prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av detta och efler samråd med slaisrådet IngvarCarisson finner jag det inte motiverat all medverka till att skilja avDivision Energitekniks forskningslaboratorier från övrig verksamhel och meddessa som bas inrätta ell särskill forskningsinstitut. I slället villjag betona betydelsen av att forsknings- ochutvecklingsarbetet sker i nära samarbele med den affärsdrivande delen avSludsvik Energileknik AB:s verksamhel. Därigenom kan bolagets resurser ständigtprövas och successivt förbättras. Idéer frän affärsverksamheten kan ge impulsertill forskningen och forsknings- och utvecklingsarbetet kan därmed bli merprobleminriktal. Delta synsätl där forsknings- och utvecklingsarbete inom högskolaresp. induslri sker i ett nära samarbete har ocksä slöd hos fleraremissinslanser. Inom ramen för den nuvarande organisationen av bör därför, som bolagsledningen anger, lösningar eflerslrävassom stärker förutsättningarna för långsiktig forskning i bolagel. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 80 Jag beräknar medelsbehovet för delprogrammelEnergirelaterad grund forskning till ca 95,5 milj. kr. för treårsperioden /85-1986/87. Dessa medel fördelar sig enligt följande: NFR 52,5 milj. kr. STU 25 milj. kr. 18 milj. kr. Med hänsyn lill aU insatserna inom deUa delprogram tillsin karakiär bör vara mindre starkt målstyrda än inom de övriga programmen, gårjag inte närmare in på inriklningen av verksamheten hos de olika organ som haratt fördela medlen. Den inlernalionella ulvecklingen vad beträffarfusionsenergin bedrivs främsl inom ramen för fyra slora ulvecklingsprogram iVästeuropa, . De stora salsningar somgörs inom detta område motiveras av att fusionsenergin kan komma alt ge storaenergiförsörjningsbidrag . Även om slora framsteg har gjorts undersenare tid återstår åtskilliga problem alt lösa innan målel, en fungerandefusionsreaklor för energiproduktion, är nått. Denstörsta försöksanläggningen inom Euralomprogrammel, till vilkel äranslutet, logs i bruk ijuni i 1983 och avses vara i bruk till och medar 1991.Dengår under namnei JET (Joint European Torus) och finns i Culham iStorbritannien. Näsla slora sleg i Euratomsamarbelel är all undersökaförutsättningarna för uppförandet av ytteriigare en försöksreak-lor pä1990-lalel. Först därefter kan man börja planera för byggandet av enkraftproducerande reaklor. Bedömningarna av när delta mål kan nås varierar,men enighet förefaller att råda om atl kraftproduktion från fusionsreaktorerkommer atl kunna bli aktuella försl åtskilliga år in på 2000-talel. Enligl deav beslulade rikllinjerna för energipolitiken skallSverige som ell led i en internationell arbetsfördelning ta eU medansvar förulvecklingen beträffande fusionsenergin. Målet anges härvid vara atl utformaden svenska verksamheten så att den utgör eU effektivt bidrag lill och gererforderiig insikt i Euralomprogrammel. Densvenska verksamhelen som finansieras genom energiforskningsmedel och medelfrån () bedrivs huvudsakligen vidlekniska högskolan i , vid och med smärre aklivileler vid AFI) och vid universiteten i och . Enligt Efnbör målel för delprogrammet fusionsenergi vara alt bedriva en svensk verksamhelsom är ell effektivt bidrag till och ger erforderiig insikt i Euralomprogrammeloch som vidare möjliggör kvalificerade bedömningar av fusionen som enenergikälla pä lång sikl. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 81 Efn har beräknal koslnaderna för den kommandetreårsperioden. De uppgår lill på medelnivån till ca 50 milj. kr. ,inberäknat kostnaderna för den svenska forskningen. Kostnaderna förEG-samarbetei beräknas som en andel av de medverkande ländernasbruttonationalprodukt. Några remissinslanser har bl. a. ifrågasatt omEG-samarbetel på fusions-området har tillräcklig anknytning tillenergiforskningsprogrammet. Dessa anser all ansvarel för fusionsforskningen kanföras över till NFR. är också tveksamma lill fusionsprogrammetoch anser alt motiven för deltagande i EG-samarbetel är svaga. IVA