prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Inte heller skall sjukpenning kunnautgå till en efterlevande som uppburit helt sårskilt efterlevandebidrag undermånaden före den varunder den efterlevande börjat uppbära hel ålderspension. Ulgår tvåtredjedels eller halvt särskilt efterlevandebidrag, skall sjukpenning kunnautges enligt samma principer som för försäkrade med partiell förtidspension. Ensådan efterlevande kan vara sjukpenningförsäkrad om han har inkomst avförvärvsariiete. Bedömningen av rätten till sjukpenning får därvid ske medutgångspunkt från den efterlevandes kvarstående förvärvsmöjligheter. Det ärdessa som kan utnyttjas till förvärvsarbete och som ligger till grund förtillhörigheten till sjukpenningförsäkringen. Sjukpenning kan däremot inte utgåmed anledning av den nedsättning av förvärvsmöjligheterna som föranlett attpartiellt efterlevandebidrag har beviljats. Efter beviljandet av partielltsärskill efterlevandebidrag skall sjukpenning kunna utgå för inkomstbortfall pågrund av antingen tillfällig sjukdom eller senare inträdd försämring av deförvärvsmöjligheter som fanns vid beviljandet av efterlevandebidrag. Reglernai detta hånseende har tagits in i 8 §. I första stycket av 5 § har punkten b ändrats. Ändringeninnebär alt det skall göras en omprövning av tillhörigheten tillsjukpenningförsäkringen när en efterlevande beviljas särskiltefterlevandebidrag eller ett utgående sådant bidrag ändras. Ändringarna i kapitlet föranleds av förslagen i avsnitt3.3 om de regler som avses gälla beträffande rätten för utlandssvenskar ochutlänningar att få familjepension från folkpensioneringen. 1983/84:73 179 När det gäller rätten för svenska medborgare att uppbärafolkpension vid bosättning utomlands föresläs inga ändringar för barnpension(avsnitt 3.3,2), Omställningsbidrag föresläs i detta hänseende följa sammaregler som gäller för änkepension. Däremot skall sårskilt efterlevandebidragi princip inte kunna utbetalas till den som är bosatt utanför (avsnitt3.3.3). Detta följer av 1 § och har påkallat ändringar i 2 §. Någonmotsvarighet till det nuvarande tredje stycket i 2 § erfordras inte beträffandeden reformerade familjepensioneringen, eftersom tilläggspension i form avomställningsbidrag eller särskilt efterlevandebidrag inte skall kunna utgå tillden som har uppnått den allmänna pensionsåldern. I fråga omrätten för utländska medborgare (och statslösa) att uppbära omställningsbidragoch särskilt efterlevandebidrag vid bosättning i föresläs att samma reglersom nu gäller för änkepension skall tillämpas. Bestämmelse om detta har tagilsin i 4 § första stycket under en ny punkt d. I 4 § har ocksä tagits in den i avsnitt 3.3.2 föreslagnasänkningen av kvalifikationstiden för utländska barns rått till barnpension vidbosättning hår i landel. Folkpension i form av barnpension skall alltså kunnautgå till dessa barn under förutsättning att ettdera av villkoren under den nyapunkten c i första stycket är uppfyllt. Enligt det första krävs att den avlidneföräldern före sin död hade varit bosatt i minst sex månaderoch att barnet för dödsfallet var bosatt i . Enligt detalternativa villkoret krävs att barnet självt är bosatt i och alt barnet eller den avlidne föräldern var bosatt här viddödsfallet. Nuvarande punkt d i 4 § första stycket har tagits in somen ny punkt e. Ändringen i 5 § första stycket motiveras bl. a. av attomslällningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag inle automatiskt skallersättas av ålderspension från folkpensioneringen när den efterlevande fyller65 år men då inle har fullgjort den särskilda kvalifikationstiden förutlänningars rätt till folkpension i form av ålderspension. Nuvarande6 § föreslås kvarstå oförändrad. Paragrafen öppnar möjlighet till dispens ivissa fall från villkoren för rätt till folkpension vid bosättning utomlands.Den kan tillämpas såväl för svenska som för utländska medborgare. Paragrafenavser alla former av folkpension och kommer därför automatiskt atl gälla ävenbeträffande