prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Föredragande: Statsrådet , såvitt avser frågorunder avsnitten A-D, F, G och K, statsrådet såvitt avser frågor under punktenA 5 (delpunkterna 1 och 2)samt avsnitten E, H-J. Anmälantill statsbudgeten för /85 såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde FEMTEHUVUDTITELN A. m.m. A 1.Socialdepartementet Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 18 047 000 (16 604 000) + 1705 (+ 1 535) Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetårlill . Jag hemställer att regeringen föreslår all tillSocialdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 16 1982/83 Utgift 27543 731 Reservation 2 316832 1983/84 Anslag 23 500 000 1984/85 Förslag 22 500 000 För den utredningsverksamhet m.m. som bekostasfrån detta anslag beräknar jag ett anslagsbehov av 22,5 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all till Kommittéerm.m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av 22 500 000kr. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet 1982/83 Utgift 32217 379 Reservation 9 853763 1983/84 Anslag 26800 000 1984/85 Förslag 27417 000 Från detta anslag utgårbidrag lill forskning, undersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhetinom verksamhetsoin-råde. Delegationen för social forskning (DSF) har bl.a.till uppgift atl initiera och stimulera FoU inom socialsektorn. Delegationen ärberedningsorgan till regeringen då del gäller all ge bidrag från departementetsanslag för FoU och försöksverksamhet. I delegationen ingårföreträdare för , , ochden kommunala , och landstingsförbundetsamt den samhällsvetenskapliga och medicinska forskningen. av antagnaforskningspropositionen (1981/82:106, Ubu 37, rskr. 397) har delegationen försocial forskning fåll huvudansvaret för forskning som avser social- ochhälsovårdsområdet (med utgångspunkt i ell samhälls- och beieendevetenskapligtperspektiv) saml för lillätnpad forskning. Under /84har anslaget tillförts 1,2 milj.kr.för all främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom ämnet socialt arbete,barn-och familjepolitisk forskning, invandringsforskning med socialpolitiskinriktning, hälso- och sjukvårdsforskning främst i ett hälsopolitiskl ochsamhällsvetenskapligt perspektiv, epidemiologisk forskning saml forskning ianslutning till (i ). Inom samtliga ovan nämndaområden är bristen slor på kompetenta forskare och handledare. Delegationen försocial forskning har därför under budgelårel 1983/84 utlyst ett antalforskarstipendier med syftet alt bereda Prop.1983/84:100 Bilaga 7 17 forskare på nivån efter doktorsexamen möjlighetatt under högst odelat få ägna sig åt forskningsarbete inom några av deområden som är väsentliga för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom densociala sektorn. Härigenom kommer också universitetens kompetens att höjas föratt ge stöd till FoU inom kommuner och landsting. Anspråken på anslag förFoU-verksamhet har ökat kraftigt. /83 behandladeDSF närmare 350 projektansökningar på ca 70 milj.kr. Inom delegationen arbetar f.n. feminitiativgrupper med uppgift att bl.a. inventera forskningsbehov inom områden,där de hittillsvarande insatserna är otillräckliga. Initiativgruppernas arbeteär inriktat på en avrapportering . Från anslaget har stöd lämnats till forskning och utveckling inom ämnetsocialt arbete vid institutionerna för socionomutbildning, till projekt sombelyser den sociala vårdlagstiftningens praktiska tillämpning och för studierav hur intentioner förverkligas. Samverkan mellan primärvårdoch socialtjänst studeras i flera projekt. Från anslaget utgår vidare medel till den välfärdsforskning som bedrivs . Bl.a. ges stöd till en uppföljning av denlevnadsnivåundersökning som genomfördes första gången . Även andraprojekt som syftar till att utveckla nya metoder för välfärdsmätning ochsociala områdesbeskrivningar får stöd, liksom studier av levnadsförhållandenför olika samhällsgrupper. Arbetslöshetens socialakonsekvenser uppmärksammas i flera projekt. Effekterna på