prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — En speciell fråga som också behandlats av ärhuruvida genomgång av en minst tvåårig fristående skola för yrkesutbildning börmedföra allmän behörighet till grundläggande högskoleutbildning. I överenstämmelsemed vad som gäller för gymnasieskolan bör enligt min mening en sådanfristående utbildning principiellt ge allmän behörighet till grundläggandehögskoleutbildning, under förutsättning att den omfattar sådan undervisning iengelska och svenska som moisvarar två årskurser på någon linje igymnasieskolan eller att den sökande har kompletterat sin utbildning med sådanakunskaper i engelska och svenska. Det är däremot inte angeläget attundervisning i svenska och engelska tas med i lärokursen för de estetisk-praktiskautbildningar som inte nu har sådan utbildning. Dels är eleverna i dessautbildningar så gamla - medelåldern vid dessa skolor ligger mellan 22 och 27 år- att ett stort antal av dem kan förutsättas redan ha denna behörighet genomtidigare studier. Dels är flertalel av dessa utbildningar förutbildningar tillsådan högskoleutbildning som inte har krav på allmän behörighet enligt nuangivna regler. 1behörighetssammanhang är det inte utbildningens formella ställning (statlig tillsyneller statsbidrag) som prövas utan dess innehåll och nivå i jämförelse medutbildning i gymnasieskolan. Det finns således anledning att stryka under attstatlig tillsyn av och/eller statligt stöd till en viss skola inte "automatiskt"ger behörighet till grundläggande högskoleutbildning. För att en fristående utbildning skall kunna heltjämställas med en utbildning i gymnasieskolan vid tillämpningen av regler omsärskild behörighet måste den fristående utbildningen ha i allt väsentligtsamma innehåll. För att de som frän en fristående skola söker sig tillgrundläggande högskoleutbildning i en //n'c;/isituation skall behandlas påsamma sätt som sökande från gymnasieskolan, räcker det inte att den friståendeutbildningen har väsentligen samma innehåll som utbildning av visst slag i gymnasie- Prop.1983/84:118 30 Den måste också i princip följa samma regler förbetygsättning. Bilagorna 2, 3 och 4 till de av UHÄ meddeladetillämpningsföreskrifterna till 5 kap. högskoleförordningen (1977:263) börenligt SEH-korhmitlén ta upp de fristående utbildningar som ställts understatlig tillsyn och som ger allmän och särskild behörighet till grundläggandehögskoleutbildning. Bilagorna till tillämpningsföreskrifterna liksom deegentliga föreskrifterna revideras konlinueriigt av UHÄ. Alla utbildningar kanenligt UHÄ inte ingå i förteckningarna med tanke på kravet på överskådlighetoch hanterlighet. Jag har förståelse för denna synpunkt men vill som minmening framhålla att en slrävan bör vara att fristående utbildningar beredsplats i förteckningen. Det förhållandet alt en viss utbildning inte upptas inågon av de nämnda bilagorna befriar dock inte antagningsmyndigheten frånskyldigheten att ändå pröva dess behörighets värde. F.n. pågår arbete i tillträdesutredningen (U 1983:03) medförslag till nya regler för behörighet och urval till grundläggandehögskoleutbildning. De fristående skolornas situation bör uppmärksammas ianslutning till detta arbete. Regeringen bör bereda tillfälle att ta del avvad jag anfört i fråga om betygs- och kompetensfrågor för fristående skolor pågymnasial 9.1 Gränsdragning mellan gymnasial och eftergymnasialutbildning m. m. har i sitt arbete funnit anledning attdiskutera huruvida vissa i sammanhanget berörda utbildningar skallkarakteriseras som utbildning på gymnasial nivå eller på högskolenivå. Enligt kommitténs bedömning finns det vid några statsunderstöddafristående skolor utbildningar som bör behandlas som utbildning på högskolenivåi fråga om kompetensvärde, tillsynsmyndighet, studiestöd m.m. Det gäller denutbildning som ges vid i mode och reklam, vid i grafisk formgivning och illustration resp. praktiskmarknadsföring och reklam och vid imöbelsnickeri samt den tvååriga högre hemslöjdsutbildningen i mjuk och hårdslöjd vid Handarbetets