prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreningen kan i della sammanhang tänka sigexempelvis följande lösningar. I. Möjlighetenprövas huruvida efter en smärre om- ochtillbyggnad skulle kunna tjänstgöra som ett kombinerat övnings- och forskningsfartyg. En sådan kombination skulle kunna innebära ett effektivare ulnyltjande av dellafartyg, minskade beman-ningskoslnader samt en ökad förståelse mellan flerayrkesgrupper med havet som minsta gemensamma nämnare. Skulle man finna enplacering av lill ostkusten lämpligare bör stationering lillKalmar Prop,1983/84:10 158 övervägas sä alt fartyget på motsvarande sätt skulle kunnautnyttjas i den sjöpersonalulbildning som bedrivs där. Täckningsbidrag lillinköp, ulruslning och drift skulle kunna utgå till någon kommun som förutbildningsändamål inköper ett övningsfartyg som kommunen förbindersig all, under viss del av året, tillhandahålla detla fartyg som plattform förforskningsprojekt av olika slag. Liknande överenskommelser skulle också kunnagöras mellan berörda kommuner och generallullstyrelsen eftersom sådana övningsfartygskulle kunna tjänstgöra som beredskapsfartyg alt sättas in vid oljebekämpning. Övningsfartygelskulle då på förhand kunna vara utrustat för ändamålet med erforderligakranar, tankar för olja samt sanerings-, tvätt- och rengöringsaniäggningar.Ytterligare utrustning skulle kunna stuvas i contaniers, placerade vid övningsfariygelsförtöjningsplats. Fartygels besättning skulle vid utryckning kunna bestå avordinarie berörda lärare, kompletterade med personal från ochelever från skolan. I båda dessa fall skulle det närmast vara fråga om attinköpa ett befintligt handelsfartyg. Med utgångspunkt från liknandeöverväganden bör, enligt redareföreningen, möjligheterna emellertid prövas altpå samma sätl använda befintliga statsägda fartyg, vilka bedömes vara lämpligaför ändamålet och som till en förhållandevis obetydlig kompletterande kostnadskulle kunna utnytljas bäilre. 1983/84:10 159 Utvinning av mineraliska ämnen till havs (offshoreverksamhet) På kontintentalsocklarna finns av havsområdenasalla kända tillgångar av mineralråvaror, såsom olja, kol, gas och metalliskamineral. Kontinenlalsocklarna motsvarar av jordens totala landyiamen är än så länge relativt okända ur geologisk synvinkel. Ännu mindre är känlom djuphaven, men trots delta har man där fastställt stora potentiellaUllgångar av . Havet innehåller fyra olika typer av mineraliska ämnen: 1) 1 det fastaberget (f.n. veieriigen endast i kontinenlalsocklarna) förekommande olja, kol,gas och malmmineral; 2) Erosionsprodukterfrån kontinenterna, dvs. sand och grus och vask-fyndigheter av ett flertal ; 3) På havsbottenutfällda i form av s. k. noduler; 4) I havsvattnetlösta . Som råvarukälla har havet spelat en myckel blygsam roll idel förflutna, med ett vikligl undantag, nämligen koksalt. Värdemässigt är utvinningen av olja och gas från kontinenlalsocklarna ulan jämförelse avstörst betydelse. av världens oljeproduktion kommer från reservoarerunder havsbotlen. Värdel av övrig mineralulvinning är relativi lågt. Långsiktigt finns utsikter att också i den svenskahavsbotten finna . Den geologiska kunskapen om den svenska kontinenlalsockelnär dock låg. Brytvärda metaller kan i första hand gälla bly, zink och nickel i Skelleflefällensfortsättning ut i . Också i norra och kankoppar-, bly- och zinkmalmer finnas i en förlängning mellan Bergslagen och desydfinländska malmfälten. Myckel stora tillgångar av sand och grus finns iÖresund och , framför allt nordost om . Vissa möjligheter allfinna olja ost och sydost om finns fortfarande kvar. 1.1 OfTshoreteknik m. m. Med offshoreteknik avses leknik för uivinning av i förstahand olja och gas men även andra mineraliska ämnen från havsbotten eller dessunderlag. En bred definition på offshoreteknik kan sägas vara all maskin-ochelektroteknik, skepps- och vattenbyggnadsteknik och andra tekniska färdighetersom kommer till användning vid karlläggning och utvinning av olja och gas