prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Den s. k. makeprövningen avskaffades helt fr. o. /81 (prop. 1979/80: 100 bil. SfU 12. rskr 199). I en socialdemokratiskpartimolion yrkades avslag på förslaget. 1 motionen anfördes bl. a. attförslaget var till fördel bara för en mycket begränsad studerandegrupp. Ävenom jämställdhetsskäl kunde anföras till förmån för förslaget måste man enligtmotionen la hänsyn till att det lades fram i en budget som innebar fleraförsämringar för dem med väsentligt säinre villkor än den grupp det här varfråga om. Jag anser all motsvarande argument gäller . Närregeringen nu lägger fram förslag om betydande besparingar över helastatsbudgetens område och när ett obestridligt behov föreligger av att höjastudiemedelsbeloppet för de allra fiesia studerande, så kan man inte bortsefrån alt den vars make har en god inkomst och en viss förmögenhet faktiskt haren gynnsammare ekonomisk situation än den studerande i allmänhet. Jag föreslärsåledes att behovsprövning mot makes/makas ekonomi ålerinförs vid beviljande avstudiemedel. Behovsprövningen bör utformas på följande sätt.Studiemedlen för en termin bör reduceras av den del av makes/tnukasinkomst som överstiger två basbelopp under ett kalenderhalvår. Denna s. k.fribelopps-gräns om två basbelopp bör höjas med ett halvt basbelopp för varjebarn som har rätt till barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp underförutsättning alt barnet tillhör föräldrarnas ekonomi. Mitt förslag innebär attstudiemedlen börjar reduceras vid en årsinkomst av ca . hos maken ommakarna inte har barn som uppfyller de ovan nämnda kraven och vid ca 100000 kr.om makarna har etl barn som uppfyller kraven. Om inkomsten överstiger ca 150000kr. utgår inga studiemedel alls. Samma reduceringsregler börgälla såväl hel- som deltidsstuderande. Hänsynstagande lill makes/makas förmögenhet bör göras påsä sätt alt studiemedlen för en termin bör reduceras av den del avmakarnas sammanlagda förmögenhet som överstiger nio basbelopp. Det är skäligt att den som har bedrivit studier enligt nurådande regler får tillfälle all övergångsvis under läsåren 1984/85 och198.S/86. fortsätta dem utan makeprövning. Studierna måste dock ha påbörjatssenast . För dem som bedriver studier även efter utgången bör dispens kunna medges i vissa fall. Besparingen kommer enligt mitt förslag att nå full effektförst under budgelårel 1986/87 och beräknas då uppgå till ca 90 milj. kr. Prop.1983/84:40 25 utflöde av studiemedel. För budgetåren 1984/85 och 1985/86beräknar jag besparingen lill 40 milj. kr. resp. 60 milj. kr. I etl läge när bidraget uppgår till av deltotala studiemedelsbeloppel är del knappast möjligt alt hävda alt del har denrekryterings-stimulerande effekt som ursprungligen avsågs. Jag föreslär därförall studiebidraget tas bort och all studiemedlen i sin helhet bliråterbelalningspliktiga fr.o.m. . Enligt deberäkningar som centrala studieslödsnämnden har gjort för /85skulle statens kostnader för studiebidrag komma all uppgå lill drygt 300 milj.kr. Genom all bidragsdelen omvandlas till återbelalningspliktiga studiemedelkan sialens utgifter redan nämnda budgetär minskas med ca 25 milj. kr. pä grundav alt vissa studerande endast utnyttjar bidragsdelen. Av de återstående ca 275milj. kommer en större del alt återbetalas lill statskassan. Deförändringar av studiemedlens konstruktion som jag har föreslagit kräver vissaändringar i studiestödslagen. Jag tar i del följande upp förslag lill sådanaändringar. Dock vill jag redan nu anmäla all den föreslagna ändringen avstudiemedlens konstruktion kan komma alt medföra behov av ytterligare tekniskaändringar i sludieslödslagen. Jag avser att i sä fall återkomma med förslaglill sådana ändringar. Genom att införa prövning mol makes/makas inkomst ochförmögenhet vid beviljning av studiemedel samt genom all omvandlastudiebidraget lill återbelalningspliktiga studiemedel får man ett tillräckligtstort reformul-rymme för all höja siudiemedlen. Jag föreslär nu en uppräkningav