prop · G70314 · 1983-12-31 00:00:00 — om godkännande av vissa delar av ett avtal mellan statenoch Rederiaktiebolaget m. m.; Regeringenföreslår att antaga del förslag som upptagits i bifogaderegeringsprotokoll. Ipropositionen redovisas ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget trafiken mellan Golland och fastlandet. Avtalet kan inte godkännas avregeringen utan att bemyndigar regeringen att ikläda staten ansvarför att intäkterna i Gotlandsbolagets koncessionstrafik skall medge fulltäckning för kostnaderna i koncessionstrafiken. I propositionen hemställerregeringen om sådanl bemyndigande. Vidareföreslås att bolaget, vid sidan av den statliga lånegarantin som täcker likvidiletsbristerpå grund av skillnader mellan verkställda avskrivningar och amortering påfartygslån, får disponera en särskild lånegaranti om 70 milj. kr. 1 1983/84. I samt Nr 14 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, R. Föredragande: statsrådet . Proposition om godkännande av vissa delar av avtal mellanstaten och Rederiaktiebolag m. m. De reguljära förbindelserna mellan och fastlandethar stor regionalpolitisk betydelse. Staten har därför påtagit sigett ansvar för dessa genom ett särskill transportstöd. För att underlätta tillämpningen av gällande principer förbl. a. beräkning av transportstödet lill farjetrafiken mellan ochfastlandet träffades ett avtal mellan staten och Rederiakliebolagel (Gotlandsbolagel). Avtalet gäller lill och med utgången av år 1983.1 sambandmed riksdagsbehandlingen av transportstödet till uttaladetrafikutskottet att man inom borde överväga åtgärder i syfleatt begränsa transportstödet till . Vad utskottet särskill ansågangelägel alt granska var dels reglerna för den automatik som genom avtaletsutformning torde föreligga, dels kostnadsutvecklingen i övrigt. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefenför en särskild sakkunnig' meduppdrag all mot bakgrund av trafikutskottets uttalande ta upp överläggningarmed Gol-landsbolaget om formerna för statens ansvar för farjetrafiken mellanGotland och fastlandet. Genom avtal mellan staten och Gotlandsbolagelförlängdes avtal alt gälla till och med . Förlängningenmotiverades av att ytterligare tid behövdes för fördjupade studier av vissafrågor som överläggningarna avsåg. ' Förutvarande generaldirektören . Den sakkunnige överlämnade fillregeringen ell avlal mellan staten och Gotlandsbolagel som ersätter 1977 årsavtal. Avtalet, som undertecknats med förbehåll för regeringens godkännandetorde fogas lill protokollet som bilaga. Innan regeringen kan godkänna ifrågavarande avtal måstevissa frågor underställas . Jag anhåller därför att nu få la upp dessafrågor. 2.1 Avtalets huvudsakliga innehåll Jag vill inledningsvis ge en mer allmän orientering avavtalets innehåll. I sina huvuddrag följer avtalet avtal, så t. ex.tillförsäkras staten såväl revisor som styrelserepresenlation i bolaget. Huvudprincipen för avtalet är att staten lar det fullaekonomiska ansvaret för den s.k. koncessionstrafiken d. v. s. den trafik sommed stöd av lagen (1970:871) om linjesjöfart på f. n. drivs av Goflandsbolagel.I avtalet ges vidare närmare definitioner av vad som skall anses vara koncessionstrafikensintäkter och kostnader som grund för transportstödets beräkning. En strävan hos parlerna har varil alt uppnå ett mer affärsmässigtförhållande mellan Gotlandsbolagel och staten i koncessionslrafiken. Av dellaskäl har ett fartyg (Drotten) som f. n. är långtidsulchartrat, samt reslaurafionen,resebyråverksamheten och viss del av finansförvaltningen lagts utanför det avtalsregleradeområdei. Härigenom har det blivit möjligt alt bl. a. slopa en klausul i del tidigareavtalet som utöver täckning av kostnaderna även garanterar viss årlig utdelningfill bolagets aktieägare. Vid beräkning av kostnaderna som underlag förtransportstöd tillgodoräknas bolaget avskrivningar med lägre procentsats änden gängse i