prop · G703192 · 1983-12-31 00:00:00 — Någon direkt bedömning av huruvida uppsåt elleroaklsamhet förelegat i det enskilda fallet skall beslulsmyndigheien inlebehöva inlåta sig på. Avgiftenbör tas ul av den för vars räkning in- eller utförseln sker. Vid import tordedet härmed oftast vara den som är lullskyldig (se 5 § lullagen), som kommer ifråga för avgiftspåföring. Vid överträdelse av en ulförselreg-lering börexportören påföras avgiften. Ensanktionsavgift bör kunna uppgå lill högst av värdet på den vara somvarit föremål för in- eller utförsel eller försök därtill. Avgiftssatsensstorlek överensstämmer med GTS förslag. Den har också godtagits av flertaletremissinstanser. Med varans värde avser jag vid import lullvär-det och videxport varans fob-pris, dvs. del värde som för siaiistiski ändamål skall angesi exportanmälan. Omen vara eller dess värde blivit föremål för förverkande enligt varusmugglingslagenbör avgift inte las ut. Om endasi en del av varan eller värdet förverkats böravgift endasi utgå på grundval av den del som inle blivit förverkad. Ettbeslut om avgift bör kunna omprövas om lulltaxeringsbesluiei ändras. Det skallvidare kunna överprövas. Motbakgrund av vad jag nu har sagt anser jag alt bemyndigandelagen bör innehållaföreskrifter om avgiftsbeslutets adressat, dvs. mot vem beslutet skall riktas,om avgiftens maximala storlek saml om alt avgift inte skall tas ut vidursäktlighet och att avgiflsbeslut skall kunna överprövas. Deriktlinjer som angivits i den tidigare nämnda prop. 1981/82:142 bör läggas tillgrund för utfärdandet av föreskrifter om avgiften. Sanktionsavgiftenbör inte vara avdragsgill i inkomstskatlehänseende. En uttrycklig bestämmelsehärom bör tas in i 20 § kommunalskattelagen (1928:370). Prop.1983/84:192 13 Ienlighet med vad jag har anfört i del föregående har inom finansdepar-tementetupprättats förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1975:85) med bemyndigande alt meddela föreskrifter om in- eller utförsel avvaror, 2. lag om ändring i kommunalskatlelagen(1928:370). Det under I. angivnaförslagel har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jaghemställer all lagrådets yllrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hem.ställan. 1983/84:192 14 Tullförfarandetvid import ändrades radikalt genom den tullagstiftning som frädde i kraft (tullagen 1973:670, tullstadgan 1973:671, tullförordningen 1973:979 ochtullkungörelsen 1973:1014). Ett tidigare officialsystem ersattes då med ettdeklarationsförfarande. Härigenom erhölls en betydligt snabbare tullbehandling,bättre anpassad till den ökande utrikeshandelns krav. Av vikt vid införandet avden nya tullproceduren var att en mycket stor del av importen skulle komma attvara befriad från tull genom lullav-veckiingen av varor från EG, EFTA och . Tulltaxeringenvid import sker således numera med ledning av deklarationer som importörernaeller deras ombud upprättar. Deklarationsförfarandet är obligatoriskt utom ivissa undantagsfall. 1 deklarationssyslemet ingår att importören bl.a. skallklassificera de införda varorna enligt tulltaxan, beräkna varornas värde ochde på dem belöpande avgifterna samt tillämpa ursprungs- ochinförselbestämmelser. Ävenexport skall anmälas till . Detta sker genom en s.k. exportanmälan.Denna anmälningsskyldighet hänger samman med att det åligger attsamla in underiag för handelsstatistiken saml kontrollera alt de särskildaexportföreskrifterna efterlevs. Ettspeciellt förfarande som infördes genom lagstiftningen 1974 och som fått storbetydelse är del s.k. hemtagningssystemet. En hemtagare har särskilt tillståndav en tullmyndighet och får på grund härav la hand om och förfoga över infördavaror utan att de förtullals. Varorna anmäls till hemtagning viden tullanstalt på den ort där de finns när hemlagaren eller hans ombud, i regelen speditör, vill ta hand om dem. Varorna anmäls senare till förtullning vidden tullanstalt som utsetts till kontrollmyndighet för hemlagaren. Vid förtullningenskall hemlagaren eller