prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Paienlbesvärsrällen, som är en förvallningsdomsiol,har sill kansli i PRV, Paienlbesvärsrällen upplär besvär mol beslut av PRVangående palenl, varumärken, mönsler, namnoch ulgivningsbevis. Följande programindelning gäller för PRV. PRV redovisarvidare ell inlernprogram, Cenlral adminislralion, som är gemensaml för verkels övriga program. PRV:s verksamhelunder programmen 1-6 finansieras från förslagsan-11 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet slaget Palenl- och regislreringsverkel.Programmel Uppdragsverksamhel redovisas förslagsvis över en anslagsposl med ellformelll belopp på . Under denna posl redovisas koslnader och intäklerför PRV:s uppdragsverksamhet. får inte belaslas. För alt lösatillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetensamt för alt tillgodose behov av rörelsekapital disponerar PRV en rörlig krediti riksgäldskonloret på lOOOOO kr. Inkomster - utöverintäkterna av uppdragsverksamheten - redovisas på statsbudgetens inkomstsida,under inkomsttiteln 2529 Avgifter vid patent- och registrerings väsendet. Den europeiskapatentorganisationen (EPO) i Miinchen finansierar sin verksamhet genom avgiftersom tas ut av sökande och andra parter saml genom alt det europeiskapaientverket erhåller andel i de årsavgifter som tas upp i de fördragsslutandeslalerna för europeiska patent. EPO skall i princip vara självbärandeekonomiskt. Under de lio forsla verksamhels-åren bedömdes della dock inle attvara möjligl, och de fördragsslutande staterna skulle därför under denna tidvara beredda all genom lån ställa medel till den europeiskapalentorganisationens förfogande. Dessa lån skulle återbetalas under en därpåföljande femlonärsperiod och beräknades vara återbetalade efterkonventionens ikraftträdande (prop. 1977/ 78:1, LU 10, rskr 126). Från och /83 har dock verksamheten kunnal finansieras utan lån fränmedlemsstaterna. 1982/83 Utgift 102696000 1983/84 Anslag 97534000 1984/85 Förslag 97437000 1982/83 Ulfall 1983/84 Beräknal 1984/85 beräknar -1-13,4 113,0 106,0 -1-7,0 -1-12,7 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 1982/83 Ulfall 1983/84 Anslag 1984/85 beräknar Den verksamhel somPRV bedriver syftar till alt främja svensk industri och svenskt näringsliv i övrigt. Koslnaderna förPRV:s verksamhet skall i princip läckas av de avgifter dess kundererlägger. PRV anför allanslagsframslällningen har ularbetais med sikle på att verket, inom ramen fören budget som svarar mot statsmakternas slrävan all begränsa den offenlligaförvallningen, skall fillgodose de elemenlära krav på verkels Ijänsler somnäringslivel släller och även belalar fulll pris för. PRV anser alt dessbudgel måsle vara framälsyflande i den meningen all den ger ulrymme förden ulveckling som är nödvändig för all verkel skall kunna rimligt molsvara morgondagens krav. Ianslagsframställningen lämnas uppgifter om de inkomsler som uppbärs i form av avgifterm. m. saml om utgifterna för verksamheten. Programmel omfatlarhandläggning av ärenden angående patent på uppfinningar. Svenska patentverkethar lilldelals vissa aktiva funktioner inom ramen för den europeiska palenlkonvenlionen(EPC) och den världsomspännandesamarbelskonvenlionen (PCT). PRV har sålunda fåll slällning som iniernalionell nyhelsgranskningsmyndighei och iniernalionellmyndighel för preliminärpalenlerbarhelsbedömning under PCT. PRV lar vidare emol patenlansökningar lill den europeiska palenlorganisalionen (EPO) för vidarebefordran dit. PRV begär under programmet 1 milj. kr.som huvudsakligen avser direkta kostnaderför anpassning till utvecklingen inom PCT och EPC. Beloppet omfattar sålunda koslnader förspråkutbildning, för extern information, för inlernalionellaklasslisior, för ulbyle av vissa paienlskrifter mol mikrofilmat material och för teknisk utrustning. PRV begär vidare 250.000kr. för inredning av nya arkivulrymmen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 164 Programmet omfattarregistrering och förnyelse