prop · G70321 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84: 21 om höjning av kvot i Internationella valutafondenoch om godkännande av beslut inom röranderevidering av de generella lånearrangemangen. Regeringen förelägger vad som har tagils upp ibifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag för den åtgärd som framgårav föredragandens hemställan. I denna proposition föreslås atl regeringen bemyndigas attöka den svenska insatsen (kvoten) i med 389,3milj. SDR (SDR=särskilda dragningsrätter) från f.n. 675 milj. SDR (ca 5 500milj. till 1 064,3 milj. SDR (ca 8600 milj. Vidare föreslås att bemyndigar altför del biträda det av valutafondens direktion fattade beslutet om enrevidering av de generella lånearrangemangen - General to Borrow ()- och därmed öka det svenska utlåningsåtagandel till 382,5 milj. SDR.,innebärande en ökning från 517 milj. kr. till ca 3 100 milj. kr. 1 1983/84. Rättelse: S. 2, under Närvarande Tillkommer: ,, , , , 1983/84:21 2 Närvarande:statsminister , statsråden I. , , , , ,, , , , , , R. , , Thunborg. Propositionom höjning av kvot i samt om godkännandeav beslut inom rörande revidering av de generellalånearrangemangen Riksbanksfullmäktigebar i en skrivelse till regeringen anmält dels frågan om en höjningav insats i valutafonden, dels frågan rörande revidering av degenerella lånearrangemangen (). Fullmäktiges skrivelse - till vilken ärfogad en översättning av fonddirektionens resolution samt den engelska texten tilldireklionsbeslutet om generella lånearrangemang jämte översättning tillsvenska bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga. 2 Höjningav kvot i EnligtInternationella valutafondens stadga, artikel III, paragraf 2(a), skallvalutafonden minst göra en allmän översyn av medlemmarnasinsatser, deras s. k. kvoter. Den senaste höjningen av insats skedde1979 (prop. 1978/79:158, FiU 31, rskr 284-285). Resolutionen om den sjundeallmänna översynen antogs av Internationella valutafondens styrelse i december1978. Kvotökningen trädde i kraft . Förberedelserna för denåttonde översynen inleddes . Vid ett möte med valutafondens interimskommittéi enades medlemsländerna om atl översynsarbetet borde påskyndasbland annal mol bakgrund av de akuta skuldkriser som vissa utvecklingsländerbefann sig i. Vid kommitténs möte nåddes en pricipöverenskommdse om alt medlemsländernas sammanlagda kvoter skulle höjasfrån ca 61 miljarder SDR' till ca 90 miljarder SDR, dvs. Med utgångspunkt i inlerimskommilténs överenskommelseutarbetade fonddirektionen en rapport om kvotöversynen och ett förslag tillresolution. godkände resolutionsförslaget i mars 1983.För atl höjningen av en medlems kvot skall träda i kraft krävs dessutom delsall medlemmen har godkänt och inbetalat höjningen, dels att medlemmar medminst av den totala kvotsumman i fonden har meddelat silt godkännande.Enligt resolutionen skall godkännande lämnas . Tillskillnad från de närmast föregående översynerna öppnar resolutionen inte någonmöjlighet för medlem att godkänna endasl del av föreslagen kvothöjning. Vid den sjunde kvotöversynen uttalades atl man i denåttonde översynen skulle söka nå större överensstämmelse mellan medlemmarnasrelativa ekonomiska betydelse och deras andelar av kvotsumman i fonden.Samtidigt skulle önskvärdheten av en rimlig balans i fonddireklionenssammansättning beaktas. I det fall de nu föreslagna höjningarna accepteraskommer en viss anpassning av kvotandelarna atl äga rum. Således avses avden totala kvothöjningen fördelas i form av selektiva höjningar vilka ärberäknade pä så vis att de i stort återspeglar medlemsländernas relativaekonomiska styrka. Återstående av den totala kvothöjningen fördelas i förhållandetill gällande kvoter. Inom ramen för den åttonde översynen görs en särskildanpassning för mindre medlemsländers kvoter (understigande 10 milj. SDR). Någotgenerösare avrundningsregler tillämpas för beräkningen av dessa kvoter än förövriga kvoter. Del är främst vissa mindre utvecklingsländer som gynnas av dessaregler. För