hans ombud lämna tulldeklaration eller andra dokument -fakturor, ursprungsbevis m.m. - som underiag för förtullningen. Störredelen av importen sker inom ramen för hemtagningssystemet. Endast för cirka entredjedel av införseln lämnas tulldeklarationer utan föregående hemtagning, iregel då i samband med att godset passerar gränsorten. Omvarorna är licensbelagda får emellertid inte ens en hemtagare förfoga över demförrän en giltig importlicens från vederbörande licensmyndighet erhållits ellertullmyndighet meddelat att hinder mot vidare förfogande ej föreligger. Manbrukar använda uttrycket att varorna i sådana fall är lagda underförfogandeförbud. Tanken bakom denna ordning är bl.a. att tullmyndigheternaskall ha en möjlighet att kontrollera godsets mängd och art. Prop.1983/84:192 15 Beträffandesådana införselregleradc varor som är hänföriiga lill 50-63 kap. lagen(1977:975) med tulltaxa (tekovaror) gäller fr.o.m. att deinte ens får tas hem med mindre licens företes eller åtminstone licensensnummer och förvaringsplats anges (SFS 1983:781 och kommerskollegietsförfattningssamling KFS 1983:14). Alltsedaninförandet av den nya tullproceduren har bedrivit en omfattandekostnadsfri kurs- och informationsverksamhet för importörer och speditörer.Denna upplysningsverksamhet har syftat till all ge kunskaper om tull- och deklaralionsförfarandeli stort men också lill an ge särskild vägledning beträffande sådanabestämmelser, handläggningsru-tiner m.m. som visat sig förorsaka svårigheter idet löpande arbetet. Härutöver har lämnats information i anslutning lillgranskningen av tulldeklarationer och vid sådana kontrollbesök somtullmyndigheten regelmässigt gör hos importörer. har somen kommentar lill denna sin verksamhet uttalat atl man anser näringslivetskunskaper om sina åligganden i tullfrågor numera vara goda. 1.2Närmare om myndigheternas gransknings- och kontrollverksamhet Tullmyndigheternasgransknings- och kontrollarbete avseende varuimporten sker numera efter ihuvudsak fyra olika linjer, nämligen varukon-troll i nära anslutning lillgränspassagen, deklaralionsgranskning, kontroll-besök hos importörer och översiklliggranskning av del handelsstatistiska materialet. Enligtriktlinjer som fastställts av generallullstyrelsen skall stor vikt läggas vidden fysiska kontrollen av importvarornas mängd och art samt vidkontrollbesöken. Deklarationsgranskningen har effektiviserats genom en merasystematisk inriktning på kontrolimoment som är särskilt betydelsefulla samlpå deklarationer med höga värden. Speciell uppmärksamhet ägnas åt varor som ärunderkastade införselregleringar. riktlinjer skall deklarationer med värden understigande40 . normalt endast underkastas en formell granskning saml en översiktligtilläggsgranskning. Dessa deklarationer utgör drygt 2/3 av det totala antaletmen täcker endast av det totala imporl-värdel (exklusive posiförtullningaroch importen av olja). Tulltaxerings-beslul kan i dessa fall fattas avkontorspersonal, varefter deklarationerna tilläggsgranskas översiktligt av tulllaxeringsutbildadpersonal. Tilläggsgranskningen syftar till att öka säkerheten för atl bl.a.importrestriktioner blir iakttagna och riktigt tillämpade. Deklarationer medvärden överstigande . underkastas en mer ingående granskning och rentallmänt gäller alt granskningen görs noggrannare ju högre importvärdet är ochju större risken i övrigt är för felaktigheter i det enskilda fallet. Fyraprocent av deklarationerna underkastas oavsett värdet en mer fullständiggranskning inom ramen för ett slumpmässigt stickprovssystem. 