av regislrering av varumärken och mönster samlregislrering av kommunala vapen. Programmet omfallar också uppgiften all meddela ulgivningsbevis förperiodiska skrifter. För all upprätthållaen produklion som svarar mol en ökad eflerfrågan yrkar PRV . Beloppet ärberäknat efter fasta koslnader för varje handlagd varumärkes- och mönsteransökning och för visspersonalförstärkning. Programmet avserhandläggning av ärenden angående ändring av släktnamn och förnamn. För programmet framförs inga nya yrkanden. Programmel omfattarärenden angående regislrering av akliebolag, ändringar i registrerade akliebolag,firmaprövning, mottagande och granskande av räkenskapshandlingar m. m. samt registrering avutländska förelagsfilialer. Uppgifterna regleras i huvudsak iaktiebolagslagen (1975:1385). PRV genomför tillsammans med statskontoret sedan augusti1977 en översynav bolagsbyråns organisation och arbetsrutiner (Projekt 10). för driftkostnader och . För utbildning inom ADB-området begärs . för all kunna informera allmänheten om bl.a.aktiebolagslagsrältsliga frågor. PRV yrkar därutöver . förarkivåtgärder huvudsakligen i form av mikrofilmning av vissl äldre räkenskapsmaterial.Mikrofilmningen avses utföras av service-bolaget i . Paienlbesvärsrällen prövar besvär överbeslui av palenlverkel enligl vad somföreskrivs i palenllagen, mönslerskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område. Enligl regeringsbeslut skall paienlbesvärsrällen beredaslokaler ulanför PRV:s ämbelsbyggnad pä i Slockholm. I beloppel ingår merko.sinader för lokalhyra, en expe-dilionsvakl, vissl referensmalerial. Vidare yrkas 50000kr. för resor i ijänslen. För atl rationalisera tjänste-lillsätlningar yrkasall ivå av rällens fyra göromålsförordnanden omvandlas lillexlra ordinarie Ijänsler. Ålerstäende tvä göromålsförordnanden avserrällen alt f. n. hälla vakanta. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 165 Programmet omfatlar bl.anyhetsgranskning av uppfinningar utan samband med patentansökan,publiceringsverksamhet, likhetsgranskning av varumärken och mönsler utansamband med ansökan, utfärdande av registreringbevis för akliebolag, externutbildningsverksamhet, informalion och service. Programmets kostnaderfördelas på huvudprogrammen med hänsyn till den omfattning del las i anspråk. för alt kunna förbättrasäkerheten i ämbetsbyggnaden. för satsningar inom ADB-området.Statskontoret ulför f. n. på regeringens uppdrag en översyn av PRV:s framtidabehov inom ADB-området. Den fortsatta utredningen kan medföra vissa justeringari PRV:s kalkyler. Pris- och löneomräkningpå befintliga resurser har av PRV beräknats till totalt . Med utgångspunkt frånhuvudförslagel beräknarjag anslaget för patent-och registreringsverket till97437000 kr. Under Program 2. Varumärkes- och mönsterärendenharjag dä beräknal ett engångsbelopp av . för ulveckling avlikhetsgranskningssyste-mel VI. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Patent' ochregistreringsverket för /85 anvisa ett förslagsanslag a v . () är en expertmyndighet för teknisk provning av material, produkter,konstruktioner och system. Pä uppdrag av myndigheleroch enskilda utför SP provningar och undersökningar av material ochkonstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanslallenmeddelar föreskrifter i anslutning till och övervakar efterlevnaden av lagen(1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller platina och av lagen(1971:1081) om bestämning av volym och vikl. Provningsanstaltenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifteroch ställer personal fill förfogande för nationellt och internationelltstandardiseringsarbele m. m. Provningsanslallen ledsav en styrelse. Chef för provningsanslallen är en generaldirektör.Provningsanslallen har tre centrala avdelningar vilka tillsammans medverksledningen och kansliet bildar huvudförvaltningen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 166 I enlighet med beslut avriksdagen (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 