prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — 2 Befintliga resursers användning Kartläggning av befintliga resursers användning medtabeller och kommentarer återfinns i bil. 7 s. 48 ff. Statskontoret föreslår i rapporten: - attfiskeristyrelsens havsfiskelaboratorium och KVAs , båda i , skall samordna sina utbyggnader ochsamlokaliseras tili , - att sakverksamheternavid ett sådant samordnat laboratorium hålls åtskilda, - att visspersonal och vissa lokaler samutnyttjas vid det samordnade laboratoriet, - att slationernaTjärnös och Klubbans begränsade behov av hydrografisk och instmmenttekniskkompetens tillgodoses från laboratoriet i , Prop.1983/84: 10 140 - attmarinbiologisk forskning med visst områdesansvar bör utvecklas vid s. k.baslaboralorier. - att dessabaslaboratorier i första hand bör utvecklas vid Askölaboratoriet. vid detförslagna samlokaliserade laboratoriet i , vid Norrbyn och i andra handvid IVL i . - attdiskussioner inleds om baslaboratoriernas uppgifter och funktion. ansvaret för införandel av årliga kontaktträffar för gemensammaforskningsangelägenheter tas upp lill behandling, - att det inomuniversiteten, i första hand Askölaboratoriet, bör prövas delning av tjänstermellan institutioner för att tillföra speciell kompetens till olika områden. En majoritet av remissinstanserna är positiv till förslagetom baslaboratorier med områdesansvar saml lill förslaget om delning avtjänster mellan institutioner. Flera av remissinstanserna anser attbaslaboratorierna bör ha en stark förankring i grundforskningen, lill vilkentillämpade forskningsprojekt kan knytas. Däremot är remissopinionen delad vadgäller förslagel om ärliga kontaktträffar som vissa instanser anser varaonödigt byråkra- tiskt. Positiva lill den föreslagna samlokaliseringen avfiskeristyrelsens havsfiskelaboraiorium och KVAs Krislineberg lillKrislineberg är SNV, hög-skolan i , FRN, länsslyrelsen i länsaml LO, KVA är beredd att la det framlagda förslagel som utgångspunkt föröverläggningar med staten. Positiva till samlokalisering ulan alt la ställning lillden geografiska placeringen är , , Uppsalauniversitet, vid , , somdock anser alt frågan måste genomlysas mera ingående, DSH, NFR, länsstyrelseni , utvecklingsfonden i ,samarbetskommiité, , Lysekilskommun samt /SR, som anser alt del är den vetenskapliga och inte denekonomiska aspekten som skall fälla avgörandet var laboratoriet skall ligga. Negativa lill samlokalisering är avdelningen för marinbotanik vid , som dock anser all en samordning av dyrbarainstmment bör eftersträvas, fakultetsnämnden vid matematisknaturvetenskapligafakulteten vid , som påpekar alt Krislineberg, Klubbanm.fl. forskningsslationer kan erbjudas service i det nya havsfiskelaboraioriel,Jiskerislyrdsen, , fiskenämnden iGöteborgs och län, som föreslår att arbetet på ett nytt havsfiskelaboratoriumlokaliserat till las upp igen, kommun, fiskenämnderna iUppsala och , i saml . TCO anser del självklart att en samlokaliserad anläggningskall förläggas till och inte till Krislineberg. Prop.1983/84:10 141 Avdelningen för marin botanik vid ,i saml Sydvästra kommunaljörbund anser attden marinbiologiska forskningen i bör handhas av medkunskaps- och erfarenhetsutbyte med del internationella sjöfartsuni-versiletet. Enligt SMHIs uppfattning bör en samlokalisering avhavsfiskelaboratoriet och leda tillsåväl minskade byggkostnader för de nya planerade lokalerna somrationaliserings- och effeklivilelsvinsler. Dessa vinster uppstår i form avsamutnyltjande av lokaler, tyngre och kostnadskrävande utrustning samlexpertkompetens hos personalen. Genomförs statskontorets förslag beträffandehydrografi kommer detta l.ex. all kunna medföra all Kristinebergsmarinbiologiska station bör kunna utnyttja havsfiskelaboraloriels hydrografiskaexpertis även för sina behov. ser också fördelar med förslagel ombaslaboratorier för marinbiologisk forskning och undersökningsverksamhet.Institutet vill emellertid framhålla att långsiktig undersökningsverksamhet