del innebär fonddireklionens förslag att dennuvarande kvoten på 675 milj. SDR ökas med 389,3 milj. SDR, dvs. med 57,5%.Sveriges kvot kommer, om höjningen accepteras, att uppgå till 1 064,3 milj. SDReller om ca 8600 milj. kr. Den svenska andelen av de totala kvoterna ivalutafonden skulle, enlig förslaget, öka frän 1,till 1,. skulledärmed få en procentuellt större höjning än genomsnittet för samtliga medlemsländer.Detla beror till största del på att vid inträdet i Internationellavalutafonden valde att acceptera en kvot som var låg i förhållande till landetsekonomiska betydelse. Riksbanksfullmäktige finner det angeläget attvalutafondens resurser förstärks genom de föreslagna höjningarna avmedlemskvoterna. Enligt fullmäktige kan man räkna med en fortsatt högefterfrågan på det belal-ningsbalansstöd som valutafonden tillhandahåller ochsom främst finansi- ' 1 SDR (särskild dragningsrätt) motsvarade 1983-06-308,. ti /84. 1983/84:21 4 erasgenom utnyttjande av medlemsinsatserna. Åtskilliga medlemsländer, särskiltutvecklingsländer, kommer sannolikt atl ha betalningsproblem av en sådankaraktär atl del bli nödvändigt med omfattande och kanske också upprepadeinsatser av valutafonden. Vidare bör enligt fullmäktige särskilt beaktas altvalutafondens långivning normalt är förenad med ekonomiskpolitiska villkor,som har till syfte att få låntagariänderna all vidta anpassningsåtgärder. Vadgäller storleken av valutafondens resurser konstaterar fullmäktige alt dessaäven efter den föreslagna höjningen och GAB-revi-deringen kommer all uppgå tillrelativt små belopp i förhållande till medlemmarnas upplåningsbehov och atlhuvuddelen av dessa behov måste läckas från andra källor. Fullmäktigeframhåller emellertid att anpassningsprogram stödda av valutafonden föråtskilliga medlemsländer är en fömtsättning för atl få låna från andra källor. Vidareanför fullmäktige i sin skrivelse att endast en del av den föreslagnakvothöjningen skulle resultera i ökade ullåningsresurser, då vissa av de valutorsom inbetalas härrör från länder med otillfredsställande reserv-eller belalningsbaiansslällning.Dessa länders valutor kan ej användas i fondens utlåningsverksamhet. Somett komplement till de ordinarie resurserna har valutafonden under ett antal årlånat upp medel från industriländer och oljeexporterande länder. Dennaextraordinära upplåning är ett viktigt tillskoll men bör enligt fullmäktigesmening fortsätta att vara elt komplement till de ordinarie resurserna, då denendast ger tillfälliga förstärkningar och därmed medför större osäkerhet vadgäller fondens resursläge. Vadgäller höjningen av den svenska kvoten talar enligt fullmäktige flera skäl förett godkännande. Det viktigaste är att bör medverka till en angelägenförstärkning av fondens resurser. För det andra kan del, påpekar fullmäktige,inte helt uteslutas atl kan behöva utnyttja fondensresurser. I ett sådant läge är del av intresse all kvoten är så stor sommöjligt eftersom den bestämmer låneutrymmet. Del tredje skälet som fullmäktigeanför är alt ländernas kvotstorlek bestämmer deras röststyrka i valutafonden.De nordiska ländernas sammanlagda röststyrka har varit tillräcklig föratt garantera en gemensam representant i valutafondens direktion. Denföreslagna kvolrevisionen skulle innebära viss ökning av röstandel ivalutafonden. Genom atl godta föreslagen höjning skulle medverka tilldenna höjning av röstandelen. Slutligenanför fullmäktige atl den belalningsordning som angetts för kvothöjningen, 75%i nationell valuta och i SDR, inle kommer aU innebära någon påfrestning påvalutareserven. Inbetalningen av SDR kompenseras nämligen av en lika storökning av reservposition i . Fullmäktigeerinrar också om att fondens användning av den svenska insatsen inte innebärnågon reservförlust för utan endast byte av reservtillgång. Enligtfullmäktiges skrivelse förklarar sig beredd att, om lämnarsilt bemyndi- 1983/84:21 5 gande,eriägga ett belopp motsvarande 389,3 milj. SDR enligt den angivna belalningsordningen. Medhänsyn till alt