prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — framhölli sill yttrande över landskapsinformalionsul-redningens förslag bl.a. allulredningen på grund av sina direkliv lämnai en alllför begränsad grund för enlångsiklig kartpolitik. Liknande synpunkter fördes fram även av flera andraremissinstanser. redovisade i en bilaga till sinanslagsframställning för /84, som ett alternativ tilllandskapsinformalionsutredningens förslag, en stomme till långsiktig plan förlanimälerieis arbete med kartor och annan landskapsinformation.Bostadsdepartementet inhämtade yttranden över lantmäteriverkets förslag från demyndigheter och organisationer som är representerade i verkels kartråd. Verkethar därefter fäll regeringens uppdrag alt utarbeta ell mera fullständigtunderiag för en långsiktsplan. 1983/84:100 Bilaga 13 108 mäleriverkel redovisade uppdraget ien rappori benämnd Karlpolitik 85. Rapporten har utarbetats i samråd med kreis av vikliga inlressenler. Förslagen i rapporten snabbremillerades avlanlmäleriverkel före slulsammanslällningen. Landskapsinformationsulredningenföreslog ell system för produktion av landskapsinformalion med uppdelning idels basproduklion (allmän landskapsinformation), dels följdproduklion. Stålenskulle svara för den allmänna landskapsinformationen genom anslag och medlanlmäleriverkel som huvudman. Produklerna skulle innehålla aktuella,grundläggande dala om landskapet. Informationen skulle produceras kontinuerligtoch i huvudsak vara rikstäckande och enhetligt utformad. Till basinformationenborde enligt ulredningen räknas geodeliska dala, fiygbildsomdrev. enortofolokarla (ell orlofolo är en skalriktig flygbild) vilken skulle ersättanuvarande ekonomiska kartan, deloriginal för produklion av topografiska kartanoch översiktskartor m. m., en Iryckl lopogra-fisk karla med vidgal innehåll, enöversiklskarla och en småskalig regislerkaria. Den allmännalandskapsinformationen, som kan ses som en motsvarighet lill nuvarandeallmänna kartmaterial, skulle i princip vara frill lillgäng-1ig för alla molersällning. Följdprodukterna skulle hell eller delvis grundas på den allmännalandskapsinformationen och bekoslas av avnämarna. Sådan följdproduklion somskulle framslällas konlinuerligl genom avtal med lantmäteriverket benämndeutredningen permanent följdproduklion. Förslagel innebar att kommunerna skulle medverkai försörjningen med landskapsinformalion i slörre utsträckning än f.n. Deltaförutsattes ske genom frivilliga avtal mellan staten och kommunerna. Denregionala lant-mäteriorganisaiionen borde också utnyttjas bättre i arbetet medde allmänna kartorna. Enligt förslaget borde deloriginalen kunna hållasaktuella regionalt. På regional nivå borde också samordning ske med kommuneroch andra slalliga myndigheler. Ulredningen ansåg atlaktualiteten borde tillmätas ökad vikt i den framtida produktionen avlandskapsinformalion. Den bristande aklualileten är enligl ulredningen f. n.det största problemet vid sidan av svårigheten alt tillgodose de många och vittskilda användarkraven. Utredningens förslag syftade lill högsla möjliga aklualiteti landskapsinformationen. innebar del atl man accepteradekvalitetssänkningar när del gäller innehållet. Ulredningen ansåg altmindre vikl i fortsättningen borde läggas vid de tryckta kartorna. Del centralaborde i stället vara själva informationsinnehållet. Utredningen angav som skälhärför de mer differentierade behov som kan väntas och den lekniskaulveckling som gör det möjligl alt tillgodose dessa behov. Ulredningenförulsalle alt dess förslag 1983/84:100 Bilaga 13 109 efter remissbehandling och statsmakternasställningstagande skulle konkretiseras i detalj genom en försöksverksamhel.Verksamhelen skulle klarlägga hur dagens syslem kunde förändras lilldel syslem utredningen föreslagil. Utredningenredovisade också förslag om flygfotograferingens organisation och vissaandra organisatoriska frågor. Dessa frågor avser jag att ta upp i samband medbehandlingen av betänkandet (Ds Bo 