avövervakningskaraktär är beroende av en stabil organisation med klar instruktionoch strikta rikllinjer för verksamhten innebärande ett likarlat genomförande avarbetet på de olika platserna längs kusten. Svårigheter i dessa avseenden kanuppkomma om verksamheten läggs på universitetsinstitutioner som inte fungerarpå samma sätt som en myndighet utan vars verksamhetsinriktning kan variera medden vetenskapliga intresseinriktningen hos institulionspersonalen. Samtidigtinnebär det fördelar om forsknings- och undersökningsverksamhet kan bedrivas inära kontakt med varandra anser . anser att den framtidaforskningsorganisationens resurstillgång kanske inte är den viktigaste fråganutan i slällel forskningens inriktning och målsättning (grundforskning ellermålforskning, upptysningsservice eller miljöstatistik, remissinstans ellerforsk-ningsinstitufion). Museet ansluter sig ej helt lill den uppfattning somstatskontoret framför beträffande inriktningen av den framlida marinbiologiskaforskningen. Det sägs i rapporten alt forskningen alltmer kommer att avse helaekosystemet. Vilken typ av forskning som kommer all bedrivas beror enligtmuseet helt av vilka frågeställningar man möter. Ekosystemforskning är enmetod för en viss typ av problem. 1 ett annat läge kan exempelvis fysiologiskforskning avseende enskilda arter bedömas som mera angelägel. Förslaget attinrätta ett samlokaliserat större, s. k. baslaboralorium i Lysekilsområdetvälkomnas av . Ett sådant laboratorium minskar kostnaderna samfidiglsom en effeklivisering borde kunna uppnås. Det är viktigt att dettalaboratorium erhåller en god internationell standard genom kontakter meduniversiteten och andra institutioner med biologisk kompetens, l.ex.naturhistoriska . I detta sammanhang bör också understrykasbetydelsen av en livlig samverkan mellan forskningsin- Prop.1983/84:10 142 stitulionerna och grundforskningsinslitulionerna. Molbakgrund av detta resonemang instämmer museet i statskontorets bedömning av alldel vid borde vara möjligt all koppla ihop kompetensfrån olika instilulioner genom att tjänster delas mellan Askölaboratoriel ochaktuella universitetsinstitutioner. UHÄ framhåller att högskolans remissopinion är positivtill inrällandel av baslaboralorier. Enligl UHÅs mening är del emellertid ävenväsentligl all riktade FoU-insalser kan göras inom de områden där harspeciell kompelens och kan förväntas ha framgångar. Sådana insalser måsle ske iett långsiktigt perspektiv och med utrymme för lokal kunskapsuppbyggnad ochforskning för högskolans del. Askölaboratoriet instämmer helt i stalskontorets förslagom ulbyggnad i första hand av Krislineberg, Askölaboratoriel och Norrbyn lillbaslaboralorier med områdesansvar. Laboratoriet vill ytterligare understrykautredningens uppfattning att studier av miljöförändringar måsle inriktas påhela ekosystemet med åtföljande krav på utbyggd, tvärvetenskaplig kompelens vidbaslaboralorierna. Förslagel om delning av tjänster med andra instilulioner,redan påbörjade vid Askölaboratoriet, är utmärkt och bör utvecklas,anser laboratoriet. Laboratoriet är även positivt till de föreslagna årligakontaktträffarna, men framhåller att kontakten med den internationellaforskningen är minst lika viktig. vid anseratt förslagel om en speciell satsning på baslaboratorier är intressant, menkommer alt kräva en breddning av de olika institutionernas kompetens, om enverklig tvärvetenskaplighet skall kunna uppnås. Delade tjänster kan, enligtinslitutionen, vara en väg alt uppnå delta till lägre kostnad. ställer sig frågande tillstatskontorets uppfatlning om den framlida marinbiologiska forskningen. Det är,enligt universitet, ytterst tveksamt alt den kommer alt domineras avekosystemforskning och det vore synnerligen olyckligt om detta synsätt skullelåsa den marinbiologiska forskningen . Del är viktigt all man görklart för sig att till forskningen inom det marinbiologiska området också hörstudier av basala biologiska skeenden med organismer som studieobjekt.Dessutom måsle ett stort