prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Sammantagetväntas ett förbättrat, men ändock fortsatt problemfyllt arbetsmarknadsläge.Arbetskraflsutbudet beräknas öka med ca 20000 personer, somefterfrågan på arbetskraft, inkl. ökade arbelsmarknadspolitiska åtgärder,förutses stiga betydligt mer, eller med 35000 personer. Mätt mellanårsgenomsnitten 1983 och 1984 skulle arbetslösheten därmed kunna minska fråndrygt 150000 till ca 135000 personer. Jaghar tidigare i flera sammanhang understrukit atl en av den ekonomiskapolitikens viktigaste uppgifter är att på nytt uppnå en mera balanseradstatsfinansiell situation. Budgetpolitiken har givits en myckel stram inriktningi syfte alt långsiktigt nå detla mål. Denna inriktning av politiken,tillsammans med den allmänt goda ekonomiska utvecklingen, böijar nu gepåtagliga resultat. Istatsbudgeten för /84 angavs budgetunderskottet till drygt 90miljarder kr. Som framgår av tabell 3 kunde jag redan i årets budgetpropositionrevidera ned det beräknade underskottet till . Nedgångenhade främst sin gmnd i de utgiftsbegränsande åtgärder och de inkomsthöjningarsom beslöt . Deberäkningar som kan göras visar alt det kassamässiga underskottet blirytteriigare . Förbättringen av budgetsaldot berorpå en kombination av ökade inkomster till följd av snabbare tillväxt iskatteunderlaget och en viss ytterligare nedrevidering av de beräknadeutgifterna. Tabell 3 Budgetsaldo för budgetåren 1982/83-1984/85 Miljarder kr., löpande priser 1982/83 Utfall Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -86,6 -84,9 -77,7 -80,8 -67,2 -92,5 -92,6 -85,4 -92,1 -81,6 Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 30 Detnu redovisade underskottet innebär en förbättring med hela 12,4 miljarder kr.jämfört med den fastställda statsbudgeten för /84. Förbättringenav budgetsaldot är uttryck för en successiv skärpning av finanspolitiken. Enanalys av förändringen visar att de samlade statsutgifterna i nuvarandeberäkning ligger . lägre än i statsbudgeten, bl.a. som en följdav aktiva åtgärder för att begränsa statsutgifterna. Detta har kunnatåstadkommas trots atl utgiftema för slatsskuldräntorna nu beräknas bli ca 4,5miljarder kr. högre än vad som angavs i statsbudgeten. har aktivaåtgärder för alt öka inkomsterna i kombinafion med en bättre tillväxt i skatteunderlagetlett fram till en upprevidering av statsinkomsterna med så mycket som 10,5miljarder kr. Vissaav de vidtagna åtgärderna är av engångsnatur, men också det underliggandesaldot uppvisar en klar förbättring med . jämfört med statsbudgeten. Ocksåför budgetåret I984I85 kan nu redovisas en kraftig saldoförbäll-ring jämförtmed beräkningarna i årets budgetproposition. Underskottet uppskattas nu till67,, dvs. en minskning med . De nya siffrornaför 1983/84 ger högre inkomstbaser, vilka ger effekt även /85. Därtillkommer atl antagandena om tillväxten i skatteunderlaget förskjufits uppåtjämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Sammantaget föranleder dessaförändringar en uppräkning av inkomsterna med . Av dennaökning svarar samordningen av källskatt och socialavgifter för ,vilka vid beräkningen i budgetpropositionen beaktades som en minuspost underposlen Tillkommande utgiftsbehov, netto, på budgetens utgiftssida. Dettabelopp måste således dras av från såväl inkomsterna som utgifterna i nuvarandeberäkning om man vill nå jämförbarhet med beräkningarna i budgetpropositionen. Övrigaförändringar på utgiftssidan är begränsade. Vissa ökade utgifter bl. a. förmilitärt försvar och utvecklingsbistånd har dock tillkommit. räknasemellertid slatsskuldräntorna ned påtagligt, bl. a. som en följd av lägreräntenivå, mindre ökning av statsskulden och sänkt dollarkurs. Jag återkommer iavsnittet Särskilda frågor till utvecklingen av räntorna på statsskulden. Ikalkylerna /85 har de förslag på familjepolitikens område och inomarbetsmarknadspolitiken som läggs fram beaktats under posten Tillkommandeutgiftsbehov, netto. Deras effekter på utgifternas resp. inkomsternas nivåframgår med andra