34, rskr 373) har enheterna mälcenlrumoch provcentrum fr.o.m. avskiljts från SP och utgör nu en egenmyndighet, slalens mät- och provråd. SP har därigenom upphört alt vara cenlralförvallningsmyndighel för officiell provning och konlroll saml för allmän ochlegal meleorologi. Slalskonloret har i skrivelse lill regeringen redovisat enöversyn av provningsanslallens organisation. Statskontoret föreslår attprovningsanstalten organiseras i sex tekniska enheter samt en administrativenhel. Vidare föreslås all verksledningen förulom generaldireklören skallulgöras av en leknisk direklör och en ekonomi- och marknadsdirek-tör. Dessutomföreslås atl verksledningen får förfoga över en gemensam utredningsresurs,verksledningssekrelariatel. Personalstyrkan vid provningsanslallen omräknallill helårstjänster var 454 . Härtill kommer ell åttiotalädelmetallkonirollanter och konlrollstämplingsförräliare fördelade över helalandel. Vid provningsanslallenlillämpas programbudgelering. Verksamheten har uppdelats i följandeproduktionsområden. Myndighelsuppgifterenligl lag och förordning Produktionsområde /.Provning och kontroll, omfattar dels undersökningar som följer av slalligaregler, dels undersökningar i anslulning till enskilda avtal av ekonomisk ellerannan innebörd m. m. saml andra undersökningar och målningar inom ramen förprovningsanslallens kompelens. Till produklionsomrädel hör ävenädelmelallkonlrollverksamheten och merparten av jusleringsverksamheten. Forskning och utveckling,omfattar den verksamhel som syftar till utveckling av sädana nya ochförbällrade provningsmetoder som bedöms angelägna efter samråd medföreskrivande myndigheter och med olika standardiserings- och branchorgan samlsom syftar lill atl fortlöpande upprätthålla provningsanstaltens kompetens somprovande organ och som rådgivare lill de föreskrivande myndigheterna i derasarbete. Rådgivning tillmyndigheter, omfatlar del arbete som hänför sig lill provningsanstaltensställning som expertorgan inom materialprovningen och mälleknikens område, dvs.konsultinsalser och ulredningar av leknisk nalur ål regeringen ellerföreskrivande myndigheler, ularbelande av remisser, dellagande i nalionellleller inlernalionellt standardiserings- och kommittéarbete m. m. Riksmälplalsuppgifler,omfallar skötsel, kontroll och kalibrering av primärnormaler, instrument ochmätulrustning på riks- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 167 mälplalsnivå saml rådgivning och konsultation påbegäran av statens mäl-och provråd. Kalibreringsuppdrag, ulvecklingsarbete ochkommittéarbete m. m. redovisas under resp. produktionsarbete 1, 2 och 3. Produktionsområde 5.Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning, omfattar uppgifter som åliggerprovningsanslallen i enlighet med lag och kungörelse om - skrivmaterieli statlig verksamhet - handelmed arbeten av guld, silver eller platina - volymoch vikt m. m. Provningsanslallensverksamhet finansieras dels genom intäkter av uppdragsverksamhet och genombidrag till utvecklingsarbete frånforskningsråd m.fl., dels genom anslag över statsbudgeten. Produktionsområde 1skall i princip finansieras med uppdragsintäkler. Medel för verksamheten anvisas under följandeanslag Anslag 1 är ett förslagsanslag, som las upp medett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för verksamheten. Som inkomst under anslaget redovisas uppburnaavgifter och ianspräktagna medel frän anslag 2. Medel som svarar motavskrivning och förräntning av delar av utrustningskapitalel omförs tillsärskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag 2 är ettreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand tillproduktionsområdena 2-5, men även lill alt läcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservationsanslag, som skall finansiera investeringar i kostnadskrävandeutrustning. Anslag 1 får i princip inte belastas. För atllösa tillfälliga eller säsongsmässiga likvidilelsproblem föruppdragsverksamhelen och för att tillgodose behovet av rörelsekapitaldisponerar provningsanslallen en rörlig kredil i pä 5 milj.kr. 