prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 151 material, massa- och pappersleknik, träleknik,kemiteknik samt teknik för hälso- och sjukvård. Industrifonden föreslår isin anslagsframslällning ett treårigt kapitaltillskott lill fonden. Enredovisning lämnas av ett anlal stödda projekt, vilken visar att fonden kommitall spela en viklig roll i den avancerade leknikför-nyelsen inom svenskinduslri. Somjag lidigare anmältavses förslag lill ireärsprogram för STU, Industrifonden och vissa andraverksamheter bli framlagda i proposilioner om forskningspolilik ochom åtgärder för induslriell tillväxt och förnyelse. De Slalliga satsningarnapå rymdområdel syftar bl.a. lill alt främja svensk industris konkurrenskraft påden expansiva marknaden för rymd-tekniska produkler. Ulveckling av rymdleknikenmedför även positiva effekter för övrig svensk industri genom all denavancerade leknik som har ulvecklals på rymdområdel sprids lill andra områden. En annan fördel är allvi inom landet får beslulsunderiag för hur vi i framliden skall utnyttjarymdteknikens möjligheter. Avtal har under årettecknats med om samarbete på lelesalellit-omrädei med Tele-X-projeklelsom första konkreta samarbelsprojekt. Vidare har avtal med tecknats omsamarbele vid genomförande av . Tele-X kommer atl kunnaerbjuda olika teletjänster som direktsänd TV och datakommunikation. Arbetet medatt definiera satellitens nyttolast har skett i intimt samarbele mellan Svenskarymdaktiebolaget (Rymdbolaget), svenska och myndigheter i ochFinland. Avsikten med Tele-X är att förbereda användare, leverantörer,upphandlare och operatörer av satellilkommunikationssyslem för framtidaoperativa lillämpningar. visarenligl min mening att del är möjligl att uppnå ett värdefullt nordisktsamarbete som ger nordisk industri kompetens på den expanderande marknaden förrymdlekniska produkler och tjänster. Projeklel ger även de nordiska televerkenen intern kompetensuppbyggnad som ett led i förberedelserna för all möta denframlida lelelrafikutveckling-en saml ökade kunskaper beträffandemarknadsefterfrågan av olika tele-satelliltjänster. Patenlväsendel liksomskyddet för vammärken och mönsler är vikfiga led i en politik som syftar tillatt främja ett expansivt näringsliv. deltar i ett omfattandeinternationellt patentsamarbete inom den europeiska patentorganisationen (EPO)och den s.k. samarbelskonventionen Pa- Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 152, lent , (PCT). Överenskommelsernasyftar lill att minska dubbelarbetet vidbehandling av patenlansökningar. Del svenska pa-leniverkel har lilldelals en akliv roll i del inlernalionellasamarbelel. En särskild utredning har startals för att utvärdera effeklerna avSveriges anslulning lill EPO. Det industriellarällsskyddet är också föremål för samarbete i nordiska sammanhang och inomorganisationen (). Ävenregislreringsverksamhelen är av belydelse för näringslivel nämligen i fråga omakliebolagsbildning och regislrering av informalion om akliebolag. Statensprovningsanstalt har fr.o.m. innevarande budgelår upphört atl vara cenlralförvallningsmyndighel för officiell provning och kontroll samt . för allmän ochlegal melrologi. Dessa uppgifter har i stället överförls till dennybildade myndigheten statens mät- och provråd. Verksamhelen vid provi)ingsanslallen har under årel konsolideratsi samband med att delar av denregionala organisationen . Delta har medförl en förbättring avanstaltens resultat. Lagsliflningen omriksprovplalser har sells över. Arbelel har redovisats i betänkandet (Ds I1983: 22) Kontroll genom provning, vilkel f. n. remissbehandlas. Marintekniskainslilulei SSPA är f.n. en slallig uppdragsmyndighel. SSPA:s verksamhel harunder senare år fält en alltmer affärsmässig inriklning. Dekommersiella uppdragens andel har successivl ökal och ulgör numera ettdominerande inslag i verksamhelen. Denna inriklning beräknas förslärkas ytterligare . SSPA har ingamyndighetsuppgifter ulan enbart kommersiell verksamhet. De skäl som normalt brukar anförasför att en verksamhet skall bedrivas imyndighetsform är inte tillämpliga på SSPA. Industridepartementethar lillsammans med SSPA utrett SSPA:s framlida inriklning ochorganisationsform. Vidare har sludier gjorts belräffande SSPA:smarknadsförutsättningar och en effeklivisering av den interna organisationen. För alt ge SSPAförulsällningar atl även i fortsäUningen bedriva sin verksamhel underaffärsmässiga former på effeklivasl möjliga sätt föreslås all verksamheten vid SSPA överförs lillaktiebolagsform . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 153 deltar i detinlernalionella tekniskt-vetenskapliga samarbetet såväl multilateralt genomarbetet inom internationella organisationer som genom bilateralt samarbele. dellagande isamarbetet på rymd- och patentomrädena har redan berörts. lillsammans med ulbildningsdeparlemenlel och ell anlal myndigheler, iarbelel inom kommillé för vetenskaps- och leknologipolilik (CSTP).Arbetet omfatlar frågor som rör teknik ochsamhällsutveckling, forskningspolilik, internationellt samarbete ochforskningsstatistik. Vidare ansvarar departementet för representationen iOECD:s kommillé för informafions-. dala- och kommunikalionspolilik (ICCP).Della sker i nära samarbele med ett flertal departement och myndigheler. Induslridepartemenlelsamordnar vidare dellagande i del projektsamarbete som bedrivs mellanEG-slaterna och nio andra stater i på forsknings- ochulvecklingsområdel inom ramen för del s.k. COST-samarbelel. Arbele pågår inomnio skilda leknikområden: da-taleknik, leleleknik. iransporler, havsfrägor.materialteknik, miljövård, meteorologi, jordbruksforskning och livsmedelsteknik. samarbelarbilateralt med EG inom organisationens råmaterialprogram på två områden, delsnär det gäller avfallsåtervinning där överläggningar om en förlängning pägår.dels när del gäller trä som en förnyelsebar råvara där ett samarbelsavlal undertecknatsi . Överläggningar pägårvidare med EG om möjligheterna lill en breddning av del direktaprojeklsamarbelel mellan organisationen och inom ell flerlal andraområden. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling . Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsstationer Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning I slalsbudgeten /84 har under dessa anslagsrubriker anvisals ellreservafionsanslag av , ell förslagsanslag av I . resp. ellreservafionsanslag av . Slalsrådel I. Carlssonhar lidigare (bil. 10) anmält sin avsikl atl senare under della riksmöleföreslå regeringen all lägga fram en forskningspolitisk proposition. Jag avseratt i delta sammanhang samt i milt förslag till en särskild proposition våren1984 om åtgärder för induslriell tillväxt och förnyelse, la upp frågan omulformning av slatens slöd lill 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 154 leknisk forskning och induslrielllulvecklingsarbeie. Härvid avser jag all i proposifionen om forskningspolilikenanmäla förslag lill anslag för slyrelsen för teknisk ulveckling. Dessa anslagbör i avvaklan pä sislnåmnda proposition föras upp med oförändrade belopp förnäsla budgelår. Jag hemsläller all regeringen föreslår i avvaklan påsärskild proposition i ämnel, för /85 beräkna 1. lillStyrelsen för teknisk ulveckling: Teknisk forskning och ulveckling ellreservationsanslag av , 2. tillStyrelsen för teknisk utveckling: Drifl av forskningsstationer ettförslagsanslag av ) , 3. tillStyrelsen för leknisk utveckling: Utrustning ell reservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m, m. 1982/83 Ulgift 231965 176 198.3/84 Anslag 123611000 1984/85 Förslag 144750000 Slaismakierna beslöl år1979 om en ökad salsning på svensk rymd verksamhel (prop. 1978/79: 142, NU 36,rskr 292). Slalens delegafion förrymdverksamhel (DFR) är enligl sin inslrukiion (1977: 1066, omlryckl 1982:1068) cenlral förvallningsmyndighel för frågor som gäller den svenska rymd- ochfjärranalysverksamhelen. Delegalionen är även konlaklorgan med inlernalionellaorganisationer, särskill (), och ulländskainslitulioner inom sill