det är fråga om förvaltning av monetära reserver anser sigfullmäktige ej böra begära garanti för täckning av eventuella förluster. Riksbanksfullmäktigehemställer all regeringen utverkar dels godkännande av denföreslagna ökningen av den svenska kvoten i valutafonden, dels riksdagensbemyndigande för alt erlägga erforderligt insatsbelopp. Enav Internationella valutafondens huvuduppgifter är alt ge finansiellt slöd tillmedlemsländer med betalningsbalansproblem. För detla slöd används främstvalutafondens permanenta resurser, dvs. medlemmarnas insatser (kvoter). Oljekrisernaunder medförde slora omsvängningar i ländernas betalningsbalanser.En rad utvecklingsländer tog upp lån på de internationella kapitalmarknadernaför att finansiera sina bytesbalansunderskott och en utbyggd produktionskapacitet.Med dåvarande höga inflationstakt och låga realränlenivå var skuldtjänsten ejså betungande. En rad utvecklingsländer lyckades myckel väl i ansträngningarnaatt öka invesleringar, sparande och exportinkomster. Efter den andra oljeprischockenförväntade sig utvecklingsländerna atl de gynnsamma förulsätlningarna skullebestå och dessa länder fortsatte därför alt la upp lån på de internalionella kapitalmarknaderna.I stället kom en långt utdragen recession, stagnerande eller t.o.m. fallandevärldshandel, fallande råvampriser, avtagande inflationstakt och högarealräntor. I denna situation har många utvecklingsländer hamnat i akuta betalningssvårighelermed stora underskott i bytesbalansen. Behovet av krediter för att läcka dessaunderskott kommer sannolikt alt bestå och ytterligare öka. Först när denekonomiska återhämtningen vunnit sådan styrka och varaktighet attvärldshandeln och därmed avsättningsmöjligheter för utvecklingsländernas exportåter tagit fart kan finansieringsproblemen fömtses minska i betydelse. Valutafondensroll i del internationella betalningssystemet är central. Med de nuvarande belalningsbalansmbbningarnaär det av största vikt all valutafonden ges ökade resurser på permanent basis.Fondens resurser kommer visserligen även efter en kvolhöjning och GAB-revideringalt vara relativt små i förhållande till medlemmarnas upplåningsbehov, men del faktumatl fondens lån är förenade med ekonomisk-politiska villkor kan bidra till allrätta till fundamentala ojämvikler i ländernas bytesbalanser. Dessaekonomisk-politiska villkor ökar ofta förtroendet för landels ekonomiskapolitik och därmed också landets kreditvärdighet. Ekonomiska anpassningsprogramstödda av valutafonden får därför ofta till effeki alt 1983/84:21 6 landetockså får låna från andra källor. Det är därför av största vikt atl valutafondenspermanenta resurser blir så stora att fonden kan fortsätta au spela en viktigroll i den internationella anpassningsprocessen. Förslagetom en åttonde allmän kvothöjning innebär all valutafondens resurser ökas frånomkring 61 miljarder SDR till ca 90 miljarder SDR. Det sistnämnda beloppetmotsvarar ca . Ökningen föreslås ske genom atl av dentotala kvothöjningen fördelas i form av selektiva höjningar vilka är beräknadepå så vis att de i stort återspeglar ländernas relativa ekonomiska styrka i väridsekonomin.Resterande av den totala kvothöjningen avses fördelas i förhållande tillgällande kvoter. Medlemsland kan endasl godta eller avböja föreslagenkvothöjning. FörSveriges del har en höjning från 675 milj. SDR till 1064,3 milj. SDR föreslagils.Sveriges kvot i skulle därmed höjas från f.n. ca 5500 milj. kr. till ca 8600 milj. kr. Förslaget innebär vidare alt vår andel avvalutafondens totala kvoter vid ett allmänt godkännande enligtfonddirektionens förslag kommer att stiga från 1,11 till 1,. Ilikhet med riksbanksfullmäktige anser jag att bör medverka i denåttonde allmänna kvothöjningen. En svensk kvolhöjning bidrar till en myckelangelägen förstärkning av valutafondens permanenta resurser. De allvariigabetalningsbalansproblem som uppkommit i vissa länder kommer atl ställa storakrav på valutafonden. Det är därför av vikt att fondens resurser förstärks.Kvothöjningen ökar även utrymmet för eventuella svenska lån . Denskulle vidare innebära att vi ökar vår röstandel i valutafonden och medverkardärmed till en höjning av den nordiska röstandelen. Jagvill slutligen erinra om att våra insatser i valutafonden inle medför någonavtappning av valutareserven. 