1983/84:192 16 Kontrollbesökenhos importörer ingår som en integrerad det i gransknings- ochkontrollverksamheten. Målet för besöken är att med utgångspunkt frånföretagens redovisning och bokföring samt genom varuunder-sökning i efterhandkontrollera importen. Särskild vikt läggs vid atl företagens importrutiner gertillräckligt god garanti för att deklarationerna är riktiga. Granskningenav det statistiska materialet görs dels maskinellt dels manuellt. Bland andra åtgärder somvidtagits i syfte att motverka försök att kringgå importregleringarna kannämnas inrättandet av en samordningsgrupp för tekokontrollen inomgeneraltullstyrelsen. Gruppen skall bl.a. tillgodose de särskilda informations-,samarbets- och samordningsbehov som föreligger på detta område. Dessa behovhänger samman med att den brottsliga verksamhet som mynnar ut i kringgående avinförselregleringarna ofta inleds i utlandet. Gruppen samarbetar medmyndigheter inom och utom landet samt med organisationer som representerarföretag och anställda för att utveckla och effektivisera kontrollarbetet. Enuppgift för gruppen är att söka spåra förändringar i varuströmmar m.m. som kanantyda var det finns speciella "riskområden". 1 detta sammanhang kanäven nämnas de avtal som träffats med bl.a. , denordiska länderna och angående ömsesidigt bistånd om att uppspåraoch beivra tullbrott. Ävenkommerskollegiet har genomfört en rad åtgärder för att effektivisera ochstrama upp licensproceduren samt över huvud öka kontrollen på tekoområdet.Bland dessa åtgärder kan nämnas striktare licensdirektiv för att förhindramissbruk av utfärdade licenser och ökade direktkontakter med organ ochmyndigheter i exportlandet för att påtala avvikelser mellan exportdokument ochfaktisk import. å sin sida har tagit initiativ tilldiskussioner i EFTA rörande en förenklad form av kontroll av varas ursprung,vilken skulle kunna leda till ett ökat antal kontroller utan att nämnvärt ökaarbetsinsatserna. Överväganden pågår om hur användandet av dator ochöverförande av uppgifter mellan de båda myndigheterna skall kunna förstärkakontrollen. 1 detta sammanhang erinras om kompletteringen av 54 a § tullagen(SFS 1982:1009), som ger rätt till överföring från tillkommerskollegiet av uppgifter som rör import och export av varor. Avbetydelse för efterievnaden av bestämmelserna om importrestriktioner påtekoområdet torde även lagen (1982:736) om ursprungsmärkning av kläder kommaatt bli. Lagen trädde i kraft . Författningsföreskriftermed s.k. allmänna ursprungsregler har beslutats av regeringen ochträder i kraft den . Isammanhanget skall också nämnas att generaltullstyrelsen beslutat om en uppstramningav kontrollen av s.k. samlastningsgods. Härmed avses gods som befordrasgemensamt till mer än en mottagare i samma vägfor- Prop.1983/84:192 17 don,järnvägsvagn eller container. Denna skärpta kontroll, som generaltullstyrelsenbeslutat om inom ramen för sin befogenhet att bestämma om tullkontrollenskonkreta inrikning och omfattning, avses - enligt regeringsbeslut - börjatillämpas den . Bakgrunden till de utökade kontrollrutinerna är atttullmyndigheterna i ökande utsträckning kunnat konstatera att gods kommit in ilandet utan att det anmälts för tullmyndighet samt att lastförteckningar ochfrakthandlingar ofta visat sig vara ofullständiga eller felaktiga. Vadgäller exportkontrollen är det egentligen först , somkontrollbehovet har aktualiserats'. Det har visat sig att kontrollen på dettaområde varit klart otillräcklig. Detta har numera lett till förslag om vissaåtgärder för att förbättra kontrollsituationen (prop. 1983/84:100, bil. Överträdelserav import- eller exportförbud är straffbara enligt varusmugglingslagen. Vissagärningar som inte direkt innefattar överträdelser av import- ellerexportförbud men där den brottsliga hanteringen kan ha samband med sådanreglering kan vara straffbara enligt annan lag eller författning. Densom utan att ge det tillkänna hos tullmyndighet för in eller för ut gods somenligt bestämmelse i lag eller annan författning inte får föras in i eller utur riket kan dömas för varusmuggling. Detsamma gäller den som genom att lämnaoriktig uppgift i deklaration eller genom annat vilseledande i samband medtullbehandling föranleder att gods införs eller utförs i strid mot förbud.Straffskalan för uppsåtliga brott är böter eller fängelse högst . I ringafall skall straff inte ådömas vid oaktsamhet (1-3 och 5 §§varusmugglingslagen). Såsomvarusmuggling anses