de förmåner som utgår inom ramen för den reformeradefamiljepensioneringen, dvs. såväl barnpension som omställningsbidrag ochsärskill efterlevandebidrag. En motsvarande dispensregel föreslås förtilläggspension i form av särskilt efterlevandebidrag införd i 14 kap. 6 §. Ikommentaren till den paragrafen behandlas tillämpningen av dispensreglerna påsärskilt efterlevandebidrag. På grund av de nya efterlevandeförmånernas merbehovsinriklade och tidsbegränsade karaktär uppkommer i praktiken en vissskillnad gentemot änkepension i vad avser utlänningars möjligheter att beviljasfamiljepension. Om den efterlevande för dödsfallet inte harvistats i 1983/84:73 180 för all dä bli berättigad till pensionutan uppfyller 'föreskriven kvalifikationslid först viss lid därefter, börjarenligl de för änkepension gällande reglerna denna förmån all utbetalas frän densenare tidpunkten. Detsamma blir fallet för omställningsbidrag och särskiltefterlevandebidrag. Omställningsbidraget kan dock utgå under enbart etl eller-i vissa fall - högst , och räknas alltid från tidpirnklen fördödsfallet. Vid utgången av föreligger inte längre rätt till bidrag.Har en ulländsk medborgare dä inte fullgjort tillräcklig bosältningslid, kommerdärför inte att kunna utges omställningsbidrag. Pä liknande sätt kan en utlänning beviljas folkpension iform av sårskilt efterlevandebidrag försl från den lidpunkt däkvalifikationsvillkoren i 4 § är uppfyllda. Det krävs också att övrigaförutsättningar för rätt till särskilt efterlevandebidrag då är för handen. Bl.a. rnäsle den efterlevandes förvärvsrfiöjligheter ha varit nedsatta alltsedantidpunkten för dödsfallet och den efterlevande måste uppfylla villkoren förrätt till omslällningsbidrag. Däremot fordras inte alt den efterlevandefaktiskt uppburit omslällningsbidrag under någon lid. Reglerna bygger alltsåpä tanken alt ullärmingar. frånsett kravet pä viss minsta bosättningslid, skallbehandlas enligt samma principer som svenska medborgare när det gäller rättenlill farniljepension vid bosättning i . Undantag från de beskrivna reglerna i 5 kap. kan i vissafall gälla enligl soclalför.säkringskonvenUoner som träffats med andra ländermed slöd av 20 kap. 15 §. Reformeringen av familjepensioneringen aktualiserarfrågan om tillämpningen av de konventioner sorn har slutils pägrundval av gällande regler om familjepension, i avvaktan på altkonventionerna i förekommande fall revideras. De bilaterala konventionerna är huvudsakligen av två typersåvitt gäller regleringen av svenska pensionsförmåner. Den ena typenrepresenteras av konvention med och de konventioner somförhandlades fram åren närmast därefter med ,, , , , och . Dekännetecknas av att de innehåller en rad, i förhällande till den svenskalagstiftningen självständiga bestämmelser som konstituerar pensionsrätien. Deltagäller såväl i fråga om kvalifikationstider som beträffande utbetalning avpension utomlands etc. Särskilt för denna grupp konventioner skaparfainiljepen-sionsreformen tillämpningsproblem. Redan har noterats atl kvalifikationstiden för barnpensionfrån folkpensioneringen i lagstiftningen sänks . I de nuuppräknade konventionerna anges uttryckligen en femårig kvalifikationstid. Föratt förebygga tillämpningsproblem i avvaktan på en revision har en särskildövergångsbestämmelse tagits in i punkt 10 i övergångsreglerna av innebörd attden kortare kvalifikationstiden enligt den nya lagstiftningen gäller oavsettatt en längre kvalifikationstid har bestämts i en konvention. Beträffande folkpension i form av änkepension innehållersamma konven- 1983/84:73 181 tioner en uttrycklig regel om atl pension lill en änka somär bosatt utomlands utges pä grundval av det anlal år ined ATP-poäng somtillgodoräknats den avlidne. Dessulom finns regler som garanterar allänkepensionen övergår i ålderspension vid uppnåendet av pensionsåldern. Dessaregler kan fortfarande tillämpas såvitt gäller änkepensioner som utges enligtövergångsreglerna. De nya familjepensionsformerna - omställningsbidrag