prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Med en räntabilitet på eget kapilal år1982 på ligger denna förelagsgrupp väsentligt över industrigenomsnillel.Siffrorna avser den svenska delen av koncernernas verksamhel. Flera av deslörre verkstadskoncernerna har fått vidkännas föriusler eller mindre braresultat i delar av utlandsrörelsen. Däremot har utvecklingen varil mindre gynnsam för de småoch medelstora familjeföretagen, som försämrat sin lönsamhel i relation lillde stora företagen. Den svaga utvecklingen i småföretagen beror bl. a. på altunder- Figur6 FoU-kostnader i svensk industri 1971 1983 (Milj. kr., resp. löpandepriser) 1971 -73 -75 -77 -79 -81 leverantörer och andra hemmamarknadsinriklade förelag inlefullt ut kunnat kompensera sig för prisökningar på importerade insalsvarorgenom att öka sina egna priser. I viss utsträckning har man också drabbats avkursförluster på s. k. korglån. Den resulialförbäliring som sker inom industrin 1984kommer sannolikt att bli ett rekordår - bör bedömas i ett långsiktigtperspekliv. Den genomsnillliga räntabiliteten på egel kapital 1970-1976 uppgicktill 15,jämförl med 9,. Efler juslering för inflalionvar emellertid den reala räntabiliteten jämfört meden negativ real räntabilitet på -. Det är tack varestatligl slöd som slora delar av induslrin kunnal överleva . Vidare gäller atl, i lakl med försämrade marknadsulsikleroch allmänl stigande räntor, förelagens finansiella placeringar blivit alltviktigare. beräknas sålunda vara del första året då näringslivet (dvs.de icke finansiella företagen) bidrog till alt finansiera det statliga budgetunderskottetgenom atl vara neltosparare. Likviditeten i näringslivet uppgår f. n. lill ca60 miljarder kr. En ljusglimt är att avkastningen på produktionskapitalför första gången synes komma i nivå med avkastningen på finansielltkapilal. Delta bör kunna skapa förutsättningar för en vändning av den mycketsvaga investeringsutvecklingen. Figur 7 Lönsamhet och soliditet 1970-1983 RÄNTABILITET AVKASTNING PÅ GENOMSNITTLIG PÅ EGET KAPITAL TOTALT KAPITAL SKULDRÄNTA Den branschvisa genomgång av nuläget inom svensk induslrisom industriverket genomfört visar på en produktionsökningunder på . Liksom är del främsl verkstadsindustrin ochde skogsbaserade industrierna som medverkar lill detta. Sysselsättningen förväntas bli ungefär oförändrad jämfört med . En vissökning av sysselsättningen kan dock förutses . Även en mycketmåttlig sysselsättningsökning kan förväntas medföra betydandenyanställningsbehov p.g.a. naturlig avgång och en i högkonjunkturer allmäntökad personalomsättning. Industrins bruttoinvesteringar vänlas enliglbranschbedömningarna öka jämfört med .' Sedan branschgenomgångengenomfördes har den positiva ulvecklingen varil fortsatt stabil. Det är därförsannolikt att siffrorna för bör justeras upp ytterligare. Del finns därmed goda utsikter att den negativa trendenhar brutits. Svensk industri har befunnit sig i en nedåtgående spiral sedanmitten av ' En utförligare redovisning av branschbedömningarna ochav nuläget inom svensk industri ges i industridepartementets årsrapportIndustri och industripolitik 1983/84 Prop.1983/84:135 205 Förlorade marknadsandelar, låg lönsamhet, lågtkapacitetsutnyttjande och låg investeringsnivå har successivt undergrävtkonkurrenskraften. Problemen är dock långl ifrån lösta. , somkännetecknades av vinståterhämtning, arbetade fortfarande drygt 110000 personeri ca 400 företag med mycket dålig lönsamhel. Inom denna företagskategoriminskades antalet anställda med 10000 personer från årel innan. Många av dessaföretag har en rad förlustår bakom sig. Bortsettfrån ett mindre antal expansiva teknikbaserade förelag och de solida sloraverksladskoncernerna försämrades lägel för svensk industri dramaiiski undersenare delen av 1970-lalet och 1980-talets första år. Den omsvängning sominträffat under de senasle två åren har skett från ett bollenläge. Speciellthårt utsatt har situationen för de mindre förelagen varit, för denhemmamarknadsorienterade