1983:1) Kart- och flygbildssekretess m.m. som har remissbehandlats.Om frågor därvid uppkommer som börunderställas beräknar jag att detta kan ske senare under dettariksmöte. En sammanställningav remissyttrandena över landskapsinformationsui-redningens förslag har upprällals inom bosladsdepartemenlel(dnr F 2106/81). Remissinstanserna anslötsig i huvudsak till utredningens problemanalys och beskrivning av behoven av enförbättrad försörjning med landskapsinformation.Kritik riktades mot den relalivi snäva avgränsningen av utredningens arbete och mot utgångspunktenau föreslagna förändringar måsteligga inom ramen för oförändrade statsanslag. Flera remissinstanser efleriysle en konkret långsiktsplan förkarlproduktionen. Betydande kritikriktades mot förslagel om en uppdelning i bas- och följdproduklion.Remissinstanserna pekade framför allt på svårigheter all finansieraföljdprodukter genom bidrag från flera olika intressenter med delvismotstridiga önskemål. Risker för regionala olikheter i produkterna och högre kostnader än tidigare framfördesockså. Flera instanser varkritiska till utredningens starka prioritering av aklualileten i förhållande till andra egenskaper hos landskapsinformationen. Förslagel all slopa den tryckla ekonomiska kartansom allmän karla möttes av en omfallande kritik. Utredningensförslag all öka kommunernas och de regionala lanlmäteri-organens medverkan iproduktionen av landskapsinformation fick i allmänhet stöd av remissinstanserna. Lantmäteriverketsförslag i rapporten 85 har redovisats i ell huvudallernaliv ochell jämförelseallernaliv. I huvudallernalivel har verket räknal med atten acceptabel omfattning av verksamheten kan uppnås genomomprioriteringar inom nuvarande anslagsram, rationaliseringar, ökade intäkter samlgenom atl man tillgodogör sig besparingar inom andra verksamhetsområden.Huvudalternativet omsluter för en tioårsperiod med början budgetåret1984/85 1 221 milj. kr. i del pris- och löneläge som gällde /82.Alla de uppgifter somjag lämnar i denna redogörelse förlantmäteriverkets förslag avser delta pris- och löneläge. Jämförelsealternalivelinnebär ytterligare ökad verksamhet inom vissa områden motsvarande 155 milj. kr. merän huvudallernalivel, räknal för helatioårsperioden. 1983/84:100 Bilaga 13 110 Triangeliiätel underhållsi sin nuvarande omfallning. Koordinaler från de nu slutförda regionmäiningarnaräknas samman för hela riket. Riksnätet i höjdbyggs upp genom avvägning.Arbelel utförs . Tyngd-kraftsmälningar slutförs i delaljnäiel.Den vetenskapliga verksamhelen lorisålier i nuvarande omfallning. Riksnäienspunktarkiv läggs skyndsaml om lill dalabas och frågan om ell ulökal, nationelltpunktregister ulreds. Meloder för lokal mätning utvecklas. För verksamhelen behövsenligl huvudallernalivel sammanlagl för fioårsperioden 119 milj. kr. Förslagelinnebär en viss sänkning av medelstilldelningen motsvarande 10 milj. kr. I jämförelsealternalivelföreslär lanlmäleriverkel atl 25 milj.kr. mer än i huvudallernalivel utnyttjasför all förtala iriangelnälet och förkorta liden för riksavvägningen. Riksgränserna ses överenligl överenskommelser med och . Under den nu aktuella tioårsperiodenskall gränsen mellan och ses över. Resursbehovel är lolall 5milj. under periodens fyra förslå budgelår. Höjddalabanken inlär ennyckelställning i systemet för allmänna kartor och är en nödvändig grund föralt producera s. k. ortofotokartor och för atl bearbeta satellitmaterial.Höjddalabanken har även andra lillämpningar. Lanlmäleriverkel föreslårall registreringen av höjddata inlensifieras och alt höjddalabanken byggs ut såatt den blir rikstäckande. Till /89 bör höjddalabanken täckaden ekonomiska karlans utgivningsområde. Årel därpå bör den vara riksiäckande.Höjddalabanken byggs upp med en noggrannhel som medger all den kan användas förall framställa orlofolon lill den ekonomiska kartan. Sammanlagt behövs 35milj. för all bygga upp höjddalabanken på nu angivet säll. Medlen behövsunder periodens sex första år. Behoven av flygbilder harökal. efterfrågas sådana bilder lagna frän olika flyghöjder och medolika informationsinnehåll. Den verksamhel lanlmäleriverkel föreslär gäller ettnormalhöjdsomdrev, ell omdrev från överhöghöjd, fotografering frän mellanhöjd,alla med svartvit film, samt en 1 R-färgjötografering (fotografering medinfrarödkänslig färgfilm). Omdrevel från normalhöjd(4600 m.) föreslås fortsätta i oförändrad omfallning, dvs. med intervallet femår i och i skogslänen. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 111 Ett nytt omdrevföreslås frän extrem höghöjd eller överhöghöjd, 13 200 m. Avsiklen meddenna typ av fotografering är all åstadkomma ett omdrev med snabbförnyelse. Intervallet föreslås vara fyra lill . En flexibeltplanerad folografering frän mellanhöjd (3000 m.) Med bilder fråndenna höjd kan en relalivi delaljerad bildlolkning ske. Foiograferingenfrån mellanhöjd kan i vissa fall ersälia normalhöjdsfolo-grafering (främsl isödra ). För skogslänen föreslår lanlmäleriverket atl resursererhålls så alt fotografering från mellanhöjd kan utföras som ett komplement ivissa fall till den med tioårigt intervall ulförda normal-höjdsfolograferingen. IR-färgfolograferingen föreslås fortsätta med målet attuppnå riksläckning. Flyghöjden bör därvid vara 4 600 m. i och 9200 m. iskogslänen.Verksamheten föreslås bli anpassad lill de viktigaste användarnas direkta behov. bör takten ifotograferingen kunna dämpas något. Sammantaget innebärförslagen en ökning av insatserna jämförl med nuläget. Totalt under tioårsperiodenbehövs i huvudalternativet 70 milj. kr. Av beloppet beräknas 7,2 milj. kr. behövas underperiodens första del (mot f. n. För den senare delen beräknas kostnaden lill6,8 milj. kr. Ijämförelsealternativet föreslår lantmäteriverket att ylleriigare sammanlagl 15 milj.kr. avsätts för ökad folografering från mellanhöjden 3000 m. Orlofolon fordras som underiag både förallmänna karlor och inom andra områden,främst i samband med skogsbruksplanering m. m. föreslår atl produktionen avortofoton ökas så att man erhållerortofotoomdrev dels frän normal- eller höghöjd, dels från flyghöjden 13200 m. Produktionen avortofoton för den ekonomiska kartan föresläs fortsätta. Vidare behövs i en del fall ortofoton föratt nyproducera topografiska kartor. Dessainsatser föreslås kompletterade sä alt ett tioårigt ortofotoomdrev erhålls.Vid kompletteringen kan höghöjdsbilder vara tillräckliga. Den ärliga framställningen beräknas till 700-900 orlofolon i skalorna I: 10 000 eller 1:20 000. Ortofotoomdrevet från överhöghöjdsbilder avser ca160 ortofoton i skala 1:50000. Intervallet i detta omdrev föreslås vara fyra . Förslaget innebär i sin helhet en ökad satsning på orlofoloproduktion. Den sammanlagda kostnaden för perioden beräknas till 46 milj. kr. i huvudalternativet (ca 16 milj. kr. över nuvarandenivå). 1 jämförelsealternalivel föresläsytterligare 10 milj. kr. för att båda de föreslagna orlofoloomdreven skallkunna genomföras fullt ut. 1983/84:100 Bilaga 13 112 Uppruslning avdeloriginal med fastighetsindelningen i skala 1: 10000 eller 1:20000 innefattasi förslagen angående den ekonomiska kartan. För upprustning och förnyelse av storskaliga registerkartoroch för arbeten med beslämmelsekarior m. m. beräknar lanlmäleriverket ell resursbehovom 71 milj. kr. för hela fioårsperioden. Vid den karlceniral som byggs upp iKiruna som en följd av beslui om ålgärder i Norrbollen (prop. 1982/83:120, CU 29, rskr 309) kommer en del av detta behov all fillgodoses. Verkelberäknar all del kvarvarande behovet av medel är ca 40 milj. kr. underförulsälining all verksamhelen i Norrbollen pägår under hela fioårsperioden.För karlplanering i samband med regis-lerkariorna behövs regionall 3 milj. kr.under perioden. föreslåratl medel för verksamhelen anvisas under anslaget lill lanlmäleriel förfördelning mellan olika län. Framslällning avekonomiska karlor över förulsälls ske genom i huvudsakregionala insalser enligl proposition 1982/83: 