prop · G70364 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:64 Regeringens proposition omvissa ändringar i företagsbeskattningen; Regeringen föreslår atl anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoli. I propositionen föresläs vissa ändringar iföretagsbeskattningen. Den högsta tillåtna lagerreserven skall enligt förslagetbegränsas från nuvarande till av lagrets värde. Vidare föreslås attden statliga bolagsskattesalsen sänks från nuvarande till den nivå somgäller för flertalet ekonomiska föreningar, dvs. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker skallbetala in ett belopp motsvarande av vinster på sårskiltinvesteringskonto. I propositionen föreslås att den 20-procentigainbetalningsskyldigheten skall avse också vinster. I propositionen föreslås slutligen att lagen (1973:421) omforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt skall upphävas. De föreslagna reglerna skall i princip tillämpas påräkenskapsår som påbörjas efter utgången av , dvs. i normalfallet fr.o.m.1985 års taxering. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att punkt 2 av anvisningarna till 41 § skattelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen påtillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall godtas vidinkomstberäkningen, om värdesättningen inle står i strid med vad nedan i dennapunkt eller i punkt 3 sägs. Vidbestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall de lagertillgångar, som liggerkvar i den skattskyldiges lager vid beskattningsårets utgång, anses som de avhonom senast anskaffade eller tillverkade. Avdrag för inkurans medges inte med siörre belopp än vad den skattskyldige enligt vid självdeklarationen fogad ulredning visar svara mot den konstaterade värdenedgången på lagret på balansdagen. Oaktat vad nu sagts medges dock avdrag för inkurans av det lägsta av lagrets anskaffnings- och återanskaffningsvärden om detta inte framstår såsom uppenbart opåkallat, eller med del högre procenttal som riksskatleverket kan ha angett för lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper av skattskyldiga. Lagret vidbeskattningsårets utgång får inte tas upp till lägre belopp än fyrtio procentav lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdet på balansdagenär lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag för inkurans. FörUllgångar, som den skattskyldige framställt eller bearbetat, skall somanskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader (materialkostnader ocharbetslöner) ökade med ett tillägg som svarar mot den del av de indirektatillverkningskostnaderna som skäligen belöper på lillgångarna, därvid hänsyndock inte behöver tas till ränta på eget kapilal. avdjur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse får inle tas upp filllägre belopp än av den genomsnittliga produktionskostnaden fördjur av det slag och den ålderssammansättning varom fråga är. Regeringen ellerefter regeringens bemyndigande Lagret vid beskattningsårets utgång får inte tas upp tilllägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdetpå balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. För tillgångar, som den skallskyldige framställt eller bearbetat,skall som anskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader (materialkostnaderoch arbetslöner) ökade med ett tillägg som svarar mot den del av de indirektatillverkningskostnaderna som skäligen belöper på tillgångarna, därvid hänsyndock inte behöver las till ränta pä eget kapital. av djur på jordbruksfaslig-het eller irenskötselrörelse får inte tas upp till lägre belopp än av dengenomsnittliga produktionskostnaden för djur av det slag och denålderssammansättning varom fråga är. Regeringen eller efter regeringensbemyndigande riksskat- Senaste lydelse 1981:295. Skallskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellan vilka intressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning), får tillämpa reglerna i föregående stycke endast under riksskatteverketfastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkning avproduktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t,ex, i fräga omsärskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av detlägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Uppgårvärdet på lagret, beräknat till anskaffnings- eller återanskaffningsvärdet ochi förekommande fall efter avdrag för inkurans, till lägre belopp än sommotsvarar medeltalet av värdena på lagren vid utgången av de tvä närmastföregående beskattningsåren (jämförelseåren), får lagret vidbeskattningsårets utgång i stället tas upp till lägst ett belopp motsvarandeförstnämnda värde på detta lager efter avdrag av sagdamedeltalsvärde. Därvid skall lagren vid jämförelseårens utgång tas upp tillanskaffningsvärdena eller, om återanskaffnings-värdena på balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fall efter avdrag för inkurans.I fråga om djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse gäller dockatt värdet av djuren skall tas upp till den genomsnittliga produktionskostnadeneller till det allmänna saluvärdet eller - i förekommande fall - tillanskaffningsvärdet. Föreligger sådant fall att av nyssnämnda medeltalsvärdeöverstiger värdet av lagret vid beskattningsårets utgång medges avdrag ävenför det överskjutande beloppet om den skatt-skyldige avsatt motsvarande beloppi räkenskaperna till lagerreglerings-konto. Har avdrag medgivits för sådanavsättning skall avsättningen återföras till beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning till lagerregleringskontofår prövas enligt bestämmelserna ovan. teverketfastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkning avproduktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t.ex. i fråga omsärskilt dyrbara avelsdjur, får djuret las upp lägst till av detlägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Uppgår värdet på lagret, beräknat till anskaffnings- elleråteranskaffningsvärdet och i förekommande fall efter avdrag för inkurans, tilllägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena på lagren vid utgången avde tvä närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), får lagret vidbeskattningsårets utgång i stället tas upp till lägst ett belopp motsvarandeförstnämnda värde på detta lager efter avdrag av sagdamedeltalsvärde. Därvid skall lagren vid jämförelseårens utgång tas upp tillanskaffningsvärdena eller, om återanskaffnings-värdena pä balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fall efter avdrag för inkurans.I fråga om djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse gäller dockatt värdet av djuren skall tas upp till den genomsnittliga produktionskostnadeneller till det allmänna saluvärdet eller - i förekommande fall - tillanskaffningsvärdet. Föreligger sådant fall att av nyssnämndamedeltalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårets utgång medgesavdrag åven för det överskjutande beloppet om den skattskyldige avsattmotsvarande belopp i räkenskaperna till lagerregleringskonto. Har avdragmedgivits för sådan avsättning skall avsättningen återföras lill beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning till lagerregleringskontofår prövas enligt bestämmelserna ovan. Prop.1983/84:64 4 förutsättning att dessa tillämpas av samtliga företag somtillhör gruppen. Vad nu har sagts gäller dock endast i fråga om verksamhet iförvärvskälla som har sådant samband med verksamheten i den skattskyldigesförvärvskälla att verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla omde hade bedrivits av ett enda företag. Ingår råvaror eller stapelvaror i lagret, får dessa varoreller en del av dem tas upp till lägst av varornas värdeberäknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåret eller under något avde närmast föregående nio beskattningsåren. Tillämpas denna regel får lagretinte värderas enligt bestämmelserna i sjätte stycket. År det pågrund av överenskommelse om återköp eller annan omständighet uppenbart attvissa varor anskaffats för annat ändamål än att ingå i den skattskyldigesnormala verksamhet, skall bestämmelserna i tredje - ättonde styckena intetillämpas i fråga om dessa varor. Varorna får i sådant fall inte las upp tilllägre belopp än det lägsta av varornas anskaffnings- eller återanskaffningsvärden,i förekommande fall efter avdrag för inkurans. Har den skatlskyldige vid beräk- Har den skatlskyldige vid beräk- ning avinkomst av viss förvärvskälla ning av inkomst av viss förvärvskälla yrkat avdrag för avsättning till resul- yrkat avdrag för avsättning till resul tatutjämningsfond, som avses i tatutjämningsfond, som avses i 41 d §, får lagret inte tas upp till lägre 41 d §, får lagret inte tas upp tilllägre belopp än av det belopp än av det värde värde som enligt tredje-femte styck- som enligt tredje-femte styckena ena skall ligga till grund för lagervär- skall ligga till grund för lagervärde- deringen. Bestämmelserna i sjät- ringen. Bestämmelserna i sjätte-åt- te-ättonde styckena är inte tillämpli- tonde styckena är inte tillämpliga i ga i nu angivna fall. nu angivna fall. Vad somföreskrivits i föregående stycke gäller även i det fall då den skattskyldigeingår i en grupp näringsidkare mellan vilka intressegemenskap råder (moder- ochdotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning) och något avdessa företag yrkat avdrag för avsättning lill resultatutjämningsfond. En sådanavsättning skall dock beaktas endast om den hänför sig till verksamhet iförvärvskälla som har sådant samband med verksamheten i den skattskyldigesförvärvskälla att verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla omde hade bedrivits av etl enda förelag. Utanhinder av vad som föreskrivits ovan i denna anvisningspunkt om den lägstavärdesättning på lagret, som kan godtas vid inkomstberäkningen, får det lägrevärde på lagret godtas som den skattskyldige med hänsyn till föreliggande riskför prisfall visar vara påkallat. Nedskrivningav värdet på rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjordaköpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endasl i den mån det visas,att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraheradepriset, eller det görs sannolikt att sådant prisfall kommer att inträffa innantillgångarna levereras eller säljs vidare av den skattskyldige i oförändrateller förädlat skick. Beträffande värdet på rättigheter till leverans avmaskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ejfullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännas endasti den mån den skatlskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av sammaslag på balansdagen understiger det kontraherade priset, eller det görssannolikt att sådant prisfall kommer alt inträffa innan tillgångarna levereras. 1983/84:64 5 Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Äldre bestämmelser skall dock alltjämttillämpas vid laxering i fräga om beskattningsår som har påbörjatsföre . Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs att 10 a § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha nedanangivna lydelse. För nedan angivna skattskyldiga utgör grundbeloppet; a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhels-kassa, andra ekonomiska föreningar än sambruksföreningar, svenska aktiefonder, svenska försäkringsan-staller som inte är aktiebolag, sådana utländska juridiska personer som inte beskattas enligt 10 § Imom., allmänna hypoteksbank, stadshypotekskassa, hypoteksföreningar saml sådana juridiska personer som enligl författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalla samfällighet och som skall erlägga skatt för inkomst: av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten inte skall beräknas enligt b); För nedan angivna skattskyldiga utgör grundbeloppet: a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernassäkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen,svenska aktiefonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag iaw/sådana utländska juridiska personer som ej beskattas enligt 10 § 1 mom.: av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skatten inte skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra svenska ekonomiska föreningar än sådana, somingår i jordbrukskasserörelsen, och sambruksföreningar ävensom för Sverigesallmänna hypoleksbank, stadshypotekskassa, hypoteksföreningarsamt sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmedjämförligt sätt bildats för att förvalta samfällighet och som skall erläggaskatt för Inkomst: ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 1983/84:64 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsanstalter såvitt b) för livförsäkringsanstalter så- angår försäkringsrörelsen: vitt angår försäkringsrörelsen: av den beskattningsba- av den beskattningsba ra inkomsten; samt ra inkomsten; samt d) för andra skattskyldiga än dem c) för andra skattskyldiga än dem som avses i 10 § 1 mom. eller under somavses i 10 § 1 mom. eller under a), b) eller c) här ovan: a) eller b) här ovan: femton procent av den beskatt- av den beskaltningsba- ningsbarainkomsten, ra inkomsten. Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången vid taxering. Äldre bestämmelser skall dock alltjämttillämpas vid laxering i fräga om skattskyldiga som då taxeras förbeskattningsår som har påbörjats före , Lag omändring i lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt Härigenom föreskrivs att 1-3 §§ lagen (1982:1185) ominbetalning på särskilt investeringskonto skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Svensktaktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank skall, om företagelshuvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk, fastighetsförvaltning ellerrörelse, betala in medel på ett räntelösl konto i (särskiltinvesteringskonto) enligt bestämmelserna i denna lag. Regeringenfår, om det finns synnerliga skäl, medge befrielse helt eller delvis frånskyldigheten att betala in medel pä särskilt investeringskonlo. Företag,som avses i första stycket och som betalar in medel på särskillinvesteringskonto, har rätt till avdrag enligt beslämmelserna i 4 § för detbelopp som i räkenskaperna har avsatts till en särskild fond (särskildinvesteringsfond). Aktiebolag eller ekonomisk för- Bostadsföretag, som avses i e«/«g, somavses 124 § 3 mom. kom- 24 § 3 mom. kommunalskatlelagen munalskattelagen(1928:370), behö- (1928:370), får inte betala in medel ver inte betala inmedel på särskilt på särskill investeringskonto, investeringskonto. 