prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Täckande av förluster på grund avstmkturgaranlier till företag inom vissa industribranscher ell förslagsanslagav , under anslagsrubriken . Bidrag till företagsinriktadfortbildning ell reservationsanslag av , underanslagsmbriken B 21.Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda slruklurgaranlier för manuellglasindustri ett förslagsanslag av . saml under anslagsrubriken av förluster i anledning av statliga garantier för lån tillTillväxtinvestbolag m.m. ett förslagsanslag av . Jag avser föreslåregeringen att i en särskild proposition redovisa förslag tillålgärder för industriell tillväxt och förnyelse. Anslagen bör i avvaktan på ensådan proposition föras upp med oförändrade belopp för nästa budgetår. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 40 Jag hemsläller atl regeringen föreslär att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för budgelårel 1984/ 85 beräkna 1. till Bidrag tillregionala utvecklingsfonder m. m. ett reservations anslag av , 2. till Täckande avförluster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder ettförslagsanslag av , 3. till Täckande avförluster i anledning av statliga industrigaranti-lån m.m. ett förslagsanslagav , 4. till Branschfrämjandeåtgärder ett reservationsanslag av , 5. till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher ett förslagsanslag av , 6. till Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning ett reservationsanslag av , 7. till Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri ettförslagsanslag av , 8. till Täckande avförluster i anledning av statliga garantier för lån till Tillväxtinvestbolag m.m. ett förslagsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 41 Regionalpoliliken skallfrämja en balanserad utveckling i landels olika delar. innebär alt de Irevälfärdsfakiorerna arbele, service och god miljö skall vara fillgängliga inomräckhåll för alla människor i vårl land. För atl nå detta mål behövs en närasamverkan mellan olika politikområden. En summering av länsstyrelsernas akluellabefolknings- och sysselsättningsprognoser fram till är 1990 visar för landelsom helhet på en stagnation av befolkningstillväxten. 17 län beräknas få enminskande befolkning. De slörsla minskningarna beräknas ske i Väslmanlands.Älvsborgs och Norrbollens län . Endasl , och Siockholmslän beräknas fä en nämnvärd befolkningstillväxt. I drygl hälften av länen visarprognoserna på födelseiinderskott, eftersom många av landels kommuner har ensådan åldersstruktur all del dör väsenlligl fler personer än 'del föds. Den omflyllning somlänsslyrelserna vänlar under reslen av 1980-lalel innebär en nelloulflyllningfrän omkring hälften av länen. Prognoserna anger en årlig nelloinflyllning tillstorstadslänen med sammanlagt omkring 2000 personer, medan prognoserna för des.k. skogslänen resp. gruppen övriga län innebär en åriig nettoutflyllning medsammanlagl 1 500 respektive 700 personer. Göleborgs och län beräknasdock lill skillnad mot de tvä övriga slorsladslänen få en nelloulfiytlning.Flyllningsprognoserna för dessa tre länsgrupper överensstämmer i stort medulvecklingen - 1982 med undanlag för all den årliganettoinflyllningen lill slorsladslänen endasl vänlas bli omkring hälften såslor. Den värnadesysselsättningen innebär en svagare utveckling i samtliga länjämförl med 1970-lalels senare hälft. beror främsl på all sysselsäliningslillväxleninom den offenlliga sekiorn beräknas bli väsenlligl mindre än fidigare.Induslrisysselsällningen beräknar länsslyrelserna samlidigi skall minska iflertalel län. Eftersom en slor del av denna minskning redan skett under deförsta åren på 1980-lalel kan en väsenlligl lägre minskningstakl inom induslrinvänlas under reslen av 1980-lalet. För övriga sektorer visarprognoserna sammanlagna på en forlsall sys-selsätlningsminskning inom deareella näringarna och inom byggnadsverk-samhelen. Inom varuhandeln beräknasinle anlalel sysselsalla förändras nämnvärt som en svag tillväxtväntas ske inom