frånhavsbotten. Inom utvinningsledet ulgör service- och underhållstekniken ettstort och växande område. Marknaden för offshoreteknik omfattar också deninfrastruktur på land som behövs för att ta i land olje- och gasprodukternaeller förse offshorean-läggningarna med utrustning och förnödenheter. I stortkan offshoremarknaden betecknas som ett antal industrisamhällen till havs. Prop.1983/84:10 160 Offshoreteknik kan således sägas vara ett samlande begreppför ett stort anlal teknikområden, varav flertalet är etablerade och välkändaför svensk industri i andra tillämpningar. Produkter och tjänster kan vara mereller mindre specifika i förhållande lill offshoremarknadens behov. Marknadenför offshoreteknik har för svensk industri därför väsentligen karaktären av enmycket bred exportmarknad som efterfrågar varor och tjänster ur snart sagt allabranscher. Genom mänga slag av standardprodukter, anpassadeprodukter, specialprodukter, tjänster, operatörsuppgifter, komponenter ochsystem är marknaden uppdelad på ett stort antal olikartade produktnischer.Specialprodukterna och de anpassade produkterna är ofta"skräddarsydda" för sina uppgifter - inte bara med avseende på offshoresektornutan i många fall även med utgångspunkt i lokalt rådande miljö- ochproduktionsbetingelser. Dessa betingelser kan variera starkt frän det ena offshorefäliellill det andra. Efterfrågevolymen kan i den enskilda nischen ofta varabegränsad. 2 Utvinning av olja och gas Vid utvinning av olja och gas kan verksamheten lill havstidsmässigt indelas i seismiska undersökningar, prospekterings- ochutvärderings-borrning, fällutbyggnad inkl. produktionsborrning, drift ochunderhåll samt skrotning. Kostnadsmässigt kan byggnadsfasen genomsnittligtsägas utgöra av totalkostnaden. Metoder och ulruslning för verksamhetens skilda faser ärberoende av lokala förhållanden, dels vallendjup, väder, avstånd och andra iransporl-betingelserlill förnödenhelsbaser på land, dels de krav reservoaren siäller på ulvinningsmelod. De seismiska undersökningarna sker från speicalfarlyg. Prospekterings-ochutvärderingsborrning sker från mobila borriggar, såsom jack-ups, se-misubmersiblesoch borrfartyg, tidigare även submersibles. 1 de grunda kustområdena mot Beauforthaveti har borrning ägt rum från konstgjorda öar av grus och sten, men ävenfrusna isöar har med framgång prövats för ändamålet. Produktionshålsborrning görs oftast från fast installeradeproduktions-plattformar. Producerad olja/gas transporteras iland med pipelineseller tankfartyg. 1 allt slörre utsträckning regleras verksamheten avstatliga myndigheter och klassningssällskap. Det är därför nödvändigt förutrustningsleverantörer att kontinuerligt vidareutveckla sina produkter förall dels uppfylla nya eller förväntade säkerhetskrav i nuvarande uivinningsområden,dels vara beredda för verksamhei i nya ännu ej bearbetade offshoreregioner somkräver nya tekniska lösningar. Prop.1983/84:10 161 De första offshoreplattformarna byggdes sedanutanför . Ofta kunde de på gmnd av gynnsamma förhållandenbyggas så nära kusten all de kunde nås med hjälp av pirar. De egentliga offshoreplattformarnapåbörjades i . Där har ettväsentligt utvecklingsarbete genomförts för att klara dels de slörre vellendjupen,dels allt svårare yttre förhållanden, såsom grundförhållanden och vågor.Nordsjön, med mycket svåra yllre miljöförhållanden, har dock under del senasledecenniet utgjort centrum för utveckling av offshoreteknik. Härtill har ocksåbidragit att myndigheternas kvalitets- och säkerhetskrav i allmänhet ärsträngare i än på andra håll. Offshoreindustrin är relativt konservativ i sinupphandlingspolitik. Skälet lill detla är att värdet av de enskildakomponenterna/delsystemen vanligtvis är marginellt jämfört med värdet av detproduktionsflöde komponenten skall främja. Risken för produktionsbortfall minimerasbl.a. genom fortlöpande kvalitetskontroll av material m. m. saml utnyttjande avbeprövad leknik och ett omfattande underhåll av produktionsanläggningarna. Oljeprisets utveckling