120. Lanlmäleriverkel räknarmed alt den inledda verksamheten byggs upp och fortsätter . I fråga om nyproduktion,s. k. typ E4, föreslär verket dels all den fortsätter i län där den f. n.pägår, dels atl den utvidgas så all alla nu återstående områden ulanortofolobaserad ekonomisk karla får sådan . Kostnadernainom redan pågående eller besluiad verksamhel beräknas lill 88 milj. kr. förall producera ca 1700 karlblad. För forlsall produklion av sammanlagl ca 4 200karlblad behövs 206 milj. kr. Härigenom skulle lolall 5900 karlblad kunnaframslällas , dvs ca hälften av serien (exkl. ). pågående ellerbeslutad förenklad nyproduktion, s.k. lyp E2, föreslås slutföras. Kostnadenuppgår till 8 milj. kr. Lanlmäleriverkel föreslårvidare atl nya karlblad över delar av fjällområdet framställs i skala 1:20000.Til! all börja med gäller del 75 redan påbörjade eller planerade karlblad (Imilj. Därefter föreslås ylleriigare fjällområden få ekonomisk karla iskala 1:20000. För de senare behövs 2 milj. kr. Verket föreslår atlajourhållningen läggs om och görs mera schablonmässig. Ajourhållningen börunder byggas ul lill alt omfalla hela den ekonomiska kartserien.För delta fordras 62 milj. kr. I takt med altortofotoomdrev införs kan de schablonmässigt ajourtorda kartorna kompletterasoch verifieras. Ortofotoomdrevet medger atl detta sker omkring vart tionde år.En sådan revidering av ortofotobaserade ekonomiska karlor behöver inledas, t.ex. i och i ,där man har äldre ekonomiska karlor. Resursbehovet, 20 milj. kr., harlanlmäleriverkel räknat in i jämförelseallernalivet. 1983/84:100 Bilaga 13 113 För ökade insalser frånöverlanlmälarmyndighelerna vad avser bl.a. information om användning av deekonomiska karlorna föreslås 5 milj. kr. För utvecklingsinsatser och vissa andrauppgifter beräknas 13 milj. kr. Sammanlagl för periodenär resursbehovet för ekonomiska kartan i huvudallernalivel 391 milj. kr. förperioden och ytterligare 20 milj. kr. i jämförelseallernalivel.Huvudallernalivel innebären ökning jämfört med nulägel med 108 milj. kr. Lanlmäleriverkel föreslårall nuvarande topografiska karta i skala 1:50 000 underhålls genom parliellarevideringar. Ulvecklingsarbelel för en ny, mer innehållsrik topografisk kartabör påbörjas så alt en sådan kartserie kan börja produceras undersenare delen av tioårsperioden. I förslå hand föreslårverket atl ca 300 blad av 50 000-delen revideras partiellt kostnad av ca 12,5 milj.kr.Däruiöver behövs ytterligare åtgärder för alt öka informationsberedskapen för50000-delen i fråga om vägnätet. Med ell mål all vägredovisningen skall kunnaförnyas behöver kartoriginalen uppdateras i myckel snabb takt, ca320 blad om årel. behöver verksamhelen omfatta ca I 300kartblad till en uppskattad koslnad av 13 milj. kr. Nuvarande nyproduktion av 50 000-delen. s. k.lyp T4. föreslås temporärt minska i avvaklan på ulveckling av dels en nykarllyp, dels meloder för kartproduklion med bl. a. digilal leknik och underlagi form av ortofolo-karlor. Lanlmäleriverkel räknar med nyframställning av ca275 blad av seriens ca 645 lill en koslnad av ca 82 milj.kr. ' avkarlserien skulle därigenom förnyas . Verkel räknar vidare medökad produklion efler del all frågan om utförandet för 50 000-delen klarlagts.Något säkert underlag för kostnadsberäkning finns f. n. inle. Lanlmäleriverketräknar dock med dels ett ökal karlihnehåll under lioårsperiodens senare del,dels en snabbare produklionstakl under denna del av tioårsperioden.Koslnaderna för ökal karlinnehåll uppskallas lill 17.5 milj. kr. ochkoslnaderna för all öka produklionslaklen lill 16,5 milj. kr. För all redan inom någraår få lill stånd en väsentligt höjd aktualitet och tillgänglighet för insamladevägdala föreslår lantmäteriverket en vägiopo-grafisk karta i skala 1:100 000.Kartan skall bygga dels på befintliga kartoriginal i 1:50 000 som förminskas,dels på en för de båda skalområdena gemensam databank. Verket räknar med attproduktionen, som försöksvis redan pågår, skall slutföras inom