prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill svårigheterna attförutse del exakta medelsbehovet,då detta inte styrs av medelstillgången ulan av regler enligt vilka bidrag kanutgå, bör anslaget ändras från reservationsanslag till förslagsanslagfr. o. m. /85. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillTillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konj~ektionsin-dustrierna för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1983/84 Anslag 420 000 0001984/85 Förslag 1 000 000 000 harnyligen ( AU 1983/84: 12, rskr 104) beslutat a« s. k. ungdomslag skallinrättas för all bereda sysselsättning för arbetslösa ungdomar i åldern 18 och19 år. Lagen om arbele i ungdomslag hos offenlliga arbetsgivare träder i kraft den 1 januari1984. I minmedelsberäkning för /85 har jag utgålt ifrån att anlalelsysselsatta i ungdomslag uppgår till i genomsnitt ca 20000 ungdomar . Jag beräknar med dennaförutsättning medelsbehovet till 1 OOOmilj.kr. Dessa medel skall täcka koslnader för löner och sociala avgifter,utbildningskostnader samt kostnader för administration. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atl tillStatsbidrag för ungdomslag för /85 anvisa ell förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 145 1982/83 Utgift 147 915 6451983/84 Anslag 150 750 000 1984/85 Förslag 139 904 000 Arbetarskyddsstyrelsen ärcentral myndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor, vartill räknasarbetsmedicinska frågor och frågor rörande den centrala tillsynen inomarbetslivet enligl produktkontrollagstift-ningen. Styrelsen är chefsmyndighetför yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsenleds av en styrelse. Den består av generaldirektören, överdirektören och nioytterligare ledamöter, varav sju representerar parterna på arbetsmarknaden ochtvå är ledamöter av . 1 verkssiyrelsen ingär också tvåpersonalföreträdare. Inom styrelsen finns tre avdelningar, nämligentillsynsavdelningen, forskningsavdelningen och administrativa avdelningen. Tillarbelarskyddsslyrelsen är knuten en arbetslidsnämnd, som beslår av generaldirektöreneller överdirektören, chefen för arbelslidsbyrån, en tjänsteman somgeneraldirektören utser samt sex ytterligare ledamöter som representerarparterna pä arbetsmarknaden. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader 110 470 000 (därav lönekostnader) (89 141 000) -f- 8 386 000 + 3 126 000 + 2 580 000 -I- 14 092 000 -I- 14 092 000 -I- 2 521 000 (-( 2 209 000) -I- 2 053 000 + 2 580 000 -I- 7 154 000 + 18 000 000(1)- 10 846 000 (1) Exkl. 1,5 rnilj. som de senastefyra budgetåren utgått till forskningsavdelningen vid arbetarskyddsstyrelsensom kompensation för de besparingar på statsbudgeten som beslutade omi anledning av prop. 1980/81:20. Inkomster vidarbelarskyddsslyrelsen, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under Inkomsler av statens verksamhet, beräknas lill . (För budgelårel 1983/84 beräknas motsvarande inkomsleruppgå till .) 1983/84:100 Bilaga 12 Arbetsmarknadsdeparteniientet 146 Arbetsmiljön har under senare årförbättrats väsentligt i flera avseenden.Arbetsolycksfallen får nu mindre allvarliga följder . Sjukfrånvaronper olycksfall har gått ned med inemot . Antalet dödade genomarbetsolycksfall beskriver en sjunkande trend. Denna utveckling har enligtstyrelsen kunnat ske tack vare en ökande insikt om arbetsmiljöns betydelse försäkerhet och hälsa, ett alltmer intensifieratskyddsarbete ute på arbetsplatserna i förening med ett omfallandelagstiftningsarbete, stora forskningsinsatser och inte minst genom den tekniskautvecklingen och strukturförändringen i näringslivet. Styrelsenkonstaterar emellertid att även om situationen i vissa avseenden har förbättrats så har nya typer avarbetsmiljöproblem uppkommit. Det förebyggandearbetarskyddet måste därför intensifieras, vilket enligt styrelsen också i hög grad gäller behovet avinsatser från arbetarskyddsverket.