ord inle av beräkningarna, medan däremot hänsyn tagils tillderas nettoeffekt på saldot. Somframgår av tabell 3 förbättras också det underiiggande saldot jämfört medfidigare beräkningar, om än inle i lika hög grad som det kassamässiga saldot.Jag återkommer med en närmare redovisning av del aktuella budgetläget iavsnittet Särskilda frågor. Denu redovisade siffrorna innebär, somjag redan angivit, att budgetsal- Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 8 Det statliga budgetunderskottet 19701984 Kassamässigt saldo, procent av BNP -tIIillI I 74 76 78 80 82 84 dot uttryckt som andel av BNP blir lägre såväl innevarandesom nästa budgetår jämfört med fidigare beräkningar. Underskottet sjunkerpåtagligt också mellan budgetåren. Detta framgår av diagram 8. Även för den samlade offentliga sektorn ger nuvarandeberäkningar en ljusare bild av sparandets utveckling än vad som framkom itidigare kalkyler. Förbättringen av statsbudgetens saldo får, som framgår avtabell 4, genomslag även här. Tabell 4 Den ofTentliga sektorns flnansiella sparande 19811984 -28,1 -39,8 -35,7 -34,4 -28,2 -46,7 -59,4 -54,2 -53,8 -49,3 -0,9 -1-18,6 -H8,6 -h20,3 +1\,1 Räknat som andel av BNP sjunker därmed underskottet i denkonsoliderade offentliga sektoms finansiella sparande påtagligt. I diagram 9åskådliggörs hur den snabba urholkningen av det offentliga sparandel sominleddes , vänts i elt klart minskat sparandeunderskoll. Den internationella räntenivån har under det senastehalvåret legat relafivt stabil. En viss höjning har dock skett under densenaste fiden. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 9 Den konsoliderade offentliga sektorns finansiellasparande 19701984 Förentastaterna har primränlan höjts i två steg. Även diskontot har justerats upp.Förväntningarna om den framtida amerikanska ränteutvecklingen, vilken i höggrad är avgörande för övriga länders räntesättning, präglas av stor osäkerhet.För en fallande räntenivå talar i första hand den avsevärda nedgången iinflationen. innebär emellertid finansieringen av slora offentligasparunderskotl en risk för alt räntenivån drivs upp ochatl inflationsförväntningarna på nytt tar fart. ISverige har marknadsräntorna sjunkit något . Räntesatsen påbankcerlifikal och slatsskuldväxlar har gått ned med närmare en procentenhetoch på den långa marknaden har basräntan för industriobligationer sänkts med enprocentenhet till 11,. Den långa prioriterade räntan, som sänktes i december1983 med en halv procentenhet, har sänkts ytterligare med en halv procentenhettill 11,. Även på den opriorilerade kapitalmarknaden har räntorna sjunkit. Denvikande inflationen utgör förklaringen fill ränlenedgången. Denna nedgång harägt rum som en viss uppgång skett av de internalionella räntorna. Enöppen ekonomi som den svenska kan aldrig helt frigöra sig från effekterna avden internationella ränteutvecklingen. En framgångsrik kamp mot inflationenökar dock våra möjligheter alt långsiktigt sänka den inhemska räntenivån. Enlägre inflationstakt ger via ökad konkurrenskraft, förbättrad bytesbalans ochstärkt förtroende för den svenska kronan ett ökat ulrymme för en självständiginhemsk räntepolitik. Inle minst i delta perspekfiv är det önskvärt att viunder kan etablera elt överskott i bytesbalansen. Ett dyliktöverskott skulle bidra till att dämpa inflationsförväntningarna, motverkarisken för valutaflöde samt underlätta de omfattande återbetalningar avutländska lån som måsle göras . 