hälsan ochkonsekvenserna av företagsnedläggelser för bl.a. primärvården ochsocialtjänsten undersöks, liksom sambandet mellan arbetslöshet ochsocialbidrag. Arbetslöshetens återverkningar på familjelivet uppmärksammas iflera av projekten. En studie tar särskilt upp den kvinnliga arbetslösheten.Flera projekt är speciellt inriktade på ungdomsarbetslösheten. Projekt rörandebarnomsorgens innehåll och organisation utgör ett viktigt inslag bland barn-och ungdomsprojekten. Huvuddelen av dessa rör det pedagogiska arbetet ibarnomsorgen. Frågor om barns vårdnad och om samhällets ansvarför barn med instabila hemförhållanden markerar en annan viktig tyngdpunktbland barn- och ungdomsprojekten. Dessutom ges stöd till prospektiva studieroch försöksverksamheter i samverkan mellan socialvård och mödra- ochbarnhälsovård rörande barn i familjer med missbruks- och/ellermisshandelsproblem. Invandrarbarnens situation och frågor om barnsspråkutveckling uppmärksammas i flera projekt. Den barn- och ungdomsdelegatioh som regeringentillkallade skall enligt sina direktiv ange de översiktligariktlinjerna för ett informationssystem rörande barn och ungdomars hälsa ochvälfärd samt uppmärksamma, analysera och redovisa det forskningsbehov som kanfinnas 2 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 18 på barn- och ungdomsområdet. I samråd mellanbarn och och har en initiativgrupp tillsatts för barn-och ungdomsforskningsfrågor. Jag har i regeringensskrivelse /84:1 till redovisat min syn på forsknings- ochförsöksverksamhet på barnomsorgsområdet. Den bör kunna stimulera utvecklingenav det programarbete på det barn- och familjepolitiska området somdelegationen för social forskning påbörjat i samarbete med barn- ochungdomsdelegationen. Ett flertal projektbelyser de äldres livssituation, hälsa och servicebehov. Bl.a. har dettvärvetenskapliga forskningsprogrammet beviljats medel. Forskningen kringberoendeframkalllande medel utgör ett av de högst prioriterade områdena. Fleraav projekten på området gäller behandlingsforskning i vid mening. Projekt inomhandikappområdet rör bl.a. de handikappades möjligheter till ett liv utanförinstitutionerna. Inom det psykiatriskavårdområdet pågår en utvärdering av öppna vårdformer inom psykiatrin, varvidvissa punkter i de vårdorganisatoriska principprogram för psykiatrisk vård somlagts fram av kommer att prövas i en lokal modell. Stor vikt läggs vidnyttiggörande av resultat från projekt som fått stöd från anslaget. Enkortfattad beskrivning av projekt som beviljats medel ges i en årligverksamhetsberättelse från delegationen för social forskning. Det är uppenbart att detfinns behov av kunskaper om människors levnadsförhållanden i skilda hänseendenvid utformning av socialpolitiken. Arbetslöshet och arbetsmiljörisker återverkarbl.a. på vårdbehov och vårdutnyttjande inom såväl kroppssjukvård sompsykiatrisk sjukvård liksom på ianspråkstagande av samhällets resurser inomsocialtjänsten och det ekonomiska trygghetssystemet. Att belysa deindividuella, ekonomiska och sociala konsekvenserna av utvecklingen påarbetsmarknaden är därför en central uppgift för den sociala forskningen. Den snabba samhällsomvandlingen och det senastedecenniets reformverksamhet har skapat ett stort behov av information omsocialförsäkringens verkningar och fördelningspolitiska betydelse. För att skall kunna utvecklas isocialtjänstlagens anda förutsätts en kunskaps- och kompetensutveckling som deti dag saknas tillräckligt stöd för från universitet och högskolor. Inomsocialtjänsten saknas i långa stycken teoribildning som stöd för bearbetning avcentrala problemområden och frågeställningar. Man är vidare ovan vid erfarenhets-återföringoch utvärdering. För ochhälso- och sjukvårdens medverkan i samhällsplaneringen med en särskildinriktning på förebyggande insalser i vid bemärkelse såväl inom den egnasektorn som inom andra samhällssektorer är Prop.1983/84:100 Bilaga 7 19 det viktigt med utprövade och pålitliga analys-och planeringsmetoder. Det är därför viktigt