rederibranschen till vilken också fartygsfinansieringen normaltär anpassad. Till följd härav kan likviditetsunderskott i fartygsfinansieringenuppstå. För att täcka denna likviditetsbrist disponerar Gotlandsbolagel f. n.en statlig lånegaranti för fartygsfinansiering. Avtalet förutsätter att Gotlandsbolageläven fortsättningsvis skall få disponera en lånegaranti för detta ändamål. Förlånegarantin skall betryggande säkerheter ställas. F. n. uppgår lånegarantin lill35 milj. kr. varav 20 milj. kr. bedöms denna lånegaranfi-ramvara tillräcklig. Skulle likviditetsbristen komma att överstiga 35 milj. kr.har regeringen genom avtalet tagit på sig ansvaret all hos hemställaom att ramen skall vidgas. Frågan om storleken på lånegarantin för fartygsfinansieringfår årsvis prövas i budgelarbelel. Genom avtalet lillförsäkras staten del i derealisationsvinster som kan uppstå vid fartygsförsäljningar. Somrealisationsvinst skall i detta sammanhang betraktas skillnaden mellanförsäljningspris och det värde - beräknat på visst sätl - som fartyget har ikoncessionstrafiken. Statens del utgör 2/3 av 1 * 1983/84. Prop.1983/84:14 4 de två nya större fartygen och 1/3 i de äldre fartygen i koncessionsflotlan.Staten har genom avtalet förpliktat sig att utnyttja sin andel av en ev.realisationsvinst vid del försl försålda slörre fartyget lill alt i första handminska lånen på kvarvarande farlyg i koncessionsflottan, varigenom de räntekostnadersom skall täckas av transportstödet i så fall minskas. Enligt avtalet skall i kostnaden för transportstödet räntapå fartygslån i fortsättningen beräknas schablonmässigt. Låneskuld på fartygenoch räntenivå skall budgeteras årsvis och transportstödet skall belastas medden budgeterade räntan och viss ersättning för kapitalförvaltningen. Bolagetkan alltså genom en effektivare lånehanlering tillgodogöra sig skillnadenmellan fakfisk ränta och budgeterad ränta. Om farlyg köps eller säljs skall nybudget för räntekostnader göras. Del är förutsatt att den amortering av lån somkan komma alt genomföras då en ev. realisationsvinst uppstår, också skall påverkaden budgeterade räntan. Utöver nämnda lånegaranti för fartygsfinansiering fömtsätteravtalet att staten garanterar rörelsekrediter om sammanlagt 70 milj. kr. Avdessa 70 milj. kr. avser 30 milj. kr. rörelsekrediter att användas inomkoncessionstrafiken. Återstående 40 milj. kr. avser säkerhet för krediter somrederiet kan använda för att finansiera verksamhei utanför koncessionslrafiken.Avsikien är att medlen skall utnyttjas för räntabla projekt ägnade alt stärkabolagels ekonomi, men att vid prioriteringen skall projekt med inriktning pågotländska intressen äga försteg. För /84 har anvisats 62,5 milj. kr. förtransportstöd till Golland, varav 58 milj. kr. Kostnaderna för Gotlandstrafiken bestäms i allt väsentligl avtrafikens omfattning. Det nya avtalet föranleder därför ingen ändring avanslagsberäkningen. har understrukit del angelägna i altkostnadsutvecklingen bromsas upp genom rationaliseringar och olika effektivitetshöjandeålgärder. som ansvarar för tillämpningen av avtalet måslebeakta delta i budgetuppföljning och budgelgranskning. Härvid förutsättsgivelvis Gotlandsbolagets medverkan. Avtalet ersätter avtal och är avsett all gällafrån lill . Sägs avtalet inte upp ett årföre avtalstidens utgång förlängs avtalet . Avtalet ärdock kopplat till Gotlandsbo-lagets koncession på så säll alt om koncessionenupphör, upphör även avtalet att gälla. Regeringen kan inte godkänna avtalet utan att vissa frågorhar underställts och godkänts av . Av grundläggande betydelse förregeringens befogenhet att godkänna avtalet är att godtar att statentar på sig det fulla ekonomiska ansvaret för koncessionstrafiken fram tillutgången av och all delta ansvar kan komma att förlängas underytterligare fyraårsperioder. 