prop · G70372 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1983/84:72 medredogörelse för verksamheten inom imder är 1982. Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollredogörelse för verksamheten inom under är 1982. 1 1983/84. 1983/84:72 2 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden 1. , , ,, , , R. . Föredragande: statsrådet I. Skrivelse till med redogörelse för verksamheteninom . I resolution 319 (1966) om förbindelserna med denationella parlamenten uppmanar regeringarnaatt lägga fram en rapport om verksamheten i inför sina parlament. Regeringen har lämnat sådanaredogörelser föraren 1967-81, senast med skr. 1982/83:74. En redogörelse förverksamheten inom under är 1982 har utarbetatsinom efler sarrrräd med cheferna förjustitie-, social-,utbildnings-, arbetsmarknads-, bostads-, civil- och industridepartementen.Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i della ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder är 1982. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Skr.1983/84:72 3 Redogörelse för verksamheten inom . höll två möten , medanställföreträdarna samlades tretton gånger. Till de senare har av praktiska skäldelegerats rätten att behandla och fatta beslut i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde når ministrarna inte är samlade. Tre fackministerkonferenser arrangerades inom Europarådetunder året. Sålunda avhölls en justitieministerkonferens i ,socialministerkonferens i samt kommunministerkonferensden i . budget uppgick till ca . bidrag var totalt 11 milj. FF, vari ingick bl. a.amortering pä den nya Europarådsbyggnaden med 1,3 milj. FF, bidrag tillEuropeiska farma-kopén med 271000 FF och bidrag till Europeiska ungdomsfondenmed 340000 FF. 70:e ministerkommittémöte ägde rum iStrasbourg under ordförandeskap av brittiske biträdandeutrikesministern . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister . Pä dagordningen för mötet stod bl. a. situationen iTurkiet, framsteg i del europeiska samarbetet, terrorism och antagandet av endeklaration om yttrande- och informationsfrihet. Debatten om inleddes med en längre redogörelse avden turkiske utrikesministern om situationen i hans land. a. om att regeringen efter maktövertagandet den 12september 1980 uttalat att förbindelserna med stod som en symbolför regeringens avsikt att återinföra en pluralistisk och parlamentariskdemokrati i . Regeringen hade presenterat en tidsplan för återgångentill demokratiska institutioner och denna ämnade man följa. Vad gälldeanklagelserna om tortyr och annan misshandel framhöll ministern atl det fannsfä länder som kunde gå helt fria från sädana anklagelser. I hade tortyrinte kommit i och med det militära maktövertagandet utan funnits långtdessförinnan. Den stora skillnaden var atl militärregeringen vidtagitbeslutsamma åtgärder för att bestraffa de skyldiga och fä slut pä övergreppen.Den turkiske utrikesministern upprepade fiera gånger att avsikten att återgåtill demokrati stod fasl. I annat fall skulle Turkiel ha lämnatEuroparådet. ti /84. Skr.1983/84:72 4 Utrikesminister underströk, att förnärvarande inte var något demokratiskt land och följaktligen en anomali iEuroparådet. Elt sådant förhållande kunde bara accepteras under en övergångstidoch den hade haft som utgångspunkt i sitt agerande atl denturkiska regeringen verkligen avsåg alt uppfylla sina löften om återgång tilldemokrati. borde spela en konstruktiv roll i detta sammanhang,sade och påminde om att under de senasle femton månadernaregelmässigt använt ställföreträdarnas möten för att ställa frågor till denturkiska regeringen om olika förhållanden såsom rättegångar, fängslade fackföreningsledare,påståenden om tortyr etc. Tyvärrkunde man skönja två motstridiga tendenser i , sade densvenske utrikesministern. som den turkiska regeringen fortsatte attlämna försäkringar om sin vilja och avsikt att återgå lill demokrati hadesituationen för de mänskliga rättigheterna närmast försämrats. Europarådetmåste