däremotbetonar del forskningspoliiiska värdet av fusionsforskningen. anser att del bör ifrågasättas om fusionen bör ingå ienergiforskningsprogrammet. Med hänsyn lill verksamhetens karaktär hör dennärmasl hemma i NFR:s program. STU anser att EG-samarbetel inte har tillräckliganknylning lill energiforskningsprogrammel och därför bör överföras, inkl.medel, till NFR, som har den bäsla kompetensen för delta program. För egen del anserjag alt en bedömning av våra insatser påfusionsområ-del måste ske från flera utgångspunkter. En ulgångspunkl ärfusionsenergins belydelse vad avser dess möjligheter atl på lång sikt bidralill energiförsörjningen. Det råder enighet om alt del kommer alt dröja mycketlång tid innan fusionstekniken fär betydelse för försöjningen med energi. Dettalalar för alt fusionsforskningen snarare bör betraktas som en belydelsefulllångsiklig forskningsuppgift av mer allmän karakiär än som forskning sombedrivs i energipoliliskt syfle. Med dessa utgångspunkter bör fusionsenergiforskningenfinansieras via anslag lill grundforskningen snarare än viaenergiforskningsprogrammel. Den nalurliga hemvisten är i så fall NFR. En annan utgångspunkl är fusionsforskningens och framföralll EG-samarbelels värde från velenskaplig synpunkt. Då måsle bedömas omforskningen inom della område har eller kommer atl fä någon avgörande betydelseför den vetenskapliga nivån eller för utvecklingen på näraliggande fäll av denvetenskapliga sfären i landet. Bedömningarmåste självfallel också göras av fusionssamarbetels betydelse förteknikutvecklingen. har endasl marginella beslällningar av ulruslningo.d. skett hos svensk induslri varför betydelsen för den tekniska utvecklingeni industrin lorde vara begränsad. Slutligenmåste vårt dellagande i fusionssamarbetet inom EG bedömas ulifrån vad delbetyder för våra inlernalionella relationer all vi dellar i en internationellarbetsfördelning där vi har medansvar för alt lösa problem som har betydelseför den långsikliga energiförsöjningen. Statsrådet har anförl alt medelför deltagande i del europeiska fusionssamarbeiet bör bestridas från ettsärskilt anslag benämnt Forskningssamarbete med EG och all frågan om fortsattsvenskl deltagande bör behandlas i samband med de överläggningar om forskningssamarbetemed EG som inlells. Jag har erfarit all ulrikesdepartemenlet har 6 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 82 beräknat 44 milj. kr. för della ändamål. I enlighel medvad jag har anförl bör fusionsforskningen belraklas som engrundforskningsuppgift och efter samråd med statsrådet bedömerjag det lämpligast aU NFR från övertar det ansvar förfusionsenergiprogrammel som Efn nu har. Jag har beräknal medel härför inomNFR:s del av programmel Energirelaterad grundforskning. 1 detta harjag äveninberäknal de delar av Euratomsamarbelel soni avser nettokostnaden för densvenska forskningen under /85. Inom delprogrammel Teknikbevakning har under innevarandetreårsperiod ingått teknikbevakningsområdel Ny kärnteknik. Området Ny kärnleknik omfattar andra reaklorlyper och bränslecyklerän dagens kommersiella reaklorsyslem. Bevakningsverksamheten har varitinriklad på bridreaklorer, men också höglemperalurreaktorer ochlo-riumbränslecykler ingår. Målel har varil att bevara en begränsad inhemskkompetens inom området som bl. a. möjliggör en effektiv bevakning av deninternationella utvecklingen. Sludier har genomförls på ett anlal tekniskadelområden som säkerhelsfrågor, bränslecykel med bl.a. hänsyn till uranförsörjningoch plutoniumspridning saml aUernaliva bränslecyklar (to-riumbaserade). Efn har i sill planeringsunderiag behandlal Ny kärnteknikskill från området Teknikbevakning under rubriken forskningoch grundforskning. Efn har efter överläggningar med kraftinduslrin, berördamyndigheler och högskoleinstitutioner kommit till slutsatsen altbevakningsområdel bör utvidgas från 10 lill 15 milj. kr. pä samlliga nivåer förperioden /85-1986/87. Dessa ytteriigare 5 milj. kr. ska bl.a. användas lillsludier och forskning rörande ny säkerhetshöjande