antal delproblem vara lösta innan men kan göra sådanalotalsynteser som statskontoret för fram anser . Beträffandeinrättandet av baslaboratorier vill informera om SNVs laboratoriumi Forsmark, där verkets sektion för kustvatten har en bemannad och välutvecklad enhet för undersökningar i skilda områden av Bottenhavet.Laboratoriet har ett nära samarbete med ett antal institutioner och avdelningarvid . Till detta kan läggas de potentiella tillgångar somfinns i genom SGU och , med redovisadsakkunskap i frågor. vid matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid anser alt den lill gränsandeKlubbans Prop.1983/84:10 143 biologiska station, som bedriver både undervisning ochgrundforskning, utgör mest naturliga samarbetspartner. För allunderlätta ett samgående mellan de båda stationerna bör även fåuniversi-telstillhörighet, anser fakultetsnämnden. avstyrker förslaget om samlokalisering avhavsfiskelaboraioriel och KVAs Krislineberg till Krislineberg på grund av attsamlokaliseringen skulle för havsfiskelaboraioriel medföra en rad nackdelarfrån såväl verksamhetssynpunkt som personalsynpunkl saml på grund av altstatskontoret inte redovisat hur en samförläggning skulle kunna genomföraspraktiskt. Inte heller har statskontoret, enligl styrelsen, kunnat lägga framgodtagbara ekonomiska beräkningar som visar att man vinner deekonomiska fördelar som förespeglas. avstyrker även attbaslaboratorier utvecklas innan den övergripande målsättningen för den marinaforsknings- och undersökningsverksamheten klarlagts. i och fiskareförbundanser att synnerligen starka skäl lalar för att ett baslaboratorium placeras iSlite på Golland, bl. a. därför alt enligt nämndens mening är denojämförligt mest centrala stalioneringsorten i med hänsyn till desvenska fiskezonernas omfattning och belägenhet. Vidare anser fiskenämnden attett forskningsfartyg bör placeras i . SNV anser all en samlokalisering av havsfiskelaboratorietoch bör skapa en god samarbetsgrund. SNVhar dock inte i detalj studerat de ekonomiska kalkyler som lett fram tillförslagel att samlokaliseringen bör ske fill . Del syns, enliglSNV, ofrånkomligt att sakverksamheterna vid del samordnade laboratoriet tillviss del hålls åtskilda. Vissa av havsfiskelaboraloriels verksamheter är avdirekt myndighetskaraklär och kan därför ej samordnas med annan verksamhet. Enicke obetydlig del av verksamhelerna lorde dock vara av likartad natur vid debåda laboratorierna och medge samordning. Detta gäller främst forskningen. Depraktiska vinsterna i form av samutnyltjande av i första hand teknisk personaloch fältpersonal är tillsammans med en mera rationell användning av lokaler ochutrustning, uppenbara. SNV anser det inte rimligl att två såpass likartadeverksamheter var för sig genomför nybyggnationer inom samma geografiska region.En av de kanske största vinsterna med en samlokalisering är enligl SNVs sättatt se på saken, den vetenskapliga stimulans som kan komma till stånd genom attforskare som tidigare haft ett mycket ringa samarbete, kommer tillsammansunder ett tak. SNV påpekar att i statskontorets förslag till baslaboralorierhar SNVs egna laboratorier inte behandlats. Detta beror på den omfattande organisationsöversynsom pågår inom SNV. Utelämnandet av SNV-laboratoriernas verksamhei talar enliglSNV för alt förslaget om baslaboralorier behöver diskuteras ytleriigare. Verketär berett att delta i diskussioner som syftar till alt precisera baslaboratoriernasuppgifter och funklion och senare bidraga med förslag på lämpligabaslaboratorier. Prop.1983/84: 10 144 DSH framhåller all delegationen inom ramen för sin uppgiftatt effeklivisera svensk havsforskning och mot bakgrund av havsforskningensbehandling i förslagel lill övergripande program för svenskhavsresursverksamhel avser att bilda en samrådsgrupp med företrädare för olikahavsforskningsintressenter. Denna grupp skulle kunna ta upp de aktuellafrågorna rörande baslaboralorier lill behandling och ansvara för all nämndakoniaklträffar kommer till stånd. Inom