prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Motiven för alt stimulera svensk polarforskningär enligt nämnden flerfaldiga; alt bredda forskningsinsatserna pä ell områdemed betydande svensk forskningsiradiiion; att ta till vara de fördelar ochansvar som neutral stat har i polarverksamheten och att bevakautvecklingen vad gäller exploatering av polarområdenas natur- Prop.1983/84:10 84 Enligl nämndens uppfatlning bör den breddningav forskningsinsatserna, som DSH söker åstadkomma, få möjlighet altfullföljas. Industrijörbund anser alt deltagande iutforskningen av polarområdena är en angelägen fråga, lämplig för DSH altutreda tillsammans med berörda organ. De oskiftade tillgångarna i ,med framför allt folkrättsliga problem, är däremot av sådan karaktär och omfattning,alt förbundet är mycket tveksamt till ell svenskt engagemang, åtminstone i DSHsregi. 3.2.3 Svenski deltagande i iniernationellt samarbete DSH avser att ta fram en översiktlig skrift ominternationella organisationers uppgifter och projekt liksom svenskamyndigheters m. fl. deltagande i den internationella havsresursverksamheten.DSH avser även att söka utveckla rutiner för effektivareinformalionsåtergivning till intressenter inom landet från svenski dellagande iinternationell havsresursverksamhel. DSH föreslår: - att en inventering görs i samarbete,främst SIDA-DSH om behov i u- länderna av tjänster och teknik rörandehavsresursverksamhet. Av de remissinstanser som lämnat synpunkter är en klarmajoritet positiv lill DSHs förslag, bl.a. SIDA, Askölaboratoriet, biologisk-geovetenskapligasektionsnämnden vid , högskolan i , STU, länsstyrelsernai och samt KVA. SNV anser alt de av DSH föreslagna arbetsuppgifterna börfullgöras av berörda departement och myndigheter. SIDA välkomnar en översiktlig beskrivning av såväl densvenska som internationella havsresursverksamheten. SIDA påpekar att inom denbilaterala biståndsverksamheten är del de mottagande programländerna sombestämmer vilka de prioriterade programområdena skall vara. SlDAs uppgift ärsedan att bedöma huruvida ett sådanl förslag lill programslöd rimmar med desvenska bislåndspoliliska målen och evenluella stralegier, lillgängliga svenskaresurser saml SlDAs egen kapacilet. DSHs avsikt att i samarbete med främsl SIDAinventera behov i av tjänster och teknik av särskilt inlresse försvensk havsresursverksamhet syns vara en välmotiverad intention. SIDA stöderDSHs avsikt i della avseende. Vad avser genomförande av program och projektsamarbetar SIDA nära med nationella och internationella institutioner.Personella och institutionella resurser har därvid slor betydelse, påpekarSIDA. alt beträffande del av DSH bedömda behovetav information frän internationellt samarbete och DSHs plan att undersökaförul-säilningarna för all utarbeta ett syslem för delgivning av information,vill Prop.1983/84:10 85 FOA endast peka pä betydelsen av alt ett sådant syslem fåren enkel form för all inte ge alltför slor arbetsbelastning för berörda parter. Askölaboratoriel hälsar med tillfredsställelse DSHsförslag lill åtgärder vad gäller internationellt samarbete pähavsresursområdet. En bättre samordning av det svenska officiella deltagandet,en medverkan till en klarare uppgiftsfördelning mellan de internationellaorganisationerna för undvikande av dubbelarbete, en inventering i samarbetemed SIDA av behov av svensk forskning och teknik är alla angelägnauppgifter. En vikiig del av internationaliseringen av svenskhavsresursverksamhel som ej behandlats av DSH är emellertid detinternationella samarbetet inom grundforskning och tillämpad forskning,framhåller laboratoriet. SNV påpekar all den övervägande delen frågor i detinternationella samarbetet rör skyddet av miljön, varför del kan vara befogatatt intensifiera verkets arbele med dessa frågor. En översyn av formerna förde svenska myndigheiernas deltagande är, enligt SNV, önskvärd. STU framhåller att bedömningen av den internationellautvecklingen inom olika teknikområden är en myckel central och viktig del avSTUs verksamhet. 