prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — Strukturomvandlingen går snabbare än fört och småföretagkan växa snabbt. Det är uppenbart att en betydande del av denindustriproduktion vi behöver ha bygger på produktionsidéer, som nufinns bland småföretagen eller som iniroduceras i samband med nyetablering. En dominerandestorföretagsstrategi (speciellt inom verkstadsindustrin) synes vara attkoncentrera verksamheten lill de produktsortiment, där företaget har en globalstyrka. Målet är ökad internationalisering, ökad världsmarknadsandel för sinaprodukter och ökad produktion utomlands. Detta kan leda till alt deslörre företagens inhemska expansion blir begränsad. Man kan inte heller räknamed atl svenska förelags expan- 1983/84:135 55 sionutomlands i motsvarande grad kompenseras av utländska företags expansion iSverige. Detta gör att småföretagens expansionsmöjligheter måsle fillmätas storbetydelse i ett längre perspektiv. Deindustripolitiska insatser som inriktas mot småföretagsområdet gäller i förstahand kapitalförsörjning, extern konsulthjälp (förelagsservice), utbildningsamt slöd till industriellt utvecklingsarbete. Åtgärderna syftar till attunderlälta företagens expansion och anpassning till förändrade förhållanden. Dehinder som skall överbryggas är av olika slag. Många småföretag, särskill desom befinner sig i expansion, har begränsat eget kapilal och små bankmässigasäkerheter. Ett särskill tillflöde av riskkapital och risklån i olika formerkan underlätta expansion. Detfinns ett flertal statliga eller statligt stödda institutioner, vars syfte äratl på olika sätt komplettera den ordinarie kapitalmarknaden när det gällersmåförelagens finansiering. AB Induslrikredit spelar en väsentlig roll när detgäller försötjningen med långa lågrisklån. slussats denna väg till småföretagssektorn.När det gäller högrisklån är det statens industriverk och de regionala utvecklingsfondernasom är de viktigaste institutionerna. De ger högrisklån/garantier tillsammanlagt ca 700 milj. kr. Det förslag somjag (avsnitt 11.3.3) redovisar beträffande industriverkelsindustrilånegarantigivning innebär en fortsatt hög kapacitet. De regionalautvecklingsfonderna arbetar med revolverande fonder. Det är min bedömning attfonderna f.n. har tillräckligt med utlåningskapacitel när det gäller rörelselånoch jag föreslår därför inte någon förstärkning . Fondernas utvecklingskapitalfår däremoi viss förstärkning genom det program för strategiskföretagsutveckling, som jag kommer att föreslå (avsnill 11.5.4). Närdet gäller riskkapitalförsörjningen till småföretag har sketten myckel snabb förändring. Förändrade skatteregler (förmånligförmögenhelsvärdering för icke börsnoterade företag, förmånliga avdragsreglerför småföretag när det gäller utdelning) samt tillkomsten av OTC-marknaden harstimulerat fram ett ökat riskkapitalutbud. Vidare kan noteras den sloraökningen av investmentbolag/utvecklingsbolag som är inriktade på atl tillförasmåföretagen riskkapital på minoritelsbasis. Det är särskill betydelsefullt förde snabbi växande företagen. De kan tillföra de delägda företagen ävenaffärsmässigt kunnande i olika former. Statenhar på olika sätt medverkat till lillkomsten av sådana investmentbolag/utvecklingsbolag.SVETAB och har tillskapats med statligt ägarkapital. Statenhar ocksä med län konstruerade pä speciellt sätt stött tillkomsten av ettanlal regionalt baserade investmentbolag, s. k. tillväxlinveslföretag. Ettförslag om en särskild småföretagsfond knuten tdl Investeringsbanken redovisassenare (kap. 12). Förslagel skall ses som en vidareutveckling av och komplementtill lidigare insatser. Fonden syftar till alt generellt Prop.1983/84:135 56 underlätta småförlagens riskkapitalförsörjning. Med ett såbrett syfte och för att sprida riskerna är det naturligt för fonden att iförsta hand söka underlätta de småföretagsinriktade investmentbolagenskapitalförsörjning. Detta riskkapital kan utökat med kapital sominvestmentbolagen kan låna upp sedan förstärka småföretagensriskkapitalförsöijning. Det