industrin i övrigt och för delar av basindustrin. senare gruppen har de företag som saknat kraft- och råvarutillgångardrabbats hårdast. För dessa förelagsgrupper kommer att vara avgörandeför atl man skall kunna konsolidera sig och vända utvecklingen på längre sikl. 4 Hög omvandlingstakt men inte tillräcklig? Ulvecklingen har påvisat svensk industrissårbarhet. Konkurtenskraften på befintliga marknads- och produktområden varinle tillräcklig. Inle heller var förnyelseförmågan tillräcklig för atl snabbtställa om till ny produklion. För alt ge underlag för en bedömning om varförsvensk industri har stagnerat, och om behovet av förnyelse av svensktnäringsliv, redovisas i detta kapitel: induslrinsstrukturomvandling på branschnivå saml krisbranschernas utveckling(branschförändringar) nyetableringaroch konkurser (förändringar på förelagsnivå) storföretagensstrategiförändringar (förändringar inom företag) profilen på nyaleknikområden (teknikförändringar) Kapitlet avslutas med atl kopplingen mellan bransch-,företags- och teknikbegreppen utvecklas något ytterligare. Detta sker genom atlstarka "utvecklingsblock" inom svensk induslri diskuteras. Strukturomvandlingen i industrin lar många olika former.Dels faller arbetsställen bort och nya tillkommer, dels förändrar arbelsslällensin produktionsinriktning. Strukturförändringen sker också genom alt vissaarbetsslällen växer, medan andra minskar sin sysselsättning. 1983/84:135 206 ändringar sker löpande och med olika styrka vid olikaarbetsställen. Endast delar av förändringen låter sig mätas. I deföljande beräkningarna skiljs mellan arbelsslällen som funnits kvar medoförändrad produktionsinriktning under 1970-lalel och arbetsslällen somförsvunnit, tillkommit eller förändrat produktionsinriktningen(om-klassificerats lill annan bransch). Arbetsslällen som försvunnit ur enbransch på grund av omklassificering jämställs här med avregistreradearbetsslällen, och arbetsställen som tillkommit genom omklassificeringjämställs med nyregistrerade. Skälet till detta är alt strukturomvandlingen iindustrin lika väl kan ske genom förändring av produktionsinriktningen ibefintliga arbetsslällen som genom nya arbetsställen'. har drygt hälften av alla arbetsställenomklassificerals eller försvunnit ur statistiken som av de som nufinns registrerade tillkommit . Förlusten av arbetsslällen kompenserassåledes inte av nytillkommande. Det lotala antalet arbetsställen har minskat. Tabell 8 visar sysselsätlningsförändringar på grund avnytillkommande och bortfallande arbetsställen och genom förändring inomarbetsställen som funnits registrerade . Tabell 8 Utvecklingen 1970-1980 i industri och gruvor (Procent av sysselsättningen 1970) Nytillkommande arbetsställen -i-28% Bortfallande arbetsställen ./.34%' Minskande arbetsställen ./.10% Sysselsättningen i nytillkomna arbetsställen i förhållandetill den totala sysselsättningen i induslrin uppgår lill . Detlolala syssel-sältningsbortfallet genom bortfallande arbetsslällen är . Tilldetta skall läggas atl de minskande arbetsställena som funnits förlorat lika många sysselsättningstillfällen som de växande har ökat.Slutsatsen blir atl sysselsältningstillskoltet från nyregistrerade varil förlitet och/eller alt sysselsätlningsbortfallet varil för stort för atl enoförändrad sysselsättning skulla ha bibehållits. ' Med "bortfallande arbetsställen" avses häravregistrerade arbetsställen samt arbetsslällen som försvunnit ur en branschgenom omklassificering, och med "nytillkommande arbetsställen" avsespå motsvarande sätt arbetsslällen som nyregistrerats eller som tillkommit i enbransch genom omklassificering. Begreppen "bortfallande" och"nytillkommande" innebär således inte bortfall ur industristatistikenutan tar sin utgångspunkt i produktionsinriktningen. Prop.1983/84:135 207 Tillväxtbranschernahar definierats som kemiindustrin och verkstadsindustrin exkl. varven.Tillväxtbranscherna svarade för , för 447c och för497c av sysselsättningen i industrin. Enslor andel av sysselsättningen - - återfinns i arbetsslällen somnyregistrerats eller omklassificerals under liden . - genomavregistrering eller omklassificering - understiger nytillkomna och uppgår lill . Totalt har tillväxtbranscherna ökat sin sysselsätt ning med . Dentunga industrin svarade för , för och för avinduslrisysselsättningen. Den lunga industrin innehåller i delta sammanhanggruvor och mineralbrotl, massa och papper, petroleumraffinaderier,smöijmedels-, asfalt- och kolproduktinduslrin, jord- och slenvaruindustrin,järn-, slål- och metallverk saml varv. Andelenav sysselsättningen i nytillkommande arbelsslällen har varil väsentligt lägreän i tillväxtindustrin. Totalt finns av sysselsättningen i arbetsställensom tillkommit . har dock bortfallet varit slörre, ca25 %. Utvecklingen i de enheler som funniis registrerade under hela periodenhar varil sämre än för t. ex. hela industrin. De växande enheterna har ökat medca , medan de minskande förlorat drygl av sysselsällningen. Totalt tunga industrin förlorat av sin sysselsättning mellan åren 1970 och1980. Ulvecklingenpå branschnivå visar atl maskinindustrin, inslrumentin-duslrin,plastväruindustrin och petroleumindustrin har höga nyregislre-ringsandelar.Vidare framgår vid en detaljstudie atl maskinindustrin också har ett högtbortfall. Detta tyder på en hög rörlighel/omvandlingslakt i denna delbransch.Teko, gummi- och jord-stenindustrin är ytterligare exempel på branscher medstort bortfall. Varvsindustrinhar genomgått en mycket drastisk omvandling sedan år 1975.SysselsäUningstillfällena har minskat från 1975 lill 1984(prognos). Orter som , och har fått vidkännas kraftigabortfall av arbetstillfällen. Anlalel sysselsatta med nyproduktion av fartyghar minskal ännu snabbare än branschen som helhet - från28000 till 7000 anslällda (figur 8). Sysselsättningen inom tekoindustrin har också minskat kraftigt 1975,då 57100 sysselsattes inom branschen. Enligl prognos för skullesysselsättningen sjunka till under 32000 anslällda, dvs. nästan en halvering avantalet anslällda på mindre än lio år (figur 9). Figur8 Sysselsättning i varvsindustrin 8ERÄKIWTANTAL SYSSELSATTA MED NYPRODUKTION 1975 RESP. 1983 ( PREL ) ( PROGNOS ) Källa:SIND, SCB och industridepartementet Figur9 Sysselsättning i tekoindustrin ,=« nn« ANTAL SYSSELSATTA . 1983 (PREL ) 1964 (PROGNOS ) Källa: SIND, SCB och induslridepartementet Ävensysselsättningen inom gruvnäringen har minskat. sysselsattes 9400 isvenska järnmalmsgruvor. I prognos för är sysselsättningen nere i 5400(figur 10). Figur 10 Sysselsättning i järngruvor ,«««« ANTAL SYSSELSATTA 10.000 Kidla: SIND. 1983 (PREL ) 1984 (PROGNOS ) Antalet sysselsatta inom järn- och stålindustrin harminskat. Totalt har 15000 arbetstillfällen försvunnit . Av dessasvarar specialstål-företagen för en minskning på nära 10000 (figur 11). alternativt mått på strukturomvandlingen Strukturomvandlingen kan siaiisliskl mätas genom atl deabsoluta sysselsättningsförändringarna summeras, dvs. förändringar i olikabranschers andel av den totala sysselsättningen. Om det sker storaförändringar, dvs. branscher kraftigl minskar/ökar sina andelar, blir summan avalla förändringar hög och strukturomvandlingsmållel högt. Tabell 9 Summerade andelsförändringar för olikadelperioder (1) 21branschgrupper (2) 172 branschgrupper (l)/(2) Källa: SCB,SIND 14 1983/84. Figur 11 Sysselsättning i järn- och stålindustrin Källa: SIND, SCB cch industridepartementet 1983 (PREL ) 1984 (PROGNOS ) Av tabell 9 framgår alt den beräknadesirukluromvandlingslakten blir olika beroende på vilken branschindelning somutnyttjas som underlag vid beräkningarna. Om industrin delas in i 21 branscherär sirukluromvandlingslakten högst under senare delen av 1970-talel och lägstunder den första delen. I genomsnitt är sirukluromvandlingslakten under1970-lalet densamma som under den senare delen av . Om delaljeringsgraden ökas lill 172 delbranscher erhållsen någol annorlunda bild. Förhållandet mellan de senare perioderna av 1960-och 1970-talen är ungefär detsamma, men