attförstärka bl.a. institutionerna för socialt arbete i samverkan med en välutvecklad fältanknuten FoU. I samband med att nya statsbidragssystem harinförts för social hemhjälp och barnomsorg har under respektive anslag avsatts30 milj. kr. för utveckling och förnyelse av social hemhjälp samt för lokaltutvecklingsarbete inom barnomsorgen. I hälso- och sjukvårdslagen samthälsoskyddslagen ges de förebyggande insatserna större tyngd än i tidigaremotsvarande lagstiftning. I en offensiv folkhälsopolitik ingår bl.a. att ökakunskaperna om den fysiska och psykosociala miljöns inverkan på hälsa ochvälbefinnande. Inom hälso- och sjukvårdsområdet är detprimärvården som i första hand har ansvaret för såväl det direktasjukvårdsarbetet som de sjukdomsförebyggande insatserna. Arbetsmetodiken ärännu svagt utvecklad då det gäller områdesansvar och förebyggande insatser. Enforskning med utgångspunkt i de problem som finns inom primärvården är därförangelägen bl.a. som grund för utbildning av den personal som skall verka ochutbildas inom primärvården. Statens miljömedicinska laboratorium och miljömedicin bedriver forskning om olikamiljöfaktorers inverkan på hälsan. Det är bl.a. viktigt att utveckla denepidemiologiska forskningen inom detta område. Epidemiologiska studier av olikamiljöproblem kan även bilda utgångspunkt för fortsatt forskning inom andraverksamhetsområden. Av det anförda framgår att det på ett flertalområden inom den sociala sektorn är angeläget med förstärkningar då det gällerden långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och forskarkompetensen inom området. Detär min avsikt att återkomma fill dessa frågor i den forskningspolifiskaproposition som regeringen avser att lägga fram . Redan här vill jagemellertid framhålla betydelsen av att fortsätta på den väg delegationen försocial forskning har slagit in på, nämligen att avsätta en del av sin budgetför forskar-och forskarrekryteringstjänster med syfte att bl.a. stärkaforskar-och handledarkompetensen för sektorns FoU. Detta är viktigt icke minstdärför att det utvecklingsarbete och den försöksverksamhet som bedrivs inom kommuneroch landsting måste baseras på tillförlitliga metoder. Kvalitativt dåligaundersökningar som grund för förändringsarbete kan leda till felaktiga beslutoch medföra olägenheter för såväl de medborgare som berörs av förändringarnasom för ekonomin. Relevans och kvalitet måste gälla även praktiskt orienteradestudier. Det är därför viktigt att högskoleinstitutioner inriktade på sektornsproblem kan ge metodologiskt stöd till utvecklingsprojekt i kommuner ochlandsting. Jag bedömer det också sannolikt att det arbete som delegafionensinitiafivgrupper nu bedriver skall resultera i programunderlag för merlångsiktiga satsningar på angelägna områden inom välfärds- och hälsopolitiken.Som delegationen tidigare framhållit är det också viktigt att man inom vissaforskningsområden där den Prop.1983/84:100 Bilaga 7 20 internationella kompetensen bedöms högre än inomlandet avsätter medel för en internationell samverkan. Delegationen harsärskilt nämnt barn- och ungdomsområdet. Anslaget bör för nästa budgetår tasupp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Från anslaget utgår bl.a.bidrag till vissapensionärsorganisationer. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med 40000kr. för detta ändamål. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /85 anvisa ett reservationsanslag av . Vissa byggnadsarbeten m.m. inomsocialdepartementets verksamhets område Medel beräknas under detta anslag för följandeändamål. Vissabyggnadsarbeten vid ungdomsvårdsskolorna. Vissa byggnadsarbeten vidstatens bakteriologiska laboratorium. I det följande lämnas förvart och ett av dessa ändamål en redogörelse för anslagsframställningarna ochför beräkningen av medelsbehovel. I den följanderedovisningen kommer inte att redogöras för sådana projekt som fidigareredovisats för och för vilka föreslagit sänktaeller oförändrade kostnadsramar eller ramhöjningar som föranletts enbart av denallmänna byggnadskostnadsutvecklingen. Med utgångspunkt frånkostnadsutvecklingen -den 1 januari 1983beräknar ett uppräkningstal för kostnadsramarna på 8%.Byggnadsstyrelsen har med hänsyn till det ekonomiska läget varit restriktiv vidjusteringar av kostnadsramarna på grund av kostnadsökningar. 