finns anledning atl se positivt på att del nu växerupp olika "ventu-re-capital-bolag", regionala investmentbolag etc. påfrämst privala initiativ. F.n. finns dock ingen anledning alt ytterligaregenerellt sfimulera bildandet av sådana bolag. Av regionalpolitiska skälföreslog jag dock i årets budgetproposition att särskilda regionalpoliUskamedel skulle anslås för sådana ändamål. Många småföretag står inför förändringar, där man behöverextern konsulthjälp. Del kan gälla organisation av produklion, exempelvis isamband med byte av produki eller produktionsteknik. Del kan gälla förändradeförsäljningsmetoder, exempelvis i samband med en satsning på export.Erfarenhetsmässigt är det också så att många småföretag, som under lång lidkunnal fortleva ostört, inle i lid uppmärksammar och anpassar sig till externaförändringar. Det ligger då i samhällets intresse alt uppmärksamma dem på deolika behoven av anpassning, peka på möjliga utvecklingsvägar och hjälpaföretagen över tröskelproblem. Den företagsservice som ulvecklingsfonderna erbjuder äroch skall även i fortsätlningen vara tillgänglig för alla småföretag inomtillverkningsindustri och industriservice. Utöver denna generella verksamhelbör emellertid också finnas insalser som särskilt riktar sig till småförelagmed särskilt stora expansionsmöjligheter. (avsnitt 11.5) redovisasförslag lill ett program för utvecklingsinsatser i den typen av småföretag. Jag vill också här peka på all STU:s stöd tUl industrielltutvecklingsarbete föreslås i ökad utsträckning bli inriktat på småföretag, ochdå särskilt unga leknikbaserade förelag. Förslagen belräffande STU:s verksamhelsammanfattas senare (kap. 6). Därtill kommer det förslag lill särskilt forskningsbidrag,inriktat på småförelag som också presenteras senare (kap. 10). Inom ramen för det nationella mikroeleklronikprogrammet(kap. 7) föreslås särskilda medel för vidareutbildning och kunskapsspridningmed särskilt sikte på små och medelstora företag. Även förslaget om insatser för att främja industridesign(avsnitt 11.5.8) kommer huvudsakligen atl komma de mindre förelagen till del. 5.2 Ökade insatser för underleverantörsutveckling Vid en genomgång av de senasle årens industriellautveckling (bil. 1) kan man notera ett antal strukturella förändringar avspeciell belydelse för underleverantörssektorn. Många större företag koncentrerarsina egna resurser lill senare led i Prop.1983/84:135 57 produktionsprocessen och söker lägga ut alllmer arbetetill specialiserade underleverantörer. Underleverantörernaspecialiseras och internalionaliseras alltmer. Detta gäller särskilt förkomponentlillverkare och i mindre grad för lego-och detaljtillverkare som istället för specialisering grundar sin styrka på flexibilitet och kundnärhel. Underleverantörernasstorlek tenderar alt öka. Många av bilindustrins underleverantörer ärexempelvis slora internationella företag. Svenska företagköper en successivt sjunkande andel från svenska underleverantörer. Svenskaunderleverantörer har lill en del men inle hell lyckats kompensera det svenskabortfallet med ökad direkt export. En analys av köparnas beslutssituation ger vid handen alldet ofta är relalivi små differenser i leverantörernas förutsättningar som styruppköpen i den ena eller andra riktningen. I valet mellan en utländsktillverkare som har tidigare erfarenhet av viss tillverkning och en svensk somi övrigt har samma tekniska förutsättningar som sin utländska konkurrent mensaknar tidigare produklion atl referera lill, väljer uppköparen det säkraalternativet, i delta fal! den utländska tillverkaren. De störte företagen synes vara medvetna om vilket problemdel innebär för svensk ekonomi atl underleveranserna i allt högre grad hämtasutifrån. Man har deklarerat sitt inlresse att medverka till att en slörre andelföriäggs till . Del synes finnas slora förutsättningar alt få de störreföretagen alt aktivi peka ul potentiella nya underleverantörer och ge förslaglill åtgärder för all göra dem konkurrenskraftiga. Staten