1 syfle all bevaka det havstekniska områdei är STU medlem iMassachusetts Institule of Technology Industrial Liaison Program omfattandeäven Sea saml , the Research and InformationGroup For the Underwaler and i Storbritannien.STU har således goda möjligheler all bidra till en översiktlig beskrivningenligt DSHs förslag. Vidare stödjer STU delegationens förslag avseendeulformning av ett syslem för delgivning av information från svenskiinlernationelll samarbete. En förutsättning är dock enligt STUs mening attsystemet ges en mycket enkel administrativ form. 1 annat fall finns risk föratt informationsutbytet snarare försämras än förbättras. STU saknar endiskussion kring förulsättningar/hinder/åtgärder i syfte all stimulera tillnärmare utvecklingssamarbete med offshoreelable-rade företag i producentländer,t. ex. med norska företag. I STUs program prioriteras projekt som har en dylikförankring, eftersom STU ser sådant samarbete som ett viktigt led imarknadsintroduktion av projektresulialen. svenskl-norskl samarbete kanvara av stort värde bl. a. beroende på de omfattande resurser som tillställsnorska forskningsinstitut från de internationella oljebolagen. En annanstödform som skulle kunna innebära fördelar för offshoreindustrin är ommöjlighet bereds att låta delar av svenski bistånd till utvecklingsländer fåform av riktade havstekniska projektstöd anser STU. Exportråd framhåller all handelskontoren är enviktig informationskälla och resurs när det gäller alt följamarknadsutvecklingen och identifiera lillväxlsegment. F. n. finns särskildoffshorebevakning vid kontoren i , och , men även vid övrigakontor finns tillgång till marknadsanalyliker. i län framhåller att det ärsynnerligen angeläget Prop.1983/84:10 86 med en utveckling av del internationella samarbetet föratt exempelvis få fram lämpliga referensområden i , eftersom dettabl.a. lorde komma att påverka programmet för miljökvaliielsövervakning (PMK)som är under uppbyggnad vid SNV. Vattenområdet öster om i havmot syns här vara av strategisk betydelse med tanke på bl. a. denstorskaliga strömningsbilden i med nordgående ström på finska sidanoch sydgående på den svenska. På den finska sidan finns dessutom avsattareservat (Tvärminne) och etablerad forskningsverksamhet som kan utgöra grundför ett utvecklat samarbete, påpekar länsslyrelsen. KVA delar i stort DSHs förslag om en effektivisering avdel svenska deltagandet i internationella sammanhang; inventering avu-ländernas behov av tjänster och teknik och informationssystem för delsvenska deltagandet i internationella havsresursorganisationer och dettasrapportering. Internationellt utbyte inom forskningen är en aktivitet somakademien finner än angelägnare och som DSH förhoppningsvis kommeratt ägna stort intresse. Samprojekt med utländska institutioner, gästforskarutbytenoch bättre ekonomiska möjligheler till personliga kontakter är, enligl KVA,grundförutsättningar för alt svensk havsforskning skall kunna hållainternationell standard. 3.2.4 Materialbeständighet i marin miljö DSH avser alt med närmast berörda intressenter analyserabehovet av övergripande program på della område. Få remissinsianser har lämnat synpunkter på DSHs förslag. FMV anmäler sitt intresse vad gäller korrosionsproblem imarin miljö. meddelar all institutet hösten 1982bildal ett utskott för "Korrosionsskydd offshore" med följandeuppgifter, alla avseende korrosion och korrosionsskydd på offshoreområdet; - att utgörasamrådsforum för berörda forskningsinstitutioner och företag. - att sökaöverblicka behovet av FoU-insatser. - all initiera,samordna och följa upp FoU-insatser, - alt följa upputvecklingen inom området genom bevakning av litteratur och konferenser samlsprida information härom till berörda. 