därför fortsalt hålla Turkiel under noggrann uppsikt. Om denhittillsvarande svenska handlingslinjen visade sig vara otillräcklig fick manompröva sin hållning, avslutade . I debatten om deltog denna gäng tretton talare. FörulomSverige framförde särskilt och kritiska synpunkter och fierainlägg tog upp förföljelserna mol förre turkiske premiärministern fördennes uttalanden. I diskussionerna om det europeiska samarbetet framfördesfrån generalsekreterare och fiera av medlemsländerna farhågor för attEG skulle komma att ta över några av mer substantiella samar-belsomräden.Som en del i den s.k. Genscher-Colombo-planen för att ge nya impulser åtsamarbetet inom EG ingick även planer på ett intensifierat kulturellt ochjuridiskt samarbete, framhölls det. 1 slutkommunikén från mötet fastslogs attEuroparådet skulle förbli huvudinstrument för kulturellt samarbete pä europeisknivå. ordförande fick vidare i uppdrag att tillsammans medandra ministrar undersöka vilken roll kunde spela i det fortsattasamarbetet på enande. Vid mötet antog ministrarna också en deklaration ominformations- och yttrandefrihet. Denna söker sammiinfatta de gemensammaprinciper och mål som medlemmar avser grunda sig på för att värnaom yttrande- och informationsfriheten som ett väsentligt element i ett demokratisktoch pluralistiskt samhälle. Den innehåller principer som i stor utsträckningredan återfinns i liknande deklarationer i andra internationella fora (t.ex.UNESCO och slutakten från Konferensen om säkerhet och samarbete i ). 71 :a ministerkommittémötet Årets andra ministerkommittémöte hölls i den 10november. Som ordförande fungerade den österrikiske utrikesministern Skr.1983/84:72 5 Den svenska delegationen leddes av utrikesministerLennart Bodslröm. Ministrarnasdiskussioner dominerades av två frågor: roll i detframtida europeiska samarbetet och situationen i . Vid del föregående ministermötet hade ordföranden fått iuppdrag att tillsammans med andra ministrar utarbeta en rapport om Europarådetsroll och arbetsmetoder. 1 sin rapport konstaterade nu utrikesminister , atten del berättigad kritik riktats mot för att ha splittrat sig påalltför mänga perifera frågor. Organisationen kunde inte leva upp till deursprungligen ställda förväntningarna i avseende pä enande, men hadekommit att spela en viktig roll som brobyggare mellan EG- och icke EG-länder.För de neutrala var det enda forum där de på lika villkor kundedelta i arbetet pä enande. Även om den ofta framförda tanken alt och ha arbetsuppgifter som kompletterade varandra var tilltalande, menade utsikterna till framgång var mycket begränsade. Enda utvägen vore alt päpolitisk våg nä ett slags underhandsöverenskommelse dår gavsföreträde vad gällde det praktiska resultatet inom vissa speciella områden. Pahrföreslog vidare, alt ministermölena skulle utnyttjas för enintensivare politisk dialog. I ettsvenskt inlägg framhölls bl.a. rådets betydelse som forum för utbyte avinformation och synpunkter. borde enligt svensk uppfattningfortsatt inneha den ledande rollen inom områdena mänskliga rättigheter,kulturellt samarbete och harmonisering av lagstiftning. Utökat samarbete mellanden parlamentariska församlingen och ministerkommittén efterlystes; enfördjupad dialog skulle kunna stimulera ytterligare till handling. Som en uppföljning till denna diskussion iministerkommittén har ställföreträdarna tillsatt tre arbetsgrupper: en omEuroparådets roll, en om rådels arbetsmetoder och en inom området mänskligarättigheter. Debattenom inleddes redan under det kollokvium som föregick minislermötet meddeltagare frän den parlamentariska församlingen och medlemsregeringarna.Utrikesminister ifrågasatte i sitt inlägg om folkomröstningen om dennya turkiska konstitutionen kunde ses som etl verkligt uttryck för den friafolkviljan när del rådde krigslagar och all politisk verksamhel var förbjuden.Det var också osäkert om det stora antalet röster för konstitulionsförslagetskulle tolkas som ett stöd för författningen som sådan eller bara uttryckte etthopp om en förändring av den nuvarande situationen. tog vidareupp förbudet för tidigare politiker att arbeta politiskt i hemlandet, depolitiska massrättegångarna mot fackföreningsmän och andra, den ökadeanvändningen av dödsstraffet och nya rapporter om torlyranklagelser. Hanunderströk viklen av att fortsatt noggrant och kritiskt följdeutvecklingen i . 