Ändamålsenliga föreskrifter, en intensiv tillsyn ute på fältet samt ökadeforskningsinsatser utgör här angelägna inslag. Föreskriftsarbetel,som är en väsentlig del av den centrala tillsynsverksamheten, kommer under denärmaste åren alt präglas av den pågående omarbetningenav äldre regelsystem. Styrelsen har som målsättning att inom en treårsperiodersätta ca 250 anvisningar och meddelanden från liden före arbetsmiljölagens ikraftträdande med ungefär hälften så mångaföreskrifter. En följd av den omfattande satsningen påföreskriftsarbetel blir att övrigt centralttillsynsarbete, bl. a. konsultations- och upplysningsverksamhet, får tai anspråk en mindre resursandel . Styrelsensforskningsverksamhet är inriktad på att upptäcka och påvisa risker iarbetsmiljön samt alt kartlägga samband mellan miljöfaktorer samt olycksfalloch ohälsa. En viktig uppgift för forskningen är alt svara för den långsikligakunskaps- och kompetensuppbyggnaden i landet på arbetsmiljöomrädet.Styrelsen påpekar att de resurser som styrelsen disponerar för forskning inte kantäcka alla problemområden. Den typ av forskning som har väsentlig betydelsefrån hälsosynpunkt måste i första hand prioriteras. Hänsyn måste tastill såväl skadefrekvens som svårighetsgrad. Satsningarna bör enligtstyrelsen också koncentreras till de områden, där den egna forskningen kan göra sig gällande inom ochutom landet. Styrelsen har mot bakgrund av den aktuella och väntaderisksitualionen prioriterat följandeforskningsområden: belastningsskador, lungskador på grund av luftföroreningar,metoder för testning av cancerframkallande ämnen och ämnen som kan skada fostereller arvsanlag, eliminationsteknik samt arbetsorganisation i sambandmed ny teknik. Styrelsen konstaterar alt hittillsgenomförda anslagsminskningar har skettutifrån ett relativt gott utgångsläge. De har också fört del goda med sig attkostnadsmedvetandet inom organisationen har ökat. Styrelsen gör emellertid nuden bedömningen atl det inte längre går att minska kostna- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 147 derna och bibehålla planerad verksamhetsnivå.Del är inte heller möjligt att annat än rent marginellt kompensera ytterligareanslagsminskningar genom ökad avgiftsbeläggning av verkets tjänster och produkter.Betydande svårigheter finns redan, t. ex. på informationssidan och i fråga om möjligheterna attanskaffa och underhålla vetenskaplig apparatur. Styrelsen redovisartvå budgetalternativ, varav det ena är det obligatoriska huvudförslaget. Dettainnebär att anslaget till styrelsen för /85 minskar med . iförhållande lill nuvarande anslag. Enligt styrelsen kommer ett genomförande avhuvudförslaget att leda till ytterligare minskningar av personalramarna, vilketi sin tur kommer att medföraen förskjutning av tidsprogrammet för omarbetning av äldre regler, minskade informationsinsatser samt attmöjligheterna till ändamålsenliga nysatsningar inom forskningenminskar. För att mildraeffekterna av den resursminskning som skulle följa av en tillämpning av huvudförslaget föreslårstyrelsen några lilläggsposter för all tillgodose de allra mest angelägnabehoven inom de mest utsatta områdena.Huvudförslaget tillsammans med dessa lilläggsposter utgör arbetarskyddsstyrelsens budgetförslag. Förstyrelsens del innebär detta förslagen uppräkning av förvaltningskostnaderna gentemot huvudförslaget med4400000kr. Pris- ochlöneomräkning m. m. Styrelsen utgårfrån att kompensation skall utgå med 1500000kr. i likhet med tidigareår för de besparingar på statsbudgeten som beslutade om i anledningav propositionen (1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten m. m. Kostnaderna förstyrelsens uppdragsverksamhet balanseras av intäkter. För budgetåret beräknaskostnaderna för verksamheten stiga med 2580000kr. Ökningen gäller främstförsäljning av publikationer m.m., efterutbildningför företagshälsovårdens personal, för informationsuttag ur samt för den granskningsverksamhet vidtillsynsavdelningen som planeras att avgiftsbeläggas . Under budgetåretkommer behovet av olika informationsinsatser att vara betydligt större äntidigare, bl. a. till följd av det ökade föreskriftsarbetel, omarbetningen