studiemedlens totalbelopp lill av basbeloppet fr. o. m. budgetåret1984/85. Denna höjning motsvarar 8,av basbeloppet för en studieperiod om 15dagar för heltidsstuderande och för deltidsstuderande. Milt förslagleder till att studiemedlen ökar med ca I . Därutöver höjsstudiemedelsbeloppel med ungefär lika mycket på grund av ändrat basbelopp. De förslag jag nu lagt fram om ett återinförande avprövning mol makes/ makas inkomst och förmögenhet vid beviljning avstudiemedel, om etl borttagande av studiebidragsdelen i studiemedlen och omhöjning av studiemedlens totalbelopp kräver dels att 4 kap. 24 §sludieslödslagen (1973: 349) upphävs, dels alt I kap. 3 S och 4 kap. 12, 13,17, 19,21, 25, 41 och 42 §S sludieslödslagen ändras, dels att två nyaparagrafer. 4 kap. 38 och 39 >)§, förs in i lagen. Förändringarna iberäkningen av studiemedel kräver som jag nämnde all lagen (1982: 1243) omtilläggsbelopp lill basbeloppet vid beräkning av studiemedel upphävs.Undertiden den I januari-den bör, somjag också har föreslagittidigare, studiemedlen utgå av basbeloppet. Detta kräverövergångsvis ändringar i 4 kap. 13 och 24 §§ sludieslödslagen. Av laglekniskaskäl bör ändringarna av dessa paragrafer träda i kraft den . Jag vill erinra om all jag under anslaget Studiehjälp lagtfram förslag om Prop.1983/84:40 26 vissa ändrade regler som kräver alt 3 kap. 10 och 12 §§Sludieslödslagen ändras. Etlförslag lill lag om upphävande av lagen (1982:1243) om tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av studiemedel och ett förslag till ändringar istudiestödslagen har upprättats inom och bör fogastill detta protokoll som bilaga 6.1. Jag hemställer alt regeringen föreslår att antaförslagen till 1. lag omupphävande av lagen (1982: 1243) om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av studiemedel, 2. lag om ändringi studiestödslagen (1973:349). Vissa konsekvenser av mina förslag på studiestödsområdet De förslag somjag här har lagt fram innebär betydandeadministrativa förändringar. Jag räknar därför med alt en del personella ochsystemmässiga insatser måste göras, i första hand vid centralastudiestödsnämnden och all ekonomiska resurser härför måste ställas lillmyndighetens förfogande. Jag avser alt senare återkomma till denna fråga.Förslagen kan också ge mig anledning att återkomma med vissa preciseringar ibudgetpropositionen. Prop.1983/84:40 27 Lag om upphävande av lagen (1982:1243) om tilläggsbelopptill basbeloppet vid beräkning av studiemedel Härigenom föreskrivs all lagen (1982: 1243) omtilläggsbelopp lill basbeloppet vid beräkning av studiemedel skall upphöra allgälla vid utgången av . Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas närbeslut fattas om studiemedel som avser tid före upphörandel. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om sludieslödslagen (1973:349)' dels att 4 kap. 24 § skall upphöra all gälla, delsan I kap. 3§, 3 kap. 10 och 12S§ saml 4 kap. 13, 17,19, 21,25,41 och 42 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap.38 och 39 §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I kap. 3§ Studiemedel består av studiebi- Studiemedelbestår av återbetal- t/ra och älerbetalningspliktiga stu- ningspliktigastudiemedel och rese-diemedel samt resekostnadser- kostnadsersättning, sättning. Inkomstpröval tillägg utgår med Inkomstpröval tillägg utgår med Närmare bestämmelser om inkomstpröval tillägg meddelas avregeringen. 12 § Återbelalningspliktiga studiemedel kan beviljasstuderande som är i behov av studiehjälp utöver dem som han fäll med stöd avövriga bestämmelser om studiehjälp. Vid bedömandet av behovet av Vid bedömandet av behovet av Lagen omtryckt 1981:579. Senaste lydelse av 4 kap. 24 S 1982: 266. Senaste lydelse 1982:345. ' Senaste lydelse 1982:266. återbetalningspliktiga studiemedel skall beaktas 1. den studerandes och hans för äldrars ekonomiska förhållanden lill och med den månad under vil ken den studerande fyller , 2. denstuderandes och hans föräldrars ekonomiska förhållanden från och med månadenefter den under vilken han fyller , om han inte har brutit sambandet medföräldraekonomin. 