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1000 Under detta anslagredovisas samtliga ulgifter och inkomster av provningsverksamheten m. m. vidslalens provningsanstalt. Följande sammanställningger en ekonomisk översiki av den verksamhet som omfattas avprogrambudgeleringen (1 000-tal kr.) Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet dagen 21,2 milj. kr. för alt täcka kostnaderna isamband med avvecklingen av provningsanstaltens regionala och lokala organisation(prop. 1981/ 82: 121, NU 44, rskr 408). Denna verksamhel redovisas nu inom provningsanslallensom en egen resullatenhet. I sammanslällningen vad avser budgetåren 1983/84 och1984/85 redovisas endast den verksamhel som efter genomförd avveckling kommer atlfinnas kvar. Redovisningen är indelad i produktionsområden på det sätt somjagnyss redovisat. Resultatföre avsättningar Avsättning tillädelmetall-konlroll och regionaljusle-ring saml täckning av föriusl vid slalens mät- och provråd Statens provningsanslallhar i sin anslagsframställning för /85 som huvudalternativhemställt om ell bidragsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 169 I enlighet med beslut avriksdagen (prop. 1982/83: 100 bil. NU 34. rskr 373) har slatens mäl- ochprovräd inrättats den . Statens provningsanslall har härigenomupphörl all vara cenlral förvallningsmyndighel för officiell provning ochkonlroll. Provningsanslallens myndighels-ulövande uppgifter har sålundaminskal, medan uppdragsverksamhetens andel av den lolala verksamhelen har ökal. Provningsanslallens resurser är av belydelse förflera olika delar av samhällel. För industrin ulgör provningsanslallen enlillgång, eftersom resurser kan erbjudas för kvalificerade provningsuppdrag.För myndigheler och organisationer ulgör provningsanstalten en samladnationell resurs för service inom området provning och kontroll både vad gälleruppdrag och rådgivning. De effektivitetshöjande insatserna vid anstalten börenligl min mening alltid planeras med utgångspunkt i atl dels ställa resurser till industrins förfogande, delsge service ål myndigheler och organisafioner. Under de senasle åren har en rad ålgärdergenomförls för all förbättra anstaltens lidigare dåliga ekonomiska resultat.Dessa ålgärder, som har inneburit säväl kapilallillskoll som ralionaliseringaroch insatser för en aktivare marknadsföring av anstaltens Ijänsler. harförbällral del ekonomiska resulialel. Som en följd av denna posifivaulveckling inom provningsanslallen redovisas för /83 ettöverskott av 1,18 milj. kr. Provningsanslallen hargjorl vissa bokslulsdisposilioner som kräver regeringens godkännande för altgenomföras. Jag avser all vid ell annal lillfälleålerkomma med förslag i dessa frågor. Del redovisade överskollel eflerbokslulsdisposilioner bör enligt min mening kunna användas i anstaltensverksamhel under /85. För /85 harjag därför, medulgångspunkl i provningsanslallens huvudförslag och del redovisadeöverskollel, beräknal ett bidragsanslag av . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhel för /85 anvisa ettförslagsanslag av I . Bidrag till statens provningsanstalt 1982/83 Ulgift 74 392000 Reservation 14694168 1983/84 Anslag 34720000 1984/85 Förslag 31440000 Som har framgåtl av minredogörelse under anslaget till uppdragsverksamhet föreslår statensprovningsanslall atl bidragsanslaget skall utgå med . I enlighetmed vad jag har anförl bör bidragsanslaget nästa budgelår föras upp med . Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 170 Jag hemsläller all regeringen föreslår all lill Bidrag lillstatens 1984/85 anvisa ell reservafionsanslagav . 