1983/84:72 6 1 ministerkommittén gjorde utrikesminister ettkortare sammanfattande inlägg med liknande formuleringar. 1 diskussionendeltog förutom endast de övriga fyra länder som tillsammansmed anmält inför kommissionen för de mänskliga rättigheternadvs. , , och . Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer.1. Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommitténför mänskliga rättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer. har färdigställt ett utkast tilltilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter.Genom detta tilläggsprotokoll, som jämte en bakgrundsrapport överlämnades tillministerkommittén för godkännande, avskaffas dödsstraffet i fredstid. Endastsädana medlemsstater i som anslutit sig lill konventionen fårtillträda protokollet, vilket träder i kraft efter ratificering av fem stater.Ministerkommittén antog tilläggsprotokollet - det sjätte - ochskall senare bestämma en lidpunkt då protokollet öppnas för undertecknande. slutförde vidare arbetet pä ett utkast tillett sjunde tilläggsprotokoll till ovannämnda konvention jämte enbakgrundsrapport. Arbetet, som inleddes , syftade till att mot bakgrund av FN:skonvention rörande medborgerliga och politiska rättigheter, vilken innehållerfler rättigheter än den betydligt äldre europeiska konventionen, utöka antaleträttigheter som garanteras av sistnämnda konvention. Resultatet blev atl femnya rättigheter med förebilder i infördes i tilläggsprotokollet.Delta överlämnades Jämte bakgrundsrapporten till ministerkommittén för vidarebehandling. för förbättrande av proceduren enligt deneuropeiska (DH-PR) hade uppmanats av huvudkommittén att medsärskild förtur granska vad som kan göras för att förenkla och påskyndaproceduren inför europarådsorganen mot bakgrund av det ökande antaletindividuella klagomål som blivit följden av atl allt fler medlemsstater numedgivit individuell klagorätt. Experterna ägnade årets två möten främst åt attdiskutera förslaget om en uppdelning av kommissionen på två kammare med tioledamöter i varje. har även utbytt synpunkter med företrädareför kommissionen. Tyngdpunkten i kommitténs arbete ligger tills vidare päproceduren inför kommissionen. Proceduren inför domstolen samtministerkommitténs roll har endast diskuterats preliminärt. för utvidgning av de i den europeiskakonventionen upptagna rättigheterna (DH-EX) har stött på svårigheter attidentifiera ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som skulle lämpa sigför 1983/84:72 7 införande i ett tilläggsprotokoll lill konventionen. Fleramedlemsstater anser att man bör söka sig fram på andra vägar, t. ex. genom atlbygga ut den sociala stadgan. Pä grund av svårigheterna kände expertkommitténett behov av att låta huvudkommittén ta ställning till om arbeiet skullefortsätta med oförändrat mandal eller om det skulle uppskjutas ellerinställas. Resultatet av överläggningarna i huvudkommittén blev altexpertkommitténs mandat bekräftades med tillägget att kommittén också skallöverväga andra möjligheter för övervakning och implementering än det kontrollmaskinerisom finns enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna. för information och undervisning inommänskliga rättighetsområdet (DH-ED) har ägnat särskild uppmärksamhet ål dessaspörsmål inom yrkesutbildningen. Arbetet på en handbok om mänskliga rättighetervid utbildning av polisen har i det närmaste avslutats och en liknandepublikation för fångvårdspersonal har påbörjats. Olika projekt såsomundervisning i mänskliga rättigheter vid juridiska fakulteter samt inomsociologi och psykologi fortsatte liksom arbetet med olikapublikationer inom detta område. fattade beslul om inrättandet av ettdatoriserat doku-mentalionscenler rörande mänskliga rättigheter för bådeinternt och externt bruk. Centret skall utvecklas i etapper med början underförsta hälften av 1983. antog ministerkommittén, som redannämnts, en deklaration om yttrande- och informationsfrihet. Elt seminarium om icke-judiciella medel för skyddet ochfrämjandet av mänskliga rättigheter ägde rum i , , den 28-30oktober. 