1 den mån valutafonden disponerar insatserna,dvs. utnyttjar svenska kronor för alt finansiera ett annat medlemslandsdragning på fonden, sker endast ett byte av reservtillgång. Jagförordar att regeringen utverkar bemyndigande all öka kvotmed 389,3 milj. SDR motsvarande en ökning om 57,. Vidare förordar jag attriksdagen bemyndigar atl eriägga del erforderliga insatsbeloppet. 3 Godkännande av beslut inom rörande revidering avde generella lånearrangemangen Degenerella lånearrangemangen - General to Borrow () - trädde ikraft . De har tillkommit i syfte atl komplettera den Internationellavalutafondens resurser vid allvarliga rubbningar i det internationellabetalningssystemet. Deltagande länder utöver är Bd- Prop.1983/84:21 7 gien,, , . , , , och . har lånearrangemangen föriängts elt anlalgånger och enligt det senaste beslutet gäller de till den 24 okober 1985. 1samband med ell möte med valutafondens interimskommitté i september 1982framkom att flertalet medlemsländer ansåg att det fanns behov av atl utvidgavalutafondens resurser utöver den övervägda och i sig väsentligakvothöjningen. Vid ett möte mellan representanter för GAB-ländernauppnåddes enighet om en betydande utvidgning av och vissa ändringar iarrangemangen. Valutafondens direktion beslöt att för sindel godkänna de föreslagna ändringarna. De reviderade generellalånearrangemangen kan dock ej träda i kraft förrän formellt godkännande givitsav samtliga dellagande länder. Sådant godkännande skall lämnas senast den 31december 1983. Valutafondenkan utnyttja de generella lånearrangemangen då kompletterande tillgångarerfordras för all förebygga eller motverka en försvagning av detinternationella betalningssystemet. Arrangemangen har endasl kunnalanvändas för alt finansiera dragningar på valutafonden av något av dedeltagande GAB-länderna. I del reviderade GAB-beslulet fömtsätts nämndakriterier fortsätta alt gälla. Dämlöver öppnas möjligheter för valutafondenatt aktivera de generella lånearrangemangen vid utlåning till andramedlemsländer än GAB-ddlagare. Särskilda villkor har fastställts för sådanaktivering. Ettförsta villkor är alt det skall vara fråga om utlåning som är knuten till ettekonomiskt anpassningsprogram. Lånearrangemangen skall alltså inle kunna aktiverasnär t. ex. ett land som inte är medlem i gör en villkorslös dragning påvalutafonden. Ett andra villkor är alt fondens verkställande direktör måsle hakonstaterat all vissa speciella kriterier har uppfyllts. Dessa är altvalutafondens resurser är otillräckliga för att möta uppkomna och väntadefinansieringskrav samt all dessa återspeglar en exceptionell situation, somsammanhänger med att medlemsländer har betalningsbalansproblem av sådan natureller total omfattning atl del internationella betalningssystemets stabilitetkan anses hotad. Verkställande direktören skall i detta sammanhang beakta allde generella lånearrangemangen även kan behövas för att bidra tillfinansieringen av deltagares dragningar. Summanäv existerande kredilavtal inom ramen för de generella lånearrangemangenuppgår till ca 6400 milj. SDR. Denna förslås i det reviderade arrangemangethöjas till 17000 milj. SDR. I del existerande arrangemanget uttrycks åtagandeni nationell valuta, vilkel föreslås ändras till användandet av en gemensamenhet, SDR, i det reviderade avtalet. ,som är avtalspart för del, har ett åtagande om 517 milj. kr., vilketföreslås höjas till 382,5 milj. SDR motsvarande ca 3100 milj. kr. Detta åtagande föreslås bli minimibelopp för nya GAB-ddlagare. 