verksamhelsomräde. Delegalionen har allaledamöter, varav en heltidsanslälld ordförande, tillika chef för delegalionen. Under delegalionen hartre kommilléer inrällals med uppgift all bereda ärenden rörande rymdforskning,fjärranalys samt rymdindustriell policy och ulveckling. Det statsägda SvenskaRymdakliebolagel (Rymdbolagel) svarar för verkslällande funktioner inom svenskrymdverksamhet, såsom all lekniskl genomföra de nafionella rymdforsknings- ochfjärranalysprogrammen, driva försöksfältei och en motlagningsstalionför bilder från fjärranalyssalelliler samt främja marknadsföring av svenskinduslriell kompelens inom rymdområdel. Bolagets verksamhel finansieras tillstor del genom uppdrag frän rymddelegalionen. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Delegationens verksamhel är uppdelad på följandeprogram: Från anslaget Europeisktrymdsamarbete m. m. finansieras verksamhelen inom programmel Myndighelsuppgiftersaml delvis programmen Nalionell rymdverksamhel och Europeiskl rymdsamarbete.Åierslående delar av de båda senare programmen finansieras dels frän anslagenF I.Styrelsenför leknisk ulveckling: Teknisk forskning och ulveckling och F 5. dels frän anslagen under nionde huvudlilelnNalurvelenskapliga forskningsrådet m.m. och Europeiskt samarbete inomrymdforskningen. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av verksamheten inom anslaget Europeisklrymdsamarbete m.m, (i kr.. prisnivå om inte annat anges). Program/Del program 1982/83 Ulfall 198.3/84 Beräknar Myndighetsuppgifter Nationell rymdverksamhet/ induslriuiveckling Europeiskl rymdsamarbete 122 280 105 882 20 550 125 229 32 150* 108 558 Statens delegation för rymdverksamhet Inom programmetMyndighetsuppgifter sker planering, samordning och bevakning av de svenskaintressena i den . Denna bevakning sker främslgenom alt är representerat i , programslyrelser och övrigaorgan men även genom all delegalionen direkl eller via Rymdbolagel följer ochunderslödjer förhandlingar om induslrikonlrakl mellan och svensk industri.Den inlernalionella verksamheten omfallar uppföljning och bevakning av olikaärenden i samband med bilateralt rymdsamarbete med bl.a. den franskarymdorganisationen , Interkosmosräd och den amerikanskarymdflygslyrelsen . Vidare bevakas arbetet inom olika inlernalionellaorgan. I programmel ingår äveninformationstjänst innebärande all service lämnas till allmänheten,nyhetsmedia, myndigheter, institutioner och industriföretag. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 156 Arbelel inom programmelulförs av säväl delegafionens personal som av Rymdbolagel i form av uppdragfrän delegationen. Delegalionen hade vid ulgången av budgelårel 1982/83 älta anslällda. under programmet för budgelårel 1984/85. Programmel Nalionellrymdverksamhet omfattar projekl inom områdena rymdforskning, fjärranalys ochinduslriuiveckling. Programmel omfattar även Tele-X-projeklet och driften avEsrange. Från della anslag finansieras delprogrammen Fjärranalys ochInduslriuiveckling. Fjärranalysverksamhet är en sammanfallandebenämning pä sådan verksamhel som innebär all man skaffar sig informalion omjorden och dess aimosfär genom regislrering på avsländ. I allmänhet mäter man elekiromagnelisk slrålning varav synligt ljusoch radiovågor är två exempel. I fjärranalysverksamhelen ingår inle bara regislreringav den uppmälla slrålningen ulan även bearbelning av resullalen. vilkelinnebär databehandling, tolkning och presentation. De registrerande instrumenlen, sensorerna,monteras vanligen i plattformar ovan marken i främst flygplan och salelliler,men kan också vara uppslällda på marken. Fjärranalysverksamheten har mängaberörings-punkler med rymdtekniken, men kan även bedrivas ulan utnyttjande avrymdlekniska hjälpmedel. Verksamheten är starkt lillämpningsorienterad och målinriktad.Delegafionens mål är all främja fjärranalysleknikens prakliska och rulinmässigaanvändning i samhällel. Delegationensfjärranalysverksamhet har /80 koncentrerats molulvecklingsprojekl rörande överföring, bearbelning