ochsärskilt efterlevandebidrag - faller däremot inte in under konventionernasbegrepp änkepension. Nyssnämnda socialförsäkringskonvenlioner saknar följaktligenbestämmelser om dessa pensionsformer, vilket förutsätter all konventionernarevideras innan de kan tillämpas pä dem. Såvitt gäller kvalifikationstider fördessa nya former av pension kan 5 kap. 4 § tillätnpas. De senastebilaterala konventionerna - med , , , (revision) och - har utformats på annat sätt, nämligenmot bakgrund av utvidgning av den svenska lagstiftningens regler omrätt till folkpension till utländska medborgare och om utbetalning avfolkpension till svenska medborgare bosatta utomlands. Dessakonventioner innehåller således i nu aktuella avseenden i huvudsak hänvisningarlill svensk lagstiftnings regler och därutöver bestämmelser om att det andralandets medborgare skall behandlas lika med svenska medborgare. De tordedärför kunna tillämpas även i fortsättningen oavsett de ändringar som genomförsi 5 kap. AFL. Det betyder beträffande barnpension att förkortningen avkvalifikationstiden slår igenom utan behov av särskilda bestämmelser.Beträffande omställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag kommerlikaledes de nya bestämmelserna orn kvalifikationstid i 5 kap. 4 § förstastycket d att gälla. I fräga om utbetalning utomlands innehåller dessakonventioner en regel orn likabehandling med svenska medborgare, ochföljaktligen kommer lagreglerna i 5 kap. 2 § såvitt gäller omställningsbidragatt bli direkt tillämpliga även för medborgarf i det andra landet. Utbetalningav särskilt efterlevandebidrag ulomlands förutsätter, som angetts i denallmänna motiveringen, nya konventionsförhandlingar. Detsamma gällermöjligheten alt göra avsteg från den övre åldersgränsen 65 är. Såvittgäller änkepensioner som efler familjepensionsreformens genomförande utgesövergångsvis kommer dessa senare konventioner alt gälla oförändrade med hänsyntill konventionens uppbyggnad och till följd av den svenska lagstiftningensövergångsregler. Dennordiska överenskommelsen om social trygghet har en i många avseenden unikkonstruktion. I nu berörda hänseenden gäller emellertid i huvudsak vad somsagts om de senast ingångna bilaterala konventionerna. Den torde således kunnatillämpas på såväl de nya pensionsformerna sorn de övergångsvis utgivnaänkepensionerna. I den nordiska konventionen finns en garanti för attefterlevandepension skall övergå i ålderspension vid uppnåendet avpensionsåldern, vilket står i överensstämmelse med folkpensioneringensbestämmelser om ålderspension. 1983/84:73 182 8 kap. 1 § I paragrafens två första stycken har tagits in vissa förkapitlet gemensamma bestämmelser. a. har begreppet familjepensiondefinierats såsom innefattande dels barnpension, dels omställningsbidrag ochsärskilt efterlevandebidrag. Vidare har markerats att sådan pension utgesefter dödsfall lill efterlevande barn och make. Av 16 kap. 10 § följer atlfamiljepension kan utgå även i vissa fall då någon under resa eller eljestblivit borta och det kan antas att denne har avlidit. Paragrafenstredje stycke motsvarar delar av nuvarande 2 §. 1 detta stycke har tagits in enregel som med efterlevande make likställer den som stadigvarande sammanboddemed en icke gift man eller kvinna vid dennas död och som har varil gift medeller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denna. Dennalikställighelsregel har behandlats i avsnitt 3.2.2. Medefterlevande make skall enligt förslaget alltså likställas även icke giftefterlevande som vid dödsfallet väntade barn. Detta skall gälla oavsett om detär mannen eller kvinnan som har avlidit. En förutsättning för att regeln skalltillämpas är att del år ett för den avlidne och den efterlevande gemensamtbarn. Naturligtvis kan det dock inte komma i fråga att företa några meringående undersökningar huruvida detta villkor är uppfyllt. Om det är kvinnansom avlidit, kan havandeskapet styrkas genom uppgifter frän läkare e. d. Endastom särskilda skäl skulle ge anledning