3. denstuderandes ekonomiska förhållanden från och med måiui-den efter den undervilken han fyller 18 är, om han brutit sambandet med föräldraekonomin enligtde närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. För studerande som avses i andra stycket I och 2 och somär gift beaktas hans makes ekonomiska förhållanden i stället för hans föräldrars. återbelalningspliktiga studiemedel skall Jör studerandesom är ogift den studerandes och hans föräldrars ekonomiska förhållanden beaktas. Om detföreligger särskilda skäl och den studerande har brutit sambandet medföräldraekonomin, får dock, från och med månaden efter den under vilken denstuderande fyller . hänsyn tas enbart till den studerandes ekonomiska förhållanden. Vid bedömandet av behovet av återbetalningspliktigastudiemedel skall för studerande som är gift den studerandes och hans makes ekonomiskaförhållanden beaktas. Närmare bestämmelser härom skall meddelas av regeringen. Studiemedelutgår av basbeloppet för varje hel. sammanhängande tidsperiodför vilken den studerande har rätt lill studiemedel. Tidsperioden skall omfattaför heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Studiemedelutgår av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiodför vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfattaför heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vad somsägs i första stycket gäller endast om ej annat följer av 14. 22 eller25 §. Utöver vadsom följer av 16 § minskas det belopp som enligt 13 § första stycket och 14 §utgår lill heltidsstuderande för varje hel. Utöver vadsom följer av 16 § minskas det belopp som enligt 13 § första stycket och 14 §utgår till heltidsstuderande för varje hel, sam- " Senaste lydelse 1982:266. manhängande tidsperiod med en fyrtiofemtedel av den del av den studerandes förmögenhet som.överstiger sex gånger basbeloppet. 1. en fyrliofemtedel av den del av denstuderandes förmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet, eller 2. om den studerande är gift och levertillsammans med maken, en fyrtiofemtedel av den del av makarnas sammanlagdaförmögenhet som överstiger nio gånger basbeloppet. Om den studerande är gift och lever tillsammans med maken,minskas det belopp som enligt 13 § första stycket och 14 § utgår för varje hel.sammanhängande tidsperiod dessutom med två fyrtiofemtedelar av dendel av makens inkomst som överstiger två basbelopp(fribeloppsgränsen). Om den studerande har vårdnaden om barn höjsfribeloppsgränsen med ett halvt basbelopp för varje barn och kalenderhalvår.Med sådana barn skall jämställas barn som stadigvarande sammanbor med denstuderande och som fyjlt samt bedriver studier som ger rätt till förlängtbarnbidrag enligt 2 kap. eller studiehjälp enligt 3 kap. Om den studerande är gift men inte lever tillsammans medmaken, tillämpas första stycket 2 samt andra och tredje styckena i den måndetta följer av bestämmelser som meddelas av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, av centrala . 19 f För deltidsstuderande minskas det belopp som utgårför etl kalenderhalvår enligt 13 § första stycket och 14 § för varje hel.sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger nedan, för skildaperioder angivna delar av basbeloppet, nämligen ' Senaste lydelse 1983:272. Utöver vad som följer av första stycket minskas del belopp som enligt 13 § första stycket och 14 § utgår till deltidsstuderande för varje hel, sammanhängande tidsperiod med två fyrtiofemtedelar av den del av den studerandes förmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet. Antal hela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgå 1 Del av basbeloppet 130procent Utöver vad som följer av första stycket minskas del beloppsom enligt 13 § första stycket och 14 § utgår till deltidsstuderande förvarje hel, sammanhängande lidsperiod med två fyrtiofemtedelar av den del av den studerandesförmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet, eller 