och lolkning av bilddala,särskild salellildala och främsl inom mark- och vege-lalionsområdel. Ulrymmeför della har skapals dels genom en minskning av insalserna på havs- ochatmosfärssidan, där en ökad användarfmansie-ring har uppnålls, dels genom allresursökningen nästan helt tagits i anspråk för detta ändamål. Motivet fördetta är dels de slora samhälleliga behoven av landskapsinformalion, dels delekniska förutsättningarna atl utnyttja satellittekniken genom etablerandet avLandsatslalionen i och genom 80-lalels slarkl förbällradefjärranalyssalelliler. DelprogrammetInduslriuiveckling har lill mål alt bygga upp tekniskt kunnande och erfarenhetmed sikte på alt skapa en lönsam rymdsektor hos svensk induslri påhemmamarknaden och världsmarknaden, all bygga induslriell kompelens inom ellområde som berör viiala nafionella intressen och atl främja konkurrenskraftenhos svenskl näringsliv genom alt föra ul avancerad leknik. Speciellt skallsvensk industris förmåga atl ulveckla och lillverka produkler samllillhandahålla Ijänsler med rymdleknisk anknylning slimuleras. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 157 bedrivs arbele med följandeprojekt: - Svenskvetenskaplig satellit. - Dataöverföringvia satellil, Spine - Ulvecklingav bildbearbetningssyslem, Vidare har studier genomförts som gälll nyamodulationsmetoder, antennreflektorer i kolfiberarmerad plast, en 2 satellil saml ell mikrodatorsystem, RIDU,för satelliter. löper i stort sett enligt plan.Under höslen 1984 kommer satellitens fillverkningsfas all avslutas.Uppsändning beräknas ske underförstå halvärel 1985. En del av betalningarnaunder budgelårel avser kostnadsökningar, varav huvuddelen vid utländskaleverantörer. Rymdbolagel har som följd härav uppdragit ål ell slalligtrevisionsorgan i Förenta Stater att granska dessa koslnader. Som enföljd härav har vissa begränsningar kunnal göras av begärda kostnadsökningarmen ell belopp av 5,2 milj. kr. Programmel Europeisklrymdsamarbete omfatlar deltagande i del europeiska rymdorganet saml bilaterala europeiska samarbelsprojekt inom rymdområdet.Programmel innehåller såväl vetenskapliga projekt som tillämpningsprojekt. deltar i ESA:s grundprogram(obligatoriskt), ESA:s vetenskapliga program (obligatoriskt) och . Grundprogrammet omfattar allmänna sludier,leknisk forskning, drift av markstationer (bl.a. /Landsal), inköp ochunderhåll av lekniska basresurser samt drift av satelliluppsändningsplalsenKourou i . ESA:s vetenskapliga program innehåller egnavetenskapliga sa-tellilprojekt och samarbelsprojekl med andra organisafioner,1. ESA:s lillämpningsprogram innehåller experimeniella ochpreoperaliva salellilprojekl för lelekommunikation och jordobservation samlulvecklingen av bärraketen och rymdlaboratoriet Spacelab. Varje medlemslandväljer vilka tillämpningsprogram del vill della i. Den ekonomiska insalsen ståri regel i direkt proportion lill varje lands andel av industrikontrakten iprojeklel. Inom tillämpningsprogrammet dellar iföljande projekl: - Syslemoch leknologisludier inom lelesatellilomrädel, ASTP - EuropeiskIjärranalyssalellil, ERS-1 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 158 - Forlsall utvecklingav bärrakelen (version 2-4) - Försöksprogramvid nära lyngdlöshei, Micrograviiy - Förberedandeprogram för framlida rymdiransportsyslem - Förberedandeprogram for framtida telesatelliter: deltar dessulom i följande bilalerala projekl: - Denfranska fjurranalyssalellilen SPÖT lillsammans med . Pro jeklel avser ulveckling, uppsändning (planerad lill förslå halvårel 1985) och drift av en utvecklar ombordda- lorn, vilken i en annan versionulnylljas i Arianerakeien. Inom projeklel kommer en marksialion all uppräilasvid i . Projeklel fortgår enligl uppgjorda planer. Eii förslag om svensk medverkan i ytterligare en satellil,SPÖT 2, kommer all läggas fram. - SAR-anlennlillsammans med . Projeklel avser leknisk ulveckling avkolfiberanienner till satelliiradarmed synte tisk aperiur hos och föreiagei Dornier i . Projeklelger /Dornier