därlill, torde böra ifrågasättas att detrört sig om ett gemensamt barn. Är det mannen som avlidit får detfaderskapsrättsliga avgörandet läggas till grund för likställighetsregelnstillämpning. Förlikställighet fordras, liksom enligl den nuvarande regeln i 2 §, att parterna stadigvarandesammanbodde med varandra för dödsfallet. Innebörden av dettavillkor, som avses gälla även i fråga orn gifta, behandlas närmare ikommentaren till 4 §. För att omställningsbidrag och särskilt efterlevandebidragskall kunna utgå fordras i vissa fall att sammanboendet mellan parterna harbestått oavbrutet fram lill tidpunkten för dödsfallet. Enligtnuvarande regel för änkepension krävs att det förelegal minst fem årsäktenskap, varmed - under särskilda förutsättningar - jämställs tid varunder enicke gift kvinna oavbrutet sammanbott med en icke gift man fram till dennesdöd. I praxis har vid tillämpning av dessa regler inte tagits hänsyn till dentid som en kvinna sammanbott med mannen före äktenskapet, om de under den tideninte uppfyllt villkoren för likställighet i nuvarande 8 kap. 2 §. Den nuföreslagna likställighetsregeln innefattar inte någon sådan begränsning. Medhänsyn till att de flesta sorn gifter sig har sammanbott som ogiftaunder , anser jag det nämligen vara rimligt att man vid tillämpningenav villkoret om fem års oavbrutet sammanboende räknar med 1983/84:73 183 även den lid parterna stadigvarande sammanlevt föregiftermålet. Delta bör alltså gälla även om parterna då inte hade gemensamibarn eller inte tidigare varit gifta med varandra. På motsvarande sätt börsådan tid räknas den efterlevande till godo också om han eller hon aldrig giftsig med den sedermera avlidne men förhållandel vid dödsfallet är sådant sombeskrivs i likställighelsregeln. Inte heller bör vid denna bedömning tillmätasvikt om någon av parterna var gift med annan under sammanboendets inledandefas. Däremot krävs att det verkligen rört sig om ett stadigvarande sammanboendeunder hela den aktuella femårsperioden. Paragrafen, som behandlar villkoren för rått tillbarnpension, motsvarar delvis nuvarande 5 § första stycket. Förutsättningen atlen av eller båda barnets föräldrar har avlidit återfinns dock redan i denföreslagna 1 §. För alt markera att tyngdpunkten i efterlevandepensioneringenskall ligga på barnpensionerna har reglerna härför flyttats fram förebestämmelserna om pension till vuxna efterlevande. Rättentill barnpension tillkommer biologiskt barn och adoptivbarn till den avlidne.Att ett utländskt barn som tagits ernol här i landel i adoptionssyfte undervissa förutsättningar också omfatlas av barnpensionsrätlen följer av det nyafjärde stycket i 20 kap. 2 §. T. ex. styvbarn eller fosterbarn har däremot interätt till barnpension. För att rätt skall föreligga till barnpension fordras inteatl barnet har fölls före förälderns död. Om barnet föds först därefter,uppkommer räll till barnpension från födelsen. Blir ettbarn som uppbär barnpension adopterat av annan än den avlidnes make, upphörrätten lill barnpension efter den avlidne föräldern (jfr. SOU 1959:32 s. 81 och211). Däremot påverkas inle barnpensionsrätten av all barnet ingår äktenskap(jfr. SOU 1959:32 s. 70 och 81). I förstastycket av förevarande paragraf upptas som huvudregel att folkpension i form avbarnpension - liksom enligt de nu gällande reglerna -utgår till dess barnetfyller 18 är. Av 16 kap. 9 § följer att pensionen utbetalas t. o. m. uigångenav den månad varunder barnet uppnår denna ålder. Motsvarande föreslås i 14 kap.2 § första stycket som huvudregel i fråga om barnpension fråntilläggspensioneringen. I avsnitt 3.1.3 har föreslagits att barnpension frånfolkpensioneringen - och ATP - under vissa förutsättningar skall kunna utgesocksä lill efterlevande barn sorn är eller äldre. I andra och tredjestyckena anges de närmare villkoren härför. I andra stycket föreskrivs sålunda att barn sorn bedrivergrundläggande studier efler uppnådda skall kunna fortsätta att uppbärabarnpension . Pensionen utges