avanvisningar och meddelanden saml omtryckning av äldre informationsmaterial. Angeläget är också atltillgodose behovet av forskningsinformation.Styrelsen föreslår därför att 1 milj. kr. ställs till styrelsensförfogande för ökade informationsinsatser. Arbetet med altutveckla ett ansvarsbibliotek på arbetsmiljöomrädet har påbörjats i enlighet med det förslagsom utredningen (A 1979:01) rörandeinformation om risker i arbetsmiljön (INRA) har föreslagit i sitt betänkande (SOU 1982:30) Information omarbetsmiljörisker. Styrelsen föreslår atl 400000kr. ställs tillstyrelsens förfogande för dels ADB-stöd förvissa biblioteksrutiner (300000kr. ), dels anskaffning av referenslitteratur(lOOOOOkr. 1983/84:100 Bilaga 12 148 Styrelsenföreslår alt 3milj. i form av anslagsmedel ställs till styrelsensdisposition för anskaffning och underhåll av vetenskaplig apparatur.Under budgetåren 1982/83 och 1983/84 har finansieringen skett genom att regeringen ställt medel lillförfogande ur arbetarskyddsfonden. Styrelsenanser nu att en mera fast ordning för finansiering av forskningsavdelningensapparatur bör etableras. får disponeras för utomnordiska resor, vilket innebär enuppräkning av denna post med . Delta kanenligl styrelsen ske inom ramen för anslagsposten Förvaltningskostnader, somsålede , inte behöver räknas upp för detta ändamål. Liksom all annanstatlig verksamhet har myndigheterna inom arbetsmiljöområdet utsatts för en ingåendegranskning. De olika anslcigen har i principberäknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Också högt prioriterade områden har fått vidkännas realt settminskad medelstilldelning. Beräkningenav anslaget tillarbetarskyddsstyrelsen utgör här inget undantag. För yrkesinspektionens del har del klart framgått att det inteutan allvariiga konsekvenser förverksamheten går att göra några större besparingar. Viss älerläggningav medel föreslås därför. Jag återkommer till dettai samband med behandlingen av anslaget C 3. Regeringensmålsättning är att upprätthälla en hög ambitionsnivå i arbetsmiljöarbetet trots det kärvastatsfinansiella läget. Det innebär att skärptakrav måste ställas på arbetarskyddsverket när det gäller att utnyttjaresurserna effektivt och ändamålsenligt. Del gäller såväl föreskrifts-och forskningsverksamheten vid styrelsen sominspektions- och tillsynsarbetetute på faltet. Detta kan åstadkommas dels genom att omfördela resurserna så attinsatserna i första hand koncentreras till de områden där åtgärderframstår som allra mest angelägna, dels genom att förbättra underiaget för planering och styrning avverksamheten. En viktig utgångspunkt vid prioriteringen är enligt min meningatl resurserna styrs till de områden där de största riskerna och allvarligasteproblemen finns inom arbetsmiljön. Jag stöder styrelsens uttaladeprioritering att omarbetasamtliga anvisningar och meddelanden från tiden före arbetsmiljölagens ikraftträdande och ersätta dessa medföreskrifter. Det är angeläget attarbetet slutförs inom den planerade lidsramen. Även inom forskningsverksamhetenhar styrelsen pekat ul de forskningsområden som bör skjutas i förgrunden i den fortsattaforskningsplaneringen. Prioriteringarnasamt de överväganden som redovisats till grund för dessa synes enligt min mening vara väl avvägda ochmotiverade. Det är viktigt allstyrelsens forskningsverksamhet håller en hög kvalitet för att de resursersom avsätts skall bli effektivt utnyttjade och ge en god Prop.1983/84:100 Bilaga 12 149 avkastning.Forskningsdelegationen, som har påbörjat sitt arbete, kommer enligt minmening att kunna medverka till en breddning av styrelsens beslutsunderlag när det gäller överväganden kring forskningsverksamhetensutformning, inriktning och prioritering. Delegationen bör också kunna förbättraförutsättningarna för samordning mellan styrelsens forskningsverksamhet och denforskning som bedrivs vid universitet och högskolor, de yrkesmedicinskaklinikerna samt andra forskningsinstitut verksamma inom arbetsmiljöområdet. Jag återkommer till frågan om arbetarskyddsstyrelsens