en sådan grupp skulle, enligl DSHsmening, även goda förutsättningar finnas att diskutera prioriteringsfrågor vadavser viktigare forskningsområden, kostbar ulruslning m. m. NFR anser all siaiskonlorel alltför ensidigt angellekosyslemanalys som framtida inriktning på marin forskning. De därav dragnaslutsatserna för planeringen bör enligl forskningsrådet omprövas. NFRframhåller vidare alt marin utsjöforskning, maringeologi, marin kemi och oceanografihar negligerats i rapporten samt all en samlokalisering av och havsfiskelaboraioriel kan ske under förulsätining allgrundforskningens volym och inriktning vid definieras och garanteras. i stöder tanken påbaslaboratorier, men anser inte att statskontoret gjort helt klart vilkaresurser, som krävs för att laboratorierna skall fungera på avsett vis. Av denuvarande fältslalionerna är det i stort sett endast Askölaboratoriel, som haren verksamhet, som kan sägas utgöra en naturlig bas för att utvecklas lill ellbaslaboralorium. är inte ett forskningsinstitut,utan en biologisk station, där verksamheten bedrivs av gästande forskare anserlänsstyrelsen. Den enda grunden för ell baslaboralorium vid ärdärför f.n. stationens fysiska resurser i form av lokaler, bålar, instrument m.m. 1 övrigt måste en helt ny, från stationens nuvarande verksamhet skildorganisation tillkomma. Om en samlokalisering av Krislineberg ochhavsfiskelaboratoriet kommer till stånd, kan denna enhet lämpligen utgöra ettbaslaboralorium för , menar . KVA framhåller all man är beredd att ta del framlagdaförslagel om samlokalisering som utgångspunkt för överläggningar med staten medsikte på en samordning av Krislinebergsstationen och havsfiskelaboraioriel iLysekil. påpekar all dess villighel att delta i ell sådant projekt ärberoende av - förutom all ekonomiska och praktiska frågor kan få en förakademien tillfredsställande lösning att den vid stationen bedrivnagmndforskningen, såväl vad gäller renl problem som andra discipliner,för vilka marint material ulgör lämpligt forskningsunderlag, kan fortgå ochutvecklas där. Dessa villkor för medverkan måste stå klara vidställningstagande till denna institutionsfråga, understryker KVA. Prop.1983/84:10 145 Statskontoret/ö;ei/år / rapporten: - att hydrografiansvareti samordnas inom en myndighet, SMHl, genom att fiskeristyrelsenshydrografiska laboratorium i sin helhet, bortsett från en laborator och enforskningsassistent, sammanförs med SMHIs hydrologiska och oceanografiskaavdelning, - alt i sambandmed detla SMHl inventerar behovet av hydrografisk kunskap i ochutarbetar ett program för svensk hydrografiverksamhet. Därvid behöverdefinieras vilken verksamhei som bedrivs p. g. a. ett myndighetsansvar ochvilken som beror av andra myndigheters, kommuners eller länsstyrelsernasspeciella behov, - all SMHIsinstruktion ändras att omfatta även en skyldighet alt tillhand-hållamyndigheter, kommuner och länsstyrelser hydrografiska uppgifter, - attfiskeristyrelsens instmktion ändras så att verkets behov av hydrografiskauppgifter inte längre skall erhållas genom egna hydrografiska observationer ochmätningar utan genom krav gentemot SMHl. behöver i dettasammanhang tilldelas anslagsmedel, - att enlaborator och en forskningsassistent från hydrografiska laboratoriet överförslill havsfiskelaboraioriel både funktionsmässigt och geografiskt, - attfiskeristyrelsen presenterar sitt behov av hydrografiska uppgifter, - allfiskeristyrelsen och SMHl reglerar sina förhållanden i avlal samt, - att de medelsom finansierar hydrografiska laboratoriets verksamhet överförs tillSMHl bortsett från kostnaden för de tjänster och för dem nödvändiga resursersom överförs till havsfiskelaboraioriel. En majoritet av remissinstanserna har allvarligainvändningar mot förslaget om samordning av med SMHIs hydrologiska och oceanografiska avdelning, bl.a.avdelningen för marin botanik vid , förGöteborgs hög-skolereglon, , Jiskenämnderna i , Blekingeoch , FRN, NFR, länsstyrelserna i och Göteborgsoch län, TCO, samt . KVA ställer