1 seminariet deltog ombudsmän och personer med liknande funktioner iEuroparådets medlemsstater. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a) Social trygghet På förslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS)uttalade sig ministerkommittén i resolutionerna CSS(82) 1 10 om efterlevnadenav den europeiska socialförsäkringsbalken och protokollet lill denna under dengångna rapporteringsperioden (Ijuli l979-30Juni 1980). Resolutionerna gälldeBelgien, , , , ,. , , och . Mot Sverigestillämpning av dessa instrument riktades, liksom tidigare, ingen anmärkning. I huvudkommittén fortsatte arbetet på enrevision av socialförsäkringsbalken. I samband därmed diskuterades preliminärtmöjligheterna atl stärka skyddet för de rättigheter som kunde tas in i enreviderad balk likaväl som för rättigheterna i den nu gällande balken. Ett nytt inslag i huvudkommitténs arbete är regelbundetutbyte av infor- 1983/84: 72 8 mation om lagstiftningsåtgärder och annat reformarbete ide lika länderna. Etl par sådana genomgångar gjordes . Till nyssnämnda arbete ansluter sig en verksamhet som gårut på att göra sammanställningar över gällande system för social trygghet församtliga medlemsländer. En första sådan sammanställning, som fått formen av enkomplettering av motsvarande tablåer för , beräknas kunnafärdigställas för publicering före utgången av 1983. slutbehandlade en rapport fränen under-kommitté om aktuella problem rörande finansieringen av de socialatrygghetssystemen i medlemsländerna. I rapporten berördes bl. a. den skiftandegraden av skattefinansiering av olika grenar av den sociala tryggheten i olikaländer. En annan fråga sonr diskuterades i rapporten var möjligheterna altförbättra allmänhetens koslnadsmedvelande genom information om utgifterna förtrygghetsanordningarna. behandlade vidare en studie av möjlighelernaalt utvidga del internationella samarbetet för att främja en utjämning avskillnaderna i utveckling av det sociala skyddet i olika länder. Ett hinderför en sådan utjämning anses i vissa länder vara brister i utbildningen avtjänstemännen i den nationella administrationen. Som medel för en förbättringanvisades därför ett system med stipendier inom tam, för attmöjliggöra enskilda och samordnade studier för tjänstemän som önskar studerautformningen av de sociiila irygghelsanordningarna i andra länder. Behovel avalt inrätta ett internationellt institut på området skall ytterligare utredas. Huvudternat för socialminislerkonferensen i den2224 septerrr-ber var frågan om social trygghet för hela befolkningen som ellled i socialpolitiken. Valet av tema återspeglar å ena sidan del förhållandet atli de flesla kontinentala europarådsländer de sociala trygghetssystemen ärförbehållna den ekonomiskt aktiva befolkningen, ibland med särskildabegränsningar för jordbrukare och andra självständigt förvärvsverksamma, och äandra sidan de strävanden som alltmer växer fram att utvidga sysiemen sä att deåtminstone i grundläggande hänseenden omfattar hela befolkningen. Därigenomskulle systemen alltså närma sig vad som redan gäller framför allt i denordiska länderna och i . Som ett specialtema diskuterades olika förebildernär det gäller det tekniska tillvägagängssåttet för en sådan utvidgning. b) Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor antog rekommendationen R(82)8om sysselsättningspolitik och arbetstagares skydd mot effekter av arbetslöshet.Medlemsstaterna uppmanas all vidta samordnade åtgärder för alt bekämpaarbetslösheten. Sädana