möjlig hel att offerera SAR-anlennen tillESA:s Ijärranalyssalellil ERS-1. Pro jeklel fortlöper enligt plan medberäknad avslutning . - /TDF-Ilillsammans med och . utvecklartelekommandoulruslning och antenner, ulvecklar eleklronikför anlenninrikiningsmekanism. omborddator ochdatabehandlingssystem för den lunga satelliiplallform som utvecklas för projektet.Projektet fortlöper som planerat. - HM60lillsammans med och . Projektet avser ulveckling av en ny motor för Arianerakelens andra sleg. Inom ett förberedande programstuderar tillverkningsteknik för turbiner och munstycken. Projektet fortlöper enligl plan och avses bli slulförl under år1983. Den framlida utveckling en planeras ske inom ESA:s ram åren 1984- 1993. engagemangi europeiskl rymdsamarbele har lill syfte dels all stimulera induslriell ulveckling pä del rymdlekniska områdel, dels allge svenska forskare möjlighel altdella i slora vetenskapliga rymdprojekt. Inom ramen för under budgelårel 1983/84 har DFR inkluderat pågåendeprojekl med svenskl dellagande samt vissa nya projekl som väntas bli igångsaiiaunder budgelårel 1983/84. Nedan anges de meslakluella projeklen med planerat svenskl dellagande (prisnivå, 1984års preliminära växelkurser). ERS-1 Fas C/D (Ijärranalys- Prop, 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 159 Delegationen beräknar allbelalningarna under budgelårel 1983/84 till ESA:s grundprogram,lillämpningsprogram och de bilalerala projeklen kommer atl uppgå till 125,2milj. prisnivå, vilkel med 25 milj. kr. överskrider det iregleringsbrevet förslagsvis angivna beloppel (prisnivå). Orsaken ärpris- och växelkursändringar inom såväl ESA:s program som de bilaleralaprojeklen. under programmel för budgelårel 1984/85. Den av slaismakierna besluladesalsningen på svensk rymdverksamhel (prop. 1978/79: 142, NU 36, rskr 292)håller nu på all genomföras. Som resullal av de hittillsvarande statligainsalserna pä rymdområdel kan flera posifiva effekier regislreras. Jag vill särskill peka på följande. kommerSverige som ett av myckel få länder all disponera den franskafjärranalyssalellilen SPÖT som ulvecklas i samarbete med . Genomskapandet av ell särskill dotterbolag i lill Rymdbolagel som skallspecialisera sig på fjärranalysverksamhet, kommer dala atl kunna las emoi,bearbelas och distribueras för svenska behov och för världsmarknaden. Enkraftig ökning av intresset på användarsidan förväntas leda till ellkommersiellt genombron under andra hälften av 1980-talel. står långt framme tekniskt och lorde genom- det nuvarande utvecklingsprogrammetha goda möjligheter all inta en ledande roll vid fjärranalysens kommersiellaexploalering. Vid försöksplaisen i har mollagningssialionen försalellitbilder byggls ut för all kunna la emol bilder från den nya generalionenfjärranalyssalelliler. På bärraketområdel dellar i ellprogram för ulveckling av en ny molor lill framlida generalioner avAriane-rakeier. En sludie av en 2 saiellil som genomförs vid industrin visar all svensk induslrihar lekniska förulsällningar all ulveckla och lillverkaen sådan satellit ulan underkonlrakl .Tied ulländska förelag. Viking2-projek-lel skulle emellertid innebära ell myckel slort ekonomiskt åtagande.Ett slalsfinansieral 2-projeki bör därför inle fullföljas. Jag bedömerdock atl den typ av satellil som representerar kan ha en marknad ulanförSverige. Bl.a. har den Europeiska rymdorganisaiionen visal inlresse för dessanvändning. Om ell samarbele kan eiableras med en eller flera exlernainlressenler som tar del huvudsakliga ekonomiska ansvarel bör dock en.begränsad svensk statlig medverkan inom ramen för det reguljära rymdsamarbetetkunna övervägas. Statens delegation förrymdverksamhet har redovisal ell förslag lill verksamhet för del kommandebudgetåret. För program Myndighetsuppgifter harjag beräknat medel medutgångspunkt i DFR:s huvudförslag. Genom all ett slalsfinansieral 2projekl inte är akluelll kan bidragen till det nationella rymdprogrammetbegränsas. Vad gäller storleken pä Prop.1983/84: 100 Bilaga 