prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — - medverka ipedagogisk miljöplanering - granskaförutsättningarna för att koordinera förskolans "särskilda slöd" ochskolans "specialpedagogik". PROJEKTLEDARE: Professor . KONTAKTPERSON; Professor . Slukat, institutionenför praktisk pedagogik,. Box 1010, 431 26 RAPPORTER MM: Brusling, C: Förhållandel mellan förskola och grundskola med särskild hänsyn till barn med behov avsärskilt stöd. En granskning och jämförelse av officiella dokument. 63,1980, från , universitet,m.fl.uppsatser. STANDARDISERINGAV GRIFF1TH'S UTVECKLINGSSKALA FÖR ÅLDRARNA 2-« ÅR Standardiseringav 's utvecklingsskala för åldrarna . har i Sverigeendast funnits föråldrade och föga informativa instrument med stora statisfiskabrister för bedömning av förskolebarns utveckling. Genom den svenskastandardiseringen av 's utvecklingsskala kommer man nu att kunna få konfinuitetoch enhetlighet i bedömningen av den mentala mognaden hos barn och ungdom. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON; Högskolan för lärarutbildning, , Telegrafgränd 1, 111 30 Allmännaarvsfonden,m.fl. anslagsgivare ,L,,V& , B.; Standardisering av Griffilh's utvecklingsskala föråldrarna . Delrapport 1: Sammanställning av bakgrundsdata.Högskolan för lärarutbildning, /1980, m.fl.rapporter UTVECKLINGSPSYKOLOGISKAASPEKTER PÅ RÖRELSE-OCH DANSLEK I FÖRSKOLAN STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM: Attförsöka klarlägga vilka utvecklingspsykologiska effekter dans- och rörelselekkan ha på förskolebarns motoriska skicklighet, motoriska beleende(rörelsestil), motoriskt-perceptuella beteende och kroppsliga uttrycksbeteende. Institufionen för pedagogik, , . GunvorDigerfeldl, Kulgränden 14, 222 49 , Box 23501, 200 45 19791986 UTVÄRDERING AV EN ICKE-TRADITIONELL FORTBILDNINGSANSATS INOM BARNOMSORGSSEKTORN All följa framtagningav ett icke-tradilionellt fortbildningspaket saml därefter följa genomförandet.Därefter sker utvärdering av hur fortbildningen uppfattats på insfitutionernasamt vilka ev. effekier den kan tänkas få på verksamheten. STARTDATUM;SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM: Institutionenför praktisk pedagogik, . Psykolog ,,, Box 1010, 431 26Mölndal 1983 UTVÄRDERINGAV PROJEKT "SÄRSKILD INFORMATION TILL FÖRSKOLANSPERSONAL" OCH "ARBETSPLAN FÖR FÖRSKOLAN" Projektet haromfattat utvärderingsinsatser av de aktiviteter som bedrev isamband med förskolereformen 1975 och åren fram fill 1978. Syftet har varit attanalysera fortbildningsinnehåll och arbetsplaner som styrinstrument förförskolans verksamhei. Utifrån ett läroplansteorefiskt perspektiv har försökgjorts att beskriva och karaktärisera innehållet i "den särskildainformationen" och "arbetsplan för förskolan". STARTDATUM:SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , , 106 30Stockholm Delegationen för socialforskning , O., , . & , A. Rapport från projektetUtvärdering av "Särskild information" och "Arbetsplan förförskolan". , 1978, m.fl. rapporter. EN UNDERSÖKNING PÅ FRITIDSPEDAGOGUTBILDNINGEN I De studerande harflera gånger kritiserat ämnet metodik. Man menar att ämnet är diffust och altdel inte är tillräckligt integrerat med övriga delar i utbildningen. STARTDATUM;SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Metodiklärare ,Högskolan, Box 59, 291 21Kristianstad ALLERGISKABARNS SITUATION I SKOLAN (resultaten är även giltiga för förskolan) Syftet med undersökningenvar att studera vilka problem som finns för allergiska elever i skolan saml attundersöka hur olika skolor försökt lösa dessa problem. Dessutom var syftet attutifrån tillgänglig kunskap och erfarenhet inom området ge rekommendationer omåtgärder för att underlätta för