dock längst t. o. m. juni månaddel är under vilket barnet fyller 20 är. De studier sorn skall kunna berättigatill Prop.1983/84:73 184 barnpension är sådana som ger rätt lill förlängtbarnbidrag eller studiehjälp enligt 2 resp. 3 kap, sludieslödslagen (1973:349),Dessa studiestöd utgår i princip for studier på grund- eller gymnasieskolenivä. De föreslagna reglerna överensstämmer i huvudsak med denyligen införda reglerna för rällen till fierbarnstillägg för studerande iåldern 16-19 är. 1982/83:88 har lämnats en närmare beskrivning av deolika former av studier som ger rätt lill förlängt barnbidrag och studiehjälp.Jag vill därför pa denna punkt hänvisa till den propositionen. För att rätt till barnpension skall föreligga fordras inteatt barnet faktiskt uppbär förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Det ärtillräckligl atl barnet bedriver sädana studier som i sig ger rätt till dessaförmåner. Som angetts i avsnitt 3.1.3 skall barnpension efler fyllda18 år, liksom i andra fall, utbetalas . Barnpension kan alltså även idessa fall utgå under alla årets lolv månader. Någon motsvarighet tillstudieslödslagens begränsning till läsår gäller inle. Inte heller uppställs något krav pä atl barnet fortlöpandestuderar efler fyllda . Barnpensionen kan utges åven efter det atl barnetgjort ett kortare eller längre avbrott i studierna. I sådana fall börjarpensionen utgå på nytt fr. o. m. den månad barnet återupptar studier på grund-eller gymnasieskolenivå. Med tid för studier likställs tid dä barnet på grund avsjukdom inte kan bedriva sina studier. Även tid för sådant uppehåll iutbildning som ulgör ferier likställs med studietid. Detta gäller exempelvissommarlov mellan två årskurser i gymnasieskolan eller mellan grundskola ochgymnasieskola. Om barnet t. ex. påbörjar en tvåårig utbildning den 19 augusti1985 och avslutar utbildningen , kan således barnpension utgåoavbrutet fr. o. m. t. o. m. . Skullebarnet emellertid avbryta studierna , dras pensionen in vid utgången avden månad under vilken avbrottet sker. I 3 kap. 4 § sludieslödslagen finns angivna vissaminimikrav i fråga om kurslängd och undervisningens omfattning för attstudiebidrag skall utgå. Enligt huvudregeln måste studierna bedrivas vidheltidsundervisning som omfaltar minsl . Regeringen kan emellertidmedge undantag från denna regel. Sådant förordnande har meddelats i 3 kap. 6 §studiestödsförordningen (1973:418). Vidare kan studiehjälp i form avåterbetalningspliktiga studiemedel i vissa fall utgå för deltidssludier ochför studier som omfattar kortare lid än . Vid studier av nu nämntslag skall, som föreslagits i avsnitt 3.1.3, barnpension inte kunna utgå tillstuderande som är eller äldre. En föreskrift härom har tagits in iparagrafens tredje stycke. Dår anges också att inte heller barn, som harälerbetalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3kap. studiestödslagen, skall kunna uppbära barnpension ålderunder den tid för vilken barnet uppbär sädana studiemedel. En studerande somhar fyllt 18 är kan under vissa förutsättningar få sädanaåterbelalningspliktiga studiemedel 1983/84:73 185 som prövas enbart mot den studerandes egna ekonomiskaförhållanden. 1983/84:40 föreslås vissa ändringar av dessaförutsättningar. Information om vilka elever som får sädanaåterbelalningspliktiga studiemedel finns samlad i centrala studiestödsnämndensinformationssystem. Det finns därför möjlighet att kontrollera orn enstuderande uppbär denna form av studiehjälp. Den föreslagna regeln innebår att barnpensionen skall drasin om barnet börjar uppbära älerbetalningspliktiga studiemedel av nu aktuelltslag. Skulle barnet senare sluta att uppbära sädana studiemedel kan dockbarnpension pä nytt utgå till barnet. På motsvarande sätt kan etl barn, somuppbär sådana återbetalningspliktiga studiemedel når föräldern avlider, inlebeviljas barnpension från tidpunkten för dödsfallet men väl från en senaretidpunkt dä sådana studiemedel inle längre utges till barnet. Till följd av anknytningen