Vänners vävskola. föreslår att de nämnda utbildningarnabehandlas som utbildning motsvarande högskoleutbildning. Bidrag till dessautbildningar bör enligt kommittén bekostas ur sektorsanslag för grundläggandehögskoleutbildning eller ur anslaget Bidrag till högskoleutbildning m.m.,detta efter överföring av erforderliga medel från anslaget Bidrag till driftenav enskild yrkesutbildning. Remissinstanserna är tveksamma till kommitténs förslag attbehandla vissa utbildningar vid fristående skolor som högskoleutbildning.Enligt Prop.1983/84:118 31 UHÄ är frågan om gränsdragningen mellan gymnasial ocheftergymnasial utbildning komplicerad. Den kan i vissa fall mest ha ettteoretiskt intresse, medan den i andra fall också kan ha praktiskaimplikationer. Enligt UHÄ måste en bedömning som gäller en utbildningsformella "nivå" grundas på en ingående granskning av berörda skolorsutbildning. UHÄ är därför inte berett att tillstyrka den föreslagnaförändringen. UHÄ ifrågasätter också betydelsen för berörda studerande av denföreslagna, huvudsakligen formella ändringen. Enligt SÖ har de utbildningar som kommittén föreslagitskall överföras till högskolan karaktären av högre specialkurser. Sådanautbildningar tillhör gymnasieskolan. SÖ vill dock inte motsätta sig förslagetom en överföring till högskolan. Centralorganisationen /SR kan inte finna någonövertygande argumentering i kommitténs betänkande för en överföring tillhögskolan av akluella utbildningar. CSN framhåller att klassificeringen av utbildningarna soingymnasieskola och högskola kan ha slor ekonomisk betydelse för den studerande. Sett ur den studerandes synpunkt är det enligt CSNfördelaktigare om ifrågavarande utbildningar även i fortsättningen betraktassom gymnasiala. Huvudmännen för de fyra berörda skolorna ställer sigpositiva till förslagen att utbildningarna överförs till högskolan. Huvudmänför andra fristående skolor menar att också deras utbildningar bör överförastill högskolan. I årets budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s.22),harjag behandlat frågan om gränsområdet mellan gymnasieskola och högskola. Somframgår där talar många skäl för att planering och dimensionering avutbildningar inom detta område i större utsträckning bör ske utifrån etthelhetsperspektiv. Detta gäller i första hand högre specialkurser i gymnasieskolanoch viss grundläggande högskoleutbildning. Som SÖ har framhållit kan de aktuella utbildningarnanärmast betraktas som högre specialkurser. SÖ har i skrivelse den 4 november1983 aktualiserat vissa frågor bl.a. beträffande de högre specialkursernasställning i utbildningssystemet. SÖ har därvid föreslagit att dessa skallbetraktas som gymnasiala. Jag är mot bakgrund av den splittrade remissopinionen inteberedd att nu föreslå någon förändring i de aktuella skolornas formella status.De bör därt'ör behandlas som fristående skolor på gymnasial nivå. Jag vill dockerinra om vad jag framhållit i det föregående (avsnitt 3.2.3) beträffande fort-och vidareutbildning för laboratorieassistenter. Genom beslut med anledning av propositionen om skolforskningoch personalutveckling (1980/81:97. UbU37,rskr385) har an- 1983/84:118 32 svar och resurser för skolutveckling i stor utsträckningdecentraliserats till lokal nivå. Ansvaret för att erfarenheterna frånutvecklingsarbetet tas till vara och sprids har lagts på den statliga skoladminislrationen. Merparten av det pedagogiska utvecklingsarbetet utförsinom det allmänna skolväsendet. Vid sidan om detta bedrivs vid vissafristående skolor en verksamhet som i olika hänseenden skulle kunna vara avintresse också för det allmänna skolväsendet. Detta gäller framför allt vid skolordär undervisningen har ett annat innehåll eller en annan uppläggning än denreguljära skolan, t.ex. de internationella skolorna eller vissa skolor med estelisk-praktiskinriktning. Ansträngningar bör enligt min mening göras för att i olika former tavara på de erfarenheter som görs i fristående skolor. Jag tänker här särskiltpå de skolor vilka befunnits vara så intressanta från