teknik, säkerhels- ochmaterialfrågor. IVA,och Tekniska Högskolornas energigrupp instämmer i förslagettill en utökning av delprogrammel medan anser att deföreslagna 10 milj. kr. LRF ifrägasäller den insats somföreslås inom området. Kommittén (I 1983:05) för översyn av kärnbränslenämndensverksamhel har lämnai en delrapport med bl. a. en kartläggningav forskningen på kärnavfallsområdel, kärnsäkerhelsområdel i övrigt samtforskningen på områdena övrig kärnleknik och fusionsenergi. Enligl sinadirekliv skall kommitlén bl. a. överväga om en samordning av forskningenrörande hantering av kärnavfall och kärnsäkerhelsforskning är lämplig, samt iså fall, föreslå lämpligl huvudmannaskap. Kommitlén skall beakta bl.a.möjlighelen av att inlemma nämnda forskningsinilierande verksamhel i statenskärnkraftinspeklion och slatens strålskyddsinslitut. 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 83 lénskall även pröva möjligeten atl låta samordningen i någon form avse även denstatligl finansierade kärnenergiforskningen i övrigl. I avvaklan på kommitlénsarbete bedömer jag alt områdel Ny kärnteknik bör föras över från delprogrammetTeknikbevakning och tills vidare ingå som ett delprogram inom programmel Övriglångsiktig forskning och grundforskning. Programansvarigt organ är tills vidarestatens energiverk. När kommillén för översyn av kärnbränslenämndens verksamhelm. m. har slutfört sitt arbete, bör emellertid övervägas en samordning medövrig forskning på kärnenergiområdel. Målelför bevakningsområdet Ny kärnteknik bör vara atl dels bevara en begränsadinhemsk kompelens som möjliggör en effektiv bevakning av del internationellautvecklingslaget, dels ulveckla en kompetens som kan användas vid svensklinternationellt arbete med nedrustnings-, strålskydds-och säkerhetsfrågor. Förområdel Ny kärnteknik harjag för treårsperioden /85-1986/87 beräknal eninsats om ca 10 milj. kr. DelprogrammetAllmänna energisystemstudier omfattar under innevarande programperiodforskning och sludier kring energipolitikens möjligheter och begränsningar ochsätter in forsknings- och utvecklingsinsatserna inom energiområdel i ettenergipoliliskt sammanhang. Efnhar som ansvarigt programorgan föreslagil att insalserna inom området skallfortsätta på en oförändrad ambiiionsnivå den kommande treårsperioden. Dennanivå innebär ökade insalser på sludier rörande avvägningar mellanenergipolitiska mål och dessas konsekvenser för hälsa, säkerhel, miljö ochnaturresurser samt sludier rörande energipolitikens avgränsning, mål ochkonsekvenser på nivå. För övriga delområden innebär del oförändradeeller minskade insalser. Flera remissinstanser gerslöd för fortsalla insalser inom delprogrammel. NFR menar atl en höjd nivå förområdet Avvägning mellan energipoliiiska mål och de konsekvenser somuppfyllandet av målen kan få för hälsa, säkerhel, miljö och naturresurserframstår som särskilt angelägna. FOA förordar alt ökade insatser görs inomområdel Allmänna energisyslemsludier som i huvudsak bör bedrivas frislåendefrån genomförande-verksamheten. FRN anser atl programmet bör ges en bredareinriklning saml anför atl belydande fördelar lorde slå atl finna i att studier avrelationerna teknik-samhälle finansieras av de programorgan som bl. a. haransvar för teknikbevakningen. BFR har uppfattningen all en god samordning ochkoordinering fordras mellan programmet Allmänna energisystem-studier och rådelsdelprogram Genomförandefrågor. LO påpekar alt programmel har belydelse förkommande energipolitiska beslut och framhåller vidare utvärderingsverksamheteninom programmets ram. Andraremissinslanser anser atl verksamhelen inom delprogrammet bör Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 84 minskas eller förändras. STU anser alt den föreslagnanivån på insatserna bör minskas och en mer delaljerad planering bör genomförasdär hänsyn las till en fortsättning och uppdelning av redan påbörjadverksamhel. menar alt den vetenskapligt motiverade delen avprogrammel Allmänna energisyslemsludier bör föras över