kommunikationssektorn. Den slörsla sysselsäliningslillväxlenkommer dock enligl dessa prognoser alt äga rum inom sekiorn privata tjänster,vilket överensstäm- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 42 mer med de senasle årens ulveckling.Arbetstillfällena inom privata tjäns-teseklorn är dock samlidigi ojämnlfördelade över landet med en förhållandevis stark koncenlralion till slorsladslänen. Andelen sysselsattauppvisar betydande variationer mellan länen. Skillnaden i andelenförvärvsarbetande av befolkningen inom yrkesverksamma åldrar var nära8% mellan del län som hade högsl andel sysselsatta och det län som hade lägstandel. Orsaken härlill är i hög grad de slora variationerna i kvinnornasförvärvsfrekvenser. Skillnaderna belräffande sysselsättning,befolkningsförändringar m. m. är ännu slörre mellan enskilda kommuner. Inomell län kan således belydande varialioner och obalanser beträffandeutvecklingen förekomma. Länsstyrelsernas prognoser lyder inle på all dessaobalanser kommer all minska i någon nämnvärd utsträckning. De här i korthetredovisade utvecklingstendenserna bygger på en utveckling av samhällsekonominsom förändrats sedan prognoserna gjordes. De visar trols della på ell forisattbehov av regionalpoliliska insalser för all främja de regionalpoliliska målen. Regeringens bedömning avden ekonomiska ulvecklingen framgår av finansplanen och den preliminära nalionalbudgelen. Den regionalpolitiskaplaneringen och en belydande del av det regionalpoliliska ulvecklingsarbelelhar sin lyngdpunkl i länen med länsslyrelserna som huvudansvariga myndigheler.På cenlral nivå har slalens industriverk (SIND) fått rollen all i samverkan medlänen bedriva ell aktivi ulvecklingsarbete. Verkel har vidare alt vara cenlralmyndighet för del regionalpoliliska slödel till näringslivet. Tyngdpunkten i arbelelligger i all bedriva ell aktivt utvecklingsarbete som i slor ulsträckning ärinriktal på all skapa långsikligl varaktig ny sysselsättning. Länsstyrelsernaoch SIND har lillförls belydande ekonomiska resurser för atl fullgöra dennauppgift. Således disponerar länsstyrelserna under innevarande budgetår ca 298milj. för regionala utvecklingsinsatser saml ramar på sammanlagl 150 milj.kr. Ca 75 procenl av dessa medel disponeras avskogslänen. En förslärkning av länens resurser har skett även genom tillkomstenav de regionala utvecklingsfonderna. SIND disponerar i sin lur 168 milj. kr.för regionalpo-lilisk bidragsverksamhel saml en ram pä 300 milj. kr. YUerligare medel disponeras av regeringen. Regeringen uppdrog hösten1982 ål länsslyrelserna atl ularbeta regionala industriprogram vars främstasyfte är atl tjäna som gemensaml handlingsprogram för det regionalaindustripolitiska arbete som bedrivs av skilda myndigheter i länen. För all geunderlag för del regional- och industripoli- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 43 tiska arbetet har SIND fäll regeringensuppdrag alt sammanställa och bearbeta de regionala industriprogrammen. Regeringen uppdrog vidarevåren 1983 lill länsslyrelserna all medverka i utbildningsplaneringen i länen.Della arbele syftar bl.a. lill alt fä en nära anpassning av yrkesutbildadarbetskraft lill näringslivels behov. En redogörelse för arbetet skall lämnasav länsslyrelserna länsrapporl. 1 della sammanhang kan också nämnasdet arbete som pågår inom med all inventera, utarbeta ochfaslslälla kursplaner för all stödja förelagsulveckling och atl utvecklaglesbygdsanpassade utbildningar. Regionalpolitiskt stöd till näringslivet Den slödområdesindelningsom faslslälldes genom riksdagsbe-slui innebär all de regioner som harde långsikligl svåraste regionalpolitiska problemen har prioriterats. Regeringen har dessutommöjlighel all ulanför slödområdel ange vissa orter eller kommuner i vilka underen begränsad övergångsperiod till följd av svåra slrukluromvandlingsproblemlokaliseringsslöd bör komma i fråga i vissa fall. Denna befogenhet harulnylljals så all f.n. ålia orter eller kommuner, varav fem i Bergslagen, harangivils. Del regionalpoliliskaslödel