1983/84:14 5 Förall staten skall kunna fullgöra sina ålaganden enligl avtalet måsle vidarefullmäktige i riksgäldskontorel bemyndigas dels att förlänga nuvarandelånegaranti för fartygsfinansiering all gälla så länge avtalet gäller, dels altställa en särskild lånegaranti om högst 70 milj. kr. fill bolagets förfogande,varav 30 milj. kr. avser koncessionslrafikens rörelsemedel och 40 milj. kr.avser annan verksamhet. För fullmäktige i riksgäldskonlorets bemyndigandenbehövs även godkännande. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndiga regeringen att ikläda staten ansvar föratt intäkterna i Rederiaktiebolaget koncessionslrafik skall medgefull täckning för kostnaderna för koncessionstrafiken, 2. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel att underavlalsfi-den ikläda staten garantier för lån till Rederiakfiebolaget fartygsfinansiering intill ett sammanlagt belopp av , 3. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel att underavtalstiden ikläda staten garanfier för lån till Rederiakliebolagel Gollandför rörelsekrediter intill ett sammanlagt belopp av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Prop.1983/84:14 6 Rederiaktiebolaget , nedan kallat Rederiet, erhöllden koncession enligl lagen omlinjesjöfart på Golland att tillsvidare bedriva linjesjöfart mellan Gotlandoch svenska hamnar. Denna koncession har förnyats senast den 22 december 1982.Koncessionen är förbunden med villkor bl.a. ifråga om taxesällning ochturlistor. Till trafiken utgår statligt transportstöd. Nämnda linjesjöfartbenämnes nedan Koncessionstrafiken. Koncessionstrafiken bedrives med Rederiet eller dessdotterbolag tillhöriga fartygen , , , . De för Koncessionstrafiken sålunda nu utnyttjade fartygen och desom kan komma att träda i stället eller ytterligare vara avsedda för Koncessionslrafikenbenämnes nedan Koncessionsflotlan. Rederiet bedriver även direkt och genom sina dotterbolagverksamhet som icke är hänförlig till Koncessionstrafiken. Dotterbolagen är förnärvarande , , och AB Visborg.Dessa bolag och de företag som kan komma att bli dotterföretag tillRederiet benämnes nedan gemensamt Dotterbolagen. För att underlätta tillämpningen av gällande principer förtaxesältningen och transportstödet i vad gäller Koncessionslrafiken har mellanRederiet och staten träffats följande §1 Huvudprincipen för denna överenskommelse är all statenskall tillse alt intäkterna av Koncessionstrafiken skall medge full täckningför kostnaderna för Koncessionstrafiken. Härvid förutsattes att intäkterna av Koncessionslrafikenbestämmes med fillämpning av av regeringen fastställda taxor och med inräknandeav utgående transportstöd samt med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i § 3nedan, att kostnaderna för Koncessionslrafiken bestämmes enligl § 4 nedan, attresultatet av Rederiets övriga verksamhet icke beaktas och att intäkter ochkostnader bestämmes med tillämpning av god redovisningssed. Underlag för tillämpningen av den i § 1 angivnahuvudprincipen skall vara ett särskill bokslut rörande Koncessionslrafiken ochsåledes icke Rederiels officiella bokslut. Vid upprättandet av ett sådantsärskilt bokslut skall lillämpas de bestämmelser som anges beträffande intäklssidani § 3 och beträffande kostnadssidan i § 4. Skallebelastningen beräknas pågrundval av del sålunda framkomna, särskilda bokslutet; vinstskatt skall dockej beaktas vid avräkningen. Prop.1983/84:14 7 §3 Såsom Rederiets intäkter av Koncessionstrafiken skallredovisas samthga Rederiets i årsredovisningen upptagna intäkter med följandekorrigeringar. Utdelning på aktier i skall ejredovisas som intäkt liksom ej heller koncernbidrag från Dotterbolagen. Ränta på utlånat kapital och annan avkastning påRederiels kapital skall ej redovisas som intäkt i vidare mån än att kapitalel tillhör Koncessions trafiken på sätt närmare anges i punkl 3. I Koncessionstrafiken ingår Koncessionsflotlanmed följande anskaff ningsvärden på de olika fartygen; värde bestämt enligt god redovisningssed Till angivnaanskaffningsvärden