1982/83 Ulgift 17000000 Reservafion 20849195 1983/84 Anslag 7000000 1984/85 Förslag 7000000 Under della anslaganvisas medel för ulruslning lill slalens provningsanslall (SP). Förnyanskaffning av ulruslning lill provningsanslallens nybyggnader i äruppförd en definiliv koslnadsram. av 70 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 216, NU 55, rskr 329 och prop. 1978/79: 100 bil. 17 s. 178. NU 28. rskr207). Investeringar definierasinom SP som objekt vars användningslid överstiger år och varsanskaffningskoslnad översliger . Finansiering sker genom SP:sulruslningsanslag och objekl las upp som en lillgång i balansräkning. Övrigulmslningsanskaffning direklavskrivs och finansieras därmed genomdriftbudgeten. Avskrivningstidens längdär normall lio år. I vissa fall förekommer dock längre tid.Invesleringskapilalel förränlas enligl beslämmelse i regleringsbrev /84 . SPhar lidigare lill särskild inkomsl-lilel inlevereralmedel motsvarande av koslnaderna för avskrivning och förräntning. Dellagäller dock ej invesleringar inom juslering och ädelmelallkontroll ochbrandlaboraloriel där kravel är . Från och med budgelårel 1982/83 gäller förinvesleringar som anskaffals på anslag avseende budgelårel 1982/83 och senarealt medel moisvarande de lolala koslnaderna för avskrivning och förränlningskall inlevereras. Med en avskrivningslid på i genomsnill lio åroch en inflalion på per är blir enligl anslallen äleranskaffningskoslnadernaför nuvarande ulruslning dubbell sä slor som anskaffningskoslnaden. SP skulledärmed i princip ha ell årligl åleranskaffningsbehov som är dubbelt sä stortsom de årliga avskrivningarna. Härtill kommer ytteriigare investeringsbehov inomde områden där verksamheten expanderar. Anstalten avser att under våren 1984närmare utreda dessa behov och vilka konsekvenser detta fär för anstaltensekonomi. Med denna bakgrund anserprovningsanslallen atl nuvarande anslagsnivå, 7 milj. kr., innebär ensuccessiv urholkning av SP:s möjligheter till förnyelse av utrustning. På siktlorde detta innebära en fara för SP:s möjligheter all leva upp lillintressenternas krav på kapacitet och kvalitet. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 171 kommer en slordel av den utrustning, som anskaffades i samband med omlokaliseringen all varaavskriven och utrangerad. Behovet av ersättningsinvesleringar kommer därmed atlöka kraftigt. SP anser sig därför ha behov av en successiv höjning avutruslningsanslagel lill en nivå på ca 20 milj. kr. SP föreslog i anslagsframställningenför budgelårel 1983/84 all ell förslå sleg lill 8 milj. kr. skulle las under1983/84. beslöt om en oförändrad nivå av 7 milj. kr. SP hemställerall anslagei för budgelårel 1984/85 las upp lill 9 milj. kr. För komplellerings- och ersättningsanskaffningarav utrustning under näsla budgelår harjag beräknal ell medelsbehov av 7 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Statensprovningsanstalt: Utrustning för /85 anvisa ellreservafionsanslag av . 198.3/84 Anslag I 000' 1984/85 Förslag 3 101000 ' Anslaget Mät- ochprovcenlrum. Under della anslagredovisas samtliga inkomsler och utgifter vid slalens mäl- och provräd (MPR). Vidare föresläs i delföljande all de medel som hillills anvisals som en särskild anslagsposl underanslagei Bidrag lill slalens provningsanslall för bidrag lill s.k.riksmätplalser fr.o.m. budgelåret1984/85 anvisas under förevarande anslag. Slatens mäl- och provrådär sedan den cenlral förvaltningsmyndighet för officiell provningoch kontroll saml för mälteknisk verksamhel. Rådet leds av en slyrelse.Styrelsens ordförande är chef för myndigheten. Verksamheten är organiserad itvå enheter, mälcenlrum och provcenlrum, samt ett kansli. Vid myndighetenfinns tvä nämnder, mälnämnden och provnämnden. Dessa får, inom sinafackområden, i styrelsens ställe falla beslut. Verksamhelen finansierasdels med en avgift f. n. motsvarande 0,av omsättningen i den officiellaprovningen vid de s.k. riksprovplatserna, dels med avgifter frän auktoriserademäl- och provplalser, dels med övriga uppdragsintäkler. Prop.1983/84: 100 Bilaga 14 Industridepartementet Utgifter och inkomsler irådels egen verksamhel framgår av följande sammanställning. ring 1984/85 (därav lönekostnader) (2 822000) (-t-140000) (-1-151000) -Hl 06 000 Statens mät och provråd MPR:sverksamhelsinriktning föreslås för /85 bli i huvudsakoförändrad jämfört