forskningsverksamhet i den särskilda forskningspoliiiskaproposition som regeringen avser lägga fram för . Det kärva ekonomiskaläget accentuerar behovet av förbättrad information som underlag för planering avverksamheten och prioritering av resursanvändningen mellan olikaverksamhetsområden. En viktig utgångspunkt för möjligheten att effektivt styra verksamheten ärett utvecklat budgetsystem. Det är bl.a. mot den bakgrunden som den dåvarande regeringens uppdrag till arbetarskyddsstyrelsen atl utarbeta förslag till verksamhetsinriktadbudgetering bör ses. Resultatet av uppdraget har redovisats. En arbetsgrupp har tillsatts inom regeringskanslietför att bearbeta och vidareutveckla styrelsens förslag till verksamhetsstrukturoch anslagskonstruktion. I samband därmed kommer även inkomstredovisningenav uppdragsverksamheten att ses över. En målsättning med arbetet är att ta framen ny anslagskonstruktion för arbetarskyddsverket som kan börja tillämpas fr.o. m. /86. Arbetarskyddsstyrelsenhar i samråd med statskontoret pä regeringens uppdrag genomfört en s. k. huvudstudieavseende en samordnad lösning för informationssystemet om arbetsskador () och ettarbetsställeregister för arbelarskyddsverket (). Systemet syftar dels tillatl förbättra förutsättningarna för ett effektivt tillsynsarbete såväl regionalt somcentralt,dels lill att ge bättre underlag för forskningen. Arbelarskyddsstyrelsens övervägandenoch förslag avseende systemutformning, driftlösning och genomförande avsystemet har redovisats i en rapport som f. n. bereds i . I 1983 årsbudgetproposition framhöll jag att det utöver rent effektivitetshöjande åtgärderockså måste vidtas ålgärder med ett mera direkt besparingssyfte. Jag anmäldedärför min avsikt att uppdra åt arbetarskydds-styrelsen att utarbeta förslagtill ett system för avgiftsbeläggning av viss granskningsverksamhel som f n.utförs kostnadsfritt inom styrelsens lill-synsavdelning. Jag syftade därvid dels på den officiellaprovning som styrelsen utför, dels pä den frivilliga granskning som styrelsen utförav enstaka produkter och produkttyper. Sedan uppdraget lämnats har styrelsen kommit in med förslagtill ett sådant system. Förslaget, som i vissa delar avgivits efter samråd medriksrevisionsverket, förutsätter vissa ändringar i arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Jag ämnar föreslåregeringen att vidta erforderliga författningsändringar. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 150 Inomarbetarskyddsstyrelsen har utarbetats ett förslag om införande av ettdatorbaserat ekonomiadministrativt system. Systemet kommer enligt planerna att tas idrift under /85. Del är enligt min mening angeläget att derationaliseringsvinster som systemet förväntas medföra också uppnås. Styrelsen bör få i uppdragatt senast vid utgången av tillregeringen redovisa erfarenheter och effekter av det nya ekono-miadminislrativasystemet. Jagövergår nu till att behandla arbetarskyddsstyrelsens budgetförslag. 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. uttaladejag att det fortfarande finns ett utrymme för att öka arbetarskyddsfondens finansiering av arbelarskyddsstyrelsensforskningsavdelning. Detta bör, bl.a. med hänsyn lill fondenskapitalbehållning och ränteintäkter, kunnaske utan att övrig forskning och annan verksamhet som finansieras viaarbetarskyddsfonden riskerar alt drabbas av nedskärningar. Jag räknade därvidmed att arbetarskyddsstyrelsens anslag fr.o.m. /85 minskas med 15 milj. kr. och attmotsvarande belopp förs över lill styrelsenfrån arbetarskyddsfondens kapitalbehållning. Jag har i min medelsberäkningutgått från att så kommer alt ske. 1980/81:20om besparingar i statsverksamheten, m.m. anmälde dåvarande departementschefen att hanräknade med en ökad finansiering av arbetsmedicinska avdelningen överarbelarskyddsfonden. Regeringen hardärefter för vart och ett av beslutat alt 1,5 milj. kr. skall utgå som bidrag urarbetarskyddsfonden för finansiering av forskningsavdelningens verksamhet. Jaghar för avsikt att föreslå regeringen att besluta om motsvarande åtgärd /85. För att täcka vissaökade kostnader vid arbelarskyddsstyrelsens forskningsavdelning anserjag att arbetarskyddsfonden bör bidra med ytterligare 3milj. fr.o.m. /85.Somjag tidigare nämnt bör denna ökadeutgift för fonden finansieras genom att projektramen för arbelslivscentrum minskas med motsvarande belopp.Del ankommer på regeringen att besluta om en sådan åtgärd. för dammlunga kommer att överföras från arbelarskyddsslyrelsen tillsocialstyrelsen . Enligl vadjag har erfarit uppgår den årliga kostnaden för bedömningsnämndens verksamhet till ca 10000kr. Jag hartagit hänsyn till detta vidmin medelsberäkning. I beräkningsunderlaget förarbetarskyddsstyrelsens anslag har jag vidareräknat med en indragning av vissa tjänster vid styrelsen motsvarande ettbelopp av . Arbetarskyddsstyrelsen har, särskilt isamband med flyttningen lill , tilldelats vissa medel för anskaffning av vetenskaplig apparatur. Under de två senaste budgetårenhar finansieringen av anskaffning och underhåll av vetenskaplig apparaturdessutom skett ge-, nom atl regeringen ställt medel till styrelsens förfogande ur arbetar- 1983/84:100 Bilaga 12 151 skyddsfonden.I takt med atl apparaturen förslits och blir äldre kommer de löpande utgifterna för service och reparationatt stiga som kostnadema för nödvändiga ersättningsinvesteringarökar. Tillgång till en modern ochväl fungerande utrustning är emellertid en förutsättning för att forskningsverksamheten skall kunna hålla en högkvalitet. Jag anser därför att detnu är hög ud att finna en mer långsiktig lösning beträffande finansieringenav styrelsens vetenskapliga apparatur. Mot den bakgrunden vill jag föreslå att medel för anskaffning av mer kostnadskrävande vetenskaplig apparatur förs upp under ettsärskilt reservationsanslag som anvisasarbetarskyddsstyrelsen under tionde huvudtiteln. Med en sådan anslagskonstruktion blir det möjligt att avsättamedel motsvarande rimliga avskrivningskostnadersamt att på ett mer flexibelt sätt - över budgetårsgränserna - utnyttjaresurserna. Jag återkommer lill denna fråga. De löpande service- och reparationsutgifterna förunderhåll av vetenskaplig apparatur utgör en tung utgiftspost iarbelarskyddsstyrelsens budget. Utgifterna är till stor del bundnagenom serviceavtal med leverantörer.Ett bristfälligt underhåll innebär kapitalförstöring och ett dåligt utnyttjande av resurserna. Jag anser det därför angelägetatt även vissa medel avsätts för underhåll av styrelsens vetenskapligaapparatur. Jag har för avsikt att ta uppdenna fråga i samband med att frågan om medel från arbetarskyddsfondenför särskilda arbelarskyddsprojekl behandlas. Arbetet med atl utveckla ettansvarsbibliotek pä arbetsmiljöområdet harinletts vid arbetarskyddsstyrelsen i enlighet med det förslag som utredningen(A 1979:01) rörande information om risker i arbetsmiljön (INRA) har lämnai. Ett ansvarsbibliotek kräverbl. a. större tillgång lill litteraturän vad styrelsen f. n. har samt ett väl utvecklat syslem för litteratursökning.Jag har tidigare denna dag i samband med behandlingen av INRA: s betänkandeuttalat alt jag anser atl utvecklingen av ett ansvarsbibliotek påarbetsmiljöomrädet är en angelägen fråga. Jag föreslår därför atl arbetarskyddsstyrelsen tilldelas350000kr. för detta ändamål. I beräkningsunderlaget för styrelsensanslag har jag därutöver beräknat 500000kr. för de ökade informationsinsatser under budgetåret som styrelsen planeraratl genomföra. Det är enligl min mening väsentligt att styrelsen även framgent kan komplettera nya föreskriftermed ett informationsmaterial som är anpassat till olika målgruppers behov.Därigenom torde styrelsen bättre ochsnabbare kunna föra ul innehållet i nya föreskrifter till arbetsplatserna. Dessa ökade insalser harmöjliggjorts genom omprioriteringar inom verksamhetsområdet. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna den av mig föreslagnaöverföringen av medel från arbetarskyddsfonden till anslaget, 2. tillArbetarskyddsstyrelsen för /85 anvisa ett förslagsanslag av139904000 kr. 1983/84:100 Bilaga 12 152 C 2.Arbetarskyddsstyrelsen: AnskalTning av vetenskaplig apparatur Nytt anslag (förslag) 2000000 Jag har under anslaget C 1. Arbelarskyddsslyrelsenredoaort för de motiv somlegal till grund för förslaget alt inrätta ett nyll anslag för anskaffning av mer kostnadskrävande vetenskapligapparatur. Jag har beräknat medelsbehovet för /85 underdella anslag lill 2milj. Dessa resurserhar frigjorts genom omprioriteringar inom verksamhetsområdet. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lillArbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83 Utgift 123 739 876 1983/84 Anslag 125 556000 1984/85 Förslag 130 716 000 Yrkesinspektionenutövar tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiflningenm.m. samt - inom sill verksamhetsområde-produktkonlrollagstiftningen. Inspektionen svarar ävenför tillsyn enligt vägarbetstidslagstiftningen. ärorganiserad i 19 distrikt. I varje distrikt finns en yrkesinspektionsnämnd som består avdistriklschef och åtta ledamöter som bl. representerar parterna påarbetsmarknaden. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 109 804 (96 152 -H 5 278 000 + 5 333 000 {+ 4 803 000) -f 1 180 000 -1- 227 000 -1- 6 458 000 + 5 160 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 12 153 Arbelarskyddsslyrelsenbedömer alt efterfrågan på yrkesinspektionens tjänster kommer att vara storäven iframliden. Den nuvarande utvecklingen i arbetslivet ökar kraven på flexibilitet och påoffensiva insatser från yrkesinspektionens sida. En stor del av deresurstillskott som yrkesinspektionen tillfördes under 1970-talel utgjordes avspecialislfunklioner för t.ex.kemi, yrkeshygien och juridik.Svårighetsgraden i själva tillsynsar-. betethar i förening med de ökade anspråk som ställs inom arbetslivet lett till alttidsåtgängen vid inspektionsbesöken ökal. Statistiskt material för /83 visar också en minskning avantalet arbetsslällebesök. Samtidigtkan konstaleras en avsevärd ökning av antalet skrivelser till arbetsgivarnaefter genomförda besök. Om nuvarandeambitionsnivå i fråga om lillsynsarbetet skall kunna upprätthållas görstyrelsen den bedömningen atl del inte längre går att minska kostnaderna.Enligl styrelsen krävs del därför alt medelstilldelningen /85 åtminstone inte minskar i förhållande till föregående budgetär.Styrelsen framhåller därvid atl hänsyn inte tagits till de kostnadsmässigaaspekterna av den av principbeslulade flyttningen av tillsynsansvaret förvissa mindre arbetsställen från kommunernatill yrkesinspektionen. Oklarheten kring denna fråga, som f n. är under utredning, har fält negativa återverkningarpå den kommunala tillsynsverksamheten. De problem, frågoroch krav i fråga om informationsinsatser m. m. som yrkesinspektionen ställs inför har enliglarbetarskyddsstyrelsen blivit avalltmer övergripande karaktär. Strävan skall vara att yrkesinspektionens verksamhet successivt inriktas motmer principiella, styrande ochkontrollerande insatser, medan rutinmässigt skyddsarbete så långt som möjligtfår ombesörjas genom lokal skyddsverksamhet. Styrelsen betonar emellertid att små arbetsställen medbesväriiga arbetsmiljöförhållanden har en utsatt ställning och behöversärskilt slöd. Det regionala tillsynsarbetetär också inriktat på atl främja utvecklingen av en effektiv förelagshälsovård. De områden därrisker och belastningar för arbetstagarna bedöms som särskilt allvarliga kommeratt prioriteras medan problem av komforlka-raktär far slå tillbaka. Inriktningenmot skaderisker innebär bl.a. atl olycksfallen kommer all uppmärksammasytterligare. Ålgärder mot fall-och rasrisker samt risker i sädanaarbeien där fordon är inblandade är särskilt angelägna områden. Ettriksomfattande tillsynsprojekt kommer atlpåbörjas i samband med att en kungörelse om arbetsställningar och arbetsrörelser träder i kraft vid årsskiftet1983/84. Andra sädana projekt avserträimpregneringsanläggningar, slyrenexposilion inom plastindustrin samlpersonlyft med kran och överlastdon på kranar. måste vidare beakta andra typer av problem än demsom kommer fram -