har möjliggjortuivinning från tidigare olönsamma områden. Investeringarna per fal produceradolja i kan komma upp i 10-15 gånger av vad som kan krävas på land i t.ex. Mellan Östern. a. de höga investeringarna saml kostnader i övrigi göratt oljebolagen i sin offshoreverksamhet söker en ökad riskspridning genomdeltagande med mindre andelar i flera fäll. Del är därför vanligt att oljebolagen bildar samarbetsgmppersom söker koncession för ett block eller ett fäll. En av gruppens medlemmar,vanligen den som står för de största investeringarna, blir operatör, dvs. densom skall organisera och driva allt praktiskt arbele för gruppens gemensammaräkning. Operatören får vittgående fullmakter från övrigadeltagare. Denne skall svara för kontakter med myndigheter, parter och anlitadeentreprenörer enligt bestämmelser som gmppen gemensamt reglerar i olika avtal.Operatören är, när del gäller slörre projekt, oftast ett av de storainternationella oljebolagen som har lång och bred erfarenhet inom olikaverksamhetsområden, från geofysik till pelrokemi. 1 ges försteg för deinhemska bolagen - Slatoil, Norsk Hydro och - när det gäller operalörskap.Dels ges de denna roll redan vid koncessionstilldelningen av särskilt lovandeblock, dels har de rätt alt träda in som operatör, t. ex. då ett projektövergår från prospekterings- lill utbyggnadsfasen, dels ges de företräde om deönskar överta operalörskapet vid byte på initiativ av en grupp. Fördelen med operalörskapet är att detla ger möjlighet i detalj påverka och styra projektet. Kostnaden för insalser delas mellansamtliga parter, och operatören lorde ofta ha möjlighet att få en god del av kostna-11 1983/84. Prop.1983/84:10 162 den för den egna organisationen läckt av övriga parter.Ett operatörsförelag bygger således upp det mest omfatlande och direkta kunnandetom verksamheten och kan etablera och behålla en slörre och mer aktiv organisalionän ett icke-opererande oljebolag. Operatören överlåter i regel prospekteringen till en borrningsenire-prenör.När en fyndighet konstaterats ulses en huvudentreprenör, som får till uppgiftalt bygga upp produktionsanläggningen. Denna uppbyggnad sker till slor del medhjälp av underentreprenörer och konsulter på skilda kompetensområden. Omfattningen av prospektering m.m. i ett visst områdepåverkas, förutom av dess geologiska förutsättningar och på oljebolagensfinansiella situation, lill mycket stor del av den lokala koncessions- och,inte minst, skattepolitiken. Offshoreindustrin i världen har varit i stadig tillväxtsedan omkring räknat i bl.a. anlal utförda borrningsoperationer.Industrin upplevde en nedgång, bl. a. på grund av ett anlal olyckorframför allt i . Industrin upplever sin största nedgång innevarande år.Enligt flertalet bedömare kommer nedgången att beslå även pågrund av sjunkande oljepriser i kombination med ett gasöverskolt i . Främsldrabbar denna konjunkturförsämring , medan verksamheten i troligenpåverkas endast marginellt. däremot slogs alla rekord vad gällerantalet riggar i verksamhei. Även kommer dock enliglflertalet bedömare offshoreindustrin, oberoende av tillfälliga nedgångar, attsuccessivt tillväxa. Orsakerna lill della är flera. En avgörande orsak är att beslut om investeringar ifältutbyggnad baseras på uppskattade höga oljepriser under 1990-talel. Enannan är att ökad offshoreulvinning för många länder medför minskalimportberoende av nödvändiga energiråvaror. av jordens yta är läckt av vatten. Koniinenialsockelområ-denaulgör de f. n. geologiskt mesl inlressanla områdena av denna yla. F.n. haremellertid endast av dessa områden blivit belagda med koncessioner.Endast en mindre del av dessa koncessionsområden har exploaterats. Detåterstår således mycket stora från geologisk synpunkt intressanta områden. Samtliga offshorefält i världen, ca 250 i 37 länder,kontrolleras av resp. regeringar. Dessa lägger i slörre eller mindreutsträckning ålaganden på koncessionshavarna all, med risk alt annars förlorasina koncessioner, bedriva en viss prospeklerings- och