tillhumanistiska-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). TekniskaHögskolornas energiarbetsgrupp anser att övergripande systemstudier inomenergiområdet efter tillkomsten av slatens energiverk bör ha en naturlighemvist inom . För egen del anserjag alt den syslemstudieverksamhel sombedrivs med medel ur della program är viklig om man vill skaffa sig etthelhetsperspektiv vid fallandel av energipolitiska beslut. Del är alltidväsentligt all kunna inhämta kunskap om de sammanlagda lekniska, ekonomiska ochmiljömässiga effeklerna av besluten. ger bättre och säkrare beslut. Ilikhet med flera remissinslanser anser jag likväl all ambilionsnivån kan sänkasnägol vad belräffar insatserna i delprogrammet beträffande området Syslemsludier.Detta är rimligt om man i bedömningen av resursbehovet väger in alt genomslatens energiverk har särskilda resurser för cenlral energipoliliskulrednings- och utvärderingsverksamhet tillkommit. Den långsikliga kompeiensuppbyggnaden, dvs. vissa tjänslervid högskolan som f. n. bekoslas från programmel, och de vetenskapligtmotiverade delarna av programmel i övrigt, liksom de speciella insatser avframtids-sludiekaraktär som kan visa sig erforderliga från tid lill annan,harjag förordai blir ett delprogram som ingår i programmel Övriglångsiktig forskning och grundforskning. Med detta villjag också markera denlångsiktiga betydelsen av den verksamhet som finansieras genom dessa medel. Jagvill också härigenom betona all del är angelägel atl den vetenskapliga nivånäven i fortsättningen ulgör ell viktigt kriterium för valet av salsningar inomdetta område. Jag har även räknal med all verksamhelen inomdelprogrammel kompletteras och nära samordnas med dels liknande arbeien inomövriga program, dels verksamhel som bedrivs ulanför energiforskningsprogrammetvid myndigheler och organisationer m. m. Del är också min uppfallning att denutvärdering av olika insatser, som sker som en del i programorganens löpandeverksamhet, även fortsätlningsvis är av stor betydelse för kvalitén på debeslut som fattas om insatser inom energiforskningsprogrammel. Ansvaret för delprogrammel bör somjag har ulvecklal i detföregående (avsnill 4.2.1) i fortsättningen åvila slalens energiverk. Jag räknar med atl medelsbehovel för den verksamhet somenligl vad jag nu har förordai i fortsättningen kommer alt ulgöra delprogrammelAllmänna energisystemstudier kommer atl vara ca 12 milj. kr. I min medelsberåkning harjag beräknat en insats omsammantaget 117,5 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 85 för programmet Övrig långsiktig forskning ochgrundforskning /85-1986/87, varav 34,9 milj. kr. / 85 med den beräknade fördelningen på delprogram som jag i dellidigare föreslagil. 4.2.7 Finansiering av Huvudprogratn Energiforskning Huvudprogram Energiforskning finansieras under innevarandetreårsperiod genom en avgift på oljeprodukter exkl. bensin. De inkomsler somuppkommer genom avgifien avskiljs och förs lill en särskild fond hosriksgäldskonloret, energiforskningsfonden. har (prop. 1983/ 84:62, NU9, rskr 124) beslutat om en höjning av den särskilda avgiften föroljeprodukter fr. o. m. . Vidare beslutade atl även införa enavgift på bensin. Medhänvisning till vad jag nu har anförl förordar jag all bemyndigande inhämtas all för Ireårsperioden /1985- 1986/87, ulöver underbudgelårel 1983/84 ej disponerade medel, 1 191.5 milj. kr. får användas förHuvudprogram Energiforskning och all till Energiforskning för budgelårel1984/85 under tolfte huvudlileln ell reservationsanslag anvisas av 421,5 milj.kr. De programansvariga organen har för sin planering ochorganisation av insatserna behov av att kunna göra fieråriga ålaganden. Jagförordar därför all regeringen inhämlar bemyndigande att, i sambandmed slöd lill forskning och ulveckling inom energiområdel, ikläda staten vissekonomisk förpliktelse för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslår att 1. godkänna dehuvudsakliga rikllinjerna för verksamhelen inom Huvudprogram Energiforskningsomjag har förordai, 2. medge all underbudgelären 1984/85-1986/87 fär användas . ulöver de medel som ejdisponerats under /84 för Huvudprogram Energiforskning, 3. tillEnergiforskning för /85 under tolfte huvudtiteln anvisa ellreservationsanslag av , 4. bemyndigaregeringen alt under /85 ikläda staten ekonomisk förpliklelse isamband med stöd till forskning och ulveckling inom energiområdet som,inberäknal redan fattade beslut, innebär åtaganden om . / 88 och om . för /89. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 86 STU:sinsalser för leknisk forskning och induslrielll utvecklingsarbete sker i formav stöd till - Grundläggande och långsiktigkompetens och kunskapsuppbyggnad bl.a. i form av ramprogram förkunskapsulveckling - Samladeteknikutvecklingsprogram av brett intresse för svensk industri, bl.a. i formav insalsområden - Program för kollektiv forskning - Enskilda forsknings- ochutvecklingsprojekt STU leds av en styrelse.Chef för ämbetsverket är en generaldirektör. Inom STU finns fem projeklenheter,en planeringsenhet, en internationell enhet, en serviceenhet och enadministrativ enhet. En ulredning pågår om samordning av vissa administrativafunktioner för STU och ett antal geografiskt närbelägna myndigheter, främststatens industriverk (SIND) och statens energiverk (). Den1 var 294 personer anställda vid . Av dessa var 179 handläggare. VidSTU tillämpas programbudgelering med följande programindelning. 1.Industriellt och samhällsinriklal tekniskt utvecklingsarbete ProgrammelIndustriellt och samhällsinriklal tekniskt utvecklingsarbete indelas i följandedelprogram. STUföreslår att den internationella myndighelsservicen överförs från program 4lill program 3 samfidigt som program 4 döps om till Teknikupphandling.Verksamhelen inom delprogram Id. Förmedling inordnas under delprogram Ibsamtidigt som delprogram Id utgär. STU:sverksamhel under programmen 1-4 finansieras från reservationsanslaget F 1.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och ulveckling. Slödtill forsknings- och ulvecklingsarbete inom energiområdel lämnas undersärskilda program från anslaget Energiforskning. Program5 finansieras från förslagsanslaget . Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 87 utveckling:Drift av forskningsstationer. Detta anslag får i princip inte belastas. För attlösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för drift avforskningsslalioner disponerar STU en röriig kredit i pålOOOOOkr. Förfinansiering av investeringar i utrustning anvisas medel under reservationsanslagetF 3. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. Frånanslaget finansieras dessulom viss rymdverksamhet, informationsförsörjningsverksamhetsamt slatens bidrag till Teknisk-Vetenskapliga Attachéverksamhet(STATT). STU har dock inget programansvar för dessa verksamheter. FörSTU:s verksamhet under anslag tillämpas f.n. på försök en ny anslagsteknik,innebärande att STU får placera sina medel räntebärande i ochdärvid tillgodoräkna sig ränta på den del av anslaget som inte förbrukats. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling Följandesammanställningar ger en ekonomisk översiki av STU:s förslag till verksamhetunder detta anslag (milj. -0,9 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 88 STU:s uppgift är trefaldig och kan beskrivas med treroller. Den första är att med hjälp av tillgänglig eller ny teknik främjautvecklingen inom olika samhällssektorer - samhällssektortollen. Den andra äratt främja industrins innovationsverksamhet och lekniska kvalitet - industrirollen.Den tredje är att inom den tekniska forskningen höja den vetenskapliga nivånoch öka kunnandet inom skilda områden - den forskningssiödjande rollen (prop.1977/78: 111, NU 75, rskr 361). STU får /82 sina anslag i treårigaramar. För innevarande treårsperiod, 1981/82-1983/84, har sammanlagt 1 774milj. anvisats lill verksamhelen under anslaget Slyrelsen för lekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling. För perioden /85-1986/87föreslår STU m.fl. insalser för stöd till teknisk forskning och