strukluromvandlingslaklen under förstadelen av är nu högre än under de andra perioderna. Den tredje raden i tabellen anger andelen av den häruppmälla strukturomvandlingen, som sker mellan olika branschnivåer. För denförsta och tredje perioden ligger denna andel på . Strukturomvandlingeninom resp. branschnivå ulgör då . Under 1970-lalets första hälft varstrukturomvandlingen inom branschaggregalen avsevärt högre, . Viss försiktighet måste iakttas när man drar slutsatser omsirukluromvandlingslakten. Det är dock klart atl beräkningarna inle ger stödför antaganden alt slrtikturomvandlingslaklen minskal under 1970-lalet. Prop.1983/84:135 211 I en studie från FN:s Economic Commission for Europé (ECE)har ett liknande strukturomvandlingsmåll använts. Mot bakgrund av ECE:s sludiekan konstateras atl strukturomvandlingen inom den svenska industrin inte iväsenllig ulslräckning avviker från den i andra länder - varken när del gälleromfattning eller inriktning. 4.2 Nyetableringar och konkurser har etableringstakten långsiktigtminskat.' Trenden bröts under 1980-lalels första år, som visade en uppgång ietableringstakten (figur 12). Huvuddelenav de nya förelagen har en enkel produktion och är verksamma på en lokalmarknad. Det är företag av typen bagerier, träskolill-verkare, snickerier,tryckerier, textilföretag m. m. som dominerar bland de nya förelagen. Endasl510% av företagsetableringarna baseras på någon mer avancerad produklionoch/eller nationella/internationella marknader. Men även om antalet nyateknikbaserade förelag - högsl omkring 100 - är begränsat, kanfiera av dessa på lång sikl komma alt ge belydande tillskott till den teknisktindustriella förnyelsen. Samfidigt som nyetableringarna är kvar nivåberäknas antalet konkurser inom industrin ha minskat under 1983.Konkursstatisliken visar vidare alt del antal anställda som berörs av konkurserminskal kraftigt. Motbakgrund av den befintliga nyetablerings- resp. konkursstatisliken är del inlemöjligt all dra några säkra slutsatser om företagsbeståndels utveckling. Tillantalet konkurser skall nämligen också läggas ett okänt (men sannolikt litet)anlal nedläggningar ulan konkurs. De nyaförelagen svarar på kort sikl för en mycket begränsad del av de nyaarbetstillfällena. Totalt sysselsattes ca 2000 i de lill verkningsförelag somstartades underår 1982. Antalet nya arbetstillfällen som härvid skapas på litetlängre sikt är dock svårt atl i förväg uppskatta. I rapporten görs följande bedömning angåendesysselsättningsutvecklingen i nystartade lillverkningsförelag fram lill år2000: ' Uppgifterna är hämtade från statens industriverks studie1979:4, Företagsbildningen i tillverknings- och byggnadsindustrin, samt enuppföljning gjord med identisk metod baserad på data från Micromedia/SIND. -Underlagspromemoria till smäföretagsdelegationens (1 1977: D) arbetsgrupp förteknikbaserade och kunskapsintensiva företag. Arbetsgruppens arbeteslutredovi-sades vid ell sammanträde med småföretagsdelegationen den 9september 1983. 1983/84:135 212 Figur12 Nyetableringar och konkurser i svensk tillverkningsindustri 19651982 : Micromedia, ackordcentralen och SIND "Typiskt för dessa förelag är atl det ofta handlar omen kraftig indivi- dualisering en eller ett fåtal personer i ledning och ägande som är På del här fältet äger också rum en kontinuerligförändring genom buy- ouis,fusioner i mindre skala och i ell litet antal fall också nystartade företagmed snabb tillväxt. Sannolikt kommer, som en effekl av venlure-capitalboomenoch OTC-marknaden, fler nya företag med unika produkter och marknadspositionerall växa fram än under 70-lalel. Flertalet av dessa kommer dock alt såsmåningom inlemmas i storföretagen. Två lill fyra självständiga nya storföretag- som eller Tetra - kan förväntas uppträda. ® kommer total sysselsättningseffekt i avnya lillverkningsförelag, startade , med minsl 20 anslällda år 2000och med egna produkler fill övervägande del, sannolikt att vara 15-30000. Denhögre siffran gäller om venture-capitalmarknaden ger god