prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — total inlagd som en streckad kurva. Källor: KonjunkturinsUtutet ochstatistiska centralbyrån. Näringslivet exkl.bostäder minskade sina investeringar 1982 och en nedgång på harberäknats . var det industrin som svarade förtillbakagången. Fallet i industriinvesteringarna beräknas detta är ha varithela . Utvecklingen av industriinvesteringarna har varit fortsatt negativunder 1983, men antas nu vända så att en ökning uppkommer 1984. Liksom inomindustrin beräknas företagen också inom övriga delar av näringslivet, medundantag av affärsverken, ha dragit ner sina investeringar 1983. Bidrag till den positivautveckling som kalkylerats för näringslivet 1984 väntas, förutom från industrinkomma från grupperna övrigt näringsliv och handel m.m. Däremot fömtses främstaffärsverken komma att draner investeringarna. De offentligamyndigheternas investeringar, som minskade både 1981 och 1982, beräknas i första hand genomökning inom staten ha gått upp ivolym 1983. fömtses däremot både de statliga och de kommunala myndigheterna minskasina investeringar. Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar 19801984 inomprivat och offentlig sektor -3,2 -4,9 -2,5 -4,2 -4,7 -1,2 -1,5 -4,9 -1,1 -1,0 -4,5 -11,5 -0,7 -6,3 -3,3 -1,2 -3,0 -1,8 -3,4 -0,7 -1,8 -2,6 -2,0 -3,7 -1,6 -3,2 -0,6 ' Inkl. s.k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och statistiskacentralbyrån. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Enligt preliminära beräkningar minskadebostadsinvesteringarna med sammanlagtnärmare i volym 1983, (se tabell 7:4). teringarna sjönk , varvid investeringarnai flerbostadshus steg och småhusinvesteringarna sjönk med närmare 20%.Ombyggnadsinvesteringarna beräknas ha ökat med , vilket innebär en påtagligtdämpad tillväxttakt jämfört med . Ökningen av ombyggnadsverksamhetenunder kunde därmed inte i samma utsträckning som under det föregående åretuppväga fallet i nybyggandet. Påböljandet av nyabostadslägenheter föll med totalt 4000 frän 41 800 1982 till knappt 38000 1983.Antalet päböijade smähuslägenheter minskade därvid med ungefär 4 300 samtidigtsom antalet påböijade lägenheter i flerbostadshus ökade med drygt 300. Under1982 färdigställdes totalt sett något mer än 45000 lägenheter, vilket är nästan6500 färre än året innan. Antalet färdigställda lägenheter beräknasha uppgått till 42250. Småhusbyggandet, räknatsom antalet päböijade lägenheter, har minskat med i genomsnitt per årunder . Päböijandet har därmed sjunkit från drygt 38200lägenheter 1979 till 23 350 lägenheter 1982. beräknasigångsättningen ha minskat med till 19000 lägenheter, vilketinnebär att småhusbyggandet halverats . De privatfinansieradesmåhusen utgjorde av det totala antaletpåbörjade småhuslägenheter. Andelen sjönk fr. o.m. 1974 successivt och hade1982 reducerats till endast . Det privatfinansierade småhusbyggandet haralltså nära nog upphört, bl.a. som en följd av att det högre ränteläget undersenare delen av perioden medfört ökade skillnader i boendekostnad mellan småhusmed privat och statlig finansiering. Räntan i enskilt ägda småhus med statligalän garanteras nämligen till en utgängsnivå på 5,, vilken sedan normalttrappas upp med en halv procentenhet . Tabell 7:3 Antal påbörjadeoch inflyttningsfärdiga bostadslägenheter 19801984 ' Ett bostadshus anses blipåbörjat den månad då grundbottenbesiktningen ägt rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påböijats. Då minst tre fjärdedelarav lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skickatt de kan tas i bmk anses huset vara inflytlningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror ärför 1980-1982 avmndade till närmast hela femtiotal. Prop.1983/84:100 122 Av den ovan nämndagenomsnittliga ärliga minskningen pä i det totala småhusbyggandet 1979-1982förklaras av tillbakagången i det privatfinansieradebyggandet. Ungefär lika mycket beror på att päböijandet av styckebyggda småhus medstatliga lån minskat. Viktigast för att förklara den totala