sig tvekande lill förslagel. Fakulieisnämndenvid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetifrågasäller allvarligt stalskontorets förslag och menar att den bästaordningen uppnås genom att överföra vissa uppgifter från SMHl lill . fillslyrker att hydrografiansvaret samordnas hos SMHloch anser att undersökningsfartyget i sådant fall bör placeras iNorrköping. DSH är positiv lill förslagel med SMHl som huvudman fördel hydrografiska laboratoriet med förbehåll att det hydrografiskalaboratoriet blir kvar i , att laboratoriets verksamhei och samarbetemed oceanogra-10 1983184. Prop.1983/84:10 146 fiska institutionen vid kanutvecklas, att behov av hydrografiljänster garanteras samlatt avlal träffas mellan SMHl och om principer för Argosanvändning inom hydrografiverksamheten, och LO biträder statskontorets förslag. att ta ställning till förslagel om samlokaliseringframhåller ett antal remissinstanser viklen av att myndigheter ochinstitutioner inte drabbas av kostnadsökningar för tjänster som en eventuelltny huvudman tillhandahåller. Bland dessa instanser återfinns marinstaben,Askölaboratoriet, samt SNV. FMV understryker betydelsen av rationellt datainsamlandeoch lagring samt resullatuttag från en myndighet. Inom verkets projekt förminjaklsy-stem med fartygsburen hydrofon och fjärrstyrd, obemannad undervatlensfarkost() framstår det som synnerligen värdefullt med kunskaper om ljudutbredningoch botlenbeskaffenhet saml om strömförhållanden i kust-bandet ochskärgårdsleder. syns däriör enligt FMV nödvändig. framhåller att klar åtskillnad mellanbegreppen "hydrografi" och "hydrologi" bör göras saml attprogram för svensk hydrografiverksamhet bör utarbetas av och ejav . anser alt inslilutels roll som centralförvallningsmyndighei inom oceanografins område underlättas betydligt om deltotala ansvaret för den hydrografiska verksamheten åläggs institutet och isamband härmed hydrografiska laboratoriet organisatoriskt sammanförs med SMHl.Vinster kan härvid uppnås vad avser planering av undersöknings- och forskningsverksamhet,datahantering och datalagring, utnyttjande av personal och utrustning samtsvenskt uppträdande i internationella organ och annat internationelltsamarbete. SMHl får tillgång till den kemiska kompetens som finns påhydrografiska laboratoriet och som har behov av , verksamheten vid dethydrografiska laboratoriet får lillgång till kompletterande fysikaliskkompetens samt lill SMHIs tekniska resurser i form av utrustning och expertis.Den oceanografiska verksamheten vid SMHl har erfarenhet av de stora fördelardet innebär att arbeia tillsammans med eller nära den meteorologiskaverksamheten vid SMHl. Även för arbetet vid det hydrografiska laboratoriet kandetta, enligt , innebära vinster. vid matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid framhåller all SMHIs verksamhei inomhydrografi byggdes upp på basis av uppdrag med anknytning lill lokalexploatering av kustvatten som recipient. Dessa uppdrag har huvudsakligen berörtrent fysiska delfrågor fokuserade kring den utspädning som kan förväntas vidutsläpp av olika typer från processindustri m.m. ser ingaprincipiella hinder för alt även fortsättningsvis tar denna typ av Prop.1983/84:10 147 uppdrag; dock att del är värdefullt för såväl kvalitet someffektivitet om SMHl därvid får arbeta i konkurrens på lika villkor med andrauppdragstagare såsom enskilda konsultfirmor. Det bör emellertid understrykas,anser fakulieisnämnden, all den erfarenhelsbas som SMHl byggt upp kring dessalokala recipientfrågor är förhållandevis smal och icke utgör någol skäl tillatt andra hydrografiska observationer bör handhas av . föreslår alt hydrografisk verksamhet äveni fortsättningen skall bedrivas vid styrelsen och i enlighet med de kravsom dessa myndigheters resp, verksamheter ställer saml alt en samarbetskommiitémellan styrelsen och inrättas och alt ett avlal sluts i vilket de bådamyndigheterna som jämbördiga parter reglerar ömsesidig samverkan påhydrografiområdet. SNV framhåller att