2§ Inbetalning på särskilt investe- Inbetalning på särskilt investe- ringskonto skall göras med ett ringskonto, skall göras med elt belopp sommotsvarar av belopp som motsvarar av 1983/84:64 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse företagets justerade årsvinst under företagets justeradeårsvinst under det beskattningsår för vilket taxering de beskattningsår förvilka taxering i i första instans sker e//er-om första instans sker år1984 oc/i 1985. företaget på grund av förlängning av Undersliger den justerade årsvin-räkenskapsåretinte skall taxeras det- sten behöver inbeta år - år 1985.Understiger den talning pä särskilt investeringskonto justerade årsvinsten 1miljon kronor inte göras, behöver inbetalning pä sårskilt investeringskontointe göras. Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligt fastställdbalansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkats av nedan angivnaposter, a) ökats med erlagdaeller beräknade allmänna svenska skatter, b) ökats medbelopp som har avsatts till allmän investeringsfond enligt lagen (1979:609) omallmän investeringsfond och annan liknande fond, c) ökats medbelopp som har donerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål, d) minskats med restituerade allmänna svenska skatter, e) minskats med belopp som enligt 6 § lagen om allmäninvesteringsfond har återförts från lagerinvesteringskonto jämte tillägg på sådant belopp, f) justerats med belopp som har föranlett ändring avårsvinsten på grund av överföring av allmän investeringsfond och annan liknande fond samt g) ökats med belopp som har tagits i anspråk för av-eller nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen. Omfaltar beskattningsåret än tolvmånader skall den justerade årsvinsten jämkas med hänsyn till detta. Skallföretaget taxeras för två beskattningsår skall årsvinsten för de bådabeskattningsåren läggas samman, varefter vinsten jämkas med hänsyn till de bådabeskattningsårens sammanlagda längd. Skall företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte taxeras år 1984skall inbetalningen till särskilt investeringskonlo i samband med 1985 årstaxering avse 40procent av den enligl första - tredje styckena beräknadeårsvinsten. I fråga om företag, som på grund av förlängning av räkenskapsåretinte skall taxeras , skall inbetalningen avse av den enligtförsta - tredje styckena beräknade årsvinsten för vilken taxering i förstainstans skall ske . vidtagit några åtgärder som kan antasha tillkommit i syfte att helt eller delvis undgå skyldighet att betala in medel på särskilt investeringskonto skall vid bestämmande av underlaget förinsättningsskyldigheten bortses från sädana åtgärder. 3§' Inbetalning till särskilt investeringskonto skall ha kommitett riksbankskontor till hända senast den dag, då företaget enligt 34 § 1eller 2 mom. ' Senaste lydelse 1983:671. taxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmänsjälvdeklaration för beskattningsåret. Inbetalning som har gjorts senare än i första stycket sägsmen under taxeringsåret skall också godtas. I dessa fallskall företaget betala en särskild avgift lill statsverket. Avgiften är 1procent av det för sent inbetalade beloppet för den kalendermånad då beloppeträtteligen senast skulle ha betalats in och därefter av beloppet förvarje påbörjad kalendermånad till dess inbetalning sker. Den särskilda avgiften skall betalas inom den tid somlänsstyrelsen bestämmer. Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår reslavgiftenligt 58 § 1 mom. första stycket uppbördslagen (1953: 272) på avgiftsbeloppet.Den särskilda avgiften och restavgiften får drivas in i samma ordning somgäller för indrivning av skatt enligt uppbördslagen. Avgifterna är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skall företaget inte taxeras Skall företaget inte taxeras är företaget skyldigt atl göra en preliminär inbetalning till med belopp som motsvarar av den justerade årsvinsten eller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten, beräknad enligt 2 §, som hänför sig lill del eller de beskattningsår för vilket taxering sker . Inbetalningen skall ha kommil ett riksbankskontor till banda . , vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration till taxering, att ett större belopp skall betalas in till särskilt investeringskonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företaget betala in vad som fattas senast den dag, då företaget enligt 34 § 1 eller 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra-fjärde styckena gäller även företag som avses i detta stycke. eller är företaget skyldigt att göra en preliminärinbetalning fill med belopp som motsvarar av denjusterade årsvinsten eller - i förekommande