2. um den studerande är gift och lever tillsammans medmaken, två fy'rliofemtedelar av den del av makarnas sammanlagda förmögenhetsom överstiger nio gånger basbeloppet. Om den studerande är gift och lever tillsammans med maken,minskas del belopp som utgår enligt 13 § första stycket och 14 § för varjehel, sammanhängande tidsperiod medfy'rafy'rtio-femtedelar av dendel av makens inkomst som överstiger två basbelopp (fribeloppsgränsen). Om den studerande har vårdnaden om barn under 16 århöjsjribe-loppsgränsen med ett halvt basbelopp per barn och kalenderhalvår.Med sådana barn skall jämställas barn som stadigvarande sammanbor med denstuderande och som fy'llt samt bedriver studier som ger rätt tillförlängt barnbidrag enligt 2 kap. eller studiehjälp enligt 3 kap. Om den studerande är gift men inte lever tillsammans medmaken, tillämpas första stycket 2 saml andra och tredje styckena i den måndetta följer av bestämmelse som meddelas av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, av centrala . Som den studerandes inkomst enligt 16 och 19 §§ räknas den inkomst som han kan antagas komma att åtnjuta . Värdet av naturaförmåner fastställs av regeringen. Doktorandstipendium, statligt eller stalskommunalt bostadsbidrag, allmänt barnbidrag och annat studiestöd enligt denna lag än limstudiestöd, inkomslbidrag och vuxenstudiebidrag räknas icke som inkomst. Som den studerandes inkomst enligt16 och 19 §§ räknas den inkomst som han kan antagas komma att åtnjuta underkalenderhalvåret. Värdet av naturförmåner fastställs av regeringen. Statligteller stalskommunalt bostadsbidrag, allmänt barnbidrag och annat studiestödenligt denna lag än limstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag räknasicke som inkomst. Bestämmelserna i första stycket tillämpas även vidberäkning av makes inkomst ifall som anges i 17 och 19 §§. Med förmögenhet förstås i 17 och 19 §§ skattepliktigförmögenhet enligt lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Studerande, som till följd av bestämmelserna i 16, 17, 19och 21 §§ eller bestämmelse som avses i 22 § ej är berättigad till studiemedel,kan dock få återbetalningspliktiga studiemedel om synnerliga skäl föreligger. Om synnerliga skäl föreligger, får studiemedel utgå medhögre belopp än som följer av 10, 13, 14, 16, 17, 19 och 21 §§ ellerbestämmelse som avses i 22 §. Det överskjutande beloppet utgår i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Studerande,som till följd av bestämmelserna i 16, 17, 19 och 21 §§ eller bestämmelse somavses i 22 § inte är berättigad till studiemedel, kan dock fä sådana omsynnerliga skäl föreligger. Om synnerliga skäl föreligger, får studiemedel utgå medhögre belopp än som följer av 10, 13, 14, 16, 17, 19 och 21 §§ ellerbestämmelse som avses i 22 §. Bestämmelserna i detta kapitel om studerande som är giftaskall tillämpas endast om äktenskapet ingåtts senast under kalenderhalvåretnärmast före det för vilket studiemedel skall utgå. '' Förutvarande 38 § upphävd genom 1980: 282. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i detta kapitel som gäller studerande somär gifta, med utidantag av 17 § fjärde stycket och 19 § femte stycket,till-lämpas även på den som utan alt vara gift lever tillsammans med någon medvilken han har varit gift eller med vilken han gemensamt har ellerhar haft barn. Studiebidrag och återbetalnings- Återbelalningspliktiga siudieme- plikliga studiemedel enligt detta ka- del enligt detta kapitel samt barn- pitel saml barntillägg vid tillämp- tilllägg vid tillämpning av 40 Sav- ning av 40 § avrundas lill hell krön- rundas till helt krontal vid örelal tal vid öretal under 50 nedåt och vid under 50 nedåt och vid annat öretal annat öretal uppåt. För den som under ett kalender- För den som under ett kalender halvår ej är berättigad till mer än halvårinte är berättigad till mer av basbeloppet i stu- av basbeloppet i diebidrag och återbetalningsplik- älerbetalningspliktigastudiemedel tiga studiemedel bortfaller rätten bortfallerrätten