1983/84:100 Bilaga 7 21 Vissa byggnadsarbeten m.m. vidungdomsvårdsskolorna Med hänsyn fill beslutetom det ändrade huvudmannaskapet och överenskommelsen om statsbidrag fillprojektering av byggnadsarbeten för bl.a. ungdomsvårdsskolor tas inte några nyaprojekt upp i anslagsframställningen. Tio byggnadsprojekt harslutredovisats till en sammanlagd kostnad som understiger gällandekostnadsramar med 0,33 milj.kr. Jag förordar att deninvesteringsplan som jag här redovisar läggs till grund för beräkningen avmedelsbehovet för nästa budgetår. Av investeringsplanen framgår attmedelsförbrukningen för /85 för vissa avslutande byggnadsarbetenm.m. vid ungdomsvårdsskolorna beräknas uppgå fill 0,23 milj.kr. Investeringsplan(1 000-tal kr). ---------------------- ;------------------------------ start ställande Faktisk Beräknad förär/mån. år/mån. t. o. m. 83/84 84/85 Om och tillbyggnad. 3500 3 000 2670 300 30 82-03 82-11 Specialavdelning.Om- och tillbygg nad samt nybyggnad av verkstad 4 500 3 800 2 766 834 200 82-08 83-04 tillbyggnad 3200 3 120 3119 1 24192 9 920 21220 1135 230 Vissa byggnadsarbeten vid statensbakteriologiska laboratorium (SBL) redovisat byggnadsprogram för om- och tillbyggnad av lokaler för denimmunologiska avdelningen, angelägna arbetsmiljöåtgärder vid SBL, ombyggnad avL-huset för att där framställa Prop.1983/84:100 Bilaga 7 diploida celler som ersättning för bl.a.apceller vid tillverkning av vacciner och ombyggnad av J-huset för provisoriskalokaler för sektionen för sjukhusinfektioner. föreslår attsammanlagt 10,8 milj.kr. förs upp för dessa objekt som preliminära ramar iinvesteringsplanen. Som framgår av vad jaganför under anslagen H 4-H 8 till statens bakteriologiska laboratoriumfillkallades en organisa-fionskommitté med uppdrag attlägga fram ett detaljerat förslag om SBL:s framfida verksamhet ochorganisation. förslag väntas bli klart . Jagär därför inte nu beredd att beräkna några medel för nya projekt vid SBL. Jag förordar att följandeinvesteringsplan läggs till grund för beräkningen av medelsbehovet för nästabudgetår. Investeringsplan (kr.) Faktisk t. o. m. år/mån. år/mån. men ännu ej slutredovisade Ombyggnad av hus K För hastigt uppkomnabehov av byggnadsåtgärder finns i gällande investeringsplan uppförden kostnadsram av . Av ramen, som står till regeringens disposition, har hittills2 . tagits i anspråk och avser slutredovisade projekt. Resterandebelopp - 1,67 milj.kr. i prisläget motsvarande 1,8 milj.kr. iprisläget - avser fillbyggnad för statens rättsläkarstation i Solna.Byggnadsstyrelsen föreslår att det senare beloppet uppförs i investeringsplanen. Enligt beslut avriksdagen (prop. 1982/83:100, SoU 20, rskr 195) anvisas fr.o.m. innevarandebudgetår medel för diverse mindre projekt från det Prop.1983/84:100 Bilaga 7 under den trettonde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget E 1 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, postenDiverse projekt. Jag föreslår att deninvesteringsplan som jag här redovisar läggs fill grund för beräkningen avmedelsbehovet för /85. Investeringsplan (1 000-tal kr.) 0. m. Beräknad för år/mån. Färdigställande år/mån. 83/84 84/85 2 755 1670 4 425 2 738 1521 4 259 200 79 200 79 Under anslagspostenberäknas medel för de projekteringskostnader som avser objekt för vilka medelanvisas under anslaget. För /85 bör . beräknas förvissa projekteringskostnader. Med hänvisning till vadsom tidigare nämnts under de olika anslagsposterna om erforderligt medelsbehovför de byggnadsprojekt som bekostas från ifrågavarande investeringsanslag,förordar jag att följande sammanfattande investeringsplan läggs till grund förberäkning av anslaget. Vissa byggnadsarbeten m.m. vid ung- Vissa byggnadsarbeten m.m. vid statens Erfarenhetsmässig reduktion av medelsbe- Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Anslagsberäkning (kr.) Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissabyggnadsarbeten m.m. inom socialdepartementels verksamhetsområde för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslagav . 1983/84:100 Bilaga 7 B.Administration av socialförsäkring m.m. Administrafionen avhuvuddelen av samhällets ekonomiska trygghetssystem ankommer på riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna. Försäkringsrätterna ochförsäkringsöverdomstolen utgör besvärsorgan i socialförsäkringsärenden m.m. Den ekonomiskaomfattningen av det trygghetssystem som handhas av denna administrationframgår av följande sammanställning. (milj.kr.) Vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. ATP. Allmän tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag Vuxenstudiestöd, dagpenning till värnpliktiga m. m. , 910 De olikastödformerna redovisas under C- och D-avsnitten. De ersättningsformer somingår i de två sista punkterna redovisas under arbetsmarknads-, utbildnings-och försvarsdepartementen. De här nämndaekonomiska trygghetssystemens utveckling och relativa andel avsamhällsekonomin framgår av följande sammanställning. 1983/84:100 Bilaga 7 26 De sociala stödformernas ekono- Stödformernas andel av BNP i % m.m. till hushällen' Transfereringar i % av privat kon- ' brutto före skatt, är 1980-1982 nettoefter skatt De ersättningar som efterskatteavdrag utgår från socialförsäkringen m.m. motsvarar av dentotala konsumtionen i landet och har således stor betydelse för hushållensekonomi. Det ekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är till större delen samordnat i lagen omallmän försäkring, som omfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring ochföräldraförsäkring), folkpensionering och ATP. Handläggningen aversättningsärenden m.m. på lokal nivå sköts av de allmänna försäkringskassorna.Det finns en försäkringskassa i varje landstingskommun och kommun som intetillhör landstingskommun. Lokalkontor finns i varje kommun.Riksförsäkringsverket är central förvaltningsmyndighet för verksamhotsområdetoch utövar den centrala ledningen och tillsynen över försäkringskassornasverksamhet. Socialförsäkringsförmånerna utbetalas i huvudsak genom verkets försorg. harockså hand om debitering och uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.Socialavgiftsutredningen lämnade betänkandet (Ds S 1983:7)Samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift. Utredningen har bl.a.föreslagit att avgiftsuppbörden skall läggas om och föras över tillskatteadministrationen. Jag avser att återkomma med förslag om ensärskild proposition till rörande uppbörd av arbetsgivarnassocialavgifter m.m. har med anledningav regeringens proposition om vissa administrativa frågor inom den allmännaförsäkringen m.m. (1982/83:127) beslutat om riktlinjer förriksförsäkringsverkets uppgifter samt för arbetsfördelningen mellan verket ochförsäkringskassorna. Enligt dessa riktlinjer skall lednings- ochtillsynsfunktionerna ges en ökad tyngd i verksamhet isyfte atl säkerställa en likformig och rättvis lagtillämpning över helalandet. Vidare bör verket ge de utvärderande inslagen i verksamheten ökad prioritet.I fråga om arbetsfördelningen mellan verket och försäkringskassorna bör allamöjligheter till decentralisering tas till vara. I enlighet med regeringens bemyndigande den 1december 1983 har en 1983/84:100 Bilaga 7 27 arbetsgrupp tillkallats för att bl. a. se övermöjligheterna till ökad medverkan av förtroendevalda vid beslut iförsäkringsärenden hos försäkringskassorna. En förutsättning för attdet omfattande ekonomiska ersättningssystemet skall kunna administreras säkertoch med rimliga resursinsatser är att modern används.Riksförsäkringsverket förfogar över en stor datoranläggning som är placerad iSundsvall. Försäkringskassorna är genom ett omfattande terminalnät anslutna till denna ADB-anläggning. ADB-utrustningenbörjade installeras och