1983/84:21 8 Denschweiziska har, utan atl vara medlem i Internationellavalutafonden, haft elt särskilt avtal med valutafonden om utlåning ianknytning till de generella lånerarrangemangen. Det reviderade avtalet skulleinnebära att den schweiziska inträder som fullvärdig medlem avarrangemangen. Internalionellavalutafonden och ett medlemsland, som ej är GAB-ddlagare, kan i anknytning tillGAB ingå avlal om upplåning med samma syften och pä liknande villkor som iavtalen med dellagarna. Enligt det reviderade skall Internalionellavalutafonden - med deltagarnas samtycke - få rält atl i ett sådantupplåningsavtal inta speciella regler om infordrande av medel från deltagarna ivissa situationer. Sådant infordrande kan avse dragning av part iparallellavtal och/eller förlida återbetalning av denna parts fordran underlåneavtalet. En icke-ddlagare som ingår sådant parallellavtal får alltså inyssnämnda avseenden i stort sett samma ställning som deltagare. Fonden kanockså ingå andra former av parallellavial som inte ger långivaren dessa rättigheter.Ett sådant avtal har ingåtts med omfaUande ett lånebeloppom 1,5 miljarder SDR. Detta avtal fömtses träda i kraft som detreviderade . Räntanpå utestående GAB-fordringar är knuten till valutafondensavgiftssats (6,), dock att den ej skall understiga . Del reviderade GABinnebär att räntesatsen höjs till en marknadsrdalerad nivå och attränteberäkningen sker enligt den melod som används inom valutafonden för attfastställa räntan på SDR-behållningar. Denna ränta fastställs som ett vägtgenomsnitt av avkastningen på korta marknadsinslmment de-nominerade i SDR-korgensfem valutor (amerikanska dollar, tyska mark, japanska yen. brittiska pund ochfranska francs). Vidare förutses avveckling av gällande avgift på en halvprocent vilkel fonden erlägger i samband med infordrande av medel. Dereviderade generella lånearrangemangen avses gälla för en hel femårsperiodräknat från ikraftträdandet, dvs. del bortses från alt senaste förlängningomfattar perioden fram till . Riksbanksfullmäktigeframhålleri sin skrivelse att valutafondens likviditetsläge under de närmasteåren kommer all vara så ansträngt att del är angelägel med tillskott även iandra former än höjning av medlemskvo-lerna. Då de generella lånearrangemangentorde innebära en mer långsiktig resursförstärkning anser fullmäktige att enhöjning av är att föredra framför extraordinär upplåning. Fullmäktigeerinrar också om atl GAB-ländernas åtaganden med ett enda undantag förblivitoförändrade . Riksbankensnya kreditåtagande inom ramen för de generella lånearrangemangen skulle enligtfullmäktige komma atl utgöra drygt två procenl av Prop.1983/84:21 9 Denna andel ligger nära del av GAB-ddlagarnaskvotsumma i valutafonden. Del svenska åtagandet skulle även fortsalt komma altvara det klart lägsta inom GAB-kretsen. Vidare erinrarriksbanksfullmäktige om att en GAB-ddlagare med otillfredsställandebetalningsbalans- och valulareservläge kan begära att ej omfattas av enaktivering. Särskild vikl har fullmäktige fast vid alt GAB-fordringar ävenfortsättningsvis kan inräknas i valutareserven. Till valutafonden utlånademedel skall kunna återbetalas om långivande lands betalningsbalanslägeså kräver. Också möjligheten alt med fondens tillstånd överföra GAB-fordrantill annan deltagare kommer atl kvarstå. För fullmäktige förefaller denföreslagna höjningen av räntan på GAB-fordringar till en marknadsanknulen nivåutgöra en rimlig anpassning. Riksbanksfullmäktigefinner sammanfattningsvis all den föreslagna höjningen av det svenskakreditåtagandet bör godkännas. Vad gäller den schweiziskacentralbankens anslutning till de generella lånearrangemangen finnerfullmäktige denna naturiig då sedan GAB:s tillkomst haft elt kredilavtalmed valutafonden. Alt landet inte är medlem i fonden bedöms inle innebära någonväsentlig komplikation. Fullmäktige har helleringa invändningar mot den mera långtgående utvidgningen all GAB-medd kommer attkunna ianspråktas för finansiering av icke-ddlagares dragningar. Denna ändringanser fullmäktige ligga i linje med de gmndläggande tankegångarna bakom ,nämligen alt förse valutafonden med kompletterande resurser i situationer somhotar stabiliteten i det internationella valutasystemet. Finansiella