nedgången är dockminskningen i de statsbelänade gruppbyggda småhusen, vilken bidragit med omkring 8 av de15 procentenheterna. påbörjades ungefär lika många styckebyggda som gruppbyggdasmåhus med statliga län. Igångsättningen av grupphus har därefter fallitmed omkring en femtedel . har ändå antalet påbörjade lägenheter igruppbyggda småhus som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt ökat något, varvid den andel som dessa utgör av samtliga påbörjade gmpphuslägenheter vuxit frän enQärdedel till över hälften. Igångsättningen av gmpphus med äganderätt harsåledes minskat dramatiskt. Utvecklingen av hushållens realinkomster och i synnerhetreallöner har varit svag desenaste åren och utgör sannolikt en viktig orsak till att efterfrågan på nybyggda småhus minskat. Härtillkommer troligen negativa effekter på igångsättningen av 1982 årsmarginalskatte- och avdragsreform. fömtses påbörjandet av nyasmåhus fortsätta att minska i snabb takt.De indikationer som ges av rapportering av inkomna ansökningar om bostadslånpekar både för styckebyggda och gmppbyggda småhus kraftigt nedåt. Efterfråganpå styckebyggda småhus har tidigare uppvisat en. något gynnsammare utveckling,men synes nu minska i väl så snabbtakt som för gruppbyggda hus. Vid kalkylen av smähusinvesteringarna har därförantagits en igångsättning av 16500 småhus 1984. Den genomsnittliga bostadsytan i nybyggda småhus sjönkbåde 1980 och 1981; detsenare året med . Uppgifter anger en ytterligare neddragning med och det finns skäl att antaga attdenna utveckling fortsatt även . Detta kan ses som en strävan att bygga billigare och mer energisnåla hus. del förklaras emellertid deminskade ytorna av den tidigare nämnda förskjutningen i upplåtelseform. Småhus som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt har nämligen en mindre genomsnittlig bostadsyta än deenskilt ägda småhusen. Sedan mitten av 1982tillämpas en ytbegränsningsregel för småhus som innebär att statligt bostadslän i allmänhet inte lämnasom den totala ytan överstiger 180 m.Som ytterligare ett led i statsmakternas strävan att styra småhusbyggandet mot mindre hus, kommer fr. o. m. räntebidrag att utgåendast för län motsvarande en bostadsyta upp till 120 m'. Bostadsytorna i nyproducerade småhus bedömsfortsätta att minska även 1984.Kvalitetskomponenten, som utgörs av investeringsvolymen per lägenhet och till stor del påverkas avytförändringar, beräknas ha minskat med2% 1983. väntas den minska något mer eller med uppskattningsvis2 1/. Igångsättningen avlägenheter i flerbostadshus har legat pä en nivä strax under18000. steg igångsättningen med omkring 800 lägenheter och medytterligare ca 300 till18800 lägenheter. Påbörjandet har utvecklats mycket ojämnt regionalt sett. Preliminära uppgifter för1983 antyder att storstadsområdenas andel av påbörjandet av flerbostadshusstigit kraftigt. Andelen beräknas haväxt från ca en tredjedel 1982 till omkring hälften 1983. Byggandet i storstadsområdena har således tillstor del burit upp utvecklingenunder , medan byggandet av flerbostadshus i övriga riket gått tillbakamed . Det kan inte längreanses råda någon generell bostadsbrist ens i ,även om betydande obalanser mellan utbud och efterfrågan beträffandebelägenhet, lägenhetsstorlekar m. m. där alltjämt kvarstår. Antaletouthyrda lägenheter i har ökat frän drygt hundra lägenheter ibörjan av 1982 till mer än tusen lägenheter . Detta är förStockholmsregionens del fortfarande betydligt färre än under en stor del av1970-talet dä upp till 6000 lägenheter stod tomma. För riket i övrigthar antalet outhyrda lägenheter fortsatt att öka. var totalt ca40000 lägenheter lediga. Därefter har antalet stigit med närmare 3000 i deallmännyttiga bostadsföretagen. Den största ökningen har ägtmm i kommuner med mer än 75000 invånare utanför storstadsregionerna. En stor del av detomma lägenheterna finns på orter med arbetsmarknadsproblem; det är därför inte troligt attöverskottet tas i anspråk . förstärks insatserna för attlindra de ekonomiska