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 33 Likviditetstillväxtenhar varit mycket måttlig och har anpassats till vadsom långsiktigt kan antas vara förenligt med en varaktig nedgång iinflationstakten. Penningmängdens ökningstakt blir mindre än hälften avvad den var 1982; uppskattningsvis jämfört . Detta har åstadkommitsgenom att nya former för den statliga upplåningen utanför banksystemetintroducerats, vilket också bidragit fill att konsolidera statsskulden.Bankernas utlåning begränsas i enlighet med rekommendationer om enutlåningstillväxt på högst under loppet av 1984. Företagens goda lönsamhets-och likviditelsutveckling innebär att deras kredhbehov bhr relativt litet ochbör kunna fillgodoses inom denna snäva ram för kreditgivningen. En vissåtstramning av bankernas krediter till hushållen kommer sannolikt alt skeunder året som en följd av del begränsade kreditutrymmet och företagens någotökade låneefterfrågan. Regeringen har också inlett överläggningar medkontokortsföretagen i syfte att begränsa konsumtionskredilerna genomförändringar av betalningsvillkoren i samband med kontoköp. Under1983 gav den privata kapitalbalansen upphov till ett utflöde på drygt 6miljarder kr., vilket i motsvarande grad bidrog till att öka kraven på statensupplåning utomlands. 1 syfte att i någon mån stimulera såväl företagen somkommunema att la på sig en ökad andel av vårt lands samlade ufiandsupplåninghar fr. o. m. kraven på minsta genomsnittliga löptid på nyautlandslån sänkts från fill . Därigenom kan företagen och kommunernalättare överblicka kursrisken vid utlandsupplåning. För lån som tas upp iullandel för atl finansiera s.k. direkta investeringar i utlandet gäller5-årsregeln dock även i fortsättningen. Trotsalt budgetunderskottet inte ökar längre, utan tvärtom minskar under innevarandeår, ställer finansieringen av budgetunderskottet även krav på betydandeupplåning utanför banksystemet, framför allt hos företagen för att minskalikviditetsökningen i ekonomin. Avsättningar i enligt nu framlagtförslag till åtgärd kommer atl bidra till denna minskning.Likvidiletseffeklerna av åtgärden hänför sig väsentligen till 1985. Underhösten 1984 kommer dock vissa avsättningar alt ske. De uppgår till ungefär 1 %av penningmängden. Kravetpå en långsam likvidilelsexpansion innebär att placeringen av statspapper hosbankerna starkt begränsas. Såsom framgår av tabell 5 kan banksektorns nettoköpav statspapper uppskattas till ca . Deprivata försäkringsbolagen och AP-fonden har bedömts kunna placera ca 25 miljarderkr. Den resterande delen av den inhemska staisupplåningen påtotalt ca . måste därför ske hos hushåll, företag, fonder,kassor m. m. Genom introduktionen av allemanssparandet beräknas hushållensbidrag till budgetunderskottets finansiering öka betydligt . Trotsdetta krävs en upplåning hos företag m.m. av ungefär samma omfattning som 1983.Jag vill i detta sammanhang under-3 1983184. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 34 strykaatt upplåningen i förelag m. m. genom introduktionen av riksobliga-lioner nusker med betydligt längre genomsnittlig löptid än tidigare, varigenom enkonsolidering av statsskulden möjliggörs. Noteras bör även den nya teknik förslatsupplåning som introducerats av och som innebäratl riksobligationer försäljs på auktion genom anbudsförfarande. Statensupplåning i utlandet har överslagsvis angivits till , variinkluderas dels en ökning av valutareserven, dels en täckning av dekursförluster som uppslår när stafiiga utlandslån inlöses. Tabell5 Finansiering av budgetunderskottet 1982-1984 Nettobelopp,miljarder kr. företag m. m. 'Siffran inkluderar likviditetsdepositioner på . Anm.Uppgiftema för såväl upplåningen i utlandet som totalt inkluderar de kursförlustersom uppkommer genom att delar av den statliga uUandsskulden omsätts till högrevalutakurser. Imars offenfiiggjordes långtidsutredning. Den behandlar i förstahand liden fram fill 1990. Utredningen försöker beskri\a en utveckling sådanatt målen för den ekonomiska politiken uppnås och försöker klargöravilka krav som ställs på den ekonomiska politiken och på ekonominsfunktionssätt för all dessa mål skall nås. Långtidsutredningenvisar all del skulle vara möjligl att uppnå en produktionstillväxt på 2-2,5%per år 1983-1990. En sådan tillväxt skulle på flera sätt förbättra landetsmöjligheter att uppnå samhällsekonomisk balans. Expansionen skulle medge bådestigande reallöner och en lillräckligl god lönsamhet i industriföretagen. Denskulle också ge utrymme för både ökad investeringsverksamhet, ökad nelloexportoch stigande konsumtion. Vidare skulle saneringen av den offenfiiga sektornsfinanser underlättas avsevärt. Slutligen skulle - vilket är av störstabetydelse - expansionen kunna leda till full sysselsättning. Eflerdevalveringen har produktionstillväxten i den svenska ekonominvaril god. Bmttonationalprodukten ökade med 1983 och beräknas öka mednärmare 1984. 