3.2.5 Miljöskydd och teknik DSH anför: Inom programområdet miljöskydd och miljöskyddsteknikerfordras enligt DSH /./I. inga särskilda insatser av programkaraktär.Delegationen följer pågående utredningsarbete inom områdei. kan behovav särskilda insatser bli aktuella. De las i så fall upp till behandling isamband med den rullande översynen av havsresursprogrammel. Prop.1983/84:10 87 DSH anser sig kunna konstalera att produktutveckling,planering och ekonomiska investeringar inom vissa delar av miljöskyddsområdetinte är lämpligt samordnade. DSH vill även peka på behovet av en samlad analysoch utvärdering av de förslag av vikt som framkommit i olika utredningar ochdärav föranledda beslut. Av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på områdetmiljöskydd och teknik anser bl.a. SNV. generaltullstyrelsen och alt det finns behov av ett övergripande program inomområdet. Enligt SNVs mening borde redan nu utarbeias program föratt följa effekter i miljön av planerat havsresursutnyttjande. SNV har undersenare tid prioriterat frågor som gäller utsläpp av ämnen som har långsiktigaoch irreversibla verkningar på miljön. I DSHs utredning har dessa stora frågorendast berörts översiktligt, medan frågor vad avser utsläpp i samband medtransport av olja och kemikalier ägnats mer uppmärksamhet. Dessa frågor ärenligt verkets uppfattning i och för sig angelägna, men är av mindre dignitetän de frågor som gäller kontinuerliga utsläpp från industrier m. m. avkemikalier och oljor, dvs. föroreningar från landbaserade källor. bedömer del angelägel all ettutvecklingsprogram för kemikaliebekämpning initieras inom en nära framtid.Därvid erfordras utveckling av teknik och taktik för olika typer av respons molkemikalieutsläpp till sjöss. Utrustning behöver las fram för insalser molkemikalier som flyter, upplöses eller sjunker till botlen. För riskbedömningaroch insats med bekämpningsutrustning behövs snabb prognosticering av spridningoch koncenlralion vilket fordrar tillgång till mätutrustning (mäisonder) avolika slag. påpekar all stora mängder av miljöfarligtgods går igenom våra havs- och skärgårdsområden. Utvecklingen tyder inte på attdenna trafik kommer att minska. Länsstyrelserna bör därför enligt planverket isamråd med göra en sammanställning ur befintligt material överhamnar och tunga trafikkorridorer och andra leder där miljöfarligt gods kantransporteras. Länsstyrelserna bör vidare tillsammans med SNV ochfiskeristyrelsen redovisa från natur- och miljövårdssynpunkt särskilt känsligaoch skyddsvärda områden i anslutning därtill anser verket. i län anser att frågan omutläckage av senapsgas från dumpad krigsmateriel, bl.a. kring , böruppmärksammas i detla sammanhang. Hotet mol havsmiljön tilltar i takt med denfortskridande korrosionen av materielen. En kartering och övervakning avmiljöförhållandena kring deponeringsområdena bör, enligl mening,komma till stånd. kommun framhåller att del under hand har erfarits,att miljöpå- Prop.1983/84:10 88 verkan vid deponering av muddermassor i havet torde varamindre negaliv än vad som befarats under senare är. Forskningsresultaten, tillden del de omfattar muddring och deponering av muddermassor, kan därför, enliglkommunen, för hamnarnas del förväntas ge regler för prövning enligtmiljöskyddslagen som innebär minskning av kostnader somreglerna bör kunna medge snabbare beslutsprocess. kommun anser alt ell av de allvarligaste hoten motett rationellt fiske kommer från läckande oljeborrhål i . Del ärfyndigheter som öppnats men inte bedömts lönsamma all utvinna. Oljelelarna hardessutom förstört havsbotten mekaniskt. Här och var finns rester avslålmalerial, sprängningar och provborrningar kvar. Kommunen vill betona viklenav att när provborrningar och undersökningar av ett område slutförts, städningsker så att inte fiske med bottenredskap förhindras. Ssvedocean framhåller att riskerna för allvarligförsmutsning av havet, som redan föreligger i stark industrialiseradekustområden och i samband med transporter och dumpning av oljor och kemikalier,kommer att växa i takt med den ökande havsexploaleringen. Detta skapar i sintur en växande marknad för utrustning för havsövervakning och kemikaliebekämpning. Nordvästra påpekar alt havs- ochkustmiljön påverkas av direkta och diffusa utsläpp liksom av vattendragen.Detla ställer krav på en god miljöbevakning, vilket måsle prioriteras högt. Enregional samordning över läns- och nationsgränser är nödvändig för altåstadkomma enhetliga åtgärdsprogram, skydds- och reningsåtgärder. Vidutveckling av miljö- och ulsläppsbevakning bör observeras all del hos en delföretag bedrivs avancerad intern- och ulsläppskontroll. Sådan verksamhet kanenligl förbundet lämpligen samordnas med centrala och regionala program ochsatsningar. 