vidtar ett antal olika åtgärder både i syfte attöka den svenska underleverantörsandelen i svenska förelag och all ökaunderleverantörernas export. SIND har en central roll när det gällerunderieveranlörsfrågor, både genom sin överblick och som samordnare av olikanya aktiviteter. Genomförandet ligger därvid på de regionalautvecklingsfonderna. Ulvecklingsfonderna slödjer underleverantörerna på olikasäll. Stöd till mässdeltagande, kontaktträffar mellan större köpare ochunderleverantörer saml kursverksamhet är några exempel. stött underleverantörers deltagande i internationella mässor. Vidare harexportrådet samverkansgrupper som särskilt inriktar sig mot underleverantörer. Industrifonden och ulvecklingsfonderna har finansieratolika lekniska utvecklingsprojekt. Utvecklingsfonderna har dessulom finansieratolika typer av marknadsföringsprojekt. De insalser som görs för att öka invesleringsvaruexportenhar också en gynnsam effekl på de svenska underieverantörerna. I den export somstöds genom SEK är andelen svenska underleverantörer överslagsvis . 1983/84:135 58 Denstrukturella utveckling som sker pä underleverantörssidan är i slorutsträckning ett led i företagens strävan att effeklivisera sin produklion.Denna ulveckling bör inte hindras. De möjligheter som finns att utan att geavkall på effektivitet lägga produktion i bör dock utnytQas.Hittillsvarande underleverantörsstödjande insatser här i huvudsak varilallmänna ulan koppling lill speciella kunder. Denna verksamhet kommer atlfortsätta. Man bör dock som ett komplement till detta också söka att isamverkan med de större företagen hjälpa potentiella underleverantörer atlöverbrygga eventuella inlitialproblem. Jag föreslår (kap. 8) särskilda medelför denna nya verksamhel. Dessa nya medel skall användas för att skapakontakter mellan underleverantör och köpare, men även för att identifieralämpliga åtgärder som kan förbättra underleverantörernas konkurtenssituation. Jaghar vid beräkningen av medel för Industrifondens fortsatta verksamhel lagithänsyn till behovet av insatser inom bl. a. underleverantörsområdel. Eftersomen förstärkning av underleverantörsförelagen i allmänhet innefaltar en höjningav den tekniska nivån i företagen, torde också i slor utsträckning de medel somdisponeras av SIND, STU och de regionala utvecklingsfonderna kunna utnytQas idetta sammanhang. 5.3Ökad betoning av stödet till nyföretagande Nyföretagandethar en långsiktigt strategisk betydelse. Industriproduktion kan lätt slås ut.Det tar att bygga upp ny konkurtenskraflig industriproduktion. Omstaten kan underlätta att nya produktidéer förs fram lill produktion ochdärigenom skapa flera "groddföretag", så står man ekonomisktslarkare. Det ger bättre industristruktur. Det blir lättare att hållaindustriproduklionsvolymen uppe och få ekonomisk tillväxt. möter emellertid problem och kan riskera att slås ul trotsen god produktidé som rymmer utvecklingspotentialer. Med relativt begränsademedel kan överlevnadsmöjligheterna förbättras. Själva startfasen rymmerspeciella problem. Många tvekar inför de hinder och svårigheter som startandetav ett nytl företag innebär. De nyföreiagandein-satser som gjorts visar att delmed relativt små medel markanl går alt öka intresset för nyförelagande. Antaletnyetableringar har ökat . I ett längre perspektiv - frånår 1965 och framåt - har emellertid antalet nya förelag minskal. Handel,konsullverksamhel och service dominerar bland de nya företagen. Under desenaste åren synes dock lillverkning i nya former växa fram. Jag tänker dåbl.a. på företag i kooperativa former. Inom tillverkningsindustrin har antaletpersonalägda företag fördubblats och uppgår f.n. lill ca 120 medsammanlagt 4000 sysselsatta. Även intresset bland ungdomar att starta egnaföretag, inte minst kooperativ, har tilltagit . I syfle altslödja dessa initiativ har regeringen i 1983/84:135 59 beslutden beviljal 3 milj. kr. förrådgivning, ulbiidning och stöd lill ungdomskooperativ. Alll fler kvinnorstartar egen verksamhel. Inlressel för starta-eget-kurser