samlade erfarenhet avhydrografi/ marin kemi/biologi/fiskeribiologi samt lillgång lill stora farlygutgör en för svenska förhållanden enastående resurs inom kompetensområdetnationell och internationell monitoring och konventioner.Internationellt forskningssamarbete och miljöövervakning är verksamheter somkommer alt få ökad betydelse. Eu eventuelli byte av huvudmannaskap för hydrografiskalaboratoriet får inte äventyra dessa verksamheter anser SNV. stöder statskontorets förslag att SMHIinventerar behovel av hydrografisk kunskap i och utarbetar program försvensk hydrografiverksamhet samt att får bättre möjlighet atttillhandahålla myndigheter, kommuner och länsstyrelser hydrografiska uppgifter. FRN är inte nu beredd all, med de skäl som anförs isialskonloreis rappori, tillstyrka en överföring av merparten avfiskeristyrelsens hydrografiska verksamhet till . öm en sådan överföringskall göras måste garantier skapas för all de upparbetade kontakterna med denuniversitets-baserade hydrografiska forskningen inte bryts. Vidare måsle ävenforlsättningsvis fiskerinäringens behov av hydrografiska undersökningar säkerställas.Däremot torde inget hindra all ett samordnande ansvar för svensk hydrografiläggs på SMHl anser FRN. NFR anser att statskontoret vid sin redovisning avfiskeristyrelsens och SMHIs respektive verksamheter visavi hydrografin merborde beaktat internationella erfarenheter och tillvägagångssätt i länder medlikartade problem och naturiiga förulsäUningar för alt härigenom få fram enklar analys av behoven och ett väl avvägt förslag. Inom fiskeriforskningenanses internationellt att fysisk- och kemisk-oceanografiska undersökningar ärnödvändiga beståndsdelar. Fiskels variation, fiskpopulationernas upp-ochnedgång, artförskjutningar m.m. kan ej förklaras ulan all den fysiska ochkemiska miljön beaktas, vilket också måsle ske vid alla former av vattenbruk, isåväl öppna havet som i kustområdena. Observationer enbart i närkustzonen kandärför aldrig ersätta undersökningar i öppna havet. Dessa slutsatser är f.ö.också giltiga vad avser marin kemi och maringeologi. Det är alltså nödvändigtatt har möjligheter alt utföra Prop.1983/84:10 148 Klart förfelat vore all bryta nerden delen av , snarare borde den förstärkas anser NFR. Detlautesluter inte att man bygger upp ett automatiskt mätsystem som ellkomplement och som en andra del i en offensiv satsning. Fiskeristyrelsenförfogar vidare över den nödvändiga vetenskapliga kompetensen vilket är delprimära. Förstärkning på instrument- och elektroniksidan kan relativt lättgenomföras, vilket däremot ej är fallet med vetenskaplig kompetens ochforskningsmiljö inom marin fysik och kemi framhåller NFR. KVA menar all sambandet mellan hydrologiska processer ochde levande resurserna i havet är så intimt all det fordras en närmare kontaktän vad fallet nu är mellan fiskeri- och andra marinbiologer och hydrografer.överföringen av i stort sett all hydrografisk kompelens (utanför universiteten)till en myndighei som saknar biologisk kompelens, kan befaras leda lill minskadkontakt, ändrade instruktioner till trots. vill också påpeka viktenav att hydrografisk kompetens finns vid samtliga baslaboratorier.Mätverksamheten är här så tät alt man ej kan räkna med att personal vid ettcentralt hydrografilaboratorium kan sköta denna service på ettlillfredsslällande sätt anser KVA. Inom områdei havsieknik har statskontoret behandlatföljande delområden i DSHs programutkast; offshoreteknik, arktisk leknik,undervattensteknik, system för utforskning och tiltståndskonlroll av havetsamt underhållsteknik. Statskontoret föreslår: - all DSH även fortsättningsvisskall verka för samordning och fortsall programarbete och all ansvaret förstrategisk ulredningsverksamhet och kunskapsuppbyggnad, förelagsulveckling,finansielll slöd saml initiering av forskningsinsatser även fortsättningsvisskall handhas av SIND och STU. Statskontoret framför dessutom rekommendationer till tvåkonkreta åtgärder, a. Marinens Dykericenlrums (MDC) ulruslning