lill näringslivel utgörs f. n. av lokaliseringsstöd(lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån), investeringsbidrag, offert-stöd,sysselsällningsslöd. slöd lill förelag i glesbygd saml nedsättning avsocialavgifter. Invesleringsbidrag kan endasl lämnas lill mindreinveste-ringsprojekl ulanför stödområdet. Ulbildningsstödel upphörde som särskildstödform den och stöd lill koslnader för speciella ulbild-ningsinsalser kan i slälletlämnas som offerlstöd. För de flesta stödformerna gäller bl. a. att slödendasl fär lämnas lill verksamheter som bedöms fä tillfredsställande lönsamhetsamt alt minst 40 procenl av det anlal arbetsplalser som lillkommer lill följdav slödet skall förbehållas vartdera könet. Stiftelsen Industricentrahar uppfört nya anläggningar i och . Invesleringar iutökade lokaler har skell bi. a. i . Under /83beviljades slöd i form av lokaliseringsstöd, investeringsbidrag ellerofferlstöd till 266 arbetsslällen; iform av lokaliseringsbidrag m.m.' med 387 milj. kr., lokaliseringslån med 177 milj. kr., offertslöd med 17 milj.kr. och invesleringsbidrag med 6 milj. kr. har beslulsfatlandelsuccessivl decenlraliserals. Under budgelårel 1982/83 svarade såledeslänsslyrelserna för av anlalel beslui. Av följande sammanslällning framgår bl.a. all detotala stödbeloppen minskat något i omfattning. Totalt beviljatslöd har sjunkil 'Som lokaliseringsbidrag redovisas här och i fortsättningen även 5.1 milj. kkapilaltillskotl m. m. till Stiftelsen Industricentra. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet frän 908 milj. kr. budgelårel 1979/80 lill 587 milj. kr. budgelårel 1982/83.Samlidigi har skell en omfördelning mellan lokaliseringsbidrag och lokaliseringslän.Del beräknade syssel.sättningstillskotlet för /83 är slörre änför de Ivå fidigare budgetåren. Beviljal slöd (milj. avskrivningslän/ lokaliseringsbidrag' lokaliseringslån Beräknad sysselsättningsökning varav kvinnor 2 392 10. Subvention per nyll arbetstillfälle (tkr)- ' Inkl. invesleringsbidrag och offerlstöd. " I beloppet ingår inle slöd lill industrilokaler för uthyrning. Den huvudsakligaförklaringen till att stöd underdenna lidsperiod lämnals lill alll färre arbelsslällen är den nedgång som sketti induslriinvesteringarna. Omfördelningen från lokaliseringslån lilllokaliseringsbidrag har flera förklaringar. Den vikligastelorde vara all villkoren för lokaliseringslånen har förändrats ochsubventionsmomenlet i stödverksamheten överförts till bidragsverksamhelen. Beviljal slöd budgetåret1982/83 länsvis fördelat på antal arbetsslällen, invesleringskoslnad, stödformoch beräknad sysselsättningsökning framgår av följande tabell. Lokaliseringsbidrag,investeringsbidrag och offertslöd. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Som framgår av tabellenhar nära hälften av bidragen saml en fjärdedel av lokaliseringslånen och av denberäknade sysselsäliningseffekien fallil på Norrbotlens län. Del störstaenskilda bidragel är 76 milj. kr. lill i Kirunaför motlagning, bearbelning och försäljning av dala frånfjärranalyssalelliler. Denna verksamhel beräknas fulll utbyggd ge drygt 100sysselsättningstillfällen. En fördelning av stödetunder /83 på stödområden visar att mer än hälften, 228 milj.kr., av bidragen har beviljats förelag i stödområde A, som är det högstprioriterade området. Av nedanstående tabell framgår även fördelningen pä anlalarbelsslällen, invesleringskoslnad, stödform, beräknad sysselsättningsökningoch subvention per nytt arbels-fillfälle. (milj.kr.) fälle (ikr)- ' Lokaliseringsbidrag,investeringsbidrag och offertslöd. - I beloppet ingår inteslöd lill industrilokaler för uthyrning. Av följande tabellframgår stödets fördelning under budgelårel 1982/83 på olika branscher,arbetsställen, stödform och beräknad sysselsättningsökning. Turistnäringen harnäst metall- och verkstadsindustrin erhållit mest stöd och svarar för det näststörsta sysselsältningstillskottel. Under budgetåret har beviljats slöd lillfler förelag som sysslar med uppdragsverksamhel än under tidigare budgelår. -)-) -) Lokaliseringsbidrag,investeringsbidrag och offertslöd. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 46 Sysselsättningsstödlämnas per kalenderår i lagei under högsl . För all få slödmåsle föreiagen öka sysselsällningen och bibehålla ökningen. Anlalel företagsom fåll sysselsällningsslöd har minskal någol jämförl med år1980. .\v följande sammanslällning framgår beviljal sysselsällningsslöd föråren 1979-1982 fördelat pä antal arbelsslällen, årsarbetskrafter saml beviljalbelopp. 1980 1981 1982' Antal arbetsställen 432 518 452 321 Antal årsarbetskrafter 3 356 3409 2742 Beviljal belopp (milj. 31.3 .54,5 59,5 48,2 ' Då ansökningsiiden gick ul sä sent som den 30juni 1983 kommer ylleriigare beslut att fattas för är 1982. SIND bedömer atlredan fattade beslui moisvarar 2/3 av del totala sysselsällningsslödel för år1982. Del hiliillsvarandeulfallel för , dvs. beslui fållade under förslå , tyder påatt antalet årsarbetskrafter som berättigar lill slöd äter ökar efter nedgångenunderår 1981. Under budgetåret har 8företag beviljats offertslöd med sammanlagl 17,2 milj. kr. Från och med den har även statens industriverkbeslutanderätt i fråga om offerlstöd. Den pariamenlarisklsammansatta kommillén (1 1982:05) om del regionalpoliliska slödet lillnäringslivel utreder den framtida utformningen av slödel.Kommitléns förslag skall redovisas före ulgången av augusli 1984. Mol denna bakgrund föreslår jag endasl smärreförändringar av del regionalpolitiska stödet till näringslivet. Somjag fidigare nämnl harregeringen möjlighel all ulanför slödområdel ange orter eller kommuner i vilkaunder en begränsad övergångsperiod lill följd av svåraslrukluromvandlingsproblem lokaliseringsstöd bör komma i fråga i vissa fall.Denna möjlighel är ell flexibelt komplement lill del fasla stödområdet, somomfatlar de regioner som har de långsiktigt svåraste problemen. Enligl nuvarande reglerfår offerlslöd endasl lämnas inom slödområdel samt lill produktutveckling påannan ort inom landet, om tillverkningen av den färdiga produkten förläggs inomstödområdet. Vidare får medel för cenlrala konsult- och utredningsinsatserendasl disponeras för projekl inom stödområdet. Möjligheten all lämnalokaliseringsslöd i vissa orter eller kommuner som anges av regeringen bör nukompletteras med möjligheter dels atl lämna offerlslöd även i dessa områden,dels all disponera medel för cenlrala konsult- och ulredningsinsalser även förprojekl som avses leda lill uibygg-nad eller elablering i dessa områden. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 47 Lokaliseringslån kan lämnas med belopp som motsvarar högsl av del godkända lolalakapilalbehovel i samband med en inveslering. Soiu ylleriigare föreskrifterbelräffande slorieken av ell lokaliseringslän gäller all del inle får lämnasmed högre belopp än som behövs för all invesleringen skall komma lill ståndoch endasl i den mån upplåning inle bedöms kunna ske på den allmännakredilmarknaden. Om även lokaliseringsbidrag beviljas i samband medinvesleringen får lokaliseringslånel lillsammans med bidragel uppgå lill högsl70% av kapilalbehovel. Om synneriiga skäl föreligger kan regeringen iundanlagsfall beslula om lokaliseringslån lill ell högre belopp. Begränsningen all lokaliseringslän får lämnasmed högsl ' av godkänt kapitalbehov kan i vissa fall innebära atl delbedöms nödvändigl all bevilja lokaliseringsbidrag i samband med en investeringtrots atl ell större lokaliseringslån egentligen är tillräckligt. Jag föreslårdärför all länsslyrelsen och statens induslriverk fortsättningsvis skall kunnalämna lokaliseringslån med ett belopp som moisvarar högst av del godkändatotala kapitalbehovet i samband med en inveslering. Övriga regler för lokaliseringslånbör vara oförändrade. Utvecklingsinsatser på regional nivå Fr.o.m. budgelårel1982/83 anvisas medel lill länsstyrelserna för tre huvudändamål över ellgemensaml anslag, benämnl Regionalpoliliskl slöd: Regionalaulvecklingsinsalser. Ändamålen är lokaliserings- och invesleringsbidrag tillprojekl där den