också att någon förfogar över gods som är underkastatinförsel- eller utförselförbud - gods som i vederbörlig ordning anmälts förtullmyndighet - och genom sitt förfarande föranleder att godset i strid motinförselförbudet kommer ut i den fria rörelsen eller att utförsel sker i stridmot utförselförbudet. Motsvarande gäller om någon genom vilseledande förmår tillståndsgivandemyndighet att medge införsel eller utförsel av gods och därigenom föranlederatt godset förs in eller förs ut i strid mot förbudet samt att någon underlåteratt rätta oriktig uppgift i tulldeklaration som lämnats genom ombud, ochdärigenom åstadkommer 'Se bl.a. 1981:2, Ekonomisk brottslighet vid import och export ochen promemoria. Förbättrad kontroll av export, avgiven ijuli 1983 av enarbetsgrupp knuten till kommissionen mot ekonomisk brottslighet. t2 1983/84. Prop.1983/84:192 18 Även likartade former av hanteringär atl bedöma som varusmuggling (4 S varusmugglingslagen). I lagen stadgasockså atl gods som varit föremål för varusmuggling eller försök därtill skallförklaras förverkat. Om egendomen ej finns i behåll skall istället värdet förklarasförverkat. Förverkande kan helt eller delvis efterges om det är uppenbartobilligt (9-12 §§ varusmugglingslagen). Den som uppsåtligen åberopar falsk handling, exempelvis ellursprungsintyg, kan om gärningen innebär fara i bevishänseende dömas förbrukande av det förfalskade såsom om han själv gjort förfalskningen. Siraffskalanär vid, från böter till fängelse upp lill (14 kap. 9 S ). En bestämmelse om förverkande, som förtjänar särskild uppmärksamheti detta avseende, är 36 kap. 3 a § (i kraft den ). Enligldelta stadgande skall domstol förverka sådana förelagsekonomiska vinsler somuppkommit hos näringsidkare till följd av broll i deras näringsverksamhet.Bestämmelsen som är subsidiär i förhållande lill andra förverkanderegler lar inleenbart sikte på direkta broilsförtjänster utan även på värdet av sådanaekonomiska fördelar som på ell mera indirekl säll kan härledas lill brollel.Hit kan räknas exempelvis besparingar i form av uteblivna kostnader av olikaslag saml i vissa fall ökade vinster som har uppkommit i anledning av atlgällande beslämmelser blivit åsidosatta. Om bevisning av värdet hos deekonomiska fördelarna inle kan eller endasi med svårighet kan föras får värdetuppskattas till ett med hänsyn till omständigheierna skäligt belopp.Förverkande skall inte ske om del är obilligt. Vid bedömningen om så är falletskall bl.a. beaktas om del finns anledning anta att annan betalningsskyldighetsom svarar mot fördelarna av brottet kommer atl åläggas näringsidkaren ellerannars fullgöras av denne. 2.3 Vissa andra straffbestämmelser Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter altlämna tulldeklaration eller vissa uppgifter i samband med tulltaxeringen kandömas enligt tullagen för tullförseelse till böter, om underlåtenheten inte ärbelagd med straff enligt varusmugglingslagen (41 § lullagen). Även tullstadgan innehåller straffbestämmelser för den somuppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vissa av stadgans regler eller motföreskrifter som utfärdats med stöd av stadgan. Hit hör t.ex. olovligaförfoganden över varor som är underkastade förfogandeförbud. förseelsereller gärningar som är straffbelagda i eller varusmugglingslagenomfattas inte av stadgans straffbestämmelser (72-75 §§ lullsladgan). 1983/84:192 19 Förbåde tullförseelse och förseelse enligt tullstadgan gäller att allmänt åtal fårväckas endast efter anmälan av tullmyndighet. Blandövriga straffbestämmelser som kan komma ifråga kan nämnas 11-13 §§ lagen (1971:176)om vissa internationella sanktioner. Även dessa bestämmelser är subsidiära tillvarusmugglingslagens straffbestämmelser. 3 Kritiken mot den nuvarande regleringen Viktenav att de handels- och näringspolitiska importregleringarna efterlevs harbetonats i flera olika sammanhang. 