denna grupp elever. STARTDATUM:SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Avd. förbyggnadsfunktionslära, arkilektursek-tionen, Tekniska högskolan, Fil.kand. Hans Smedshammar Fil. Hans Smedshammar, avd. för byggnadsfunktionslära,arkileklursektionen Tekniska högskolan. Statensråd för byggnadsforskning Smedshammar, H: Allergiska barns silualion i skolan.Rapporter från avd. för byggnadsfunk-lionslära, arkilektseklionen, Tekniskahögskolan i . Skr.1983/84:11 71 BARN MED BEHOV AV SÄRSKILT STÖD I INSTITUTION OCHORGANISATION Syften för projektels två delstudier: Undersöka hurpersonalen vid förskoleinstitutionen arbetar med "barn med behov avsärskilt stöd". Undersöka hurman i socialförvaltningen arbetar med problemområdet "barn med behov av särskillslöd". INSTITUTION: Inslitutionen för praktisk pedagogik, : Fil.kand.Bertil och fil.kand. praktisk pedagogik, Box 1010, 431 26 STARTDATUM: ANSLAGSGIVARE: , delegationenför social forskning RAPPORTER MM; Skr.1983/84:11 72 BARN MED BEHOV AV SÄRSKILT STÖD I SIN UTVECKLING -ANALYSAV IDENTIFIERING OCH ÅTGÄRDER Projektet syftar lill - som projekltiteln antyder - allbelysa hur idenli-fiering av barn med särskilda behov sker och vilka åtgärdersom vidtas efter del att identifiering skett. Mer specifikt är syftet att bl.a.undersöka - vilka skäl somåberopas och hur det fastställdes att dessa skäl föreligger vid tillämpning avbarnomsorgslagens 6 § - vilka barn somdärmed kommer att identifieras som barn med behov av särskilt stöd - vilken typ avförskola som erbjuds dessa barn - vilket stöd somförskolan förväntas ge och vilka förutsättningar som finns på den enskildaförskolan att erbjuda detta stöd - hur längebarnet anses ha behov av särskilt stöd. INSTITUTION; , . PROJEKTLEDARE: Fil. KONTAKTPERSON: Fil. lic. ,, avd. S, Box 2109, 750 02 ANSLAGSGIVARE; Delegationen för social forskning RAPPORTER MM: , A. 1982 Förtur tillbarnomsorgen 1. En undersökning av barn som fått förtur tillförskoleverksamheten i kommun . Arbetsrapporter frånpedagogiska institutionen, 55, m.fl. rapporter startade enförsöksverksamhet i . Avsikten var att i en utvidgad 4-årskontrolldiagnostisera barn med perceptuella funktionsstörningar samt i en uppföljandeförskoleverksamhet ge dessa barn större möjligheler tillstimulans och därmed kunna förebygga inlärningssvårigheter. STARTDATUM:SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM; Insfitufionenför praktisk pedagogik, . Stukat Fil.kand.Ulla , , 644 00 1983-12-31Skolöverstyrelsen , U.: Barn med tidigaperceptuella funktionsstörningar, m.fl. rapporter BARNMED TIDIG INFANTIL AUTISM OCH ANDRA PSYKOTISKA SJUKDOMSTILLSTÅND - ENUPPFÖLJANDE STUDIE I Syftet är attkartlägga familjefaktorer, social struktur, biologiska bakgrundsfaktorer ochprognos vid barndomspsykoser. Dessutom syftar projektet till att framta screeningmetoderför uppspårande i mycket tidig ålder. PROJEKTLEDARE;KONTAKTPERSON: STARTDATUM:SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Barn- ochungdomspsykiatriska kliniken. , Docent , Barn-och ungdomspsykiatriska kliniken. ChristopherGillberg och : In-fantile autism and puberty. , 1981,11, m.fl. artiklar Skr.1983/84:11 74 GRUPPORIENTERAT ARBETSSÄTT OCH PERSONLIGHETSUTVECKLINGHOS BARN I FÖRSKOLAN Analys av relationen mellan det pedagogiska arbetssätt somanvänds på förskoleavdelningen och barnets personlighetsutveckling. Följandeaspekter av personligheten är föremål för studier: konflikllösningsbeteende,identifikationsprocess, språk, könsroller och målinriktat beteende. INSTITUTION: , . PROJEKTLEDARE: Fil.kand. KONTAKTPERSON; Bo S. , inslitutionen förpsykologi. Box 227, 751 04 INTEGRATIONAV HÖRSELSKADADE BARN I FÖRSKOLAN De flestahörselskadade