effekt. Levebrödsföretagen lägger en ökad tonvikt vidtjänstesektorn. Ulvecklingen blir emellertid mycket beroende av statsmakternasinställning och de villkor, inte minsl skattemässiga, som kommer alt gälla. Servicesektorn är ur sysselsättningssynpunkt central. Härverkar en slor del av levebrödsföretagen, men här sker också en accelererandeulveckling av nya idéförelag och nya sätt att organisera och hanteramarknaden." Prop.1983/84:135 213 Sysselsättningstillskotteti nya företag är litet i jämförelse med de förändringar som sker i befintligaföretag. Volvos personbilstillverkning ökade t. ex. anlalel anslällda med nära1 000 . Sedan 1970-talels början har SKF med bibehållen produklionminskal antalet anställda i fabriker som gör rullningslager från 57000 lill34000 anslällda i och ulomlands. Med ett nytt system för tillverkningulan bemanning (PC 80-syslemet) förväntas SKF ytterligare kunna minska antaletanställda med bibehållen produkfion. Produkter,produktionsmetoder, administrations- och styrsystem anpassas ständigt fill nyaoch ändrade förhållanden. I den svenska industrin satsades 1982 ca 8-9miljarder kr. på forskning och utveckling för aU stärka konkurrenskraften.Delta utvecklingsarbete leder till sländig förnyelse, som på avgörande säUförändrar företagen utan att delta registreras i industristatistiken. Merpartenav den mätbara och del volymmässigt största förnyelsearbetet sker istorföretagen. Storföretagsom t. ex. ASEA och har förändrals påtagligt under senare år.Elektroniken har på kort lid utvecklats och anpassats till dessa företagsprodukter och produktionsmetoder. Mekaniken ersälls med elektronik och är ASEA och i hög grad deklronikföreiag. Tillsammans satsar de nästan3 miljarder kronor på forskning och ulveckling. Ocksåi andra svenska storföretag har skett betydande slralegiföränd-ringar undersenare år. I tabell 10 återges några bakgrundsfakta för lio av svensk industrismesl internationaliserade företag. Tabell10 Fakta om storföretagen 1,2' Källa:Årsredovisningar 1982, Affärsvärlden ' Gäller endast personvagnar -Uppgift frän 1981 Uppgift saknas 1983/84:135 214 Svenskverkstads- och läkemedelsindustri har stora marknadsandelar på avgränsadenischer av världsmarknaden. och är slora på lastbilar med lolalviktöver . Här är bara slörre än och är världensåttonde slörsla tillverkare. På personbilsmarknaden möter och Saabkonkurrens från framför alll och BMW inom nischen medelslora bilar. SKFär världens största rullagerproducenter med av väridsmarknaden.Ericsson är den femte största tillverkaren av publika telefonväxlar och hardär av världsmarknaden. är världsledande på sinahuvudprodukter med t.ex. av separatormarknaden, av alla sålda plattvärmeväxlare och av världsmarknaden för kompletta mejerianläggningar. ÄvenASEA är stort inom sina produktområden. Föreiagei har t.ex. avvärldsmarknaden inom områdel reakliv effektkompensering (motverkareffektförluster vid el-strömsdistribution), av marknaden för utrustning fördistribution av högspänd likström och av den expansiva robotmarknaden. Electroluxhar en dominerande världsmarknadsposition på spisar, dammsugare och kylskåp. Läkemedelsföretagen- och - har koncentrerat sin tillverkning till ett fålalprodukler. Tre läkemedel (Seloken, Xylocain, Bricanyl) svarar för drygl halvaAstras koncernomsällning. För Pharma-cias del svarar allergiprodukter (därförelaget har av världsmarknaden), separationsprodukter och Salazopyrin(mot tarmsjukdomar) för av koncernens omsättning. Företagenssatsningar på att vara produklledande inom relativt smala segment fortsätter.ASEA koncentrerar resurserna till ell antal huvudområden och begränsarproduktsortimentet, som innehöll ca 40000 produkter. Electroluxvidareutvecklar strategin som bygger på marknadsdominans genomförelagsförvärv. Övriga företag bibehåller och ulvecklar sina"nischprodukler". Desvenska företagens strategier skall ses mol bakgrund av atl svenska förelag ärsmå i ett inlernalionellt perspektiv. satsar t.ex. 12 miljarder kr.på FoU. Del belyder atl delta enda företag har i del närmaste dubbell så sloraforskningsresurser som hela den samlade svenska induslrin. IBMs svenskakonkurrent - - redovisar . i FoU och är tillsammansmed ASEA och dominerande inom svensk forskning och ulveckling. De svenskastorföretagen väljer all lämna breda forskningsfält för atl i ställetkoncentrera resurserna lill produktområden, där i ett internationelltperspektiv begränsade forskningsresurser kan leda till kommersiellt gångbaraprodukler. 