1 samband därmed har det nuvarandesanktionssystemet kritiserats för att vara alltför ineffektivt. Kritiken hargått ut på att de rättsvårdande myndigheterna dels ställt kravet på vad somskall anses vara grov oaktsamhet i varusmugglingslagens mening mycket högt,dels vid fällande domar i regel låtit påföljden stanna vid böter. Vidare harhävdats att det från företagsekonomisk synpunkt rent av kan vara förmånligtatt bryta mot importbestämmelserna. Det straff som kan komma ifråga för enställföreträdare eller anställd kan nämligen framstå som obetydligt ijämförelse med den vinst eller besparing som företaget kan komma att göra tillföljd av en överträdelse. Kritiken har framkommit främst i samband meddiskussioner om åtgärder för tekoindustrin. Idessa diskussioner har särskilt påtalats brister och oegentligheter inom ramenför hemtagningssystemet. och kommerskollegiet harframhållit bl.a. följande. Dethar visat sig vid stickprovskontroller som tullmyndigheter utfört att förfogandeförbudenöverträds i mycket stor omfattning. Undersökningar av ett begränsat antalimporttransaktioner tyder på att överträdelserna uppgår till inemot 40 procentav de fall då licens saknas vid hemtagningstillfället. Det har gjorts gällandeatt överträdelserna kan betecknas som ordningsförseelser, eftersom det vanligenvisat sig att förutsättning funnits för att få licens. Även vid en sådanbedömning av överträdelserna finner dock kollegiet och styrelsen de rådandeförhållandena vara helt otillfredsställande. I åtskilliga fall har dessutomkvoten varit förbrukad när licensansökan behandlats. Oavsett hur åsidosättandeav förfogandeförbudet är att bedöma från varusmugglingssynpunkt medför deomfattande överträdelserna stora olägenheter för kontrollmyndigheterna,som respekten för regleringen urholkas. Som exempel kan nämnas attkontroll av att en vara överensstämmer med en sedermera beviljad licens intekan göras, vilket ju är syftet med förfogandeförbudet. Vidare försvårasförundersökningar angående ifrågasatt varusmuggling. Möjligheterna till beslagoch varuförverkande i vissa smugglingsfall minskas eller omöjliggörs dessutom.Slutligen innebär överträdelserna av förfogandeförbudet att vissa importörertillskansar sig en orättmätig konkurrensfördel i förhållande till dem somföljer gällande bestämmelser. 1983/84:192 20 SAMMANSTÄLLNING AV REMISSYTTRANDENA ÖVER GENERALTULLSTYRELSENSFÖRSLAG TILL AVGIFTER VID ÖVERTRÄDELSER AV IMPORTBEGRÄNSNINGAR Remissyttranden har inkommit från riksåklagaren, hovrättenför , kammarrätten i , kammarrätten i . Stockholmstingsrätt, , brottsförebyggande rådet, statskontoret,, . statens jordbruksnämnd, koin-merskolleglum,i , skattetilläggsutredningen (Fi 1975:06), SverigesAdvokatsamfund, . Tjänstemännens centralorgunisatiim(TCO) och i (LO). Gemensamt yttrande haravgelts avSvenska handelskaminarjörbun-det, . TCO har som eget remissyttrandeåberopat ell utlåtande av . LO har anslutit sig lill ellutlåtande av . Riksåklagaren har överlämnatyttranden från överåklagarna i och samtfrån länsåklagarmyndigheterna i . 2 Remissyttrandena 2.1 Behovet av åtgärder Flertalet remissinstanser instämmer i all reformbehovföreligger eller lämnar GTS påstående därom utan erinran. Till dem somuttryckligen ultalar att kompletterande sanktionsbestämmelser bör införas hör län.i-åklagarmyndigheternai Norrbtntens och . kammarrätterna i och ,. statens jordbruksnämnd, TCO och LO. kommerskoltegium anför, att det inte är ovanligt att importbegräns-ningsbeståmmelsernaöverträds och att en sanktionsinöjlighet i enlighet med vad GTS föreslår börkunna bidra till en bättre efterlevnad, inte minst i tekosammanhang. För berörda näringsidkare är det av stor betydelse attgällande imporlbe-gränsningar respekteras och att överträdelser beivras. Stora kravbör därför ställas på att företagen har goda insikter i begränsningsbestämmelsernasomfattning. Det har konstaterats att det inle är ovanligt att import-regleradevaror kommit ut i den fria rörelsen utan alt giltig importlicens funnis. GTSförslag om sanktionsavgifter tillstyrks. 