1983/84:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 35 Dekrav som enligt långtidsutredningen ställs för alt denna expansion skallfortsätta är atl inflationen dämpas kraftigt och att budgetunderskottetreduceras. Utredningen räknar med atl löneökningarna måsle dämpas till perår och att prisökningama måste sänkas till för atl tillväxten skaUfortsätta på nivån . Budgetunderskottet bör enligt utredningenreduceras till . 1990 för all finansiell balans skall uppnås.Särskilda budgetförstärkande åtgärder på ca . Långtidsutredningenvisar också alt om inflationen inle kan brytas - om timlönerna fortsätter attöka och prisema fortsätter all öka snabbare än i omvärlden -så kommer obalanserna i den svenska ekonomin att förvärras. Arbetslöshetenskulle stiga till närmare 300000 personer 1987, motsvarande avarbetskraften. Budgetunderskottet skulle uppgå fill . Remissvaren skall vara inlämnade i juni 1984.Regeringen avser att mol bakgmnd av långtidsutredningens och remissinslansemassynpunkter senare redovisa sin syn på den långsikliga ekonomiska utvecklingen. Syftetmed långtidsbudget (bil. 1.2) är att kartlägga de statsfinansiellakonsekvensema av redan fattade beslut och gjorde åtaganden. Ilångtidsbudgeten görs inga försök alt fömlse vilka beslut avseende budgetensinkomster och utgifter som statsmakterna kan komma att fatta under perioden.Långfidsbudgeten är således varken en plan för den framtida utvecklingen elleren prognos för den mest sannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgetenär att redovisa vilken budgetutveckling som blir följden om inte några nyautgiflsåtaganden görs och om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Åretslångfidsbudget omfattar perioden /85-1988/89. Iårets långtidsbudget redovisas budgelulvecklingen vid två olika alternativ förden ekonomiska utvecklingen. På så sätl åskådliggörs hur den allmännaekonomiska utvecklingen - och då i synnerhet prisstegringarna och denekonomiska tillväxten - långsikfigl påverkar statsbudgetens inkomster ochutgifter. I det ena alternativet baseras beräkningarna på en lönestegring ochen inflationstakt om resp. (lågaltemativet).Räntenivån sjunker i detta fall successivt föratt slutåret i perioden uppgå fill . I det andra alternafivet antas bådelönestegringen och inflafionslaklen uppgå till fr. o. m. (högaltemativet). Räntenivån antas under dessa betingelser uppgå till . Ilågaltemafivet uppkommer en ekonomisk tillväxt, vilket inte är fallet ihögallernativet. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Statsinkomsternasutveckling vid givna skattesatser är till stor del beroende av lönesummansutveckling, även om statsinkomsternas tillväxt kan variera i betydande gradmellan olika år beroende på kassamässiga förskjutningar i skattesystemet. Underperioden /79-1982/83 ökade statsinkomsterna åriigen med 12,i löpandepriser. beräknas inkomsterna i löpande priser ökamed 3,i lågalternativet och med 4,i högalternativet. Denlägre ökningstakten för den framförliggande perioden jämfört med utvecklingenmellan budgetåren 1978/79-1982/83 sammanhänger till en del med att löne- ochprisutvecklingen antas bli lägre än . Detta gälleri första hand lågaltemativet. GenomsnitOig procentuell forändring 1978/79-1982/83 Inkomster 1984/85 (miljarder kr.) Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85-1988/89' 6,7 13,5 11,9 12,9 61,6 44,0 55,1 40,7 H-7,0 -1-5,3 -1-3,8 + 1,2 -2,1 4-0,4 -1-3,7 -t-5,5 -h8,0 -1-7,5 -1-1,2 -1-3,1 -1-0,8 -t-5,3 1förändringstalen har exkluderats effekterna av den samordnade källskatte- ochsocialavgiftsuppbörden. Underden historiska perioden togs vidare olika beslul om ökade skatter. I enlighetmed långtidsbudgetens beräkningsmetod har i kalkylerna endastbeaktats beslutade och föreslagna förändringar i skatteuttaget. Attskattesatserna antas vara oförändrade bidrar till attskatteinkomsternas andel av BNP sjunker någol . slalsskuldräntor ökade volymmässigt med ca 1,under perioden1978/79-1982/83. Långtidsbudgetkalkylen resulterar i en minskning med 1,8%åriigen. Skillnaden i utvecklingstakt beror på många faktorer. De viktigaste äratl några beslul om ökade utgifter inte lagts in i långtidsbudgeten saml altautomatiken i statsutgifterna på vissa områden kraftigt höjde utgiftsnivånunder den historiska perioden. Vidare ökade kostnaderna för arbetsmarknads- ochindustripolitik markant . Ilöpande priser beräknas den årliga ökningslakten exkl. statsskuldräntor till1,i lågaltemativet och fill 5,i högaUernativet. Väsenfiigt störteutgifter för arbelsmarknadspolitiska och industripolitiska åtgärder har lagtsin i högalternativet än i lågaltemafivet. Detta motiveras av den klart sämreekonomiska utvecklingen i högalternativet. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Räntornapå statsskulden ökar i lågalternivel med 9,. Denna, relativt andradelar av statsbudgeten, snabba ökningstakt uppstår trots att räntenivån i deltaalternativ successivt antas sjunka . De ökade kostnaderna förslalsskuldräntor förklaras av att statsskulden ökar med i genomsnitt ca 70miljarder kr. Den mycket höga utvecklingstakten på 18,förräntorna på statsskulden i högaltemativet beror såväl på att räntenivån stigertill som på att budgetunderskotten fortsätter att öka till 136,5 miljarderkr. mot slutet av perioden, vilket medför en genomsnittlig årlig ökning avslatsskuldräntorna med 18,. Tabell7 Utgifter , realekonomiskt fördelade Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85-1988/89 Summa statliga konsumtions- och investeringsutgifter Summa transfereringar därav -1- 0,7 + 0,7 -1-10,0 -H1,0 + 2,3 + 1,9 -t- 6,1 -t- 6,5 Transfereringar till hushåll Transfereringar till kommunsektom Finansiella transaktioner - 0,2 -1-11,4 -Hl,7 + 9,6 -22,l -17,2 -15,7 -1- 4,8 -13,4 -1-11,3 -1-39,6 -1-53,0 61,5' -fl8,2 -1-15,1 ' I denna fördelning har beaktats I miljard kr. itillkommande utgiftsbehov, netto för ev. valutaförluster i form av förtidainlösen av utländska lån. Sammanlagetminskar utgiflemas BNP-andel i lågaltemativet från 39,/85till 36,1988/89, medan andelen i högaUernativet,ökar till för slutåreli långfidsbudgeten. FörbudgetSret 1984/85 beräknas budgetsaldot enligt det reviderade budgetförslagetkomma alt uppgå till . Överlångtidsbudgetperioden ökar underskottet i lågaltemativet /85 årssaldo till . Försämringen i detkassamässiga saldot beror väsenfiigen på alt beräknade s.k. extraordinäraåtgärder minskar kraftigt . Det underliggandesaldot ligger däremot kvar på i stort sett oförändrad nominell nivå om 82miljarder kr. I högallernativet försämras saldot successivt för att slutåreluppgå till . Som andel av BNP sjunker under- 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 38 Diagram 10 Budgetsaldo budgetåren 1978/79-1988/89 100 90 80 70-SO-SO- 40--30 20-10-- »LB - Lägalternativ 1978/79 1980/81 1982/83 1984/85 1986/87 1988/89 skotteti lågaltemativet från 8,/85 tUI 7,/89. Ihögaltemativet ökar budgetunderskottets andel av BNP konti-nuerUgt för att islutet av långfidsbudgelperioden uppgå till 12,. Iberäkningama ingår olika extraordinära budgetförstärkningar som någotförrycker bilden av saldoutvecklingen. De presenteras närmare i långtidsbudgeten.Om dessa åtgärder exkluderas erhålles ett underliggande budgetsaldo som i bådaalternativen är . högre förlångtidsbudgelperiodens start- resp. slutar. Enviktig slutsats av årets långtidsbudget är alt saldoutvecklingen i hög gradbestäms av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Om pris- och löneökningarnablir stora, och därmed räntenivån hög, kommer budgetunderskottet att ökakraffigl, trots att långtidsbudgeten inte innehåller några beslul om nyautgifter. Med en dämpad pris- och löneutveckling och dessutom viss tillväxt iekonomin och reallönema erhålles i stort sett nominellt oförändratbudgetunderskott . Även långtidsbudgeten visar alltså huravgörande det är atl hålla nere prisökningarna, om en återgång tillsamhällsekonomisk balans skall kunna uppnås. 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 39 Underen följd av år har vaije långtidsbudget visat en ensartad bild i del attbudgetunderskotten ökat i storlek . Varje nylångfidsbudget har desutom fått ulgå från större underskott under startåret.Nivåerna på underskotten har på detta sätt lyfts till år.Utfallssiffroma för resp. budgetår har normalt uppvisat markant högreunderskott än vad som beräknats för budgetåret i fråga i tidigare långtidsbudgetar.Sålunda beräknades långtidsbudget /83 uppvisa eltunderskoll om . Utfallet blev ell underskott om 86,6 miljarderkr. a. framgår av diagram 11 har denna tendens, att underskotten ökar för varjeny kalkyl som görs, bmtits. För både 1983/84 och 1984/85 redovisas nu beräknadeunderskott som ligger lägre än beräkningama i fidigare långtidsbudgetar. Ilågalternativet i årets långtidsbudget Ugger det underliggande saldot kvar påoförändrad nivå . Under-skoltsnivån i delta altemativ liggerockså klart lägre än i föregående långfidsbudget. /85 har följande beräkningar av saldot redovisats i tidigarelångtidsbudgetar (miljarder kr. -78,5 -89,6 -88,1 -101,0 -67,2 Dettavisar all en mycket påtaglig förändring av budgetlägel ägt mm. Deförändrade antaganden om löne- och prisutvecklingen /85 som jagredovisat i det föregående påverkar budgetens inkomstsida i långt högre grad änutgiftssidan. TQlen del är dessa ell uttryck för det bekanta förhållandet alt förändringar ipris- och kostnadsutvecklingen alltid får ett snabbare genomslag påinkomstsidan än på utgiftssidan, eftersom utgifterna i så hög grad styrs avhistorisk pris- och kostnadsutveckling. Såtillvida är den nu redovisadeförbättringen av saldot bara delvis av bestående natur. Detta framgår inteminst av långtidsbudgetens högaltemativ som visar atl en snabbare pris-ochkostnadsstegring, som därtill ger en sämre tillväxt i ekonomin, på lång siktleder till en markant försämring av statsfinanserna. Vadjag nu anfört är dock bara en del av förklaringen till den nu beräknadeförbättringen av budgetsaldot /85. En väl så viktig orsak är att denförda ekonomiska politiken nu böijar ge påtagliga resultat. Jaghar även i fidigare sammanhang konstaterat atl det är absolut nödvändigt altvända den allmänna ekonomiska utvecklingen, om det skall vara möjligl altåstadkomma en sanering av statsbudgeten. Saknas ekonomisk tillväxt och kaninte inflationen pressas tillbaka, leder utvecklingen Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 40 Utvecklingen av budgetsaldot enligt långtidsbudgetberäkningarna samt faktiskt/beräknat budgetutfall 120- ,,LB83 /' , LB 81 80 J''' 60.- /J' 30 20 10-- H----- 1---- 1---- 1---- 1---- 1----- 1----- 1---- 1---- 1----- 1Budgetär 75/76 77/78 79/80 81/82 83/84 85/86 87/88 obönhöriigentill en fortsatt försämring också av statsfinanserna. I gmnden är sålunda denförbättring av statsfinanserna som kan avläsas ett uttryck för atl densvenska ekonomin är inne i en gynnsammare utveck-hngsbana än den var hösten1982. Samtidigtmåsle del understrykas atl den stalsfinansiella saneringen ingalunda ärautomatisk till sin nalur. Del finns en rad exempel där, ävenvid allmänt gynnsamma tillväxlbetingelser, budgetulfallet kommit att avvikamycket kraftigt i negativ riktning p. g. a. en okontrolleradutgiftsutveckling. Det är kombinationen av ekonomisk tillväxt med ökaderealinkomster, sänkt inflation och hård utgiftsprövning som ger resultat i formav minskade budgetunderskott. Detpaket av utgiftsnedskämingar och inkomstökningar som presenterades hösten 1983har givetvis bidragit till förbättringen av budgetsaldot för den nu aktuellaperioden. Förbättringen är emellertid kraftigare än vad som förklaras härav.Bakom förbättringen ligger också att den gmndläggande utgiftsprövningen ärutomordentligt restriktiv. I princip medges inga 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 41