3.2.6 Teknik för utvinning av energi från havet NE ansvarar för forskning och utveckling beträffandenya energikällor i . pågår ell samarbetsprojekl mellanNE, DSH och statens planverk, avseende anspråk och konflikter till följd avenergianläggningar lill havs. DSH ser NEs forsknings- och utvecklingsprogram,med där lämnade förslag för de havsbaserade energislagens utveckling, som endel av del övergripande programmet vad avser energiteknik. DSHs uppgift är attfölja utvecklingen inom området och vid behov initiera särskild utrednings-eller forskningsverksamhet, vilket l.ex. kan bli aktuellt när ovannämndasamarbetsprojekl avslutats. 1 övrigt ser DSH f.n. ingen anledning att engagerasig ytterligare i havsenergifrågorna eller alt formulera ett särskilt programhärför. och kommun finner delangelägel med forsknings- och utvecklingsarbete avseende nya energikällor. Prop.1983/84:10 89 NE anser alt DSH har en passiv inslällning vad gällerteknik för utvinning av energi från havet. ÖB påpekar all stora anläggningar till havs eller vidkusten av vindkrafl-och/eller vågkraftverk kan bli "omöjligaskyddsobjeki" och även bli till direkta hinder för ett effektivtkustförsvar. anser att genom lokalisering avvindkraftverk lill kust-nära havsområden ges goda möjligheter att tillgodogörasig vindenergin. 1 jämförelse med landlokaliserade anläggningar begränsaskonflikterna med andra intressen. En översiktlig studie rörande havsenergipägär i samråd mellan DSH. NE och statens planverk. Studienbehandlar lokaliseringsförutsättningar för vindenergianläggningar samt förvågkraft och algodling. Berörda länsstyrelser bör enligl verket i samråd medDSH och NE översiktligt bedöma förutsättningarna för vind- och vägkraftverk ihavsområden. Länsslyrelsen i län framhåller att uppförande avvindkraftverk till lands åtminstone i vissa lägen leder till konflikter medandra intressen. Om energiproduktion baserad på vindkraft blir aktuell talarvissa skäl för att kraftverk till havs bör övervägas, bl. a. därför att störreproduklionsan-läggningar kan byggas och all intressekonflikter enligllänsstyrelsen inte är så uttalade. NE upplyser om all nämnden bedriver omfattande forsknings-och utvecklingsverksamhet, vilket kan leda fram till energitillförselsysiemmed relativt omfattande ianspräktagande av havsresurser. Detta ianspräktagandekan förutses disponera delar av havsresursen som plats för omvandling avsolenergi lill användbara energiformer, såsom vindbaserad elproduktion ochbiomassa ur exempelvis alger. För vindenergiulvecklingen genomför NEerforderliga studier även av havsresurser, varför DSHs passiva inslällninginte är besvärande på kort sikt påpekar nämnden. Leder denna utvecklingsinsatstill förslag om införande av havsbaserad elkraft får della resursutnyttjande ejhindras av ofullsländigheler i kunskap om alier-nalivutnytljandets värde. Förbiomassproduklionen bedriver NE forskning för utveckling av högproduklivaalger, vilka efter skörd kan användas dels som kemisk råvara, dels som foderoch energiråvara. Då denna satsning är långsiktig och nyttan ej endasttillfaller energisektorn, måste -om ulvecklingen skall få erforderlig bredd ochdjup - forskningsslödjande organ med andra mål än NE samverka. NEsansträngningar all bredda denna verksamhei har varil i del närmasteresuliailösa. Del är därför, anser nämnden, ej uppmuntrande alt även DSHsutredning intar en passiv hållning lill detta forskningsbehov. NE föreslår attDSH och det nybildade tar upp förnyade överläggningar för alt ökaden samlade nyttan av bådas