med innevarande år. Delta innebär en behovs-anpassad fortsattmåttlig utbyggnad och vidareutveckling av den svenska mätplansorganisalionenmed riksmätplalser och auktoriserade målplatser. Moisvarande gäller ocksåsystemen med riksprovplalser och auktoriserade provplatser. Inom ramen för nuvarandeverksamhel planeras dock en viss förskjutning av resursinsatserna mol de nyauppgifter av övergripande karaktär som lagts pä MPR. Dessa omfattar jämförelsermellan ambitionsnivåerna på olika föreskriflsområden och utarbetande avmodeller för kostnads-nytto-analyser belräffande effekten av enmyndighetsföreskrift. MPR ser denna verksamhet som en väg atl skapa bättreslyrmedel för samhällets lotala insatser till skydd av liv, hälsa och egendom.För särskilda insatser på området kan medel behöva tas i anspråk från del ackumuleradeöverskott som hänför sig till tidigare års avgifter från riksprovplatserna.MPR avser all i så fall redovisa detta behov i särskild ordning. MPR beräknar behovel avmedel till myndighetsuppgifter /85 lill . vilket ryms inom ett oförändraiavgiflsullag om 0,av riksprovplalsernas omsättning. För /85föreslås atl de särskilda medel för verksamhelen vid riksmätplatserna som anvisals under anslaget Bidraglill statens provningsanstalt förs upp under en särskild anslagspost underdella anslag. Innevarande budgetår är anslagsposten 3,1 milj. kr. För nästabudgetär föreslås all . anvisas för detta ändamål. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 173 För nästa budgelår börmedel för mäl- och provrådets myndighetsverksamhet beräknas med utgångspunkt irådets förslag. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag kostnadernaför denna verksamhel till . Verksamheten finansierasmed en omsäilningsavgifl frän de s. k. riksprovplatserna. Storleken på dennaavgift fastställs av regeringen. Under della anslag bör medel förmyndighetsverksamhet vid MPR således endasl anvisas som en formell anslagsposlav . Fr.o.m. budgetåret1984/85 bör även sådana medel som avses vara bidrag till verksamhelen vid de s.k. riksmätplatserna (jfr prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 282) anvisas över en särskild anslagsposl under delta anslag.Dessa medel har hillills anvisals under anslagei Bidrag lill slalens provningsanslall.För näsla budgelår harjag beräknal eti bidrag lill riksmälplal-serna av 3,1milj. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Statens mät- ochprovråd för /85 anvisa ett reservafionsanslag av . 1 statsbudgeten förbudgelårel 1983/84 har under denna anslagsrubrik anvisats ett anslag av . Jag avser alt senare under detta riksmöleföreslå regeringen all i en särskild proposition redovisa förslagtill ålgärder för induslriell lillväxl och förnyelse. I della sammanhang kommerjag bl. a. all lägga fram förslag lill slatens stöd tillIngenjörsvetenskapsakademiens grundläggande verksamhel. Anslaget bör i avvaktanpä en sådan proposition föras upp med oförändrai belopp för näsla budgelår. Jaghemsläller atl regeringen föreslår atl, i avvaktan påsärskild proposition i ämnel, för /85 beräkna till Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien ell anslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag SIS-Standardiseringskommissioneni är centralorgan för den nationella slandardiseringsverksamhelen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 174 fastställer svensk standard saml verkar för alldenna används inom såväl offenllig verksamhel som i näringslivel. Koslnaden för verksamhelen beslrids genomslalsbidrag, kontantbidrag från näringslivel, ersällning från slalliga verkmfl. saml genom försäljning av siandardpublikalioner. Sedan föregående budgelårmoisvarar slalsbidragei för näsla budgelår av näringslivels konlanlbidragunder innevarande budgelår (jft prop. 1982/83: 100 bil. 14 s. 244, NU 39 rskr373). Näringslivels konianiinsalser till SIS och dessfackorgan under /84 har budgeterats till , vilketmoisvarar ett statsanslag lill verksamhelen budgelårel 1984/85 avdella belopp, avrun-dal .