totala investeringskostnaden uppgår lill högsl sju milj. kr.,glesbygdsstöd saml regionalt utvecklingsarbete. Under /83 disponeradelänsslyrelserna sammanlagt 275 milj. kr. för sådana insatser. Länsstyrelsernagör själva avvägningar mellan olika ändamål. Under budgelårel 1982/83beslutade länsslyrelserna om insalser lill ell sammanlagl belopp av 263 milj.kr. som fördelade sig på följande sätt: - lokaliserings-och investeringsbidrag 82 milj. kr. - glesbygdsstöd 134 milj. kr. - regionaltulvecklingsarbeie 47 milj. kr. Fördelningenpå olika ändamål varierar starkt mellan länen beroende på problemenskarakiär och förulsättningarna alt nå positiva sysselsältnings-effekler. Eit avmotiven för anslagskonstruktionen var alt möjliggöra en sådan variation.Möjligheterna att använda medlen för olika ändamål har , dåinvesteringsvolymen inom näringslivel varil låg, ulnylljals lill all ökaglesbygdsinsatserna. Frän och med kan länsslyrelsernafalla beslut om lokaliseringsstöd för invesleringar med ell godkänikapilalbehov av högst 7 milj. kr. Länsslyrelserna har från samma tidpunktdessutom möjlighel alt bevilja investeringsbidrag till mindre invesleringarulanför stödområdet. Som framgår av följande tabell överlänsstyrelsernas beslut under peri- 198.3/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 48 oden /80-1982/83 har under budgetåret1982/83 stöd lämnals lill fler arbelsslällen och bidrag beviljais medsammanlagl högre belopp än under fidigare budgetår. Det totala slödel under budgetåret1982/83 ligger på ungefär samma nivå som /81. Av tabellenframgår även beräknad sysselsättningsökning. Anlal iirbelsslällen Beviljat stöd Imilj. ' Lokaliserings- och invesleringsbidrag. " Utgifterna för lokaliseringslån belastaranslaget Regionalpolitiskt slöd: Lokaliseringslän. Under /83fattades beslut om glesbygdsstöd i form av lån och bidrag lill ett belopp omsammanlagl 134 milj. kr. Därtill kommer tecknade kreditgarantier för lån på 40milj. För /82 var motsvarande belopp 117 respektive 45 milj.kr. Glesbygdsstöd kan enligt förordningen (1979:638) om slailigl slöd lillglesbygd lämnas lill - iniensifieradekommunala sysselsällningsinsalser (IKS) Beslutanderällen liggerhos länsslyrelserna, som dock har möjlighel alt överlämna vissa ärendegrupper lill lanlbruksnämnden eller utvecklingsfondenför beslut. I del följande redovisas korlfailai medelsanvändningen för olikaslödformer under /83. Ungefär hälften, eller ca68 milj. kr., av del lolala glesbygdsstödet användes till invesleringar iförelag - en ökning med 18 milj. kr. frän /82. Stödet lämnas iform av avskrivningslän. Därtill kom tecknade kreditgarantier för lån hosbanker på 37 milj. kr. för delta ändamål. Under /83lämnades avskrivningslän till 1200 förelag i glesbygd. 1 en uivärdering avglesbygdsslödel som är under färdigsiällande inom induslridepartemenlel har dengenomsnillliga subventionen per nyll arbetslillfälle i glesbygd, omräknal lill , beräknals lill . /83 kan antalet nya arbetstillfällen uppskallas lill närmare800. Slöd lill kommersiellservice kan lämnas för alt irygga försörjningen med dagligvaror och drivmedel iglesbygder. Under budgelårel 1982/83 uppgick slödel lill närmare 22 milj. kr.Härav svarade investeringsslödei (avskriv- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 49 ningslän/invesleringslän) för 80 procenl fördelat pä 130butiker. Vidare tecknades kreditgarantier för lån pä sammanlagl 3 milj. kr.Driftslöd lämnades med sammanlagl 1,2 milj. kr. lill drygl 30 buliker. Till kommuner som subvenlionerarhemsändning av varor lämnades slailigl slöd med ca 2 milj. kr. Under budgelårel1982/83 uppgick slödel lill iniensifierade kommunala sysselsällningsinsalser (IKS) till 34 milj. kr. , och svarade tillsammans för tvåtredjedelar av IKS-verksam-heten. Stöd lillsamhällelig service kan lämnas tillkommuner och har främsl utnyttjatsför iordningställande av samlingslokaler saml för särskilda insatser avseende godstransporter lill och frän företag i glesbygder. /83 utnyttjades sammanlagt 9 milj. kr. lill sådant