1983/84:192 21 En mindre antal remissinslanser. såsom länsåktagarmyndlgheteni , hovrätten for , skattetitläggsutredningen och anser emellertid inte all reformbehov föreligger ellerifrågasätter om så är fallet. Såledesanför länsåklagarmyndigheten i all sanktionsavgifter i enlighetmed förslaget kan komma atl uppgå till mycket betydande belopp och atl en såkännbar reaktion inle bör införas ulan ingående överväganden. Hovrätten för framhåller: 1 skrivelsen från GTS uppges att del straffrättsliga sanktionssyslemetej fungerat liUfredsslällande, främst beroende på alt gränsen för straffbar(grov) oaktsamhel enligt 5 S varusmugglingslagen i praxis satts förhållandevishögt. Frågan har kommil under hovrättens prövning i så få fall att någotbedömande av GTS påslående i denna del ej låter sig göra. Anmärkningsvärt ärdock all GTS i delta sammanhang ej berör frågan om en ändring av den aktuellaparagrafen t.ex. på så sätt atl all ovarsamhet som ej är alt bedöma som ringabeläggs med straff. Hovrätten finner dock för sin del- främst mot bakgrund avintresset atl likformighet erhålles med vad som gäller beträffande den inrikes varubeskallningen- ej skäl att föreslå en ökad kriminalisering vad gäller vårdslösa förfarandeni samband med tulldeklaration. Hovrätten anser förslagel om sanktionsavgift ej lillräckligtväl underbyggt för atl kunna läggas till grund för lagstiftning. Hovrättens kritik avser bl.a. följande: GTS framhåller beträffande nu aktuella förfaranden justdet otillfredsställande förhållande, som råder, därigenom atläven om en anställd gjort sig skyldig lill siraffbar överträdelse av eltinförselförbud, påföljden ofta stannar vid dagsböter, ibland med förordnande omvisst förverkande, medan förelagd på grund av överträdelsen kunnat få betydandevinning, vilken alltså i stort lämnas orubbad. Detta förhållande - attpåföljden för brott som i näringsverksamhet begåtts av anställd eller ställföreträdareframstår som obetydligt i jämförelse med den vinst eller den besparing somföretaget kan göra till följd av det brottsliga förfarandet -har diskuterats bl.a.i de inom justitiedeparlemnetet upprättade promemoriorna Ds Ju 1978:5 och1979: K) angående förelagsböler samt Ds Ju 1981:3 ekonomiska sanktioner vidbrott i näringsverksamhet. I sistnämnda promemoria föreslås en effektiviseringav förverkandeinstitutet på så sätt atl genom viss ändring i 36 kap. 4 §brottsbalken och införande av en ny paragraf i samma kapitel, 3 a §, möjlighetges att förverka värdet av sådana ekonomiska fördelar som - direkt ellerindirekt - har uppkommit i ett förelag i anledning av att någon blandpersonalen gjort sig skyldig lill ett broll begångel i ulövning i näringsverksamhelen.Hovrälten finner att en sådan ordning skulle innebära avsevärda fördelar ijämförelse med GTS förslag. För det förslå blir möjlighelerna slörre atl meradirekt rikta in sanktionen mot den orältmäliga vinst som kunnat komma företagetlill godo. En sådan kan nämligen i många fall ha föga samband med tullvärdethos det obehörigen införda godset. Vidare torde ell sanklionssystem, sominnebär domstolsprövning och som utformats enligt departementspromemoriansmodell, bli mer tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt än Prop.1983/84:192 22 GTSförslag om en av tullmyndighet bestämd sanktionsavgift. En sådan torde blialltför schablonartad och ur rättvisesynpunkt kunna leda till mindretillfredsställande resultat. Hovrätten föreslår på grund av det anförda attfrågan om sanktioner mot överträdelser av införselförbud övervägs ytterligaremot bakgrund av det nämnda promemorieförslagets enligt ovan föreslagnariktlinjer. 1 detta sammanhang bör vidare ytteriigare utredas om nuvarandestraffbestämmelser på området är tillräckligt effektiva. Skattetilläggsutredningenanför, att de administrativa sanktionssystemen på skatte-, tull- ochavgiftsområdena bör utformas på ett i största möjliga utsträckning enhetligtsätt och att det därför finns starka skäl att avvakta statsmakternasställningstagande till utredningens föreslagna ändringar av detskatteadministrativa avgiftssystemet.