bland kvinnor harökat markant under de senasle åren. Olikakartläggningar har visat att de nya företagen inom tillverkningsindustrin tillövervägande del utnylQar känd leknik och tillverkar relativt enkla produkter.Ett begränsat antal nya företag är vad man kallar leknikbaserade, dvs.etableringen grundas på en hell ny teknisk idé. Åven om de s. k. leknikbaseradeföretagen är relativt få, kan dessa på lång sikl komma alt ge betydandetillskott till industrins förnyelse. Detär ofta förmannen, ingenjören eller platschefen som bryter sig ut och startareget. Grunden är den lidigare yrkeserfarenheten och de fidigareaffärsrelationerna. Svårigheter alt förverkliga egna idéer på den gamlaarbetsplatsen är ell vanligt utbrylningsmotiv. Det är mera sällan som någonstartar eget ulan branschkännedom. Hinderför nyföretagandet som har uppmärksammals är bl. a. bristen på samtalspartneroch rådgivare i samband med starten. Förlusten av den grundtrygghet som en faslanställning ger kan få en hämmande effekt på möjligheten lill denna s. k.avknoppning. Enoklar definition av begreppen arbetstagare och företagare har skapal problembl. a. i samband med nyetablering. Frågan behandlas f.n. i socialavgiftsutredningenoch eventuella förslag kommer att lämnas . Ävendefinitionen av begreppet arbetslös kan försvåra ett nyföretagande på så sättatl arbetslöshetsersättning inle kan utgå till en person som är arbetslös ompersonen i fråga försöker starta egen verksamhel och denna ännu inleger inkomsler. En översyn av reglerna för arbetslöshetsförsäkringen pågår f.n.i i syfte all bl. a. undanröja sådana hinder. Denekonomiska situationen för nystartade förelag är ofta utsatt. För allunderlälta för förelag i startskedet har förslag lämnats av ulredningen om desmå och medelslora företagens finansiella situation (SOU 1983:59) omnedsättning av arbetsgivaravgifter. Remissbehandlingen av betänkandet harnyligen avslutats. Frågan om ett marginellt sysselsällningsslöd inom ramen försocialavgiflssystemet behandlas vidare av en särskild arbetsgrupp inomregeringskansliet. Gruppen avser att redovisa sitt arbete . Förslagom atl inrälla ett särskilt nyelableringskonto har väckts i olika sammanhang.Frågan ingår företagsskattekommittés utredningsuppdrag. Jaghar tidigare (avsnitt 4.2.4) redovisat de diskussioner som förs mellanindustridepartementet och SCA om en försöksverksamhet i syfte alt stimulera nyetableringar.Avsikten är atl försöka skapa möjlighet lill ledighet för anställda istorföretag, som vill starta egna företag. Avuppenbara skäl är del i första hand nyetableringar med stora utveck- Prop.1983/84:135 60 lingspolentialer som är speciellt intressanta. De s. k.leknikbaserade företagen tillhör denna grupp. Som framgår av min redovisningsenare (kap. 6) kommer STU:s stöd tid industriellt utvecklingsarbete all ihögre grad än tidigare riktas lill denna typ av företag. Del kan dock finnas också andra utvecklingsbaraaffärsidéer och ett alltför snävt betraktelsesätt bör undvikas. Nyetableringarbör därtör stödjas relativt brett. För att underlälta nyföretagandet genomförde regionala utvecklingsfonderna verksamhet i form av starta-eget-kurser ochetable-ringskampanjer. Flera fonder har haft särskilda kurser riklade tillkvinnor. Man söker också följa upp nystartade företag. Många nyetableringar harhjälpts finansiellt med rörelselån och/eller utvecklingskapilal. Erfarenheternaav dessa insalser är goda. Fie förändringar i reglerna för de regionalautvecklingsfondernas finansieringsverksamhet, som föreslås senare (avsnitt11.5.3), syftar bl.a. lill atl ytterligare underlätta finansieringen avnystartade förelag. De förändringar i SIND:s verksamhet mednyelableringsfrågor, somjag nu initierar innebär en vidareutveckling ochpåbyggnad av det som görs . Förslagen går ut på atl SIND bör få disponerasärskilda medel för att främja nyföretagande. Dessa medel skall i hög gradinriktas på atl identifiera olika hinder för avknoppning från förelag elleroffenllig förvaltning och atl söka överbrygga sådana