insalser. framhåller att arbetet med att utforma ettprototyp- Prop.1983/84: 10 90 kraftverk för vagenergi har avancerat längre än vad sombeskrivs i DSHs rappori. och länsstyrelse har gett gruppen förvågenergiforskning vid CTH i uppdrag alt utarbeta dels en förstudie (avslutad)och dels en projektstudie (pågående). Syftet med studierna är att undersökamöjligheten att någonstans utanför Gotlandskusien placera ett vägkraftverk.Förutsättningarna har enligt kommunen visat sig vara goda medbeaktande av tänkbara konfliktomräden, som l.ex. fiske, miljö, sjöfart ochmilitär. kommun finner det angeläget med forskning och utvecklingsarbeterörande vind- och vagenergi och framhåller att det i finns godamöjligheter att utnyttja vagenergi i de nord- och sydgående strömmarna icentrala delen av sundet. Även värmepumpar kan bli bärkraftiga förenergiätervinning ur del tempererade ytvattnet i sundet (nordgående ström),anser kommunen. Svenska kimimunförhundet är positivt lill att nya inhemskaenergikällor utvecklas. När det gäller havsbaserade anläggningar vill förbundelpeka på vikten av all man tidigt kartlägger återverkningarna på land. a. ske med hjälp av kommunernas fysiska planering. 3.2.7 Teknik Jör brytning och utvinning av minerat frånhavet Bryiningstekniken till havs av olika mineraltillgångar harfortfarande flera ulvecklingssteg framför sig. I finns hög kompetensoch kunnande inom de maringeologiska, metallurgiska och mineralteknologiskaområdena inom universitet, högskolor, myndigheter och industrier. Demöjligheter som finns att utnyttja detta kunnande lill nytta för t. ex. svenskindustri och biståndsverksamhet bör klarläggas. En majoritet av remissinstanserna är positiv tillfortsatta kartläggning av mineral- och gruslillgångarna i svenska havsområden. SGU framhåller viklen av all insamlade geofysiska dalafortlöpande dokumenteras. Enligt Swedocean kan teknik för upptagning och bearbetningav värdefulla noduler från stora havsdjup få en stor marknad redan på1990-talel. ÖB framhåller att området Kopparstenarna-Salvorev, somanges som särskilt intressant för sand- och grusexploatering, är av slorbetydelse från försvarsmaktens synpunkt. Institutionen kärnkemi vid KTH påpekar att del ikapitlet teknik för brytning och uivinning av från havet saknasbeskrivning av en svensk ansats att försöka utvinna lösa ämnen ur havsbotten,l.ex. Institutionen slår gärna till tjänst med information ompågående försök. Biologisk-geovetenskapliga sektionen vid Lunds universitetanser alt Prop.1983/84:10 91 analysen vad beträffar vissa prospekteringsfrägor avseendeindusirimine-ral. malm, kolväten, sand och grus är ofullständig och inte mynnarul i några konkreta förslag. menar att ett fortsatt arbete på allanalysera förekomsterna av i svenska havsområden bör stödjas. Såvälför all bättre kartlägga tillgångarna som för all finna användningsområden förl.ex. Kunskap kring utvinningsieknik bör enligt högskolanutvecklas liksom kunskapen kring teknisk utrustning för bättre utnyttjande avvatten/havsresurser. Enligt statens planverk behövs en fortsatl kartläggning avde grusförekomster till havs som är mest lämpade för utnyttjande.Länsstyrelserna i aktuella län bör i samråd med SGU. DSH och SNV tillsammansmed berörda kommuner ställa ihop befintligt maierial om tillgängligagrusföre-komsler lill havs. De län där grusläkl till havs är mindre akutell bör genom ett samråd med SGU fä frågan översiktligt diskuterad, anser planverket. SGU framhåller alt maringeologiska forskningsresultat,speciellt rörande olja, gas och malm, är bundna lill betydandeekonomiska intressen för företag eller staten. Det anses ofta på grund härav,eller ibland beroende på lagar eller avtal, ej vara möjligt alt fritt lämna utsådana forskningsresultat. Vid prospektering efter olja insamlas således, förstora kostnader, mängder av geofysiska data och geologiska material. Det insamladematerialet, som normall bearbetas endast för sill prospekterings-syfle, utgören nationalekonomisk resurs. Detla maierial kan utnyttjas