tioårsperioden.En väglopogra-fisk karla planeras alt ges ul i ca 112 kartblad. Kostnadenuppskattas lill 39 milj. kr., varav en del är gemensam koslnad för dalabanken. För ökade insalser från överlanlmälarmyndighelernavad avser bl.a. information om de topografiska kartornas användning föreslås 5milj. För utveckling av produktion, kartutformning m.m. beräknar lantmäteriverketett resursbehov om 20 milj. kr. 8 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 13 114 Sammanlagt innebärverkets huvudalternativ en kostnad om 205 milj. kr. för topografiska karlorunder perioden. är en ökning jämförl med nuläget med ca 68 milj. kr. föreslåri jämförelseallernalivet alt ylleriigare 40-50 kartblad framslälls av den nya50000-delen lill en beräknad koslnad av 20 milj.kr. Lanlmäleriverkel föreslårrevideringar av översiktskartan i skala 1: 250000 för 7,5 milj. kr. Insalser för digilal karlläggning (läns- och Sverigekartor m. ochför framställning i samband därmed av andra allmänna översiklskarlor inkl. karlor i skala 1:500000 för helarikel kostnadsberäknas lill 15.0 milj.kr.En ny omgång länsanpassade planeringskartor i skala 1:250000 eller iförekommande fall 1:500000 föreslås (3.5 milj.kr. ).Slutligen föreslär verket all 4 milj. kr. avsälis för vissa gemensammaulvecklingsinsalser m. m. Huvudallernalivel koslardärmed 30 milj. kr. Verkel föreslår i jämförelseallernalivel ylleriigarearbeien med digilala Sverige- och länskartor för 3 milj. kr. föreslåratl produktionen av vegetationskartor fortsätter och atlkartan blir allmän karta. Till all börja med bör produktionen omfalla områdeninom enligl en plan för verksamheten vidöverlantmätarmyndigheten i . I ett senare skede bör vegetationskartorframslällas också för andra områden i landet där särskilda intressen motiverardetta. föreslåralt 25 milj. kr. används inom huvudalternativet. En delvis ny inriktningav rådgivningsverksamheten föreslås. Insatserna för rådgivning direkl tillkommuner ifråga om MBK-verksamhet (mätning, beräkningar och storskaligkarlering) bör kunna irappas ned. Utrymme skapas därigenom förandra insalser som mer syftar lill en vidare regional samordning på mätnings-och kartläggningsområdel. De totala resurserna för rådgivningen kan enligtlanimälerieis mening härigenom minskas för perioden. De föreslås till 131milj. kr., varav 97 milj. kr. för regional användning, 13 milj. kr. förlantmäteriverkets centrala rådgivningsfunktioner och 21 milj. kr. för verketscentrala bild- och kartarkiv. I jämförelseallernalivetföreslår lantmäteriverket att rådgivning av nuvarande slag fortsätter och attvissa andra slag av rådgivning, bl. a. i anslutning till ny kartteknik,intensifieras. Den ökade kostnaden beräknas lill 52 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 115 Lantmäteriverketföreslår att forsknings- och utvecklingsverksamheten bedrivs medoförändrad resursram inom huvudalternativet, dvs. 40 milj. kr. Ijämförelsealternativet föreslås utvecklingsinsatserna öka med 15 milj. kr. budgetförslag för /85 m.m. Översynen avriksgränsen mot avslutades då verket överlämnade ettförslag till regeringen. Verket har också till regeringenöverlämnat en plan för översynen av mot . Under /83 har lantmäteriverket totaltsett framställt ungefär så många kartblad som planerats om man även tarhänsyn till inte helt färdiga blad. För enstaka kartprodukter varierar dock utfalletnägot. Översiktskartan i skala 1:250000 har planenligt framställts i nybladindelning. Utvecklingsarbete har bedrivits med en ekonomisk karta i skala 1:20000 och en ny vägtopografisk karta i skala1:100000. Lantmäteriverketför i anslagsframställningen fram jämförelsealternativet i den plan somnyss redovisats som förslag för /85. Det huvudförslag enligtregeringens budgetanvisningar som lantmäteriverket redovisar är allmänthållet och innehåller inga prioriteringar. Under de närmasteåren skall mot ses över. Medelsbehovet varierarmellan åren. behövs för ändamålet under budgetåret1984/85. beslutade (prop. 