hinder. Av särskilt inlresse i della sammanhang är också olikainformations- och utbildningsinsatser bl.a. med hjälp av radio och TV i syfteatt stimulera nyföretagandet. Jag vill också erinra om det trygghetsavtal pådet statliga området, som trädde i kraft , och som innehållersådana bestämmelser om Qänslledighet all det bör underlälta för personer somvill pröva på att starta eget. Jag vill i delta sammanhang också peka på atl jag harberäknal medel för en utvidgning och effektivisering av STU:s stöd tilluppfinnare (kap. 6). Ett av huvudsyftena med dessa insatser är självfallet altlägga grunden för en elablering av företag byggda pä nya produktidéer. 5.4 Ökad satsning på uppbyggnad av teknisk kompetens Del finns starka positiva samband mellan tekniskulveckling och industriell tillväxt och förnyelse. Stöd till tekniskutveckling kan öka den ekonomiska tillväxten. Sambanden är dock komplexa. Detär ofta en lång väg från det att en teknisk idé föds lills atl den nya varaneller Qänsten finns i produktion och ger ekonomiska resultat. Idén som sådankan bygga på grundforskning som ligger långt tillbaka i tiden. Det är i flera stadier av den tekniska utvecklingen somdel finns behov av insatser: - ökning av den tekniska kunskapsresursen och den tekniskakompetensnivån genom utbildning och stöd tiU teknisk forskning. Prop.1983/84:135 61 - ökning avtillgängligheten av teknisk kunskap genom teknikspridnings-insatser, - direkl stödtill industriellt utvecklingsarbete för nya produkler, processer och syslem, indirektstöd till tekniskt ulvecklingsarbete genom teknikupphandling, nationellasalsningar på avancerade teknikprojekt. Utbildning och grundforskning måste i alll väsentligtfinansieras av samhället. Företag har små incitament och begränsade möjligheleratt finansiera delta. Del finns övertygande samband mellan bred tillgång påvälutbildade tekniker och ekonomisk lillväxl. Det finns bl.a. ett flertalexempel på områden där brist på kvalificerade tekniker kan hindra expansion. När det gäller mera tillämpad forskning är förelagensincitament all vara med och finansiera något slörre. Här har med framgångprövats s. k. kollekliv forskning där staten och grupper av företag gemensamldelal koslnaden. Utbildning, grundforskning och tillämpad forskning ger iförsta hand en allmänt kompetenshöjande effekt. De ger möjlighel för landet atlfölja utvecklingen på forskningsfronten inom berörda områden. svarardock bara för en ä av världens lotala FoU-utgifter. näs egnaresultat som går att ekonomiskt exploatera men huvudeffekten av stöd lillgrundforskning och tillämpad forskning blir atl man i ökad ulslräckning kanfölja, förstå och rätt tolka forskningsresultatet på vikliga områden och får den önskade mängden kompetenta och välutbildade forskare på områdelsom behövs för senare led i utvecklingsarbetet. De förslag som förs fram i forskningspropositionen (prop.1983/84:107) innebär en markant upprustning av den tekniska och naturvetenskapligagrundforskningen vid universitet och högskolor. Även när det gäller STU:sverksamhet föresläs en ökad prioritering av den grundläggande tekniskakunskapsuppbyggnaden. Det direkta slödet till industriellt utvecklingsarbeteinom ramen för STU kommer enligl min anmälan lill forskningspropositionen alt iökad grad inriktas på småförelagen. Inom områdena teknikspridning och teknikupphandling kommerjag atl redovisa förslag lill nya insatser inom della område. Övriglstöd lill industriellt utvecklingsarbete kommer jag alt behandla isamband med Industrifonden. Jag föreslår därvid en förslärkning av anslagetfrån 150 milj. kr. till 200 milj. kr. under näsla budgetår. Uppbyggnaden av ny kunskap och kompetens sker ofta genomforskning vid högskolor eller i forskningsinstitut. Denna verksamhet har storekonomisk omfattning. Innevarande budgelår salsas drygt 9200 milj. kr. påforskning och ulveckling över statsbudgeten. Dessulom bildar denna forskningbasen för inhämtande av kunskaper från den mångfall slörre massan av ny kunskapi andra länder. Jag ålerkommer strax till della. 