fall-den jämkade årsvinsten, beräknadenligt 2 §, som hänför sig till det eller de beskattningsår för vilket laxeringsker respektive . Inbetalningen skall ha kommit eltriksbankskontor till hända respektive den 30 aprU1985. , vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration till1985 respektive taxering, att ett större belopp skall betalas in tillsärskilt investeringskonto än vad som preliminärt har betalats in, skallföretaget betala in vad som fattas senast den dag, då företaget enligt 34 § 1eller 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat deklarationen. Bestämmelserna i andra-fjärdestyckena gäller även företag som avses i detta stycke. skall lämnabevis till företaget om inbetalning till särskilt investeringskonto. skall till statens industriverk ochlänsstyrelsen översända uppgifter angående de för beskattningsåret gjordainbetalningarna till särskilt investeringskonto undertaxeringsåret eller, om beloppet har betalats in , snarastdärefter. Denna lag träder i kraft deir . 1983/84:64 9 Lag om upphävande avlagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs atl lagen (1973:421) om särskill forskningsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt' skall upphöra att gälla . Den upphävdalagen gäller dock alltjämt i fråga om beskattningsår som har påbörjats före den1 . Senaste lydelse av lagens rubrik 1980:955. 1983/84:64 10 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , ,, , Hjelm-',, ,, , , , , ,, , , Thunborg Proposition om vissa ändringar i företagsbeskattningen I promemorian (Ds Fi 1983:21) Breddat underlag förproduktionsfaktorskatter behandlas vissa centrala frågor inomföretagsbeskattningen och socialförsäkringen. Påskatteområdet föreslås atl företagsbeskattningens bas skall breddas genom attutrymmet för lagernedskrivning begränsas. Vidare föreslås en sänkning av denstatliga bolagsskattesalsen från till . Dessa båda ändringarförutskickades redan i årets reviderade finansplan (prop. 1982/ 83:150 Bilaga1). Promemorian innehåller också förslag om att lagen (1982:1185) ominbetalning på särskilt investeringskonto skall gälla inte bara 1983 utan också1984 års vinster. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 1 fogaspromemorians sammanfattning, författningsföl slag, redogörelse för gällanderätt och övervägandeavsnitt och som bilaga 2 en förteckning överremissinstanserna med en sammanställning av remissyttrandena. I bilagornaredovisas bara de delar som rör förslagen på skatteområdet. Jag har (prop.1983/84:40) tagit upp fråganom det extra avdraget för kostnader för forskning och utveckling enligt lagen(1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering till stailig inkomstskatt.Jagåterkommer till denna fråga. I det följande avser jag atl först behandla promemoriansförslag på skatteområdet och därefter det särskilda forskningsavdraget. Tillfrågan om införande av en sådan grundavgift i socialförsäkringssystemet, somföreslagits i promemorian, finns anledning att återkomma i ett annat sammanhang. 1983/84:64 11 Den omläggning av företagsbeskattningen som jag aviseradei den reviderade finansplanen har närmare utretts inom departementet ochredovisats i promemorian Breddat underlag för produktionsfaktorskatter. Ipromemorian föresläs alt utrymmet för lagernedskrivning skall begränsas från fill av lagrets värde och att den statliga bolagsskallen skall sänkasfrän fill den nivå som gäller för flertalet ekonomiska föreningar, dvs.till . Vidare föresläs att den obligatoriska inbetalningen till särskiltinvesteringskonto skall avse även vinster. Den svenska företagsbeskattningen kännetecknas av en högnominell skattesats - för aktiebolag av vinsten - och ett lågtfaktiskt skatteuttag. Att skatteuttaget är lågt hänger samman med att företagengenom bokslutsdispositioner och olika slag av s.k. stimulansavdrag kan skjutaupp eller helt undgå beskattning för en betydande del av sin verkliga vinsl.Denna stora skillnad mellan nominellt och faktiskt skatteuttag är enligt minmening olycklig. Ett genomförande av arbetsgruppens förslag om sänktbolagsskattesats och begränsad lagernedskrivning utgör därför ett steg iriktning mot ett stabilare skatteunderlag. En begränsning i rätten till lagernedskrivning träffarsamtliga skattskyldiga medan sänkningen av den statliga skattesatsen gynnaraktiebolagen. Det har av den anledningen hävdats att övriga skattskyldiga - iförsta hand ekonomiska föreningar och enskilda näringsidkare - också borde fåsina skattesatser nedsatta. Som motiv för en lägre skattesats för föreningarhar anförts bl. a. att de saknar rätt till avdrag för utdelningar. Aktiebolagenhar däremot haft rätt till s. k. Annellavdrag. Rätlen tillutdelningsavdrag har vidare utvidgats genom lagen (1982:336) om avdragför utdelning på icke börsnoterade aktier.