åtgärder bör bl.a. avse förbättrad yrkesvägledning ocharbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, omskolning, stöd lill företag isärskilda regioner och inom vissa sektorer samt stöd till särskilt utsattagrupper, i synnerhet ungdomar och längtidsarbelslösa. Skr.1983/84:72 9 Vid de tvä möten som hölls med huvudkommittén för socialafrågor (CDSO) diskuterades huvudteman för den till planerade arbeis-ministerkonferenseni regi. Inom huvudkommittén diskuterades vidare äldrefrågor ochhandikappfrågor. Vad gälleräldrefrågorna behandlades förslag om tillägg till den Europeiska socialastadgan rörande de äldres räll lill social delaktighet i samhället.Beträffande handikappfrågorna diskuterades åtgärder för atl pä bästa möjligasätt integrera fysiskt eller mentall handikappade i familjen och i samhället. Bland de rapporter som CDSO initierat och som publiceradesunder året kan nämnas "Hours of Work", som är en jämförande studie omarbetstid i olika europeiska länder. Kommittén beslöt att anordna etl kollokvium omklientmedverkan inom och att göra en översyn av den fortlöpandestipendie verksamheten. för migrationsfrägor (CDMG) har ägnal sigåt uppföljningen av den första migrationsministerkonferensen . Inomramen för detta arbete har kommittén fortsatt behandlingen av tvä rekommendationstexteravseende dels andra generationen invandrare, dels åtgärder i syfle attbibehålla de kulturella banden mellan invandrare och deras hemländer. Ettutkast till rekommendation i det förstnämnda ämnet överlämnades tillministerkommittén men återremitterades av denna lill CDMG för fortsattbehandling. Förberedelsearbetet för den andra migrationsministerkonferensen.planerad att äga rum i , bedrevs i en för ändamålet särskilltillkallad kommitté. Den nyinrättade expertkommittén för jämställdhet mellankvinnor och män höll sitt första möte . Kommittén planeradetillsammans med huvudkommittén för massmediafrågor ett seminarium i juni 1983om massmedias bidrag till främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män.Kommittén har publicerat en jämförande studie . () beslöt vid sitt åriigamöte att tillsätta ytterligare två underkommiitéer. Den ena avser studera denökade skilsmässofrekvensen i och den andra sambandet mellan demografiskutveckling och migration. 1983/84:72 10 En allmän slutsats från denna var atl man med nuvarandeutveckling måste ägna större uppmärksamhel åt befolkningsfrågorna. Effekternapå skilda områden inom samhället bör studeras. Till en del måste ocksåinriktningen av samhällsplaneringen ändras. har den varit utformad fören ständig befolkningstillväxt. måste den utgå frän atl folkmängden intelängre ökar. Inför konferensen hade en rapport om den svenskabefolkningsutvecklingen utarbetats. Kullurstyrelsen (CDCC) är det samordnande organet förfrågor som rör utbildning och kultur. Frågorrörande högre utbildning handläggs av en särskild kommitté "Standing Conferencefor Universily Problems" (CC-PU). Denna är underställd kulturstyrelsensom skall godkänna dess pr"ogram och budget. Inom sitt arbetsfält driver CC-PUbl.a. olika verksamheter som syftar till atl underlätta studier i annat land.En konferens på temat hölls i anslutning härtill i . I samband med olikauniversitet har också anordnats ett antal korta forskarkurser. Del störstaåtagandet inom CC-PU rör förberedelserna inför konferensen om "HigherEducation and Research Policies and Europé approaching the Year 2000". Arbetet inom kulturstyrelsens område bedrivs genomprojekt, konferenser och serviceaktiviteter. Pä skolområdet avslutades ett projekt pä temat om hur skolan ska förbereda 14 19-äringar för livet efter avslutadskolgång. Ett nytt uppföljningsprojekt har fastställtsmed start . Arbetet på områdena vuxenutbildning och språkundervisninghar fortsatt i de nya projekten "Adult Education for Development"och ytterligare ett projekt om moderna språk. En slulkonferens om sistnämnda projeklhar hållits i . Pä kulturområdet har projektet avslutals . En konferens i anslutning lill projektet hälls undervåren 1983. arrangerades elt första möte för medlemmarna idel lokala närmiljöprojekt som initierats av vid kuliurministerkon-ferensi . Som en uppföljning till kullurministerkonferensi påbörjades etl arbete otn alt utarbeta en europeiskdeklaration om kulturella målsättningar. Arbetsgruppen lade fram ettför- Skr.1983/84:72 II slag som skickats ut på remiss till medlemsländerna.Förslaget skulle ligga klart vid nästa kullurministerkonferens i . Ett nytt projekt pä temat harpåbörjats. Elt projekt om "Education and Cultural Development ofMigrants" pågår . a) Europeiska ungdomsfonden bidrar liksom tidigare är tillsammans med andramedlemsländer med frivilliga bidrag till fondens verksamhet utöver de medel somreguljärt anslås. Fonden ger pä ansökan bidrag till verksamheter ordnade aveuropeiska ungdomsorganisationer. b) Europeiska ungdomscentret Ungdomscentret har arrangerat etl antal kurserom aktuella ungdomsfrågor saml språkkurser. för hälsovärdsfrägor (CDSP) har under årethållit tvä möten och därvid slutbehandlat en rapport och en rekommendation omvidareutbildning av sjuksköterskor saml en rapport om minskning av sjukhuskostnader. Kommittén har vidare arbetat med att följa upp deuttalanden som gjordes vid hälsovårdsminislermötet i . En studiehäller pä att utarbetas om hur det förebyggande arbetet är organiserat i olikaländer. Riktlinjer utarbetas dels för hur hälsan kan främjas och dels omannonsering i syfte att bekämpa rökning, överkonsumtion av alkohol och narkotikamissbruk.För år 1984 planeras arbele i fräga om utbildning i hälsoupplysning och ombetydelsen för hälsan av långvarig arbetslöshet. Kommittén har också påbörjatförberedelserna för nästa hälsovärdsminislermöte som skall hållas i Sverigeunderförstå . Från svensk sida har som ämne för mötet föreslagits"Främjande av psykisk hälsa och välbefinnande saml decentralisering avpsykiatrisk värd", Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor Den konvention rörande skyddet av vilda växter och djur iEuropa och deras naturliga biotoper, som undertecknades vidmiljöministerkonferensen i , har trätt i kraft sedan denratificerats av erforderligt antal stater. 1983/84:72 12 Ändamålet med konventionen är att förbättra skyddet ochvården av den vilda faunan och , med särskild tonvikt lagd påutrotningshotade, sårbara och sällsynta arter och deras biotoper. Flytande ochendemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som appendix lill konventionenhar fogals förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjuta skydd. Ytterligarearbete med formerna för urval och skydd av lokaler - biotoper återstår. I resolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades reglerna för""det europeiska nätverket av biogenetiska reservat", vilketsyftar till att bevara representativa naturlyper och landskap. Arbetet medutväljandet och avsättandet av biogenetiska reservat pågår nu imedlemsländerna. Våtmarker och hedar hör till de naturtyper, som i förstaomgången skall inrymmas i nätverket. Hotade däggdjurs-, fågel- och groddjursar-terägnas särskilt intresse. har anmält ett antal våtmarkertill nätverket. Arbetet inom Europeiska naturvärds- ochnaturresurskommittén (CDSN) har koncentrerats lill frågor om natur- ochlandskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciella studier om olika djur- och växtgrupper pågår ochpubliceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar,grod-och kräldjur, fiskar och vissa everlebratgrupper som fjärilar saml för kärlväxler. Arbetet med naturvårdens pliin- och skötselfrågor ärföremål för omorganisation för att bredda verksamheten. Information och naturvårdsundervisning ägnas sloruppmärksamhet. Här kan särskilt hänvisas till arbetet inom """. Nästa fackministerkonferens som skulle ha hållits iGrekland har skjutits upp till . Den avses särskillbehandla frågor om skydd av kuster och stränder. b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering