prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Tillden avdelning inom rådet som bör arbeta med dessa frågor hänskjuis också frågorom bl.a. bidragsärenden, yttranden över arbetsmarknads-ochlokaliseringsärenden, forsknings- och utbildningsfrågor samt rekreationsfrågor.Avdelningen bör också följa utvecklingen av de primära områdena ochfortlöpande ansvara för utarbetandet av den tidigare nämnda slmkturplanen. Enpermanent delegation underställd rådets styrelse ges beslutanderätt i dessafrågor. Genom att ges vissa myndighels-funktioner krävs en särskildlag för att regeringen skall kunna överlämna beslutanderätten dit. Jag föreslåratt en sådan lag inrättas. Jagvill starkt betona all inordnandet av rekreationsberedningens uppgifter iTuristrådet inte får innebära alt frågorna fortsättningsvis tillmäts mindrevikt. Rådetbör fortlöpande ha kontakt med folkrörelser, centrala och regionalamyndigheter samt med kommuner och näringsliv. Rådet bör vidare samarbeta medberörda universitet och högskolor och följa forskning och utbildning ochredovisa de behov som enligt rådet finns på dessa områden. Rådet bör svara föratt beläggningsstatistik upprättas och all analyser genomförs rörande utländskaoch svenska marknader, fritidsvanor och fritidens användning. Ifrågor som rör marknadsföringen av utomlands fömtsätler jag all rådetäven fortsättningsvis samarbetar med exportråd. Deförslag till organisationsförändringar som jag tidigare förordat innebär atlTuristrådet ges förbättrade möjligheter alt marknadsföra som turistlandsåväl nalionellt som internationellt. Genomden av mig föreslagna organisationen får turism- och rekreationsfrågorna densamlade organisatoriska lösning som enligt min uppfattning är nödvändig. Prop.1983/84:145 21 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om beslutanderätt för turistråd. Med hänsyn till attlagförslaget inte kan medföra något problem vid rättstillämpningen anser jagdel inte motiverat atl höra lagrådet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels atl 1. antagaförslaget till lag om beslutanderätt för turistråd, dels att 2. godkänna vad jag har förordat i fråga om principerför statligt stöd till turistnäringen, 3. godkänna vad jag har förordat i fråga om Sverigesturistråds framlida arbetsuppgifter inom ramen för turist- och rekreationspoliliken, 4. godkänna att fjällsäkerhetsrådel och sjösäkerheisrådetavvecklas som egna myndigheter samt inordnas i organisation, 5. bereda tillfälle att la del av vad jag iövrigt har anfört om riktlinjer för turist- och rekreationspolitiken. 5 Anslagsfrågorför /85 1 prop.1983/84:100 bil. II (s. 126) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /85 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Stöd till friluftslivet m.m. . Jaganhåller att nu få anmäla bl. a. dessa frågor. I prop.1983/84:100 bil. 11 (s. 100) har regeringen under denna rubrik föreslagitriksdagen alt . anvisas till för budgetåret1984/85. 1983/84:145 22 Ienlighel med milt tidigare förslag om vissa säkerhetsfrågors samordning inomnaturvårdsverket föreslår jag att anslaget tillförs2695000 kr. för /85. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atltill för /85 utöver vad som föreslagits iprop. 1983/84:100 bil. 11 anvisa ett förslagsanslag av . Vård av naturreservat m. m. 1983/84:100 bil. U (s. 110) har regeringen under denna rubrik föreslagitriksdagen att . anvisas till vård av naturreservat för budgetåret1984/85. Kostnadernaför viss fjällverksamhet - bl.a. underhåll och skötsel av vandringsleder somomfattas av statens huvudmannaskap - bestrids under /84 delsfrån anslaget Stöd liU friluftsUvel m.m., dels från förevarande anslag. Den delav kostnaden som under /84 bestrids från anslaget Stöd tillfriluftslivet m.m. föreslår jag överföras till förevarande anslag. Anslagetbör därför för /85 tillföras ytterligare . Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Vård av naturreservat m.m. för /85 utöver vad somföreslagits i prop. 1983/84:100 bil. 11 anvisa ett reservationsanslag av3640000 kr. Idrott, rekreation och turism I 1. 