ibland även utvinningsaktiviteloberoende av oljepris m.m. främjar, på grund av alla länders naturliga inlressealt hålla uppe sysselsättning och export, en viss kontinuitet och en högre verksamheijämfört med om endast olje- och gaspriserna skulle varil avgörande faktorer. Stora geografiska tillväxtområden är f. n., liksom -enligt flertalet bedömare - under resten av 1980-lalet, , SydöstraAsien och Mexi- Prop.1983/84:10 163 Andra områden av kommande myckel stortintresse, troligen framför allt under 1990-ialel, blir havsområdena kringAlaska och östra , , och i de delar av som gränsar mot Norgeoch saml möjligen även andra arktiska regioner. En betydande andel av världens kända olje- och gasreserverfinns i de arktiska och subarktiska regionerna. Exploatering och utbyggnad idessa områden är myckel kapitalkrävande och utvecklingstakten är känslig förkonjunktursvängningar och oljeprisförändringar. Tidsperspektivet för en storskaligarktisk offshoremarknad är därför osäkert. På lång sikt torde dock enligtflertalet bedömare de arktiska regionerna komma all spela en betydande roll iden globala energiförsörjningen. Förutsättningarna för utbyggnad varierar också starktmellan de olika arktiska nationerna. Delta beror främsl på geografiska,klimatiska och geologiska olikheter, men påverkas också av nationelllagstiftning samt ägandeförhållanden. Särskilt krävande geografiska miljöer ärde arktiska områdena i och , där provborrningar pågått några åroch fyndigheter påträffats. Viss utvinning pågår också redan. Ett annal områdemed liknande förhållanden är . För att utvinna frånfyndigheter i dessa områden krävs mera avancerad teknisk utmstning än vad somfinns tillgänglig . Tidsperspektivet för ulvecklingen inom är starktvarierande, men ett gemensamt drag är den successiva utvecklingen från vinteranpassadsubarktisk lill renodlat arktisk offshoreverksamhet. Utvecklingen skaparlångsiktigt behov av helt nya produkter och systemlösningar anpassade förextrema yttre miljöförhållanden. Offshoreaktiviteter i arktiska områden medförockså behov av nya och förbättrade produkter inom många av offshoreteknikensangränsande havstekniska områden. Även om antalet plattformar i endast motsvarar ca15 % av antalet plattformar installerade i Mexikanska Golften, är ändå Nordsjönav särskilt ekonomiskt intresse för offshoreindustrin på grund av storleken ochkoslnaderna för de plattformar som används där (Väderförhållande, djup m. kan betecknas som ett av världens snabbastexpanderande industriområden och har lillmälls samma betydelse som Ruhrområdelhade på 1930-talel. En av de främsta anledningarna är oljefältens närhet lill cenlralakonsumtions- och industricentrum. Utvinningen och prospekteringen omfattar olje- och gasförekomsierfrån mycket måttliga djup ner till djup som är svåra att bemästra. är ellområde med så svåra värderleksförhållanden att konstruktioner och materielutsätts för mycket svåra påfrestningar. Det beräknas att man under den närmaste tioårsperiodenkommer att Prop.1983/84:10 164 avdenna kostnad beräknas åtgå för enbart reparation och underhåll. Utvecklingenav oljepriset är självfallet av slor betydelse för möjligheterna altförverkliga planerna. är dock investeringarna redanigångsatta eller beslutade. Nordsjömarknaden, framför allt den norska delen, är avsärskilt intresse för svensk industri. Detla beror på att den dels är slor ochställer kontinuerligt nya krav på avancerade tekniska lösningar, dels ulgör ennärmarknad där vi har traditionella handelsrelalioner och där våra allmännakomparativa fördelar är väl kända. Det svenska engagemanget på denna marknad initerades förslunder i samband med framför allt engelska offshoreprojektoch senare i växande utsträckning i den norska delen av . har ettpar hundra svenska företag produklion delvis med inriktning på offshoremarknaden.Av dessa har ca 100 direkl försäljning lill offshoremarknaden. Inom inrättades enbranschgrupp benämnd Swedocean, . Vid inrällandetbestod gmppen av 29 företag. Antalet medlemmar är f.n. ca 140 med ensammanlagd omsättning på ca . inom offshoreområdetvarav 3,4 miljarder utgjorde direkt export. 