14 Industridepartementet 16(1 bidrag lill och bilaleralasamarbelsprojekl för budgelårel 1984/85 kan jag i huvudsak godta delegationensberäkning. Genom all göra vissa omdisponeringar bör bidragel lill det europeiska rymdsamarbelei kunnareduceras. Jag beräknar under detta anslag eii medelsbehov av 144 750000 kr.för nästa budgelår. De medel som satsas pärymdverksamhel utgör en belydande del av samhällels insalser för leknisk FoU.Del är angelägel all en samlad avvägning görs av FoU-insalserna på olikaområden så all resursfördelningen blir så ändamålsenlig som möjligl. Enligl minmening bör övervägas alt pä myndighelsplanel ha ell sådanl samordnande ansvarnär del gäller olika insalser inom teknisk FoU, inkl. rymdverksamheten. Enöversyn bör göras av hur insatserna inom indu.sirideparicmcnicls områdeavseende dels rymdområdel, dels STU:s tekniska forskning och ulveckling bällreskall kunna samordnas. Jag avser all ålerkomma lill denna fråga i näsla årsbudgelproposilion. Enligl beslui har regeringenbeniyndigals all ikläda slalen ekonomiska förpliktelser för ålaganden inomrymd- och Ijärranalysområ-det med betalningar under kommande budgelår. Jagberäknar all regeringen vid Ulgången av budgelårel 1983/84 inom ramen förtidigare bemyndiganden kommer att ha fållat beslut om projekt i sådanomfattning att bemyndigandeskulden vid budgetärels utgång uppgår lill 345,7milj. Ullryckel bemyndigandeskuld används för all ange vilka framlida betalningsätagandenfrän sida som en viss bemyndiganderam leder lill. Vid ulgången /85 beräknarjag atl den utgående bemyndigandeskulden skalluppgå till 241,9 milj. kr. Under budgelårel 1984/ 85 kan nya projeklaktualiseras med belalningar under kommande budgelår inom en ram av 145 milj.kr., varav ca 70 milj. kr. avser projeklel ERS-I. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen att under /85 ikläda slaten nya förpliklelser inomrymd- och fjärranalysomrädet om högsl , 2. lill Europeisktrymdsamarbele m. m. för budgelårel 1984/85 anvisa eit förslagsanslag av 144750000kr. 1983/84 Anslag 574200000 1984/85 Förslag 477 300000 De nu gällanderikllinjerna för Tele-X-projeklel lades fasl genom beslui av slalsmakterna år1983 (prop. 1982/83:168, NU 53, rskr 390). Medel för bidrag tillTele-X-projeklel anvisas fr. o. m. budgetaret 1983/84 över della anslag. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 161 Avlal lecknades medNorge , benämnl Överenskommelse mellan om samarbete på telesatellitområdel.Della avtal redovisades för i nyssnämnd proposition. Vidare har avtaltecknats med den 29 oklober 1983, benämnt Överenskommelse mellan republiken ochkonungariket omsamarbele vid genomförandet av Telesalellilprojeklel Tele-X. Den svensk-finskaöverenskommelsen innebär från finansiell synpunkt all Finlandförplikligar sig all ijanuari 1984 eriägga 25 milj. kr. fill projeklel.Däruiöver kommer atl svara för kostnaderna för viss finsk industriellmedverkan i projektet. Värdet för av denna medverkan kanuppskallas lill sammanlagl ca 10 milj. kr. under budgelären 1984/85, 1985/86 och 1986/87. Hur fördelningen pådessa budgetär kommer alt ske är ännuinle fastlagt. För innebär det finska deltagandet all de svenska belalningarna lill projektet, som fastlagts i den svensk-norska överenskommelsen, kan minskas med de finskabidragen. Med ledning av debetalningsätaganden som gjorts i de bägge avtalen och av redan gjordabetalningar till projektet beräknarjag ett medelsbehov förbudgelårel 1984/85 av . Jag hemsläller atl regeringen föreslår all tillBidrag till för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Patent- ochregistreringsverket (PRV) handlägger ärenden angående palenl, varumärken,mönsler, ulgivningsbevis för periodisk skrift, namn, kommunala vapen ochaktiebolag. PRV leds av en slyrelse med sju ledamöter och tvä personalförelrädare.Chef för PRV är en generaldirektör, tillikastyrelsens ordförande. Inom PRV finns enpaienlavdelning, en varumärkesbyrå,en mönslerseklion, en namnseklion, en bolagsbyrå saml en adminislralivbyrå.