skall läggas de belopp som enligl god redovisningssed bör aktiveras på grund avombyggnadsarbeten fr.o.m. Sådant lillägg skall beräknas fr.o.m.det år då Uiöver fartygingår i Koncessionstrafiken vidare samtliga tillgångar enligl Rederielsbalansräkning per och därtill hörande specifikationer medundanlag av Rederiets fria egna kapital och av andra aktier än de i GotlandstrafikenAB. Kapitalmotsvarande de tillgångar som enligt 3.1. och 3.2. ingår i Koncessionstrafikenoch vad som kan träda istället därför genom l.ex. försäljning, vad som kantillkomma för Koncessionstrafiken och vad som frigöres genom avskrivning skallarbeta eller förräntas inom Koncessionstrafiken med endast den begränsning somföljer av punkl 4 nedan. I den månkapital som enligt 3.1., 3.2. och 3.3. ingår i Koncessionstrafiken används förändamål utanför Koncessionslrafiken skall såsom inläkt av denna redovisas enårlig ränta på sådant kapital efter en räntesats som med 3 procentenheteröverstiger gällande riksbanksdiskonto. Sålunda skall dennaränta ej läggas till kapitalet. Såsom iKoncessionstrafiken ingående kapital uiöver kapital som anges i 3.3. skall bl.a.anses det kapital som investerats i aktier, utlånats eller lämnats såsom bidragi form av koncernbidrag eller liknande till annan Prop.1983/84:14 8 Med utlånat kapital likställes kapital som disponeratsför annan verksamhet än Koncessionstrafiken, där Rederiet avstått från räntaeller utdelning. Kapital som avses i denna punkt skall ränteberäknas enligt3.4. 4.Skulle vid försäljning av farlyg ingående i Koncessionsflottan ett pris erhållas,som överstiger ett belopp motsvarande i punkt 3.1. ovan angivetanskaffningsvärde minskat med avskrivning enligl § 4.1. nedan räknat från dendag då fartyget togs i bmk av Rederiet, skall vid försäljning av 2/3 av överskottet behandlas som tillgång iKoncessionstrafiken och skall användas i första hand till läckande av refinansieringsbehovelenligt § 7 nedan. Efter del ett av nyssnämnda fartyg sålts skall vidförsäljning av kvarvarande fartyg av och 2/3 avöverskottet, respektive 1/3 av överskottet vid försäljning av annat fartygingående i Koncessionsflottan behandlas som intäkt av och tillgång iKoncessionstrafiken. Intäkten skall redovisas det år som följer av godredovisningssed. Resterande del av överskottet får Rederiet fritt disponeraöver utanför Koncessionstrafiken och utan att någon ränteintäkt skalltillgodoräknas Koncessionstrafiken. föregående stycke sagts skall även gälla vid försäljning av farlyg som må haöverförts från Koncessionstrafiken till annan verksamhet inom Rederiet ellertill något av Dotterbolagen. Skulle i stället aktierna i försäljas,till vilket Koncessionsfartyg överförts, skall de principer som i stycke 1.ovan redogjorts för tillämpas, dock med vederbörligt beaktande av övrigatillgångar och skulder i Dotterbolaget som kan ha haft inverkan påköpeskillingen för aktierna. Likvid erhållen vid försäljning avandra värdepapper än aktier i skall ej upptagas somtillgång i eller inläkt av Koncessionstrafiken. Likvid erhållen vidförsäljning av fastighet skall i sin helhet upptas som tillgång iKoncessionstrafiken. Uppkommen vinst vid försäljning av fastighet skall ickebehandlas som intäkt av Koncessionstrafiken utan skall anses som återbetalningav kapital disponerat enligt 3.5. Intäkt hänförlig tillresebyråverksamheten, restaurationsrörelsen eller annan verksamhet utanförKoncessionstrafiken skall icke upptagas som intäkt av Koncessionstrafiken ividare mån än att denna skall goltskrivas skälig ersättning för utnyttjande avi Koncessionstrafiken ingående tillgångar och personella resurser för sådanannan verksamhet. Såsom intäkt skall slutligen upptagaseventuellt överskott på Koncessionstrafiken från föregående år för vilket reserveringgjorts i föregående års bokslut i enlighet med bestämmelsema i § 6 nedan. SåsomRederiets kostnader för Koncessionslrafiken skall redovisas