till sådant studie- till sådant studiestöd. Denna lag träder i kraft såvitt avser 4 kap. 13 och 24 §§ den 1januari 1984, 3 kap. 10 § och i övrigt . För studier skallstudiemedel enligt 4 kap. 13 § dock utgå med 7,av basbeloppet för varje hel tidsperiod. Vid beräkningen av studiemedlen skall bestämmelserna i 4 kap. 24 § tillämpas. Därvid skall studiebidraget dock minskas endast om studie medlen utgår med lägre belopp än 7,av basbeloppet. Har i beslut om studiemedel förtid, som hett eller delvis infaller ,studiemedlen beräknats utgå med 7,av basbeloppet för varje hellidsperiod,har den studerande rätt till studiebidrag och återbetalningspliktigastudiemedel för med de belopp som skulle ha utgått ombestämmelserna under punkt 2 hade tillämpats. För studerande, vilka före utgångenav har uppburit studiemedel enligt 4 kap. för vissa studier och somfortsätter dessa studier efter , får studiemedel beräknas utanhänsyn till de nya bestämmelserna i 4 kap. om prövning mot makes ekonomi.Närmare bestämmelser om vilka studerande detta skall gälla, skall meddelas avregeringen eller av myndighet som regeringen utser. ' Förutvarande 39 § upphävd genom 1980: 282. Prop.1983/84; 40 Bilaga 7 Prop.1983/84:40 I Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Jordbruketsrationalisering m. m. [1]Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Under anslaget anvisas medel tilljordfonden. Fonden används för att finansiera lantbruksnämndernas köp av marki samband med yttre rationalisering inom jordbruk och skogsbruk. Jordfondenuppgick vid ingången av /84 till 367186000 kr.Lantbruksslyrelsen disponerar för jordfondsändamål dessutom en rörlig kredithos på 25 milj. kr. t. o. m. . Härutöverhar till lantbruksstyrelsens förfogande ställts en särskild rörlig kredit förstörre förvärv av mark som utbjudits till försäljning huvudsakligen från olikaskogsföretag (prop. 1978/79:101, JoU 17, rskr 166). uppgår kreditentill 150 miljr kr. och skall enligt beslut successivt avvecklas(prop. 1982/83:100 bil. 11, JoU 24, rskr 204). som därvid försäljs skall iförsta hand erbjudas domänverket. Pä de medel som tas i anspråk utgår räntaefter räntefot som fastställs av . Räntekostnaderna belastaranslaget Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Försäljningenav skogsmark har skett i sådan takt att kreditbehovet vid utgången av år 1983bedöms väsentligt understiga 150 milj. kr. Med hänvisning till bl.a. behovetav utgiftsbegränsningar i statsbudgeten och den positivaförsäljningsutvecklingen för ifrågavarande skogsmark bör enligt min meningkrediten nu kunna minskas kraftigt. bör krediten löpa på budgetår istället som f. n. per kalenderår. Enligtmin mening borde det vara möjligt att frän lantbruksstyrelsens sida påskyndavidareförsäljningen av ifrågavarande skogsmark i en sådan I 1983184. 1983/84:40 2 taktatt en rörlig kredit pä 75 milj. kr. är tillräcklig för /85. Förhelt budgetår räknat innebär detta en besparing med 10-11 milj. kr. Jag avser att återkomma till frågan i min anmälan tillbudgetpropositionen 1984. Somnämndes i den reviderade finansplanen har regeringen tillsalt ensärskild livsmedelspolitisk utredning (Jo 1983:01) med uppgift att bl. a.undersöka förutsättningarna för att dämpa prisutvecklingen på jordbruksprodukteroch se över formerna för det nuvarande prisregleringssystemet. I detsammanhanget skall också överproduktionen av vissa jordbruksprodukter analyserasoch åtgärder till förändringar framläggas. Den automatiskakostnadskompensation som utgår till jordbrukarna i form av automatisktverkande index skall också granskas. Kommittén skall undersökaförutsättningarna för att finna andra former för pris-kompensation än de i daggällande. Kommillén skall också framlägga föi"slag lill sådanaförändringar av prisregleringssystemet all jordbruket garanteras visst prisendast för den kvantitet livsmedel som behövs för konsumtion inom landet ochför att uppfylla de olika åtaganden vi som nation gjort i det internationellasamarbetet. Kommitténs arbete beräknas vara