ulveckling,exklusive energiforskning, lill ett sammanlagt belopp av 3076 milj. kr. Huvudinriktningen på STU:s förslag för den kommandetreårsperioden är att understödja de offensiva salsningar som kan förutses isvensk industri under 1980-lalet. Omfallande insatser föreslås inom följandeområden som bedöms ha särskill stor strategisk betydelse. - Massa- ochpappersteknik saml Träteknik - Teknik förhälso- och sjukvård Utöver dessa prioriterade områden föreslår STU selektivainsatser som är anpassade lill näraliggande utvecklingsmöjligheter i svenskinduslri. - Havsleknik,särskill undervattensteknik - Skogsteknik,särskill maskinulveckling - Transportteknik,särskilt materialhantering Insalserna inom de prioriterade områdena sker via såvälprogram la, program Ib som program 2. Följande sammanslällning ger en översiktöver de lolala satsningar som STU föreslår för de priorilerade områdena underden kommande treårsperioden (milj. Prioriterade områden /83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Utfall Budget STU:s m.fl. förslag 136,0' 220,5'' Teknik för hälso- och ' Varav NMP 34,0 ' ' " " 62,0 " 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 89 Utvärdering av STU:s verksamhet Som ell led i planering, slyrning och ulveckling avverksamhelen bedrivs inom STU systematiskt utvärderingsarbete. Ulvärderingenär framälsyflande och knyls så långl möjligl lill praktiska åtgärder.Samtidigt är ambitionen all tidsmässigt samordna utvärderingsinsatser medaktuella behov av beslulsunderiag. Utvärderingsinsatserna har successivt kunnalökas och uppgår nu till en avsevärd omfattning. Under /83 har en slörre. samladpresentation av utvärderingsinsatser avrapporterals av STU. Utvärderingarnaanalyserar såväl utfallet av STU:s verksamhet som inriktning och arbetsformer. Ett konkrei önskemål har varil alt effekter av STU:s stödredovisas i termer som gör dem jämförbara med andra insatser för att främjaindustrins utveckling och förnyelse. Uppföljning och utvärdering av olika verksamhetermåste emellertid anpassas lill skilda förutsättningar och mål. Det är t.ex.inle möjligl all anlägga renl kommersiella aspekler pä stöd till kunskaps- ochkompetensuppbyggande forskning, vilket ger hell annorlunda resultat änutvecklingsprojekt inom mindre och medelstor industri. Det är således inlemöjligt att mäta och summera ett resultat för STU som helhet. Försök i denriktningen måsle begränsas till del kommersiella stödel. Effekierav kommersiellt slöd kan exempelvis mätas i företagens om-sällningssiffror.Dessa kan ulgöra en grund för all jämföra olika lyper av ålgärder. Genom atlSTU:s stöd avser en tidig fas i utvecklingsarbetet, som måsle kompletteras avomfallande andra insatser, är det emellertid inle möjligl all klarl särskilja STU:sbelydelse. Långa utvecklingstider gör också alt omsällning endasl kan hänförastill insalser långt tillbaka i tiden. Enbart kvantitativa mått fångar inleheller olika indirekta effekter av slödet. Ylleriigareell önskemål är alt erfarenheter från extern expertis utnyttjas vidutvärderingsarbetet. Ett sätt alt tillgodose detta är all uppdra ål friståendekonsuller eller forskare att genomföra utvärderingarna. STU anlitarregelmässigt olika konsuller, ulländska forskare och andra exlerna sakkunniga.Vidare lillförs exlerna erfarenheter genom del aktiva ulbyle avmeloderfarenheter som STU:s utvärderare har med kollegor inom andra offentligaorgan och inom internationella organisationer. I det följande redogörs för ett anlal utvärderingar avolika verksamheler inom STU, i huvudsak enligt STU:s programstruktur. Insatsområden är en ny arbetsform vid STU somintroducerades /78. Stödformen kan ses som ett nytt sätt atl styraforsknings- och ulvecklingsarbete till intressanta sektorer inom induslri ochsamhälle. Trols alt tillräcklig lid ännu inle förflutit för alt göra enslutgiltig bedömning av effeklerna har STU redan analyseral flertaletinsatsområden. Stödformen insalsområden har befunnits vara en framkomligväg atl 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 90