1983/84:135 215 Flera slora svenska företag har under de senasle årengenomfört omfattande organisationsförändringar. ASEA har decentraliserats. Decentrala stabernas resurser har i hög grad fördelats på självständigaaffärsområden och/eller dotterbolag med totalansvar för geografiska områden.ASEA:s forskning utförs lill i de självständiga enheterna, dvs. inära kontakt med marknaderna. Även har lämnat den produktorienieradeorganisationen och skapat åtta självsländiga affärsområden med egna chefer ochresultatansvar. Förvärven av Datasaab och Facit gjordes iförsta hand för alt slärka marknadsorienteringen. Även t.ex. harutvecklats mot en organisation baserad på självständiga resultatenheter medtotalansvar för bl. a. forskning och ulveckling. Flera storförelag har också bildatsärskilda inno-valionsbolag, där produkter och produktionsmetoder som intedirekt passar in i de olika huvudområdena kan ulvecklas. var med sittPernovo ett av de första företagen som slog in på den linjen. ASEA harASEA-innovation som ulvecklar udda produkler för bl.a. avyttring till andraföretag, har bildal Combilech och hartillsammans med Cardokoncernern bildat utvecklingsbolaget . Parallellt med atl företagen decentraliserar och skaparsjälvständiga enheter rationaliseras produktionen. har med effektivare produktionsmetoder och som eneffekl av övergången till elektronik reducerat antalet anslällda i svenskafabriker från ca 15000 vid början av 1976 lill 9000 vid början av 1983. ÄvenSKF har genom en konsekvent robotisering/dalorisering kraftigl minskal antaletanställda i produktionen av rullager. I vissa tillverkningslinjer sker redan nukontinuerlig tillverkning ulan bemanning enligl ett syslem som utvecklats inomföretagel (PC-80-syslemet). Även Allas och m. fl. De svenska stortöretagen är höggradigt internationelltorienterade. Allas har t.ex. av sin försäljning ulomlands, SKF har90%, och ASEA . Företagens salsning på väl avgränsade produktområdenoch marknadsdominans gör företagen beroende av världsmarknaden. Företagen vidareutvecklar den internationella produktions-och försäljningsorganisationen. Flera förelag har ökal satsningarpå USA-marknaden. köpte höslen 1981 laslvagnslillverkaren ,ASEA:s robotdivision har byggt en robolfabrik i , köpte år1980 nuvarande i , har köpttillverkningsenheter i , osv. Prop.1983/84:135 216 exempel på förelag som startat lillverkning i . ASEAgör robotar och tillverkar separatorer och plaltvärmeväxlar ijapanska fabriker. Internationaliseringen har i ökad ulsträckning också tagitformen av samarbele mellan olika storförelag. och forlsätlersamarbelel med resp. . har inlett samarbete med deamerikanska dataföretagen om leknisk ulveckling ochmarknadsföring av Informationssystems produkler. har inlett samarbete medläkemedelsförelaget i . Del är inte bara svenska företag som utvecklas i dennariklning. Förelag som har ändral strategi och söker nu aklivi nyasamarbetspartners. Överhuvudtaget kännetecknas eleklronik- och dalaindustrin f.n. av stor aktivitet vad gäller sökandet av nya världsomspännandesamarbetsrda-lioner på företagsnivå. Vid sidan av att produktionen ochförsäljningsorganisationen ytteriigare internationaliserats har också ägandetblivit mer inlernationelll. och har emitterat aktier på NewYorkbörsen och på Londonbörsen. Ulländska placerare har också visatslort inlresse för Stockholmsbörsen. 4.4 Förändringar i tekniknivå och teknikinriktning På kort sikl är del framför allt sysselsättnings- ochproduklionsföränd-ringar som noteras som inslag i induslrinsstrukturomvandling.