avslutat inom en tvåårsperiod.Kommillén har presenterat förslag lill tre alternativa lösningar ifråga om formerna för överläggningarna om jordbrukets koslnadskompensation (DsJo 1983: 10) för tiden efter . Kommitténs förslagremissbehandlas f. n. Jag kommer senare all föreslå regeringen all lägga framen särskild proposition i frågan under innevarande . [2]Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Livsmedelssubventioner utgår f.n. på konsumtionsmjölk, ost, kött och fläsk till etl sammanlagt belopp av ca 3300 milj. kr. beräknat utifrån konsumtionen under budgelårel 1982/83. Häravavser ca 2450 milj. kr. konsumlionsmjölk, ca 270 milj. kr. ost, ca 480 milj.kr. kött och ca 100 milj. kr. Utöver dessa direkta subventioner påprodukter utgår av budgetmedel 435 milj. kr. lill låginkomstsatsning m. m. inomjordbruket samt 65 milj. kr. som ersättning för införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen. Av del sistnämnda beloppet används 55 milj. kr. försänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och 10 milj. kr. för pristilläggför får- och lammkött. De totala livsmedelssubventionerna uppgår därmed lill ca3 800 milj. kr. De budgetmedel som utgår, belastar förslagsanslagetPrisreglerande åtgärder på jordbrukels område under nionde huvudtiteln.Subvenlionseffekten (exkl. låginkomstsatsning m. 1983/84:40 3 sel vid oförändrade öresmarginaler i handeln utgör förmjölk ca . per liter", för ost ca . per kg, för styckatnötkött ca . per kg och för styckat fläsk ca . Chefen för har tidigare denna dagredovisat behovet av utgiflsbegränsningar på statsbudgeten. Del är av vikt attdessa begränsningar får effekt sä snart som möjligt. Begränsningar i livsmedelssubventionernakan beslutas av regeringen. Jag kommer att föreslå regeringen attsubvenfionerna pä kött, fläsk och ost hell las bort fr. o. m. den I december1983. Jag kommer i mitt förslag även all inräkna den del av pristillägget påfår- och lammkött som bestrids från statsbudgeten. Totalt beräknar jag enminskad utgift av ca 850 milj. kr. beräknat på helår under anslagetPrisreglerande åtgärder på jordbrukels område. Belastningen på anslaget kantill följd av den minskade subventioneringen beräknas minska med ca 500 milj.kr. för innevarande budgetår. [3] Administration av permanent skördeskadeskydd m. m.Under detta anslag bekostas verksamhet som avser de objektivaskördeuppskattningarna, skördeskadeskyddets tekniska administration,lantbrukets företagsregister och därmed samordnad statistikproduktion samt denjordbruksekonomiska undersökningen. På statsbudgeten för innevarande budgetår har anvisats etlförslagsanslag av . för administration av permanentskördeskadeskydd m.m. Härav utgör 20,8 milj. kr. medel för de objektivaskördeuppskalt-ningarna och 4 milj. kr. medel för skördeskadeskyddets tekniskaadministration. De objektiva skördeuppskattningarna används förutom förskördeskadeskyddel även för den löpande statislikproduklionen på jordbrukelsområde. För alt bestrida ersättningarna för skördeskador finns ensärskild skördeskadefond som förvaltas av statens jordbruksnämnd. Fondentillförs medel dels av staten från anslaget Bidrag lill permanentskördeskadeskydd (prop. 1961:94, JoU 22, rskr 227), dels från jordbruket genomkollektivt erlagda avgifter. Härutöver tillförs fonden räntan på fondmedlen.För budgetåren 1982/83 och 1983/84 har inga statsmedel anvisats lill fonden.Jordbruket har därvid inte heller tillfört fonden några medel. Fondensbehållning är f. n. ca 566 milj. kr. Räntan beräknas för uppgå lill ca60 milj. kr. I promemorian (Ds Jo 1983:8) Skördeskadeförsäkring harlagts fram förslag rörande skördeskadeskyddets framtida utformning. I avvaktan på all regeringen tar ställning i denna frågaförordar jag i syfte att nedbringa statsutgifterna för nästa budgetår altkostnaderna för skördeskadeskyddets administration bestrids med medel urskördeskadefonden. Jag avser att återkomma till frågan i min anmälan tillbudgetpropositionen 1984. 1983/84:40 4 Jaghemställer alt regeringen föreslår