samhällets synpunkt attde får statsbidrag för verksamheten. Enligt bör samverkanetableras mellan lärare i gymnasieskolan och lärare i fristående skolor.Samverkan kan utformas på olika sätt allt efter de lokala förutsättningarna.Studiebesök eller gemensamma studiedagar är tänkbara former. Gemensamtdeltagande i mer långsiktiga utvecklingsprojekt kan också enligt SEH-komitténvara en möjlighet. Länsskolnämnderna har genom sitt geografiskt begränsadearbetsområde och sitt allmänna tillsynsansvar goda möjligheter att ta initiativi detta avseende. Enligt min mening bör sådan samverkan i vissa fall kunna kommatill stånd. Lärare vid de skolor som inte omfattas av den reformeradepersonalutbildningen har möjlighet att delta i den utbildning som anordnasinom högskolan för det allmänna skolväsendets lärare. Löneförmånerkan utgå för personal under utbildning. För personal som har statligt regleradeQänster skall löneförmåner vid Qänslledighet prövas av länsskolnämnden när detgäller B-avdrag och av när det gäller lön utan avdrag.Om vederbörande myndighet medger löneförmåner utgår statsbidrag förvikariatskostnader enligt förordningen av . Genom dessa bestämmelser regleras emellertid intekostnader för resor, traktamenten eller andra kostnader i samband medutbildningar. Inte heller regleras kostnader för andra åtgärder i samband medlokall utvecklingsarbete. Dessa kostnader måste täckas av skolans huvudman.Formerna för hur de lokala besluten skall fattas för de skolformer som inteomfattas av den reformerade personalutbildningen är inte reglerade. Styrelsen för Apelrydsskolan har i skrivelse tillregeringen den 20juni 1983 anhållit om bidrag till lokal skolutveckling. SÖ föreslog i sin anslagsframställning för budgetåret1983/84 att medel skulle beräknas för lokal skolutveckling för vissa skolformersom inte omfattas av den reformerade personalutbildningen. SÖ:s förslag avsåg bl.a.frislående skolor. Statsrådet anförde budgetproposition (prop.1982/83:100 bil. 10 s. 255) under anslaget Fortbildning Prop.1983/84:118 33 m. m. bl.a. att dessa skolformer är av den karaktären attskolorna själva måste få ta ställning till huruvida och i vilken form de önskardelta i den reformerade personalutbildningen. Däri ingår också att ta ställningtill avsättning av medel för ändamålet liksom frågan om eventuell samverkan idetta avseende mellan det allmänna skolväsendet och fristående skola pågymnasial nivå. Uttalandet lämnades utan erinran av . Jag delar statsrådetGöranssons uppfattning. 9.3 Huvudmannaskap för Vackstanässkolan och Apelrydsskolan Jag har tidigare framhållit (avsnitt 3.2) att statsbidragäven i fortsättningen bör utgå till utbildningarna vid och Vackstanässkolan.Det finns enligt min mening därigenom inte längre någon anledning för deenskilda huvudmännen att hos regeringen genom årlig ansökan begära att de skallfå vara huvudmän för ifrågavarande utbildning. Jag föreslår därför att ochSigne (Vackstanässkolan) samt (Apelrydsskolan)medges att vara huvudmän för resp. skolor tills vidare fr.o.m. den Ijuli 1984. 9.4 Hemslöjdens riksomfattande kursverksamhet () bedrivermed statligt bidrag, förutom lokal kursverksamhet föriagd till Sätergläntan,Hemslöjdens gård i , , riksomfattande kursverksamhet beståendeav deltidskurser som administreras av Sätergläntan, Hemslöjdens gård men anordnasav hemslöjdsföreningarna i de olika länen. hemslöjdsutredning (11977:5) föreslog i sittbetänkande (SOU 1979:77) Hemslöjd - kulturarbete, produktion, sysselsättning,att såväl den lokala som den riksomfattande kursverksamheten vid Sätergläntan,Hemslöjdens gård skulle utökas. Så har också skett. För den riksomfattande verksamheten finns särskildabidragsregler i förordningen (SÖ-FS 1977: 18) om statsbidragtill för riksomfattande kursverksamhetm. m., ändrad . Ursprungligen gällde att statsbidrag skulle utgå för kursmed belopp som motsvarade av de sammanlagda kostnaderna för ledararvode ochmateriel, dock med högst visst belopp per lektion. En likartad reglering fannstidigare för statsbidrag till enligt den