slöd, främst i skogslänen. Slöd lillhemarbete kan lämnas i stödområdet lillförelag med anställda som bor iglesbygder och som utför sitt arbele i hemmel. Slödel har lilen omfallning, omkring I milj. kr. , ochulnylljas endasl i ell fåial län. Med hänvisning lillall del regionalpoliliska slödel lill näringslivel f. n. ulreds föreslår jagendast smärre ändringar i glesbygdsstödet. Kredilgaranli förlån lill kommersiell service får f. n. lämnas för län varsamorleringslid uppgår lill högsl lio är. Eftersom kredilgaranli numera får användas även vid lån lill invesleringar i i.ex. byggnader, som har en längre avskrivningstid än sä, bör beslämmelsernage möjlighel all använda kredilgaranlisom allernaliv lill invesleringslån.Jag föreslår därför alt lånelidernaför kredilgarantier anpassas lill vadsom gäller för invesleringslån,dvs. högsl och om synnerliga skäl föreligger högsl . Samlidigiföreslår jag, belräffande invesleringslänen, all den ränlefria period som kan beviljas om särskilda skäl föreligger,sänks frän högsl ire lill högsl tvåår. Inom ändamålelregionalt utvecklingsarbete har länsslyrelserna relativt fria möjligheteralt i form av ulrednings- och projektarbete saml ålgärder för regionallnyförelagande inifiera, ulveckla och pröva olika angelägna insalser. Under budgelårel 1982/83 ulnylljadelänsslyrelserna sammanlagl 47 milj. kr. avanslaget för sådana, ofta projeklbelonade, insalser. Verksamhelen har enslor spridning mellan olika verksamheisområden och varierar också belräffandedel ekonomiska engagemangels sloriek. Många projekl bedrivs lillsammans med och finansierasdelvis av andra slalliga organ, ulvecklingsfonder, kommuner, landsfing, företag m. fl. De vanligastförekommande projeklområdena var enligt länsstyrelsernas redovisningar följande: 4 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 50 Jord, skog och glesbygd Ett genomgående drag iverksamheten är all den syftar till atl långsiktigt öka sysselsättningen,direkt eller indirekt, t. ex. genom olika infrastruktur-förbättrande ålgärder. Jag vill bl.a. nämnaprojekl inom utbildningssektorn som svarat för enökande andel av länsstyrelsernas utvecklingsarbete. Länsslyrelserna bedriverlillsammans med olika ulbildnings-och forskningsansvariga organ ell arbete somomfallar såväl förbättrad planeringsverksamhet som konkreta utbildningsinsatseroch olika samverkansformer mellan näringsliv och utbildningsväsende. Jag avser att ålerkommatill regeringen med förslag lill fördjupad samverkan mellan småföretag ochhögskola i samband med den tidigare nämnda propositionen om industrielltillväxt och förnyelse. Insatser i vissa regioner Vad gäller insatser iNorrbottens län genomförs f. n. del program för utveckling i länet somriksdagen tidigare (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr 305) fattat beslut om. Jagvill också erinra om atl har beslutat (prop. 1983/84:38, AU9, rskr 102) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län. Beslutet innebär all socialavgifterna under en längre lidsätts ned med lio procentenheter för verksamheter inom vissa näringsgrenar sombedrivs i länel. Berörda näringsgrenar är gmvverksamhel, lillverkning,produklionsvaminriklad partihandel, uppdragsverksamhet samt hotell-,pensionals- och campingverksam-hel. särskill bidrag lill koslnaden försocialavgifterna lämnas härulöver vid ökning av sysselsällningen. Verksamheler inom nämndanäringsgrenar som bedrivs i samhälle är hell befriade frånsocialavgifter och allmän löneavgift under liden den Ijanuari 1984-den 31december 1993. Koslnaden, i form avminskade avgiflsinkomsler, för nedsäitningen av socialavgifter i Norrbollenslän kan beräknas lill ca 330 milj. kr. Härlill kommer koslnaderna förbidrag vid sysselsättningsökning. Beträlfande den avriksdagen tidigare behandlade frågan om ulredning av den centrala och regionalarennäringsadminislralionens lokalisering lill vill jag nämna atl de avstatskontoret resp. länsslyrelsen i gjorda utredningarna f. n.remissbehandlas. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 51