1983/84:100 bil. II (s. 126) har regeringen under denna rubrik föreslagitriksdagen att . anvisas till riksidrollsför-bund /85. Inomföreningsrörelsen finns ett stort och värdefullt engagemang i egna anläggningarför idrotts- och friluftsverksamhet. lämnar bidrag frånanslaget Slöd till friluftslivet m. m. till mindre friluftsan-läggningar somägs av förening eller därmed jämförbar sammanslutning som inle är organiseradinom . Den anvisade bidragsramen för budgetåret1983/84 uppgår till . Administrationen av motsvarande bidrag tillföreningar inom idrottsrörelsen, under förevarande anslag, sköts avRiksidrottsförbundet. Jaghar inhämtat att de anläggningsbidrag fördelar under anslagetStöd till friluftslivet m.m. i allt väsentligt kommer ochföreningar anslutna till (Ridfrämjandet)till del. Bidrag till den löpande verksamheten hos Prop.1983/84:145 23 dessabåda organisationer utgår däremoi från förevarande anslag. Jag anser atl dessaorganisationer själva skall bestämma hur bidragen till mindre lokalaanläggningar inom resp. organisation skall användas. Naturvårdsverketsbidragsprövning kan därmed upphöra. Min medelsberäkning under förevarandeanslag bör därför justeras. Jag räknar därvid med att Friluftsfrämjandetsanslag ökas med . och Ridfrämjandets med . vilka belopp skallanvändas för anläggningsstöd inom organisationerna. De berördaorganisationerna bör i samband med inlämnande avanslagsframställningen redovisa hur anslagna medel till mindre anläggningarfördelats. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Stöd till idrotten för /85 utöver vad som 1983/84:100 bil. 11 anvisa elt reservationsanslag Stöd till turism och rekreation 1982/83Utgift '-76185204 Reservation '17864983 1983/84Anslag '65 335000 1984/85Förslag 71700000 'Anslagen Stöd till friluftslivet m. m. och turistråd. - Inkl. 9750000kr. disponerat av finansfullmakten. Sverigesturistråd är en stiftelse inrättad av staten. ochLandstingsförbundet med uppgift att som centralt organ planera, samordna ochgenomföra åtgärder för att främja marknadsföring av turism i . Marknadsföringsinsatsernaskall ges en sådan inriktning alt såväl möjligheterna till elt växande valulainflödefrån utländska turister i som ökad turism i av svenskar tastill vara. turistråd har dessutom kontor i , , ,, , , , och . Kontoret i drivs iviss samverkan med motsvarighet i , , och . Från anslaget Stöd tillfriluftslivet m. m. lämnas bidrag till rekreations-och friluftsanläggningarenligt de riktlinjer som fastställts av (prop. 1979/80:100 bU. 13, KrU30, rskr 377) samt vissa på dessa riktlinjer grundade normer vilka beslutals avregeringen. Anslaget disponeras för bidrag till olika frilufls- ochrekreationsåtgärder, anläggningar, organisationer m.m. samt förutvecklingsarbete rörande rekreations- och friluftsfrä-gor. Prop.1983/84:145 24 Jagförordar atl 71700000kr. ställs till turistråds förfogande /85. Anslagsberäkningen innebär att verksamheten vid Sverigesturistråd får ett med 13000000kr. förhöjt reservationsanslag för nästabudgetår. överföras från anslaget Stöd till friluftslivetm.m., vilket därmed upphör. Det samlade anslaget för verksamheten vid rådetbör i fortsättningen benämnas Slöd till turism och rekreation. börföreslå regeringen lämplig fördelning av anslaget i dess helhet. Återstoden avanslaget Slöd till friluftslivet m. m. tillförs andra anslag. Reservationer vidingången av /85 under anslaget Stöd till friluftslivet m.m. börtillföras förevarande anslag utom vad avser beslutade men ej ianspråktagnamedel för sjösäkerhets- och Oällsäkerhetsrådens verksamhet samt kostnader förunderhåll och skötsel av vandringsleder under statligt huvudmannaskap ochbidrag till vissa mindre friluftsanläggningar. Sådana reservationer börtillföras anslagen . Vård av naturreservat m.m. resp.Stöd till idrotten. Bidrag till turist- ochrekreationsanläggningar av riksintresse administreras av naturvårdsverket.Denna bidragsverksamhel är