1 gruppen finns rena offshoreföretagsom l.ex. , verksladsinduslriloretag som l.ex. AB och Alfa-LavalAB samt en rad andra företag och organ inom bl.a. stål- och konsullsektorn. Deldominerande företagel i gruppen är . Den till stor del högleknologiska svenska industrin harenligt flertalet bedömare goda möjligheter att ta hem väsenfligamarknadsandelar på det expanderande havstekniska områdei. Möjligheterna hardock enligt mångas bedömning inte tillräckligt tagits tillvara, varesig av statsmakterna eller industrin, Den brittiska oljeproduktionen i uppgick år 1982till ca 103 milj. ton, en ökning med jämfört med . Det tolalaantalet producerande fält är f.n. 20 stycken. har endast ' avde uppskattade oljetillgångarna exploaterats. Industrins bruttoinvesteringar i prospektering ochproduktion beräknas ha uppgått lill £3,1 miljarder, vilketmotsvarar av totala industriinvesteringar del året. Beställningsvärdelför olje- och gasutbyggnadsarbelen lill havs rapporteras lill £2,26 miljarder,varav utgjorde den britUska industrins andel. genomförde den engelskaregeringen en skatle-skärpning, som ledde fill en nedgång i utbyggnadstaktenoch sysselsättningsproblem i offshoreindustrin. Tillsammans med fleraprognoser om Prop.1983/84:10 165 vikande oljekonsumtion tvingade della regeringen till ensänkning av skatterna . Sänkningen väntas leda till en kraftigökning av installa-lionslaklen omkring . Den norska oljeverksamheten har från utdelningen av deförsta koncessionerna utvecklats till en produktion av olja och gassom motsvarade ett försäljningsvärde av 62,5 miljarder NOK.Oljeverksamheten svarar f. n. för av exportvärde, av BNPoch ca 30 miljarder NOK i avgifter och skatteintäkter. söder om Br innehåller fastställdareserver av olja och gas i en mängd som motsvarar att ca 2700 milj. ton oljakan utvinnas. Denna siffra väntas komma att öka lill ca 5000 milj. tonutvinningsbara reserver då området som helhet undersökts. Reserverna kantroligen redan nu skrivas upp ylteriigare efter flera lyckade borrningar underår 1983. Till detla kommer de resurser som finns i områdei norr om62° Br. Detta är 6-7 gånger så slort som den södra delen och har geologisktsett fömtsättningar för stora oljereserver. De första provborrningarna i denordligare delarna inleddes . Karlläggningen av dessa stora områden ären myckel långsiktig verksamhet. Stora investeringar kommer alt krävas för alletablera produktion och transporter. Av de kända norska reserverna finns troligen närmarehälften inom områden med över 300 m vattendjup. De stora oljefyndigheter som finns på norsk konlinentalsockelbör rent resursmässigt - vara tillräckliga för all en produklion i nivå medden nu etablerade skall kunna behållas . Om de reserver som nubedöms som sannolika också visar sig föreligga, skulle uthålligheten öka lillöver . Härtill kommer de resurser som troligen kommer alt kunna påvisasnorr om Br. Denna resurs och det faktum att dess utnyttjande skapar enbetydande marknad för svensk industri är vikliga skäl för alt prioritera ensvensk medverkan i . Norsk oljepolilik och dess praktiska tillämpningmåste härvid i stor utsträckning styra valet av åtgärder. Orsakerna till dettaär flera. Norsk oljepolilik utgår från det grundläggande synsättetatt all olja och gas på norsk kontinentalsockel skall användas till störstanytta för hela del norska samhället. Slor politisk enighet råder kring detlasynsätt. För utnyttjandet av resurserna har man beslutat att folkvalda organ iprincip skall styra alla vikfiga sidor av offshoreverksamheten, t. ex. prospektering,utvinningslempo, säkerhel och lokalisering. För att uppfylla kravet på nationell styrning och kontrollöver alla aspekter på verksamheten har ett omfattande lagstiftnings- ochregelsystem skapats. Den Norske Stals Oljesellskap A/S, Slatoil, samt olikaförvaltnings- och kontrollorgan har byggts upp. Skilda meningar har ibland Prop.1983/84:10 