lill studier sorn berättigartill förlängt barnbidrag eller studiehjälp kommer barnpension efter fyllda 18år i regel all kunna utgå endast till barn sorn är bosatta i . För alträll skall föreligga till dessa studiesociala stöd fordras nämligen somhuvudregel atl barnet är att betrakta som bosatt här i landet. Under särskildavillkor kan dock studiehjälp utges lill svenska medborgare sorn bedriverstudier utomlands. En utvidgning av rätten till barnpension efter uppnädda 18är till all omfatta också barn som år bosatta i annat land skulle kunna komma ifräga konventionsvägen. I konventionsförhandlingar finns möjligheter att iförhållande till del enskilda landet göra en bedömning av det landelsskolsystem och ta ställning lill vilka skolformer som kan anses närmasttillgodose kraven. Ett barn som önskar få barnpension efler fyllda börvara skyldigt alt göra en särskild ansökan härom till försäkringskassan.Ansökningen bör innehålla uppgifter om vilken utbildning det gäller, närutbildningen börjar och slutar samt vid vilken skola den bedrivs. Vidare böranges om den studerande uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende avföräldrarnas ekonomi. Att ett sådant krav pä ansökan gäller följer redan av 16kap, 1 § första stycket, I frågan orn de närmare föreskrifter som behövs lillkomplettering härav avser jag att senare återkomma till regeringen. Av enföreslagen ändring i 16 kap. 8 § framgår att del åligger den som uppbärbarnpension efter uppnädda att underrättaförsäkringskassan om eventuella förändringar sorn kan påverka rätten tillbarnpension. Skulle sådan anmälan underlåtas kan komina i fråga all med stöd av20 kap. 4 § ålägga barnet att betala tillbaka vad som utbetalats för mycket. Paragrafens första stycke, som reglerar grund- ochgarantinivåerna för barnpension inom folkpensioneringen, motsvarar nuvarande 6§. Den närmare innebörden av förslagen i della hänseende har utvecklats i avsnitt3.1.4. Prop.1983/84:73 186 Barnpensionen reduceras frän garanlinivån ned lillgrundnivån med hänsyn till den tilläggspension i form av barnpension sorn utgårtill barnet. Även i det fall att barnet har förlorat båda sina föräldrarminskas folkpensionen till barnet från garanlinivån orn totalt avbasbeloppet ned lill grundnivån av basbeloppet med hänsyn till dentilläggspension i form av barnpension som kan tillkonirna barnet. Det blir härutan betydelse efter vilken av föräldrarna som barnet erhåller tilläggspension. Någon reducering pä grund av familjepension som utges lillvuxen efterlevande till den avlidne föräldern skall inle göras enligtförslagel. I vissa fall kommer dock övergångsvis atl ske en samordning medänkepension sorn utgår till bl. a. barnets moder. Regler härför har tagits in iövergängsbeståni-melserna. Andra stycket i paragrafen molsvarar. med en viss språkligomarbetning, nuvarande 5 § andra stycket. Paragrafen anger förutsättningarna för rått lillfolkpension i form av omställningsbidrag för av elt är efter dödsfallet.Övervägandena härom har redovisats i avsnitt 3,2.3. Rätten lillomställningsbidrag frän folkpensioneringen för förlängd tid regleras i 5 §, Avgörandeför rätten lill omslällningsbidrag är hur de i första stycket angivnaförhållandena gestaltade sig vid den tidpunki då dödsfallet inträffade. Attvillkoren blir uppfyllda diirefter utgör inte grund för att dä börja betalaomställningsbidrag. På sanmia sätt blir förändringar som inträffar efter dödsfalletutan betydelse för den fortsatta bidragsrätten. Sålunda skall något krav integälla i barnfällen all den efterlevande fortlöpande under bidragsperiodensammanbor med barn eller har vårdnaden om det. Inte heller fordras att barnetunder hela är under älta års ålder. Något kravfinns inte i barnfallen att det är ett för makarna gemensamt barn eller atl detär ett biologiskt barn eller adoptivbarn lill en av dem. Även andra barn kan,som angetts i avsnitt 3.2.3, grunda rätt till omställningsbidrag för denefterlevande. Inte heller fordras alt barnet är fött fördödsfallet.