delvis inriktad på försöksverksamhet - t. ex.genom bidrag till genomförandeutredningar och stöd till försöksanläggningar.Bidragen bör i fortsällningen framförallt ges denna inriktning. börfortsättningsvis administrera detla bidrag. fårvidare lämna bidrag enligt kungörelsen (1969:323) om statsbidrag till hamn,brygga eller farled för fritidsbåtar. Bidraget till dessa ändamål har undersenare år inte utgått i någon nämnvärd omfattning. Jag har för avsikt altsenare föreslå regeringen atl upphäva kungörelsen. Vissauppgifter som åvilar olika myndigheter kommer således för budgetåret1984/85 att finansieras från ifrågavarande anslag. I det föregående har jagframhållit behovet av en effektiv marknadsföring av svensk turism såväl påutlandsmarknaderna som inom vårt lands gränser. Jag anser att denanslagsuppräkning som jag föreslagit ger ulrymme för dels förstärktamarknadsföringsinsatser på redan etablerade utlandsmarknader, dels på densvenska marknaden. Vidare har jag beräknat utökade medel för produktutveckling.Särskilda åtgärder behövs vidare för att erhålla lättöverskådliga s. k.paketlösningar för semester- och rekrealionsresor i . Somjag har framhållit är ett viktigt mål atl öka den internationellaefterfrågan på svenska turisttjänster. Regeringen har genom beslut den 9februari 1984 ställt 2,5 milj. kr. till förfogande för förstärktautlandssatsningar i och saml även i . Turismen har en mycketstor betydelse för tjänsteintäkter. En successivt utökad export avturism i är enligt min mening både angelägen och Prop.1983/84:145 25 möjlig.Tjänsteexportutredningen (H 1982:08) har i promemorian (Ds UD 1983:6)Turism-Tjänsteexport med hemmaleverans lämnat förslag till åtgärder på dettaområde. Del ankommer på turistråd att vidta de åtgärder för ökadturismexport som rådet finner angelägna. Jag förutsätter all ett sådanl arbetebedrivs tillsammans med bl. a. exportråd. Del är vidare angelägetatt stödjer och stimulerar projekt eller försöksverksamhet av belydelseför utvecklingen av turist- och rekreationsmål. Sådana stimulansåtgärder börbeakta de överväganden rörande utvecklandet av en struklurplan somjag tidigareredogjort för. Jag har också beräknat medel för försöksverksamhet inom tjänste-och servicesektorn. Denav mig föreslagna omorganisationen innebär att rekreationsberedningenavvecklas och atl medel molsvarande fyra tjänster förs över till Turistrådet.Vidare överförs medel motsvarande tre tjänster som inrättats vidnaturvårdsverket för uppgifter rörande utvecklingsarbete. Vidmin anslagsberäkning har jag förutsatt att anslaget till skallinkludera kostnaderna för den nya organisationen med avseende på personal,lokaler etc. Jaghemställer atl regeringen föreslår atttill Stöd tdl turism och rekreation för /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1983/84:145 26 Anmälantill proposition om turist- och rekreationspolitiken m. m. Chefenför har redovisat atl fritidsaktiviteteri närheten av bostaden har stor betydelse för människors möjlighet tillmeningsfull rekreation. Bl.a. mot bakgrund av förslag som har lämnats avfritidsboendekommittén i betänkandet (SOU 1982:23) Fritidsboende vill jag taupp vissa frågor som rör områden för odlingslotter, koloniträdgårdar och annatenkelt fritidsboende i närheten av tätorterna. För många människor ärtillgången till sådana områden, som komplement till permanenlbostaden, av storbetydelse för en aktiv fritid. Del är en i huvudsak uppgift att skapaförutsättningar och anvisa mark för områden av detta slag. Jag har dock som jagkommer att redovisa i det följande funnit skäl att föreslå vissa statliga insatserför att underiätta tillkomsten av områden för odlingslotter ochkoloniträdgårdar i anslutning till bostadsbebyggelse. Från bostadssocialautgångspunkter ser jag det som särskilt angeläget att stimulera tillkomsten avsådana områden för att förbättra bostadsmiljön i bostadsområden där det finnssvårigheter att få avsättning för lägenheterna. 