innebär någol avstegfrån kravet alt utbetalningarna från kolmiljöfonden vid varje enskild tidpunktmåsle hållas inom ramen för kassabehållning. För näsla budgelår bör medel för slalensenergiverks förvaltningskostnader beräknas med ulgångspunkl i verketshuvudförslag. Del innebär all en ralionalisering och effeklivisering avverksamhelen moisvarande 2,av verkels reala resurser bör ske. Delta liggerhelt i linje med vad jag förordade budgetproposifion (prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 140-141) om en ralionalisering av verksamhelen moisvarande enminskning av Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 92 verkets reala resurser med sammanlagt underperioden /84-1985/86. Regeringen har uppdragitål slalens industriverk, stålens energiverk och styrelsen för lekniskulveckling all redovisa förslag lill samordning av adminislraliva funktionervid myndigheterna på i . Utgångspunkten för förslagelskall vara alt det skall leda lill en resursbesparing motsvarande de ca 20tjänsler som ell förslag från slalskonloret om adminislraliv samordning avmyndigheterna pä antas leda lill. En samordning av vissaadministrativa funktioner för myndigheterna på ger enligt min meninggoda möjligheler all minska de reala resurserna enligl beräknade huvudförslagför de berörda myndigheterna. Beroende på hur den administrativa samordningenkan komma all organiseras kan emellertid vissa resurser behöva föras övermellan myndigheterna. Del ankommer på regeringen all beslula härom. Jag beräknar utgifternaför statens energiverks förvaltningskostnader lill sammanlagl . Medel bör lillföras anslagei på i princip samma säll som underinnevarande budgelår. De sammanlagda inkomslerna beräknar jag därför lill . Med hänvisning lillsammanslällningen hemställer jag att regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringenalt under /85 ikläda slalen ekonomiska förpliktelser i samband med stöd lill anordningar för atl minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol som, utöver tillgängliga medel i kolmiljöfonden under / 85, innebär åtaganden om högsl . för /86 och högsl . för /87, 2. till : Förvaltningskostnader för /85 anvisa eU förslagsanslag av . : Utredningar m. m. ochinformation 1982/83 Ulgift' 7635000 Reservafion 12113475' 1983/84 Anslag 10611000 1984/85 Förslag 10929000 ' Anslaget på energiområdel: Ulredningar m. m. och informalion. som enligl regeringens beslui den 26januari 1983 skall tillförasanslaget. Av den kassamässiga reservationen är ca . bundna genomtidigare fattade beslut. Enligt regeringens beslut den skall 10000000kr. av reservationen föras över till inkomsiiileln 2811 Övrigainkomster av statensverksamhel. Från della anslagbeslrids koslnader för uiredningsverksamhei m. m. inom energiområdet och förenergiinriklad informalion inom slalens energiverks verksamhelsomräde.Anslaget tillförs medel som flyter in dels vid 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet försäljning av publikationer och annat material, i.ex.informalionsmalerial som bekoslasfrån anslagei, dels som ersällning för ulredningar och infor-malionsuppdrag som utförs åt annan myndighet,organisation eller förelag. Utredningar m. m. Energiinriklad information m. m. + 891000 + 1 187 000 + 267000 + 356000 Medel som tillförs anslagei frän anslaget E 17. Stöd för oljeersättande ålgär der. Medel som tillförs anslagei från anslaget E 12. + 616000' + 400000 + 185 000 + 120000 Medel som tillförs anslaget från oljeersällningsfonden. Slalens energiverkanser alt ulrednings- och informationsverksamheten under näslabudgelår bör bedrivas i huvudsakligen samma omfallning som hillills. Verket begär därför ettprisomräknat anslag. Verkel har den 30 september1983 redovisal planerna för sinutredningsverksamhet under innevarande budgetår. För nästa budgetårbör medel för statens energiverks ulrednings- och informationsverksamhetberäknas med ulgångspunkl i ell prisomräknal anslag. För ulredningar m.m.beräknarjag . och för energiinrikladinformalion m. m. Medel bör lillförasanslagei på i princip samma sätt som under innevarande budgetår. Jag kommerdärför under punkt E 17. Slöd för oljeersättande ålgärder, m. m. att förslåall . förs över lill delta anslag. Vidare räknar jag med att 4 122000kr. kommer atl föras över från anslaget E 12. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag all regeringen föreslår all lill : Utredningarm.m. och information för /85anvisa ell reservafionsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 94 1982/83 Ulgift 7 374258 1983/84 Anslag 7362000 1984/85 Förslag 7706000 Elektriska inspeklionens verksamhel avserall främja säkerhet i samband medframslällning, överiöring och användning av eleklrisk siröm. Enligt sin instruktion (1983: 592) är inspektionen den lokala statliga organisationen för ärenden om lillsyn över elektriska siarkströmsanläggningar ochdärmed sammanhängande frågor. Inspekfionen ansvarar härigenom för den slatliga lillsynen över efterlevnadenav den eleklriska speciallag-slifiningen. Eleklriskainspektionen är organiserad på fem dislrikl med konior i , Krisiinehamn, Slockholm,och . Chef för varje dsiirikl är en överinspeklör. är chefsmyndighel för inspektionen. 