problem ienskilda större utvecklingsländer eller i grupper av utvecklingsländer skulle kunnahota denna stabilitet. Sammantaget anför fullmäktige att de vidgadeanvändningsmöjligheterna för GAB-medd skulle kunna medverka till alt stärkavalutafondens roll i valutasystemet. Riksbanksfullmäktigehemställer atl regeringen utverkar bemyndigande för altför del biträda det av Internationella valutafondens direktionfattade beslutet om en revidering av de generella lånearrangemangeninnefattande en ökning av det svenska utlåningsåtagandel till 382,5 milj. SDR. Inomramen för de generella lånearrangemangen åtog sig ett antal industriländer,däribland , att i vissa situationer förstärka Internationellavalutafondens resurser genom utlåning till fastställda belopp. De deltagandeländernas åtaganden har med ett undantag varit oförändrade i drygt tjugo år.Jag har redogjort för det angelägna i att valutafondens resurserförstärks genom en höjning av medlemmarnas kvoter. Finansieringsbehoven äremellertid av en sådan storlek alt det kan fömtses alt fondens likviditelslägeäven med en kvothöjning kommer atl vara 1983/84:21 10 Valutafonden bör därför ha möjlighet alttillgå ytterligare resurser. Jag finner liksom riksbanksfullmäktige atl dereviderade och utvidgade generella lånearrangemangen är att föredra framförextraordinär upplåning eftersom de förra skulle innebära en mer långsiktigresursförstärkning. Tillskillnad från nuvarande avtal avses de reviderade generella lånearrangemangenkunna aktiveras av fonden även för finansiering av icke GAB-dellagaresdragningar. Detla förefaller mig rimligt med tanke på att det främst ärutvecklingsländer som f.n. har betalningshalansproblem av sådan karaktär ochstorlek, att de skulle kunna komma att hota stabiliteten i det internationellabetalningssystemet. De särskilda villkor som är förknippade med ianspråktagandeav arrangemangen för dragning av ickedeltagare finner jag också rimliga.Förslaget om den betydande höjningen från 6400 milj. SDR till 17000 milj. SDRoch utvidgningen av de generella lånearrangemangen skulle troligen ocksåmedverka till en önskvärd förstärkning av valutafondens roll i det monetärasystemet. Schweizhar haft ett utlåningsavtal med valutafonden utan att vara medlem.Vidare har landet varit representerat vid samråden mellan deltagarna i degenerella lånearrangemangen. Atl den schweiziska upptas som enfullvärdig medlem av de generella lånearrangemangen får ses som en fördelgenom atl de totala kreditåiagandena under arrangemangen på del sätlet ökas. Detsvenska kreditålagandel skulle, om förslaget antas, öka från 517 milj. kr tillca 3 100 milj. kr. Det svenska åtagandet skulle därmed utgöra drygt två procenlav det totala förhöjda GAB-ålagandel, vilkel ligger nära den svenska andelen avGAB-ländernas sammanlagda kvolsumma i valutafonden. skulle fortsattslå för det klart lägsta kreditåtagandet inom lånearrangemangen. Jagfinner i likhet med riksbanksfullmäktige alt den föreslagna höjningen av delsvenska kreditåtagandet inom ramen för de generella lånearrangemangen börgodkännas. skulle därmed bidra till all ökade resurser kan mobiliserasvid allvariiga störningar i det internalionella betalningssystemet. 1 minaöverväganden har jag fäst avseende vid att valutafonden vid aktivering av kredilavtalskall beakta deltagarnas betalningsbalansläge och sin egen behållning av olikavalutor samt att en deltagare med otillfredsställande betalningsbalans- och valulareservpositionkan begära alt dess kreditåtagande ej ianspråktas. Jaghar också fäst vikt vid GAB-fordringarnas likviditet. Även fortsättningsvis blirdet möjligt att i valutareserven inräkna till valutafonden utlånade medel.Delta följer av bestämmelser alt utlånade medel skall kunnaåterbetalas om det långivande landets betalningsbalans-läge så kräver. Vidarekan GAB-fordran överföras till annan deltagare med valutafondens tillstånd. Förslagetatl höja räntan på GAB-fordringar till en markndsmässig nivå Prop.1983/84:21 11 finnerjag vara en förbättning.