numeraupphävda förordningen (1963:463) om statsbidrag lill det fria och frivilligafolkbildningsarbetet. Med viss eftersläpning har beloppet för lektion i SHR:sriksomfattande kursverksanihel anpassats till beloppet för studietimme istudiecirkelverksamheten. För /84 lämnas statsbidrag till kostnaderför ledararvode och materiel enligt grunder som SÖ bestämmer med sammanlagthögst 3 1983/84. Prop.1983/84:118 34 Den medgivna verksamhetsramen för denriksomfattande kursverksamheten är, såvitt gäller rätt till bidrag, 5 500lektioner. föreslår att statsbidrag till SHR:sriksomfattande kursverksamhet i fortsättningen skall ulgå med ett bidrag perundervisningstimme motsvarande av det högre statliga schablonbidragel lillstudiecirkelverksamhet. SHR tillslyrker liksom SÖ förslagel. Fr.o.m.den Ijuli 1981 gäller ett nytt statsbidragssystem för studiecirkelverksamhetenligt förordningen (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m.m. Därvidfinns ett högre och ett lägre schablonbidrag. Det högre är (/84) . för varje studietimme. Statsbidrag till SHR:sriksomfattande kursverksamhet bör i likhet med vad föreslagitutgå med bidrag motsvarande av det högre statligaschablonbidraget till studiecirkelverksamhet enligt den nyssnämndaförordningen. Den merkosinad som mitt förslag föranleder (ca .) rymsinom ramen för de besparingar som jag föreslår på andra områden avseendefristående skolor. 9.5 Ikraftträdande av förslagen m. m. beslut om fristående skolor för skolpliktigaelever m.m. (prop. 1982/83: 1, UbU 10, rskr63) föranledde vissa ändringar fr.o. m. den Ijuli 1983. Det nya systemet för statsbidrag till fristående skolorför skolpliktiga elever tillämpas även för undervisningen på grundskolenivåvid Humanistiska , Franska skolan. och Lundsbergs skola men med en justering som innebär att skolorna fårlika stort statsbidrag om de har ungefär samma antal elever. En samordningmåste härvid göras med bidragssystemet för skolornas undervisning på gymnasialnivå. Av betydelse i sammanhanget är t.ex. statsbidraget för lön tillskolledare. Om möjligt bör bestämmelserna avseende både grundskola ochgymnasieskola sammanföras i en förordning. De nya reglerna om statsbidragssystem för friståendeskolor utan statligt reglerade tjänster bör träda i kraft den Ijuli 1984. Detföranleder att en ny förordning bör utfärdas om statsbidrag till friståendeskolor på gymnasial nivå. Förordningen (SFS 1971:342) om enskilda yrkesskolorkan därmed upphävas. Jag har lidigare (avsnitt 3.2.2) föreslagit atlstatsbidraget till sju skolor med branschinriklad ulbiidning skall upphöraefter utgången av /84. Somjag därvid framhöll bör dock finnasmöjlighet för skolornas huvudmän att övergångsvis kunna få bidrag enligtnuvarande bestämmelser för kurser som påböGats före den . Denuvarande bestämmelserna för enskilda yrkesskolor bör övergångsvis gälla försådan verksamhel. Som jag tidigare redovisat bör några särskilda medel förbidrag till Prop.1983/84:118 35 investering i utrustning vid fristående skolor inte finnasfr.o.m. den Ijuli 1984. De nuvarande bestämmelserna i delta avseende förenskilda yrkesskolor och lanthushållsskolor kan därmed upphävas. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslär att 1. godkänna attregeringen enligt de grunder jag har förordat skall kunna förklara frislåendeskolor på gymnasial nivå berättigade till statsbidrag (3.1 och 3.3), 2. godkänna vadjag har förordai om utformningen av ett nytt statsbidragssystem för friståendeskolor utan statligt reglerade Qänster (4.3), 3. godkänna vadjag har förordat om en särskild årselevplatsram för fristående skolor pågymnasial nivå (6), 4. godkänna vadjag har förordat om avveckling av statsbidrag till undervisningsmateriel vidfristående skolor på gymnasial nivå (4.4), 5. godkänna vadjag har förordat om huvudmannaskap för Vackstanässkolan och Apelrydsskolan(9.3) samt 6. godkänna vadjag har förordat om särskilt statsbidrag till Svenska Hemslöjdföreningarnasriksförbunds riksomfattande kursverksamhet (9.4), Jag hemställer vidare