samfliga Rederietsi årsredovisningen upptagna kostnader med följande korrigeringar: Såsom årlig avskrivning på fartyg iKoncessionsflottan skall anses på del enligt § 3 punkt 3.1. ovan bestämdaanskaffningsvärdet i stället för det i bokföringen upptagnaavskrivningsbeloppet samt, såvitt gäller andrahandsionnage, en sådan årlig avskrivningpå Rederiets anskaffningsvärde som möjliggör total avskrivning på tjugofem årsedan fartyget byggdes, dock maximalt för Rederiet . Såsom avskrivning på byggnader ochinventarier skall anses enhgl skattemässiga principer tillålen avskrivning. Såsom räntekostnad för fartyg ingåendei Koncessionsflottan skall i stället för i bokföringen angivna räntebelopp åfartygslån, varmed förstås de lån enligt särskild förteckning som upptagits förfinansiering av aktuella fartyg upplagas ränta efter och prorata beräknat på de i § 3 angivna anskaffningsvärdena, minskade medavskrivning enligt punkt 1. ovan; dock skall räntan alllid beräknas på sådantnettovärde per aktuellt år. Defartygslån, som i den särskilda avräkningen ränteberäknas enligt ovan, får ejdisponeras på sådant s;Ut alt de verkliga räntorna kan komma alt koslnadsförasi avräkningen. Räntesatsen skall per eller i samband medförsäljning eller förvärv av fartyg justeras med tillämpning av de principersom gällt vid fastställande av nu gällande räntesats, bland annal med beaktandeav föratsebara ändringar av den faktiska räntan på fartygslåii under kommande fid,för vilken ränta skall fastställas. Såsomkostnad skall ej anses kosicernbidrag och ej heller charterhyra till koncernföretag, som äger fartyg ingående i Koncessionsflottan. Såsomkostnad skall ej anses föriusl vid avyttring av värdepapper, fartyg eller annan anläggningstillgång. Såsom kostnad skall ej anses i bok/öringeneventuellt upptaget nedskrivningsbelopp på bokförda värdet av aktier medundantag för nedskrivning på aktier i . Såsom kostnad skall ej anses kostnaderför resebyråverksamheten, restaurationsrörelsen eller för annan verksamhetutanför Koncessions-trafiken. Eventuell avsättning till reservfondoch annan fondering skall ej anses som kostnad för Koncessionstrafiken. För regeringens bestämmande av taxor ochtransportstöd åligger det Rederiet alt senast åretföre det år som beslutet avser till staten inkomma med budget över resultat ochlikviditet för del kommande året. För att medge staten att anpassa transportstödet underlöpande verksamhetsår så all underskott eller överskott vid avräkning enligt §6 skall kunna begränsas, åligger det vidare Rederiet alt senast av det aktuella verksamhetsåret inkomma med uppgift om uppnått resultatför de gångna två tertialen av året ävensom med en beräkning av förväntatresultat för året ifråga, allt med beaktande av de i §§ 3 och 4 angivnaprinciperna för resultalberäkningen. Efter utgången av skall inom fyra månaderavräkning ske med fillämpning av §§ 3 och 4 för fastställande av resultatet avKoncessionstrafiken för året enligt denna överenskommelse. Avviker del slufliga årsresultatet från det ursprungligenberäknade har som följd härav utbetalat transportstöd blivit högt eller förlågt skall skillnaden i förhållande fill vad faktiskt borde ha utgåttöverföras lill nästkommande år såsom intäkt respektive kostnad i särskildavräkning. Föreligger oenighet mellan parlerna vid ovan angivenlidpunkt angående den slufliga avräkningen enligt § 2 skall tvisten genomRederiets revisorer underställas dispaschör, eller den person parternasenare kan komma att enas om, för slufiigt avgörande. Koncessionstrafikenskall bära kostnaderna för denna prövning. För det fall oenighet enligt denna paragraf innebär allenligt Rederiets mening, Rederiet erhållit för lågt transportstöd, skalltransportstöd likväl utbetalas i enlighet med Rederiets yrkande. Slutligtavgörande enligl slyckel 3 innebärande avvikelse från utbetalt transportstöd,medför reglering enligt stycket 2. Rederiet har i sina