problemen för de drabbade bostadsföretagen. Detta sker delsgenom särskilda län till ombyggnad av bostadslägenheter till andra ändamål och dels genomett stöd till de värst drabbade företagen. För att stimulera till ett ökat bostadsbyggande infördes,efter förslag ett system med hyresrabatter för hyres- och bostadsrättshus somuppförs med statliga län. Hyresrabatt ges för hus påbörjade med maximalt60 kr.per m och är samt för hus som påbörjas med maximalt . per m ochår. Rabatten betalas ut till bostadsföretaget i form av ett statligt bidrag.Detta bidrag trappas ned med en femtedel per är. Hyresrabatten ärdifferentierad med avseende på det lokala bostadsmarknadsläget ochlägenheternas storlek. Dessutom utgår hyresförlustgarantier i form av statligalån som kompensation för utebliven hyra till följd av outhyrda lägenheter . Den tidigare snabbaprisutvecklingen för nyproduktionen av lägenheter i flerbostadshus dämpadesmarkant . Prisökningen stannade vid 5,. Under 1983beräknas priserna ha stigit med och fömtses en prisökning på . Somett led i regeringens strävan att bekämpa inflationen kommer den s.k.tidskoefficienten att räknas upp medhögst . ändras basmånaden för tidskoefficienten så attden återger det faktiska kostnadsläget Prop.1983/84:100 124 Detta medför inledningsvis en höjning avlänetaket med . Om byggkostnaderna ökar väsentligt kan detta medföra atts. k. merkostnader uppkommer för fastighetsägare, dvs. de räntesubventioneradelånen täcker inte hela byggkostnaden. Dessutom kan avskaffandet av retroaktivaräntebidrag påverka kapitalkostnaden för i synnerhet lägenheter i hyres- och bostadsrättshus. För attdämpa dessa effekter har vissakompensationsåtgärder genomförts. Dessa åtgärder består främst i att kostnadersom tidigare legat utanför låneunderlaget numera får räknas in i detta. Detta medför att kapitalkostnadsökningarna begränsas. Igångsättningen avnya lägenheter i flerbostadshus 1984 i storstäderna väntas inte nå upptill den höga nivån 1983 utan beräknas falla tillbaka med minst ettusenlägenheter. Eftersom utvecklingen i landet i övrigt väntas bli fortsatt svagfömtses igångsättningen totalt sett minska med drygt 2000 lägenheter till 16500 . Ombyggnadsinvesteringarnaför flerbostadshus fortsatte att öka mycket starkt 1982. Detta var till stor del en följd av destimulansbidrag till ombyggnad avflerbostadshus som utgick . Därmed steg ombyggnadsinvesteringarnaför bostäder kraftigt totalt sett även om småhusombyggnadernareducerades ytterligare i omfattning. beslutadei om fortsatta stimulanser av ombyggnadsverksamheten . Dessainnebar bl.a. att hyresrabatter om max . per m' och är utgått till flerbostadshusprojektför vilka ombyggnadsarbetena påbörjats . Dessutom barett bidrag - om max av kostnaden utgått vid värmeisolerande åtgärder i såväl flerbostadshus som småhus. Ombyggnadsinsatsernai flerbostadshus med stafliga bostadslän, som utgör ca hälften av de totalaombyggnadsinvesteringarna, expanderade kraftigt under både 1981 och 1982, menhar enligt preliminära uppgifter ökat endast svagt . Däremot har den övrigaombyggnads verksamheten medstatligt stöd' fortsatt att utvecklas som , dvs. med en snabb ökning av miljöförbättringsåtgärder iflerbostadshus och minskade ombyggnadsinsatser i småhus. En höjning avkostnadsschablo-nema för energisparstöd har haft en positiveffekt på energisparätgärderna, vilkaberäknas ha ökat med . Det s.k. ROT-program som införs 1984 och som är avsett att stimulera ombyggnadsverksamheten under en tioårsperiodberäknas medföra en oförändrad subventionsgrad jämfört med 1983.Ombyggnadsinvesteringarna bedöms fortsätta att öka i ungefäroförändrad takt. Med ovan angivnaförutsättningar om igångsättning och s.k. kvalitetskomponent samt med antagande om oförändrade byggtider jämfört med 1983fömtses nybyggnadsinvesteringarna i bostäder falla med ca 13 1/ ' Exkl. energisparstöd. Investeringarna i flerbostadshus väntasdärvid minska ; småhusinvesteringarna väntas fortsätta att minskakraftigt eller . Ombyggnadsverksamheten bedöms öka totalt, med enfortsatt ökning inom beståndet av flerbostadshus samt en likaså fortsattminskning av ombyggnadsinsatserna i småhus. Bostadsinvesteringarna väntas såledesunder 1984 utvecklas efter i stort sett samma mönster som 1983 med undantag föromslaget i riktning nedåt för nybyggandet av flerbostadshus. Totalt sett väntasbostadsinvesteringarna, som framgår av tabell 7:4, därmed minska med drygt 7%i volym . 