2 Utredningsförslag m. m. Föralt bryta utvecklingen mol dyrare och allt mer avlägset belägna fritidshus har fritidsboendekommitlénföreslagit en satsning på enkla fritidshus som komplement tillpermanentbostaden (s. k. stadsnära fritidshus). Kommittén ställer upp kravenalt sådana fritidsbostäder skall vara billiga och lätt tillgängliga och attmarken skall utnyttjas effektivt. Frilids-bostäderna skall inte vara lämpligaalt bo i stadigvarande. För atl undvika permanentbosättning kan det enligtkommittén vara lämpligt att kommunen äger marken och arrenderar ut den. Prop.1983/84:145 27 eningeller en intresseförening som i sin tur upplåter bostadsrätt resp. arrende tillsina medlemmar. Vidare bör fritidsbostäderna ligga i anslutning till attraktivafriluftsområden och kunna nås på ett enkelt sätt. Kommittén jämför den sladsnärafritidsbebyggelsen med koloniträdgårdsområden när det gäller bl. a.konsekvenser för annan markanvändning och menar alt del bör vara möjligt allfinna lämpliga områden för sådan fritidsbebyggelse. 1syfte atl underiätta tillkomsten av stadsnära fritidsbebyggelse på kom-munägdmark föreslår kommittén alt statligt stöd till kommunala markförvärv skallkunna utgå . Tanken är bl.a. all få fram goda förebilderför boendeformen. Kommitténsförslag får i huvudsak stöd av remissinstanserna. Många remissinstanser pekarpå kolonilrädgårdsområdena som en lämplig förebild. De negativt inställdaremissinstanserna och även många av de i grunden positiva remissinstansernapekar på svårigheter som kan uppstå, t. ex. när del gäller att hindra allbebyggelsen används som permanentbosläder, att finna lämplig mark och alt lösakonflikter med annan markanvändning. Turist-och rekreationsutredningen (TUREK) har i silt betänkande (SOU 1983:45) Turismoch friluftsliv 2, med hänvisning till de motiv som fritidsboendekommitlénanför, också betonat önskvärdheten av ett ökat antal koloniträdgårdar ochodlingslotter. (JoU 1982/83:3, rskr 26) har som sin mening gett regeringen till känna attkoloniträdgårdsverksamheten från såväl samhällets som den enskildes synpunkt ärförenad med sådana fördelar att del är angeläget atl man från staiens ochkommunernas sida vidtar åtgärder för alt ytterligare utveckla denna verksamhet.Regeringen har med anledning av uttalandet gett rekreationsberedningen iuppdrag att lämna förslag till åtgärder som innebär att koloniträdgårdsrörelsenytterligare kan utvecklas. Beredningen har som ett led i arbetet med uppdragetlämnat en rapport med förslag till åtgärder för all utveckla odlingslotter ochkoloniträdgårdar (rapport nr 15 från rekreationsberedningen). I rapportenredovisas bl. a. kommunala erfarenheter av de senaste årens kolonilrädgårdsprojektoch exempel på utvecklingsarbeten som pågår. Beredningen framhåller irapporten atl kommunernas insatser är avgörande för en positiv utveckling av kolonilräd-gårdsverksamheten.Staten bör dock bidra med visst ekonomiskt stöd och andra åtgärder. Fritidsbebyggelsensstandard har ökat påtagligt. Bebyggelsen har ocksåi ökad utsträckning lokaliserats på längre avstånd från tätorterna. Kostnadernaför resorna till och från fritidsbostäderna har stigit kraftigt som en följdav både längre resvägar och höjda Prop.1983/84:145 28 bränslepriser.Utvecklingen har medfört alt en stor del av fritidshusen har blivit ekonomisktsvåröverkomlig för stora grupper av befolkningen. Mol bakgrund av bl.a.denna utveckling delar jag den positiva syn på odlingslotter, koloniträdgårdaroch stadsnära fritidsboende som har kommit till uttryck i de redovisadeutredningarna och i uttalande. Många människor som inte har någonegen trädgård efterfrågar en odlingslott, en koloniträdgård eller en enkelstuga som komplement till permanentbostaden. Sådana altemativ får en alltstörre betydelse som rekrea-tionsmöjlighel för människor med begränsadeekonomiska resurser. Genom atl lillskapa områden för odlingslotter ochkoloniträdgårdar m. m. kan också trivseln förbättras i bostadsområden som p.g.a.sociala, miljömässiga eller andra förhållanden har ell stort antal