behöver förnyas och kompletteras. Regeringenhar därför genom beslut bemyndigat statskontoret att teckna avtalom anskaffning av ny dator- och kommunikationsutrustning. Det gäller i förstahand utbyte av de äldsta delarna av ADB-systemet. Det nya systemet byggs upp såatt det klarar volymmässiga förändringar och rationaliseringar som kan bliaktuella och som innebär krav på ökad ADB-kapacitet. Denna anskaffning avADB-utrustning kommer inte att i nämnvärd grad förändra nuvarande centralastruktur på ADB-systemet, som därmed kan förväntas bestå . Föratt få underlag för ett ställningstagande i frågan om den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten på socialförsäkringsområdet har regeringen ijuni 1983 uppdragit åt att i samråd med statskontoretoch i nära samarbete med försäkringskassorna genomföra ett utrednings- ochutvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhet avseende ADB-verksamheten.Utrednings- och utvecklingsarbetet skall bl.a. belysa olika alternativ medspridning av register och datorresurser på regional och lokal nivå. Härvidskall redovisas för- och nackdelar mellan de olika alternativen och ettbibehållande av nuvarande ADB-struktur. finns en nybesvärsorganisation för överprövning av försäkringskassornas beslut isocialförsäkringsärenden m.m. Denna består av tre regionala försäkringsrätteroch - som högsta instans - försäkringsöverdomstolen. För bevakning avrättspraxis inom ifrågavarande område finns en särskild ombudsenhet vidriksförsäkringsverket som kan gå in som part hos försäkringsdomstolarna. Försäkringsöverdomstolenoch försäkringsrätterna har haft stora ärendebalanser. Sedandomstolarna fått ökade resurser och ett nytt omprövningsförfarande hosförsäkringskassorna genomförts har balanssituationen förbättrats särskilt iförsäkringsrätterna. Försäkringskassornas omprövning av sina beslut har lett till en påtaglig minskning av måltillströmningenhos försäkringsrätterna . Det innebär attärendebalanserna nu minskar successivt. Den minskade ärendetillströmningentill försäkringsrätterna kommer sannolikt att leda till enminskning även hos försäkringsöverdomstolen. Jag har vid medelsberäkningentagit hänsyn till balanssituationen hos överdomstolen. Vid min anslagsberäkningi det följande har jag i övrigl räknat med att del genom minskade arbetsvolymer samt genomgång av organisation och 1983/84:100 Bilaga 7 arbetsrutinerskall vara möjligt att bedriva verksamheten inom ramen för huvudförslaget ianslagsframställningarna. Försäkringsöverdomstolenär högsta prövningsinstans för socialförsäkringen . Domstolen har att prövasådana mål som fullföljs från försäkringsrätt och från ellersom styrelsen underställer domstolensprövning. Domstolen har f.n. fio lagfarna och nio andra ledamöter. Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (därav lönekostn.) (6 460 000) -1- 1 041 000 (+ 628 000) -1- 987 000 (+ 612 000) -1- 18 000 -1- 1 346 000 -1- 1 005 000 Domstolen harredovisat en resultatanalys för /83. Av denna framgår att den redan tidigarestora målfillströmningen ökat ytterligare.Under år 1982 inkom 2 987 mål och för räknar försäkringsöverdomstolen med att ca 3 000 nya målskall komma in. Antalet avgjorda måluppgick till 2 148 och domstolen räknar med att avgöra 2 400 mål. Trots attmålawerkningen ökat har således balanssituationenförsämrats. fanns 2 373 ej avgjorda mål hos försäkringsöverdomstolen och 3 042mål. Domstolen föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande. Pris- och löneomräkning-I- . Huvudförslaget (-.) skulle innebära personalminskning och enligt domstolen medföra minskad målavverkningoch ännu större målbalans än f.n. Med hänsyn tillmåltillströmning och målbalans behövs personalförstärkning med två föredragande (-1- . För bl.a. rese- ochtraktamentskostnader för att domstolen skall kunna rekrytera föredragandeutanför behövs en förstärkning 1983/84:100 Bilaga 7 29 I samband med ökadmålavverkning har kostnaderna för arvoden till. Balanssiluationen iförsäkringsöverdomstolen är f.n. bekymmersam.