1983, löpande priser Åriig procentuell förändring, priser 9,4 -17,6 2,8 -19,6 - 8,0 -17,9 -11,0 -13,5 12,2 -16,0 därav: med energisparstöd' med annat statligt stöd''- utan statligt stöd' ' Med stadigt stöd avseshär statliga lån och bidrag. Häri innefattasombyggnadslån, förbättringslän och boendemiljöstöd. Den nu redovisadekalkylen av bostadsinvesteringarna bygger på ett antagande om en igångsättningav 33000 bostadslägenheter 1984. information om förväntade anspråk påkreditmarknaden för byggnadskre-ditiv till bostadsbyggandet indikerar attigångsättningen kan bli något lägre. En schablonmässig kalkyl med, förslagsvis3000 färre igångsatta lägenheter, medför att nybyggandet skulle falla med17-18% i stället för de angivna 13 1/. De totala bostadsinvesteringarnaskulle därmed minska 1983-1984. Mellan 1981 och 1982minskade industrins investeringsvolym med sä mycket som och sänkningen avindustrins investeringskvot fortsatte (se diagram 7:2)'. I likhet med utvecklingenåret före var nedgången starkare på byggnadssidan () än på maskinsidan ()och de statliga industriinvesteringarna föll avsevärt mer än de privata. Diagram 7:2 Industrinsinvesteringskvot 19711984 Investeringar/förädlingsvärde.1980 års priser. '"-s. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 och . Idiagram 7: 2 har nationalräkenskapemas investeringsvolym grovt uppkorrigerats medhänsyn till industriföretagens leasing av maskiner och bilar.Utgångspunkten för uppkorrigeringenhar varit uppgifter från en specialfråga i majenkätema och 1983 avseende leasing 1981 och 1982. Företagenhar fått uppge marknads- och inköpsvärde av de leasade objekten. Enligtundersökningen 1982 har industriföretageninförskaffat maskiner och utrustning på leasingkontrakt till ett värde av 980milj. i löpande priser 1981. Detta värde har omräknats till fasta priseroch relaterats till maskininvesteringarna i den del av sektom övrigt näringslivsom innehåller leasingbolagen. Densålunda framräknade andelen har sedan också applicerats påinvesteringarna inom den angivna specialsektorn . För prognosåren har enkätvärdet pä . avseendeleasing 1982 varit utgångspunkten. Leasingtilläggetinnebär att investeringskvoten blir ca 3/högre än vad okorrigeradenationalräkenskapsdata anger. Framställningeni kapitlet i övrigt bygger däremot på okorrigerade nationalräkenskapsdala.Leasingbolagens egna investeringar i tabell 7:1 redovisas alltså i sektorn övrigt näringsliv ochinte i industrisektorn. Bedömningen av 1983och investeringar gmndar sig pä statistiska centralbyrånsinvesteringsenkät . Utvärderingen av enkäten pekar mot ennedgång i investeringsvolymen 1983 med . Säsongrensat frän andra halvåret1982 minskade byggnadsinvesteringarna starkt.Maskininvesteringarnas minsknings-takt dämpades däremot. Under andra halvåretsynes försvagningen på byggnadssidan ha dämpats varigenom också den totalanedgången beräknas ha blivit mindre än . Mellan helåren 1982 och1983 innebärdetta en minskning av byggnadsinvesteringarna i volym och avmaskininvesteringarna . Det betyder att industrins investeringskvotfortsatt att falla. Liksom beräknas de stadiga industriinvesteringarnaha fallit avsevärt mer än de privata. Företagens planerför 1984 samt planer och utfall redovisas i tabell 7:5.Variationen i avvikelserna mellan planer och utfall tyder pä attinvesteringsplanerna revideras pä ett sätt som är starkt påverkat av de kortsiktigaförändringarna i bl. a. kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler. Sedanföretagen besvarade den förra investeringsenkäten frän augusti har intrycket av enfortsatt förstärkning av industrikonjunkturen i flera avseenden framträttklarare. Sä har t. ex. tillväxten av exporten och industriproduktionen förstärkts ytterligareunder höstmånaderna. Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19741984 Årlig procentuell förändring, priser ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1983-1984 har använts det preliminära utfallet för1983. Anm. Uppgiftema inom parentes är prognoserade värden. Källor: och statistiskacentralbyrån. Hämtöver synesvidare de föregående årens devalveringar samt den i förhållande tillproduktionsnivån låga industrisysselsättningen ha medfört en ytterligareförbättring av företagens finansiella läge också under tredje kvartalet 1983.Dessa förhållanden avspeglas i industriföretagens investeringsplaner för 1984såtillvida att planförändringen är mer positiv änvanligt. Planerna anger dock fortfarande en viss fortsatt nedgång i investeringsaktiviteten1984. Att en kraftig uppdragning av företagens augustiplaner borde göras bedömdesemellertid vara det rimliga redan i höstprognos, dåindustriinvesteringar- na förutsägs komma att öka i volym 1984.Denna prognos har behållits då konjunkturbilden framåt väsentligen är densammanu som då. Det betyder att företagens oktoberplaner har justerats upp med 8procentenheter. Vad gäller fördelningen pä byggnader och maskiner har dock dereviderade planerna föranlett en ändring av prognosen. Industrins byggnadsinvesteringarantas nu komma att öka medan dess maskininvesteringar antas öka med 3%.I höstprognosen förutsågs byggnadsinvesteringarna minska . Förmaskininvesteringama bedömdes ökningen bli . Diagram 7:3 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1976 1984 76 77 78 79 80 81 82 83 84 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Anm. Branschuppgifterna förprognosåren har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som vad gäller industrinsom helhet. Investeringar i bilar ingår. Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 129 I diagram 7:3redovisas investeringsutvecklingen på branschnivå. Branschuppgifternaför prognosären har schablonmässigt korrigerats pä samma sätt som vadgäller industrin som helhet. Den kraftiga minskningen avindustriinvesteringarna 1982 visar sig också i kraftigt krympande investeringar inom allafyra i diagrammet redovisade branscher. anger kalkylerna attsärskilt järn- och stålverken och massa- och pappersindustrin men ävenverkstadsindustrin dragit ner sina investeringar ytterligare.Investeringarna inom gruppen övriga branscher beräknas däremot ligga kvar på 1982års nivå. Frän 1983 till 1984 förutses vändningen uppåt inträffa iverkstadsindustrin och järn- och stålverken. För massa- och pappersindustrinoch för gmppen övriga branscher ger kalkylerna däremot en viss nedgång. De totalainvesteringarna inom gmppen handel m.m. var oförändrade 1982. Härvid stegbyggnadsinvesteringarna medan investeringarna i maskiner,inventarier och transportmedel sjönk . Beräkningarna för1983 och 1984 baseras på dels en enkätundersökning, som statistiskacentralbyrån genomförde angående investeringar inom handels-,bank- och försäkringsföretag, och dels på uppgifter från bl. a. SCB:sbyggnadsinventeringar om totala kostnader och byggtider för påbörjadebyggnadsprojekt inom gmppen handel m. m. Påbörjandet av nyabyggnadsprojekt inom gruppen privat handel ökade med under 1982.Ökningen låg pä , medan andra halvårets igångsättning i detnärmaste planade ut. Den tilltagande igångsättningen kom att resulterai hög aktivitet under senare delen av1982 och in pä . Under såväl första som steg påbörjandet i hög omfattning, isynnerhet för de stora projekten, och torde för ha ökat med . Detta tyder på en fortsatt hög aktivitet även under senare delen av 1983samt 1984. väntas påbörjandet totalt sett plana ut. Härvid haren neddragning av igångsättningenför stora projekt, frän en hög nivä 1983, fömtsetts. Igångsättningen av småprojekt uppskattas emellertid fortsätta att växa om än i lägre takt 1984 än 1983. De små projektens relativtsett korta