outhyrdalägenheter. Enligt min mening är detangeläget atl odlingslotter, koloniträdgårdar och stadsnära fritidsbebyggelsekommer till stånd i ökad omfallning. I första hand är det en uppgift atlskapa förutsättningar och anvisa lämpliga markområden härför. Vid remissbehandlingen avfritidsboendekommitténs betänkande har remissinstanserna pekat på vissasvårigheter i samband med en satsning på koloniträdgårdar och annan stadsnärafritidsbebyggelse. Man har bl.a. tagit upp risken för permanentbosältning.Enligt min mening finns goda möjligheter att anpassa bebyggelsen och upplåtelseformernam.m. på ett sätt som gör permanentbosältning mindre trolig. som ägs av kommunenkan arrenderas ut till en förening eller till husägarna och avtal kan träffasom högsta tillåtna bostadsyta och andra villkor som gäller boendel. Tillåtenbostadsyta kan normalt också regleras i en detaljplan för området. Vatten ochavlopp kan vidare utformas för sommarbmk och inte dras in i husen. Farhågor har ocksåframförts för alt en satsning på stadsnära fritidsbebyggelse skulle konkurreramed t.ex. andra väsentliga rekreationsintressen och med strävandena althushålla med jordbruksmark. Jag vill framhålla att lokaliseringen ochutformningen av områdena självfallet måste ske med stor hänsyn till andramarkanvändningsintressen såsom naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård.Bebyggelsen och därmed sammanhängande anordningar bör givetvis inte tillåtasta i anspråk värdefulla områden för naturvård och friluftsliv i tätorternasnärhet eller inkräkta på andra viktiga rekreationsintressen. När det gällerhushållningen med jordbruksmark är det min bedömning att odlingslotter ellerkoloniträdgårdar, där huvuddelen av marken används för odling, bör kunna föriäggastill jordbruksmark utan hinder av gällande riktlinjer för hushållning med jord-bmksmarkom det i övrigt bedöms lämpligt. Flera remissinstanser harockså hävdat alt koloniträdgårdar och sladsnära, enkel fritidsbebyggelse kanvara svårförenlig med de särskilda geografiska riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen på så sätt att den skulle kunna komma i strid med viktiganaturvårds- och friluftslivsinlressen inom Prop.1983/84:145 29 vissakustområden och insjöområden. Enligt min mening är dessa farhågor överdrivna omman iakttar vad jag har angett i fråga om planering, utformning,upplåtelseformer etc. Fritidsboendekommitténhar föreslagit att kommunerna skall få bidrag för attskaffa mark för stadsnära fritidsbebyggelse. Enligt vad jag har erfarit äremellertid markfrågan knappast något problem. Kommunerna äger ofta betydandearealer i tätorternas närhet. Även många bostadsföretag torde disponeralämpliga områden. Något statligt stöd för markförvärv bedömer jag därför intebehövs. a. av en enkät om koloniträdgårdsområden som staiens planverk harutfört framgår däremot atl kommunerna har svårigheter att finansiera nödvändigainvesteringar i anläggningar för vatten och avlopp, vägar etc. Kostnaderna kanvara så betungande att de kan omintetgöra planerade projekt. Nuvarandemöjligheter att få statliga bidrag till sådana invesleringar är myckelbegränsade. 1 vissa fall kan bidrag enligt förordningen (1975:129) om bidrag avstatsmedel till förbättring av boendemiljöer lämnas till odlingslotter som ettled i förbättringen av bostadsmiljön i ett område. Möjligheterna all lämnabidrag till odlingslotter har dock många begränsningar. Bl.a. beviljas bidragenendasl till åtgärder i husens närmaste omgivning. Det totala bidraget kan uppgåtill högst . Anspråken på boendemiljöbidrag är mycketstörre än tillgången. Möjligheterna alt lämna boendemiljöbidrag kan därför inlepå något avgörande sätt påverka tillkomsten av nya områden med odlingslotter. Enligtmin mening är del inte motiverat alt staten generellt går in och ekonomisktstöder tillkomsten av områden med odlingslotter, koloniträdgårdar ochstadsnära fritidsbebyggelse. Stöd av delta slag måste vara en fråga för iförsta hand kommunerna att ta ställning till. är det uppenbart attodlingslotter, koloniträdgårdar etc. kan utgöra ett värdefullt komplement tillbostäderna i vissa bostadsområden. Jag tänker då främst på de flerbosladshusomrädensom p.g.a. sociala, miljömässiga och andra förhållanden har ett stort antalouthyrda lägenheter. 