barns förskolevistelse utgörs av någon form av integrering,dvs. placering tillsammans med hörande barn. Denna s.k. lokalintegration ulgören nödvändig men knappasl tillräcklig förutsättning för en väl fungerandesocial integration karakteriserad av socialt samspel och godtagande mellanhörselskadade och hörande barn. Det övergripande syftet för detta projekt ära) att kartlägga och analysera vilka faktorer som påverkar socialt samspel ochgodtagande mellan hörselskadade och hörande barn i integrerade förskolegrupper;b) att, i samverkan med personal och föräldrar, söka påverka och forma dessaprocesser i önskvärd riktning. INSTITUTION; PROJEKTLEDARE: STARTDATUM;SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER; Pedagogiska insfitufionen,. ,psykolog , pedagogiska institutionen, ,581 83 Delegationen för socialforskning , och , P-E: Social interaktion mellanhörselskadade och hörande barn i integrerade förskolegrupper. Enkunskapsöversikt rörande integration av döva och hörselskadade barn i vanligförskola. , , 1982. MBD - PROBLEMATIK BLAND GÖTEBORGSBARN - EN LÅNGTIDSSTUDIE MBD = MINIMAL BRAIN DYSFUNCTION vid operationellt definierat MBD syndrom Helabarnbefolkningen i född undersöktes med ell scre-eninginslrumenl(frågeformulär) i förskolan. Barn med misstänkt MBD jämfördes med en slumpmässigtvald kontrollgrupp. Samtliga barn som ingick i en utvidgad undersökning (141st.) genomgick psykiatrisk, psykologisk och neurologisk/neurofysiologiskutredning. Treårsuppföljningen har avslutats. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: Barn- ochungdomspsykiatriska kliniken, , Professor m.fl. Leg.läk. , Barn och ungdomspsykiatriska kliniken.Östra sjukhuset, 416 85 1977 1992 Delegationen för social forskning, ,C., Rasmussén, P.: Hur finner man barn med s.k. MBD bland sex- och sjuåringar,(1982), m.fl. arfiklar. PEDAGOGISK AKTIVERING AV GRAVT UTVECKLINGSSTÖRDA OCH SYNSKADADE BARN OCH UNGDOMAR (PEDAGUS) Projektets syfte har varil att utveckla specialpedagogisk metodik och innehåll för gravt synskadade och utvecklingsstörda barn och ungdomar samt att utarbeta pedagogiska riktlinjer till stöd och ledning för speciallärare, förskolekonsulenler, reselärare, vårdpersonal och föräldrar. ,S-J; Från social isolering till meningsfull habilitering(1980), m.fl. rapporter RÖRELSEHINDRADEBARNS MÖJLIGHETER ATT UTVECKLA SJÄLVSTÄNDIGHET OCH OBEROENDE I FÖRSKOLAN Att kartlägga ochanalysera rörelsehindrade barns situation i förskolan med tonvikt på barnensmöjlighet lill självständighet vid olika lekaktiviteter och förflyttningar ochatt definiera orsakerna till eventuella svårigheter och problem avorganisatorisk, hjälpmedelsteknisk eller miljömässig natur. STARTDATUM:SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Institutionen förfysikalisk medicin. 60 500, 104 01 SYNSKADADE BARN - BEHOVET AV VÅRD OCH OMSORG Bred inventering av synskadade barn i Malmöhuslän med analys av deras behov från både medicinsk och social utgångspunkt. F.n.finns inte i något material som ger en totalbild av de synskadadebarnens situation, ej heller incidensen av de olika ögonsjukdomarna, derassvårighetsgrad eller genes. Hjälpmedelsbehovet är också okänt. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Ögonkliniken,Lasarettet i , , Docent . Docent , Ögonkliniken, Lasarettet, 221 85 , ProfessorLennart , , , 413 36Göteborg 1983/84:11 79 TILLSAMMANS:EN LONGITUDINELL STUDIE AV INTEGRATIONSPROBLEMATIKEN I EN LITEN DAGHEMSGRUPP Förhållandenai förskolan för barn med psykiska och/eller sociala problem är otillräckligtutforskade. Syftet med undersökningen är delsatt få en uppfatlning om av vilka olika skäl barn inte orkar med den vanligaförskolan och därför placerats i den lilla daghemsgruppen dels att få en uppfattningom vilka förutsättningar som måste uppfyllas för att verksamheten skall gynnadessa barns möjligheter till psykisk utveckling och social mognad. Studienomfattar tre små daghemsgrupper där ca hälften av barnen placerats på grund avsina personliga svårigheter -psykiskt och/eller socialt. Barngrupperna beslårav åtta lill tio barn och personalen av två barnskötare och två förskollärare. INSTITUTION: Pedagogiskainstitutionen, Högskolan för lärarut- KONTAKTPERSON:Avdelningsdirektör , , 106 30 ANSLAGSGIVARE; Delegationen för social forskning RAPPORTERMM: "Tillsammans för att utvecklas; en studie av tre små daghemsgruppermed integralionsproblema-lik." 1, Rapport 1 . Högskolan för lärarutbildning, UTVECKLING AV UTVECKLINGSPROGRAM FÖR RÖRELSEHINDRADE BARNI FÖRSKOLAN. PROJEKT RÖRELSEHINDRADE ELEVERS SITUATION I SAMHÄLLET (PRESS 2). Rörelsehindradeelevers svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen i grundskotan - framförallt i ämnena svenska och matematik - kan ha samband med perceptionsstörningar,begränsade erfarenheter och försenad begreppsbildning på grund av det motoriskahandikappet. Undersökningen har som syfte att pröva huruvida speciell träning iförskolan kan reducera dessa inlärningssvårigheter. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM; SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , Göteborgsuniversitet Professor . Socionom , , Göteborgsuniversitet. Box 1010, 431 26 1976 1983 StiftelsenNorrbackainstitutel Dvoretsky, B.: Beskrivning och analys av rörelsehindradebarns situation i förskola och årskurs 1 i grundskola. Pressprojektei 2,, . 96,, m.fl. rapporter. UTVÄRDERINGAV INTEGRATION I FÖRSKOLAN. Projektetssyfte är alt utvärdera integrering i förskolan genom - all kartlägga typer och omfattning av integreringav utvecklingsstörda förskolebarn - att på ett allsidigt sätl belysa konsekvenserna avintegrering för det enskilda barnet ur ett psykologiskt, pedagogiskt ochsocialt perspektiv - alt identifiera hinder som finns ochproblem som uppstår vid integrering samt att beskriva lösningsmodeller fördessa hinder och problem. STARTDATUM:SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Institutionenför praktisk pedagogik, . ,, , Box 1010, 43126 1981 1984 & Rale, T.:Integration i förskolan. En utvärdering av utvecklingsstörda förskolebarns situationi den kommunala förskolan. Kartläggning med kommentarer. Institutionenför praktisk pedagogik, , rapport nr. 6 1983/84 I saml. Skr.1983/84:11 82 BARNS REAKTION PÅ SJUKHUSVISTELSE Avsikten är att få ökad kunskap om väsenlliga faktorer somtroligen bestämmer om barn reagerar gynnsamt under och efter sjukhusvistelse.Tre huvudmoment studeras: 1 Betydelsen av familjebakgrund och föräldrarsattityder för barnels anpassning lill sjukdom och sjukhusvistelse och eneventuellt helt ny livssituation. 2 Betydelsen av barnels fysiska ochpsykiska utveckling, intellektuella nivå och sociala anpassning. 3 Betydelsen av sjukhusavdelningenskaraktär, framför allt barnavdelning eller vuxenavdelning. INSTITUTION: Pediatriska inslitutionen, , PROJEKTLEDARE: T.f. KONTAKTPERSON: Psykolog , barnmedicinska kliniken. i , 901 85 ANSLAGSGIVARE: Allmänna arvsfonden Skr.1983/84:11 83 ALTERNATIV FÖR SPRÅKTRÄNING AV TVÅSPRÅKIGA BARN IFÖRSKOLEÅLDERN: EN LITTERATURSTUDIE OCH EN FÖRSÖKSVERKSAMHET Resultat från tidigare intervjuer och longitudinellastudier av språkutveckling hos barn i tvåspråkiga familjer har visal alt om enaktiv tväspråkighel skall kunna uppnås måsle en kraftig stimulans ges ävenutanför hemmet. Projektets syfte är att utvärdera olika sätt att ge hemspråksträiiingför små barn, l.ex. mellan två och fem är, i