198.3/84 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 6 501000 (5 602 000) 861 (+ 987 000) Om huvudförslagelskall lillämpas för inspekfionen även för /85 kommer dellaalt innebära all en tjänst måste hållas vakant och under ålersloden avlånglidsbedömningsperioden måste anlalel lillsalta ijänsler minskas med ylleriigare fyra. Slalens energiverkhar inte funnit det möjligl all nu planera för en så omfallande nedskärning eftersom den inle lordevara förenlig med en meningsfull och effekliv verksamhel vid inspekfionen, somär organiserad i fem regionala arbelsenheler. Redan nu arbelar ivå avenheterna med endasl ire handläggare,inklusive överinspeklören, vilkel är en klar underbemanning. Energiverkel ulgårdärför frän all resurserna för slalens eleklriska inspekfion förbudgelårel 1984/85 ges en omfallning som moisvarar 40 ijänsler plus erforderliga medel förverksamhelen. Konsekvenserna av enminskning av resurserna är beroende av hur de fördelas mellan de feminspeklionsdistriklen och mellan olika personalka- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 95 Erfarenhelerna frän innevarande ochnärmasl föregående år visar emellertid atl del - åtminstone med nuvarandeorganisation - blir omöjligt all på ell lillfredsslällande säll genomföraerforderliga inspektioner av anläggningar i distrikten och möla deneflertrågan pä ijänsler som. rikias lill inspektionen frän anläggningsägare,elinslallaiörer, besiktningsingenjörer m. fl. Verksamhelen medbesiktning av elanläggningar i bedrivs lill helt dominerande delen genomanläggningsägarna själva, genom de lokala elverken och på helt kommersiellgrund genom Brandförsvaislöreningens eleklriska nämnd. Slalens elektriskainspektion har emellerfid en nyckelroll som den inslåns som preciserarinnebörden i konkreta fall av gällande säkerhetsföreskrifter och bevakar atlbesiklningsverksamhelen bedrivs pä en tillfredsställande kvalitetsnivå. Det äruppenbart all del nu rådande resurslägel har så försvårat inspektionens arbele,all del på sikl måsle få negafiva konsekvenser för elsäkerhelen i landel, ävenom del av naturliga skäl är omöjligt all kvanlifiera dessa effekter. avserall under innevarande år närmare undersöka i vad mån inspektionens resursbehovkan begränsas genom organisatoriska eller andra förändringar. För bör enligt statens energiverk för budgelårel 1984/85 anvisas ellförslagsanslag om , vilkel moisvarar ell utifrån ovan angivna nivån(40 ijänsler plus erforderliga medel för verksamheten) löne- och prisomräknalanslag minskat . har enfortlöpande minskning skell av resurserna vid slalens elektriska inspektion.Med hänsyn härlill är del enligt min uppfattning nödvändigl all överväga pävilket säll inspekfionen med nu lillgäng-liga resurser bäsl skallbedriva sin verksamhet. I della syfte har slalens energiverk påbörjat enulredning som syftar lill all redovisa olika tänkbara förändringar och bedömaderas konsekvenser för verksamhelens effektivitet och resursbehov. 1 avvaklanpå resulialel av ulredningen anser jag att för nästa budgelår bör medel förslalens eleklriska inspektions verksamhet beräknas med ulgångspunkl i eti förinspektionen pris- och löneomräknat anslag. Med hänvisning tillsammanslällningen hemställer jag all regeringen föreslår alt lill Statenselektriska inspektion för /85 anvisa ell förslagsanslag av7706000 kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi ' Av den kassamussigareservationen är . bundna genom lidigare fat-ladebeslut. Enligt regeringens beslut skall . av reservationenföras över lill inkomsiiileln 2811 Övriga inkomster av statensverksamhel. Från della anslagbeslrids kostnader för slalligt slöd lill dels ulbildnings-ätgärder i syfte altminska energianvändningen vid uppvärmning och venii-laiion och all förbällraenergihushållningen i indusiriella processer, dels energirådgivning lillnäringslivel m. m. Slalens energiverk disponerar medel tilluibildningsålgärder och slalens induslriverk (SIND) disponerar medlen lillenergirådgivning. Riktlinjer förverksamhelen har angivits i energipoliiiska beslui (prop.1980/81:90 bil. 1 s. 43-48, 50-51, 69, 74 och 430, NU 60, rskr 381). Verksarnheien finansieras rned medel frånoljeersällningsfonden. Anslaget förs därför upp med ett formelll belopp av . Beräknad ändring 1984/85 I. Utbildningsåtgärder i syfte all minska energianvändningen vid lokaluppvärmning och inom energifrågor m. m. Medel som tillförs anslaget från anslaget E 17. oljeersättande åtgärder, m. m. Medel som tillförsanslaget från oljeersällningsfonden. Preliminära bedömningarav energibesparingseffeklen av ulbildningsin-salser anlyder en myckel godlönsamhel. Del bör på sikl innebära all koslnaderna för ulbildningen bör kunnabäras av berörda förelag eller andra organisafioner och slalsbidragen begränsaslill all svara mol mer långsiktig utvecklingsverksamhel. Del nuvarandeulbildningsslödels hu-vudfunklion är all få igång en verksanihet med belydandebredd. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 97