1 sådana områden kan odlingslotter och koloniträdgårdar m.m. vara en utmärkt möjlighet alt öka trivseln, skapa social gemenskap ochallmänt öka attraktivitelen hos bostäderna. Del gäller inte bara odlingslotteroch koloniträdgårdar som ligger intill bostadsområdet utan också omanläggningen ligger på lite längre avstånd därifrån. Inom ramen för det anslagsom regeringen disponerar för atl stödja bostadsföretag med stor andel outhyrdalägenheter har också ansökningar kommit in om slöd för alt finansieraodlingslotter och koloniträdgårdar för de boende i sådana områden. Detsärskilda statliga stödet till åtgärder i områden med stor andel outhyrdalägenheter har, som jag redovisade i årets budgetproposition (prop. 1983/84:100,bil. 13), i första hand lämnats till åtgärder som leder till enverklig minskning av antalel oulhyrda lägenheter genom att bostäderna byggs omtill andra ändamål. Enligt min mening är det av 1983/84:145 30 hänsyntill det stora behovet av insatser på detta område väsentligt att dessa medelockså fortsättningsvis kan disponeras på delta sätt. Del finns därför inleutrymme alt inom de fastställda ramarna i någon större utsträckning lämnabidrag till andra åtgärder. Enligtmin mening behöver det skapas en möjlighet för slaten att lämna bidrag tillbostadsförelag för anordnande av odlingslotter, koloniträdgårdar och sladsnärafritidsbebyggelse som är avsedda i första hand för boende i sådana flerbostadshusområdensomjag nämnde. Detta kan ske genom en ökad ram på anslaget för åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. En sådan ramvidgninggör det möjligt alt försöksvis stödja tillkomsten av odlingslotter ochkoloniträdgårdar m. m. för att därigenom förslärka och förbättra de socialakontakterna mellan de boende ulan att möjligheterna att finansiera andraangelägna åtgärder reduceras. Detstatliga bidraget bör i normalfallet uppgå till av utgifterna för markarbeleni form av vägar och ledningar m. m. saml för vissa gemensamhetsanläggningarsåsom , förråd, toaletter, behövliga föreningslokaler m.m. Enförutsättning för statligt bidrag bör vara att kommunen bidrar med minst likastort bdopp. Jagföreslår sålunda atl ramen för bidrag till områden med stor andel oulhyrdalägenheter ökas med 10 milj.kr. i förhållande till vad jag har föreslagit iårets budgetproposition. Jagbedömer att utbetalningarna under /85 inte kommer alt öka pågrund av ramvidgningen. Jaghemställer att regeringen föreslår alt medgealt ramen för beslut om bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter för /85 vidgas med . Prop.1983/84:145 31 Områdenför Turism och rekreation Regeringens uppdrag till rekreationsberedningen har beståtti att dels redovisa resultatet av arbetet med utvecklingsprogram för samtliga25 primära rekreationsområden och dels utifrån ett riksperspektiv görabedömningar och lägga fram förslag som föranleds av programmen. Belänkandet inriktas på semester- och veckoslutsturism ide primära rekreationsområdena, med huvudändamålen avkoppling och rekreationgenom upplevelser av natur- och kulturmiljöer, friluftsliv, deltagande iarrangemang och aktiviteter, besök hos släkt och vänner m. m. Det finns en klar tendens till ökat resande inom landet.Valet av resmål är i stort sett stabilt liksom resornas spridning över året. Entydlig förskjutning till förmån för billigare boendeformer har emellertidkunnat iakttagas, främst mot camping. Svenskars resande till utlandet desenaste åren tycks ha varit relativt oförändrat. Enligt aktuella undersökningar gör avbefolkningen sällan eller aldrig någon semesterresa eller resa tiU sommarstuga.Utvecklingen talar för att dessa förhållanden i huvudsakkommer atl bestå under den närmaste framtiden om inga speciella insatser görs.