1983/84:135 62 Spridningenav denna kunskap och kompetens sker oftast genom utbildning, men kan också skegenom andra former av konlakler. Del är därför väsentligt atl stimulera lillnära och intensiva konlakler mellan högskolan, olika forskningsinstitut ochresten av samhällel. Slalenhar huvudansvaret för den högre ulbildningen och för all mera grundläggandeforskning. Den senare är så långsikfig till sin karakiär, alt deföretagsekonomiska incitamenten för satsningar inom industrin är förhållandevissvaga. Både forskningen och den högre ulbildningen på del tekniska områdetsyftar emellertid lill atl bygga upp sådan kompelens som har belydelse för denindustriella utvecklingen. Det är därför värdefullt att en belydande del avverksamheten sker i samverkan mellan staten och näringslivet. En förutsättning för atlföretagen och de induslripolitiska organen skall kunna följa, förslå och rätttolka forskningsresultat och tekniskt velenskapliga utvecklingstendenser ärofta atl det inom landet finns någon som bedriver egen forskning inom deaktuella områdena. För att vi skall kunna följa utvecklingen inom många områdensynes en allmän bredd på FoU-insatserna, med syfle atl bygga upp tekniskkompetens, vara önskvärd. Delta är också nödvändigl som ett stöd förundervisningen vid högskolan. Genom att forskningen inom varje område liggervid en viss miniminivå skapas en beredskap . Del är såledesvikligl all bevaka alt inga områden blir helt försummade och atl en rimligberedskapsnivå upprätthålls inom de flesla. Forskning som bedrivs iSverige är dock bara en bråkdel av världens samlade forskning. Det är därförviktigt att vi skapar möjligheter för att ta del av kunskaperna utanförSveriges gränser. I detta sammanhang finns det anledning att erinra om denulredning rörande beskattningen av utländskaforskare, somjag vid min anmälanlill proposilionen om forskning har redogjort för. Ulredningen skallutforma ell system som genom ålgärder i fråga om inkomstskatten underlättar förföretag och högskolor att rekrytera utländska forskare. Systemet skall kunnaträda i kraft fr. o. m. . Sludiervisar atl det tar ca Ivå år från del en vetenskaplig uppläckt inträffar tillsden blir allmänl spridd i internationella tidskrifter. vet man altdet inlernalionella vetenskapliga erfarenhetsutbytet till stor del sker underhand via opublicerade rapporter och personkontakter. Därigenom kan informalionom nya vetenskapliga rön erhållas redan innan de är publicerade och allmänlkända. Det inlernalionella erfarenhetsutbytet bygger emellertid på ett givandeoch tagande. En förutsättning för atl få och kunna della däri är således attsjälv bedriva välrenommerad och avancerad forskning. Huvuddelenav statens insalser för leknisk kompetensuppbyggnad bör koncentreras tillsådana teknikområden som bedöms ha betydelse för näringsgrenar där hareller kan vänlas få komparativa fördelar. 1983/84:135 63 Insatserna bör inom dessa ramar prioriteras i ett merrenodlat vetenskapligt perspektiv, där vetenskapliga behov och denvetenskapliga nivån skjuts i förgrunden. Särskilda insatser måste ibland görasför att tillvarata de internationellt sett särskilt framstående forskare ochforskarbegåvningar som kommer fram inom landel. Avvägningen av forskningsresurserna mellan olika områdensyftar således till att åstadkomma en lämplig kombinalion av bredd ochfördjupning. Den övergripande planeringen syftar bl.a. till att la framunderlag för sådana priorileringar. Den tekniska kunskap som utnytQas praktiskt innefattar ide flesta fall inle de allra senasle forskningsresultaten. I den bemärkelsenbehöver således den tekniska kunskapen inte alltid vara forskningsbaserad. Utvecklingsarbetetar ofta sin utgångspunkt i andra tekniska erfarenheter än forskning, vilketinte sällan gäller för t.ex. uppfinningsverksamhel. Utvecklingsarbetet syftarlill att experimentellt och genom olika försök tekniskt och kommersielll prövamöjligheterna alt åstadkomma nya produkler, processer etc. anpassade eftermarknadens krav.