1982/83:120, CU 29,rskr 309) om ätgärder för att stärka sysselsättningen i län.Lantmäteriet tillfördes därvid medel för verksamhet med kartproduktion i Norrbotten.Verksamheten byggs successivt upp. Med hänsyn till att beslutet syftar till attskapa sysselsättning har lantmäteriverket i sitt huvudförslag inte minskat resurserna . Jag tar först uppde förslag beträffande inriktningen av lantmäteriets arbele med kartoroch annan landskapsinformation som förts fram i de utredningar m.m.somjag har presenterat i det föregående. Jag kommer därvid att utgå fränförslagen i lantmäteriverkets . Verket har irapporten beaktat bl.a. landskapsinformationsutredningens arbete och de remissynpunkter som anförtsdäröver. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 116 Med avslutningen avförstagångsframställningen av de ekonomiska och topografiska kartverken vidslutet av 1970-talel fullföljdes en belydande samhällsinsats. Arbetet med denekonomiska kartan hade då pågått och med den topografiska sedanår 1954. Särskill den detaljerade ekonomiska kartan i skala 1:10000representerar en hög ambitionsnivå med hänsyn till landels stora yta. Dellainnebär bl.a. all de allmänna kartorna svarar mot en del av de behov som annarsbl.a. kommunerna hade varit tvungna alt tillgodose. Många samhällsfunktionerhar anpassat sig till att det skall finnas goda allmänna kartor. I och med altförslagångsulgivningen nu har slutförts står lanlmäleriel inför den omfattandeoch vikliga uppgiften atl vidmakthålla och förnya del allmänna kartmalerialel.Della bedömdes fidigare kunna ske genom förhållandevis enkla revideringar. Ihuvudsak inom ramen för tidigare anslagsramar bedömdes sådana revideringarkunna leda lill rimliga omloppslider för förnyelsen, t. ex. för denekonomiska kartan. Efler hand somrevideringsarbelet har fortskridit har del blivitallt mera klart all sådana enkla revideringar inle kan genomföras på elllillfredssläl-lande säll. Del visas nu med stor tydlighet i lantmäteriverkelsrappori all också framslällningen av den andra generationens karlor i storutsträckning blir en nyproduklion. a. på tekniska faktorer.Framför allt har den s. k. ortofolotekniken inneburit en förändrad och bällre geometrisknoggrannhel i kartorna jämförl med vad som kunde uppnäs med äldre leknik.Övergången till den nya tekniken kräver omritning av en slor del avkartinnehållet. I samma riktning verkar skalförändringar m.m. i de gamlakartoriginalen och det stora anlalel fakfiska förändringar som har hunnitinträffa i landskapet sedan originalen framställdes. Som en sammanfattandebelysning av situationen kan konstaleras att den tidigare planeradeomloppsliden för den ekonomiska kartan nu skall jämföras med enfaklisk omloppslid med den revideringslakl som nuvarandeanslagsnivå medger. Den nu beskrivnasituationen måste enligt min mening utgöra en grundläggande utgångspunkt förövervägandena om den framlida kartpolitiken. En eftersläpning har redanuppstått i kartförsörjningen. Den leder bl. a. till att verksamheter somprioriteras i den ekonomiska politiken inte får sina informationsbehovtillgodosedda på ett lämpligt säll. Del finns uppenbara risker för fleraliknande effekter som i sin tur tvingar fram särskilda ålgärder inom berördasektorer. Dessa specialålgärder är ofta dyra och ineffektiva, särskilt i ettlängre lidsperspektiv. Det rör sig här om ekonomiskt viktiga verksamheter somkräver ell fullgott kunskapsunderiag, t. ex. ålgärder som syftar lill ökaderåvaruultag ur skogen eller åtgärder för all bättre utnyttja inhemskaenergikällor och andra naturresurser. 1983/84:100 Bilaga 13 117 finns risk alt satsningen påinformationsinsamling via satelliter inom rymdverksamheten försvåras på grundav all erforderliga komplement saknas inom kariverksamhelen. kan ocksågälla den lekniska ulvecklingen m. m. inom försvaret. Satsningen påprioriterade forskningsområden kan vidare komma alt försvåras. Kommunernasverksamhel kan fördyras av brisler i bl. a. fastighelsregislerkariorna osv.