byggtider medför att del av kostnaderna för dessa faller ut . Sammantaget indikerar dessa antaganden fortsatt ökning i byggnadsinvesteringarna inom privat handel 1983.För 1984 förefaller en ytterligare uppgång om inemot trolig. Investeringsenkätenvisar att företagen planerar minskade maskininvesteringar under 1983och 1984. Tidigare års enkätsvar visar emellertid genomgående enbenägenhet att underskatta utfallet för såväl innevarande ' Med investeringar inom gruppen handel m.m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 9 1983/84. som nästföljande är, vilket föranleder enkorrigering av prognosen. Maskininvesteringarna bedöms minska med 1983medan de antas öka . De totala investeringarna inom privathandel m.m. fömtses därmed minska med 1983 för att sedan öka med 7,5 %1984. De totala statligainvesteringarna ökade med knappt tvä procent i volym . Avtabell 7:6 framgår att investeringsaktiviteten minskade inom de statligaföretagen och ökade i de statliga affärsverken. Inom de statliga myndigheternaökade investeringsvolymen med 1 ä . Byggnadsinvesteringarna ökade totalt förstaten medan maskinivestering-arna minskade. Till grund förberäkningarna av de statliga investeringarna 1983 och 1984 ligger bl. a.enkäter hos affärsverk och statliga företag. Dessa samlades in i oktober 1983av . Den totala statligainvesteringsaktiviteten beräknas ha legat på en i stort sett oförändrad nivä1983 jämfört med . Maskinivesteringarna minskade med medanbyggnads- och anläggningssidan ökade något, . Tabell 7:6 Statligainvesteringar 1980-1984 1983, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser Statliga affärsverk' exkl. industri Statliga myndigheter inkl. militära ' (industri m. 20,5 -8,6 32,3 - 1,2 -13,8 -22,4 -30,3 -17,6 -13,1 -11,5 därav: byggnader maskiner -12,1 -10,9 ' Organisatoriskaförändringar inom gör att vissa investeringar, fr. o. m. 1983,kommer att redovisas under de statliga företagen istället för affärsverken. Om intedenna ändring skett hade de statliga affärsverkens utvecklingstal för 1983 och 1984varit 2,och -8,medan de statliga företagens hade varit -21,resp. -6,. De statliga affärsverkenkan förväntas ha ökat sina investeringar med 1983. Byggnads- ochanläggningsinvesteringarna ökade och maskininvesteringarna minskadeca . Viss omorganisation inom (se nedan) medför att en delinvesteringar fr. o. m. registreras som investering i statliga företag istället för statliga affärsverk. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 131 Myndigheterna ökadeinvesteringarna 1983. Det är här främst byggnads- och anläggningssidansom ökat bl.a. genom ökade anslag till vägbyggen. Maskininvesteringarnaberäknas ha stigit . De statliga företagenberäknas 1983 minska sina investeringar kraftigt. De statliga elföretagen ärkraftigt bidragande till denna utveckling. Minskningen blir dock mindre än vadsom angavs i . En omorganisation inomteleverket har medfört att vissa investeringar fr. o. m. 1983 sker via ettdotterbolag, , som ingår i gruppen "statliga företag".Totalt beräknas de staUiga företagen lika fullt ha minskat investeringsvolymenmed 1982-1983. Hela minskningen sker på byggnads- ochanläggningssidan; maskininvesteringarna ligger på oförändrad nivä. OmTelefinans investeringar i stället lagts till affärsverken hade minskningenför 1983 blivit . Den statliga sektornförväntas totalt sett minska investeringsvolymen med 1983-1984.Byggnads- och anläggningssidan väntas minska i något högre grad än maskinsidan.De statliga myndigheterna väntas minska investeringarna något. Det ärbyggnads- och anläggningssidan som sjunker medan maskininvesteringama ökarnågot. De staUiga affärsverkens investeringsvolym antas minska med '. De statliga företagenberäknas öka investeringarna . Byggnads- och anläggningssidankan antas minska medan maskininvesteringarna ökar kraftigt. Det är härtillskottet frän Telefinans som svarar för uppgången. Om dessa investeringar istället skulle bokföras hos hade den förväntadeinvesteringsminskningen 1984 fått anges till .