att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag i övrigt anfört om statlig tillsyn ochstudiestöd (5), behörighets-och urvalsfrågor (7), läroplansfrågor (8.1) samt ombetygs- och kompetensfrågor (8.2) beträffande de fristående skolornasutbildningar på gymnasial nivå. 11 Anslagsberäkningar för /85 B 18Bidrag till fristående skolor på gymnasial nivå m. m. 1983/84 Nytt anslag 70690000 Under anslaget beräknas medel för statsbidrag tillriksinternatskolorna, vissa privatskolor. i , enskildyrkesutbildning samt Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. För riksinlernalskolorna Grännaskolan och SigtunaskolanHumanistiska gäller förordningen (1970:333) om riksinternatskolor(ändrad senast 1981:515 och 1983:201) och vissa där angivna delar avprivatskol- Prop.1983/84:118 36 förordningen (1967:270, omtryckt 1971:259. ändrad senast1983:200 och 419). Statsbidrag utgär enligt den förstnämnda förordningen. Tillgymnasieskolverksamheten vid riksinternatskola ulgår statsbidrag enligt sammagrunder som till gymnasieskola. För grundskoledelen utgår ett schabloniseratstatsbidrag per elev enligt förordningen om statsbidrag tillSigtunaskolan Humanistiska för undervisning på grundskolenivå. Förriksinternatskola utgår också statsbidrag för föreståndare och fritidsledaresamt för skolhälsovård. Vidare utgår tillägg som motsvarar lönekostnadspålägg.För elev som har utlandssvenska föräldrar utgår statsbidrag till kostnader förskolgång och skolmåltider med belopp som gäller för moisvarande ersättning vidkommunal samverkan på skolväsendets område. Enligt särskilda föreskrifter utgår också statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering, statsbidrag till kostnader för stödundervisningi svenska för svenska elever som kommer från utländska skolor samt statsbidragtill kostnader för pedagogisk stödpersonal. Ur anslaget bekostas även statsbidrag till engelskspråkiginternationell gymnasial utbildning vid Humanistiska Läroverketenligt förordningen (SÖ-FS 1982: 202). Enligt förordningen (1983:412) om minskning av vissastatsbidrag till riksinternatskolor m.m. skall bidragen till skolorna minskasmed av det belopp som annars skulle ha utgetts. b) Vissa privatskolor Enligt förordningen (1964: 137) om statsbidrag till vissaprivatskolor (omtryckt 1971:350, ändrad senast 1982:463 och 1983: 198) samtförordningen (1983: 199) om statsbidrag till högre samskola m.fl.för undervisning på grundskolenivå utgår statsbidrag för de privatskolor regeringenbestämmer med i princip ' av ett bidragsunderiag, omfattande kostnad föravlöning av rektor, studierektor och lärare. Till detta avlöningsbidrag kommerbidrag till kostnader för tilläggspensionsavgift. Regeringen kan besluta omhögre statsbidrag. Avlöningsbidraget uppgår f. n. till i genomsnitt avskolornas bidragsunderlag. Vidare utgår ur anslaget statsbidrag till bl.a.studie- och yrkesorientering och hälsovård enligt särskilda bestämmelser. Innevarande budgetår får följande privatskolorstatsbidrag: Prop.1983/84:118 37 För privatskolor till vilka statsbidrag utgår enligtnämnda förordning gäller privatskolförordningen. Ur anslaget utgår även statsbidrag enligt förordningen(1979:454) om statsbidrag till avlöning av föreståndare vid elevhem för elevervid enskild läroanstalt (ändrad 1980:713). Statsbidraget utgår med högst lOOOOkr.per år efter medgivande av SÖ. i meddelar treårig utbildning pågymnasieskolnivå inom de metallurgiska samt berg- och mineraltekniskaämnesområdena. Skolan drivs av en stiftelse enligt avtal mellan ,och läns landstingskommun. Från anslaget utgår statsbidrag enligt förordningen den 9juni 1977 (SÖ-FS 1977:77) om i (senast ändrad den 16 juni1983). Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag ulgår dels med beloppmotsvarande kostnader för löner till rektor och lärare, dels med schablonbelopptill kostnader för viss annan personal än lärare. Vidare ulgår statsbidrag tillfolkpensionsavgift, sjukförsäkringsavgift och tilläggspensionsavgift. Ur anslaget utgår även statsbidrag enligt särskildaföreskrifter för vissa ytterligare ändamål inom skolans verksamhet. Enligt förordningen (SÖ-FS 1982:88) omminskning av statsbidrag till i skall bidraget tillskolan minskas av det belopp som annars skulle ha utgetts. d) Lanthushållsskolor med enskild huvudman För Apelrydsskolan och Vackstanässkolan gäller stadgan den28 för lantbrukets yrkesskolor. Statsbidrag lämnas enligtförordningen (SÖ-FS 1981: 107) om statsbidrag tilldriftkostnader för vissa lanthushållsskolor och förordningen den 4 december1980 (SÖ-FS 1980:213) om statsbidrag till kostnader för maskiner m.m. vid vissalanthushållsskolor. e) Enskild yrkesutbildning F. n. utgår statsbidrag till enskilda yrkesskolor enligt beslämmelsernai förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor (ändrad 1981: 198, 457, 930och 1982:757). Statsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielutgår ur anslaget Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Ur anslaget utgår särskilt bidrag till sommarkurser vid Capellagården. 1983/84:118 38 I budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84:100 bil. 10 s.150) har jag beräknat preliminära belopp för detta anslag. Jag kommer i detföljande att närmare redovisa mina överväganden och förslag avseende budgelåret1984/85. Jag villförst erinra om vad jag i det föregående (avsnitt 6) har föreslagit beträffandeberäkning av elevplatser vid de fristående skolorna på gymnasial nivå. Jagberäknar således för /85 dels 900 årselevplatser för friståendeskolor som enligt budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84: 100 bil. 10 s. 116)ingår i gymnasieskolans ramar (för riksinternatskolorna, Vackstanässkolan, Apelrydsskolanoch i ), dels en särskild ram omfattande 3700 årselevplatser.Jag kommer senare att föreslå regeringen att för varje fristående skolafastställa hur många elevplatser som får ligga till grund för statsbidrag. Vid mina överväganden i det följande har jag indelat defristående skolorna i två gmpper i överensstämmelse med vad jag föreslagit(avsnitt 4) i fråga om statsbidrag, nämligen frislående skolor med respektiveulan slailigl reglerade Qänster. Jag inleder med den förra gruppen. Fristående skolor med statligt reglerade tjänster m.m. I denna grupp behandlas riksinternatskolorna, vissaprivatskolor. i samt Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. SÖ har isin anslagsframslällning för /85 för dessa skolor beräknat en iprincip oförändrad organisation jämfört med /84. Endast följdändringargenom redan lidigare fattade organisationsbeslul påverkar verksamhelen läsåret1984/85. Detta gäller fortsatt införande av en modifierad form av alternativatimplaner vid samt återgång till fullt utnytQad skolorganisationvid i . SÖföreslår dessutom en ökning motsvarande en hellidsQänst som fritidsledare vidSigtunaskolan Humanistiska (-1- 106000kr.) samt ett utökatstatsbidrag {+ 261 000kr.) för föreståndare och fritidsledare vidriksinternatskolorna. SÖ har fördessa skolor redovisat ett sammanlagt medelsbehov av 45 309000kr. Häri ingårdock inte Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. Verksamheten vid riksinternatskolorna har till vissa delarreglerats genom avtal mellan skolhuvudmannen och slaten. Somjaganmälde i budgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 338) hadeförhandlingar då upptagits med om ett nytt avtal beträffandeGrännaskolan. Dessa förhandlingar gav till resultat att något nytt avtal intebefanns nödvändigt då en tillräcklig reglering av villkoren mellan staten ochhuvudmannen för skolan redan ansågs föreligga genom bestämmelserna iförordningen (1970: 33) om riksinternatskolor. Jag kaninte tillstyrka de av SÖ föreslagna ökningarna av bidraget till föreståndareoch fritidsledare vid riksinternatskolorna. 1983/84:118 39 Jag räknar i likhet med SÖ medel för en modifierad form avalternativa timplaner vid . Vad gäller statsbidrag för utlandssvenska barns skolgångmed belopp motsvarande del som gäller för interkommunal ersättning anser jagatt kostnader för läromedel i fortsättningen inte bör ingå vid fastställande avbidragsbeloppets storiek.