även inom andrasektorer inom geoområdet i frågor som rör l.ex. Resultaten av många synnerligenkostnadskrävande undersökningar kan riskera all ej bli kända för forskning ochsamhälle. Av synnerlig vikl är därför enligt SGU all lillfredsslällandedokumenlalion ur allmän geologisk synpunkt görs fortlöpande av sådanaundersökningar vilkas resultat ej kan offentliggöras i sin helhel i vart fallej . i framhåller alt del iBottenhavet förekommer stora områden med kalksten och alunskifferbildningar.Några närmare uppgifter om dessa föreligger ej. 1 första hand bör dessabildningar kunna karteras med seismiska mätmetoder. Nordingråområdet i HögaKusten har ovanliga bergarter. Alnömassivet, bestående av otaliga sällsyntaoch i vissa fall värdefulla , fortsätter ut i havet. Undersökningarnabör därför inriktas på havsområdena utanför och Alnön, anserlänsstyrelsen. i anser att en noggrannkartering försl bör genomföras vad gäller mineral-, grus- och sandtillgångarnapå land. Karteringen av de förekomsterna av dylikt material bör i ettinledande skede vara av myckel översiktlig karaktär. Försl om landinventeringarnavisar att akuta behov föreligger bör de inventeringarna Prop.1983/84: 10 92 vara mera detaljerade. För del är enligllänsslyrelsen särskilt ett område i Botlenvikcn i höjd med -Skellefteäintressant för utvinning av . Sweihx ean Iramhäller att det pägär utvinningav sällsynta metaller, grus och sand frän havets botten i begränsad men växandeutsträckning. Ett flertal internationella konsortier med partners främst iUS-A. och utvecklar och provar leknik förupptagning och bearbetning av värdefulla noduler frän stora havsdjup. Detta kanbli en stor marknad för havsieknik redan under 1990-lalet, anser Swedocean. Kvarkenrådel finner del yllersl vikligl allundersökningarna av Skellef-teäfällcts fortsättning i kanfortsätta. Likaså är det viktigt att bryiningstekniken lill havs utvecklaseftersom del med dagens teknik inte pä långt när är ekonomiskt försvarbart altpåbörja brytning i Skelleftefäl-lei. Del krävs alltså intensifieradeforskningsinsatser och utvecklingsarbete beträffande utvinning av urhavet. arbete torde, enligl Kvarkenrådel, med fördel lokaliseras tillSkelleftefältet. Mot bakgrund av den av statskontoret framlagda rapportenHavsforskningens resurser och organisalion - förslag till effeklivisering inomdelar av området, anför DSH; och högskolor återstår att behandla delarav det forskningsområdet där behoven av koordination och samordning ärangelägna. DSH avser all i samarbete med FRN och beréirda intressenterfortsätta del inledda arbetet och Jöreslå effektiviseringsåtgärder. Satsningeninom havsforskningen måste utgå från samhällets behov av kunskap inomhavsresursområdet. DSH ser därför anledning alt mot bakgrund avhavsresursfrågornas betydelse för sysselsättning och försörjning studera deviktigare problemen och peka ul de områden inom havsforskningen därinsalsbehoven är stora och där integrerade satsningar krävs. Principer församordning och finansiering behöver också klargöras. DSH avser att bilda ensamordningsgrupp med företrädare olika havsjörskningsin-tressenter.Gruppens uppgifter bör bl. a. vara: - all behandlaprioriterings- och samordningsfrågor vad avser viktigare forskningsområden,kostbar utrustning m. m., - att verka fören successiv profilering av forskningsorganens kompelens, - all skapaimpulser lill större flervetenskapliga projekt av särskild betydelse församhälle och näringsliv, - att behandlahavsforskningens informationsfrågor och - att ge DSHunderiag för sitt åriiga yttrande över andra myndighetersanslagsframställningar. Prop.1983/84:10 93 En hög forskningskompetens är vikligl med hansyn tillbehov inom landet för att kunna följa och dra nytta av den omfattande forskningsom sker internationellt, både vad gäller förståelse och tillgäng till nyaresultat, fortsätter DSH. Ett problem för forskningen är härvidlag brist pästipendier som kan möjliggöra för forskare att under viss lid fä arbeta vidulländska forskningsinstitutioner.