166 rått om vilken nivå som skall efterslrävas för olje- ochgasproduktionen sett pä lite , liksom om Statoils roll. Tvåsärskilda parlamentariska utredningar har arbetat med hithörandefrågor. Det är ett norskt inlresse all såväl ägande som praktisktarbete med prospektering, produklion och vidare disposition av olje- ochgasresurserna så långt möjligt skall drivas av norska förelag och helstförläggas inom . Staloil och övriga norska oljeförelag - Norsk Hydro ochSaga - bygger upp kompelens för alla nödvändiga uppgifter. I dennakompetensuppbyggnad har stora utländska oljebolag spelat, och spelarfortfarande, en betydande roll. Koncessionspolitiken i bred bemärkelse är ell centralt instmmentför den norska oljepolitiken. Själva tilldelningen av koncessioner sker efterett s.k. förhandlingssystem. Den snabbt växande dominansen för norska företag både inomoljeverksamheten och som leverantörer till denna innebär viktiga möjligheler lillkonkret samverkan mellan norska och svenska företag. Norsk oljeverksamhet,dvs. prospektering, utbyggnader, drift och underhåll, sysselsätter f. n.närmare 50000 personer. Verksamheten omsätter f. n. ca 30 miljarder NOK ,varav merparten avser investeringar för framlida produktion. Denna nivå behöverbehällas om kontinuitet skall kunna uppnås bortom år 1990då produktionen från nu etablerade och pågående utbyggnader kulminerar. Redannu kan man också se alt insatser av minst detta omfång krävs under 1990-taletför att säkra produktionen . i relation till beställningsvärdet och pågåendeförberedelser för framlida projekt, står andel i leveranserna lill dennorska offshoreverksamheten enligt flertalet bedömare ännu inte i proportion lillvad som skulle kunna väntas mol bakgmnden av de normall goda handelsförbindelsernamellan och och den höga tekniska kompetens som finns i . En slor del av de framlida projekten måste bygga på nyatekniska lösningar. Svenska företag och forskningsorgan deltar dock i endastmindre omfattning i det målinriktade utvecklingsarbete som f. n. pågår iNorge. Forsknings- och utvecklingsinsatser som koncessionsvillkor har norska myndigheter som ett villkor föroljebolag som söker koncession i fastställt att bolagen skall bidra lillatt stärka norsk ekonomi, industriell fillväxt, forskningsmiljö ochsysselsättning. Ett praktiskt resultat av detla krav är att så gott somsamtliga utländska oljebolag har ingått ramavtal med olje- ogenergidepartementet om forsknings- och utvecklingsinsatser, huvudsakligen inomområden med anknytning till oljeverksamhel. 1 avtalen stipuleras bl.a.myndigheternas möjlig-hei lill uppföljning och kontroll av de konkreta arbetensom oljebolagen lägger ut i . Prop.1983/84:10 167 Enligl en aktuell översikt har f. n. beställningar på över2 miljarder NOK (varav enbart för ca 700 milj. NOK) lagts ut tillnorska forsknings-och utvecklingsorgan av oljebolag med verksamhet i Norge.Motiven för dessa projekt är alt förbereda utvinning under de allt mer krävandeförhållanden då fynd på allt djupare vatten och i alltmer nordligt belägnaområden skall utvinnas. Nytänkande krävs här både i fråga om konstmktioner,material och utvinningsieknik. Skälet till att dessa insalser förlagts lillNorge i så slor omfattning är att detta av norska myndigheter ställs upp somett av de direkta villkoren i nuvarande koncessionssyslem. De olikaoljebolagens insatser noteras och värderas som ett viktigt kriterium vid val avparter för fortsalla koncessionsuldelningar. Genom alt della i dessautvecklingsprogram ökar oljebolagen således både sin egen tekniska kompetensoch sina utsikter till att få norska koncessionsandelar som kanleda till framtida produktion. Oljebolagen kan också i andra hand medverka lillall de kan förmedla beställningar till konsult- och leverantörsförelag i sinaresp. i helhet leder systemet till att ny teknologiutvecklas, all detta till slor del sker i men under medverkan av bådeoljebolag och industriföretag från utlandet eftersom inte tillräcklig personelleller annan kapacitet finns inom .