finansieringskalkyler räknat med attårligen genom avskrivning frigöra ell kapital motsvarande på fartygensanskaffningsvärden. Enligt denna överenskommelse skall i princip endast 4 %betraktas såsom kostnad. För alt Rederiet bland annat skall läcka sitt behov avkapital och trygga sin likviditet för Koncessionstrafiken skall Rederiet ha rällalt erhålla statlig, och om möjligt avgiftsfri, lånegaranti, som skall utgöra säkerhelför lån att upptagas för finansiering av skillnaden mellan amortering ochavskrivning, för rörelsekredit med maximalt 30.000 tkr samt för rederiets lånenligt § 8 nedan. För nu nämnda statliga lånegaranti skall följande villkorgälla. Staten skall för från tid fill annan gällande maximaltgarantibelopp erhålla säkerhet i form av inteckningar i farlyg ingående iKoncessions- Prop.1983/84:14 11 flottan med ett förmånsrällsläge inom av fartygensanskaffningsvärden. Om överenskommelsen ej förlängs skallsärskild överenskommelse träffas om avveckling av lånegaranfin. Om överenskommelsenförlänges efter 1987 skall staten lillse att slalliga lånegaranlier ställs somskall möjliggöra lån motsvarande årligt tillskott för skillnaden mellanmedgiven avskrivning och amortering samt för övriga lån mot statlig garanti påmotsvarande villkor som angivils ovan, vilket emellertid förutsätterriksdagens godkännande. Rederiet äger rätt att mot säkerhet i form av statliglånegaranti upptaga lån intill ett belopp av 40.000 tkr att användas för annanverksamhet än Koncessionstrafiken. Räntekostnaden utgör kostnad för Koncessionstrafiken. Somintäkt av Koncessionstrafiken skall redovisas en ränteintäkt enligt §3 punkt 3.4. Rederiet skall beträffande ändringar i Koncessionsflottaneller utnyttjande därav icke vidtaga någon av följande åtgärder annal än eftersamråd med staten. Försäljning eller förvärv av fartyg och av akfiereller andelar i företag som helt eller delvis är ägare av fartyg. Utchartring ochinhyrning av fartyg. Överföring avfartyg från Koncessionstrafiken till annan verksamhei inom Rederiet eller tillnågot av Dotterbolagen. I sistnämnda fall skall dessutom, innan sådanlutnyttjande får ske, överenskommelse träffas mellan parlerna beträffande detvärde som skall anses upplåtet för annan verksamhet och som skall förräntasenligt § 3 punkt 3.4. ovan. § 10 Under den fid denna överenskommelse gäller har statenrätt att ulse en av ledamöterna i och en suppleant för dennesamt en av Rederiets revisorer och en suppleant för denne. revisor,och suppleanten för denne, skall vara auktoriserade revisorer. §11 Denna överenskommelse ersätter överenskommelsen den 22september 1977 jämte lillägg I-IV lill denna och gäller från den 1 januari 1984t.o.m. eller den tidigare tidpunkt då koncessionen kankomma att upphöra. Sker ej uppsägning senast före utgången av 1987 äröverenskommelsen förlängd åt gången med uppsägningstid.Överenskommelsen upphör emellertid så snart koncessionen upphör. Prop.1983/84:14 12 §12Då denna överenskommelse upphör att gälla skall slutavräkning ske. Överskotteller underskott skall regleras så snart del fastställts. Reglering av underskottkräver godkännande. Tviströrande tillämpning och tolkning av denna överenskommelse skall avgöras avskiljemän i i den mån tvisten ej avser förhållanden enligt § 6.Skiljemännen äger besluta om att fill dem överlämnad tvistefråga hell eller lillviss del gäller avräkning av transportstöd och med bindande verkan för parternaöverlämna tvistefrågorna till slutlig prövning genom del särskilda förfarandetenligt § 6. Envarav parterna äger dessutom påkalla alt prövning av räntejuslering enligt § 4punkt 3 ovan skall slutgiltigt avgöras genom prövning enligt § 6 ovan, varvid §6 stycket 4 skall fillämpas till dess slutligt avgörande föreligger. Dennaöverenskommelse, som för statens del har träffals med förbehåll för regeringensgodkännande, har upprättats i två exemplar, varav parterna tagil var sitt. mlnab/gotab 198?