verksamhetsformer som särskiltbetonar deltagande av barnens föräldrar. Genom all evaluera sådana program samlteoretiska faktorer rörande inlärning av två språk under tidig barndom kan mankomma fram till rekommendationer om på vilket sätt barn bäst kan lära såvälsitt hemspråk som svenska. PROJEKTLEDARE: Fil.dr. KONTAKTPERSON; Fil.dr. , pedagogiskainstitutionen, . Fack, 581 83 ANSLAGSGIVARE: Delegationen för social forskning RAPPORTER MM: Bilingual education for preschool children (två-språkigundervisning för förskolebarn). Delegationen för social forskning,rapportserie . BLINDA BARNS SPRÅKUTVECKLING OCH KOMMUNIKATION Syfte: Beskriva blinda barns språkutveckling ochkommunikation med andra. 1) Hur sker förspråkligkommunikation när barnet eller föräldern eller båda parter är blind(a)? 2) Hur skerutvecklandet av kommunikativ kompetens (både verbal och kroppsspråklig) dåbarnet är blint? 3) Vilka lyper av extra stimulansfrämjar den kommunikativa kompetensen hos blinda barn? PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM: Institutionenför nordiska språk, avdelningen för barnspråksforskning, universitetProfessor , , 162 23 Vällingby1981-01-01 EN FUNKTIONSANALYS AV FÄRDIGHETER HOS FÖRSKOLEBARN SOMKAN PÅVERKA DERAS KOMMANDE LÄS- OCH SKRIVINLÄRNING Steg 1: Inventering och prioritering av funktioner Steg 2:Utprovning av undersökningsmetoder Steg 3: Undersökning och uppföljning Sleg4: Uppläggning av ett träningsprogram för förskolebarn saml utveckling avgrundutbildningen av förskollärare PROJEKTLEDARE; KONTAKTPERSON: STARTDATUM; SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Inslitutionen för pedagogik och psykologi, Fil.lic.Karl , Högskolan, Box 905, Undersökningen sker i nära samarbete med den avskolöverstyrelsen finansierade utvärderingen av försöksverksamhet med jämkadetimplaner för hemspråksundervisning m.m. på låg- ochmellanstadier. Syftet är att få en samlad bild av hemspråkets ställning inomförskolan i 32 av landets kommuner genom all i ett första steg undersökaföljande punkler. Organisatoriskainiliativ för hemspråksträning i förskolan. Samverkanmellan förskola och skola ifråga om hemspråksträning/hemspråksundervisning. Att molbakgrund av ovanslående punkter (1-3) utveckla metoder för en kvalitativbedömning av olika former för hemspråkslräning i förskolan. PROJEKTLEDARE; KONTAKTPERSON: ICKE-VERBAL OCH VERBAL KOMMUNIKATION HOS HÖRANDE OCH DÖVABARN Arbetetsyftar till att få veta dels hur döva och hörande barn i förskoleåldernsamordnar verbal och icke-verbal information vid kommunikation, dels vilkalikheter och olikheter som eventuellt kan finnas i dessa olika barns sätt allanvända sig av olika kodtyper. PROJEKTLEDARE: KONTAKTPERSON: STARTDATUM; SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: GöteHanson, inslitutionen för psykologi, , 106 91 Stockholm1977-07-01 Delegationenför social forskning ., ., : Icke-verbal och verbalkommunikation hos hörande och döva förskolebarn. Projektrapport 77/22 hosdelegationen för social forsknirig Skr.1983/84:11 86 LOGOPEDI PÅ BARNAVÅRDSCENTRALER OCH FÖRSKOLA Utvecklingsarbetet gäller försöksverksamhet med logopediskundersökning och behandling av barn med försenad språk- och talulveckling påbarnavårdscentraler och i förskolor. hänvisas barnen från barnavårdscentralernatill undersökning på sjukhus om de avviker med avseende på språk och tal. Dettamedför långa resor när barnen tas i behandling. Del framstår såsom synnerligenangeläget att den logopediska verksamheten när del gäller dessa barn sker närabarnels hem vid barnavårdscentralen och på daghemmet, i barnets vanliga miljö (Hälso-Sjukvårdsplanför , nov. 1981, sid. 76). INSTITUTION: och foniatri, sjukhus PROJEKTLEDARE; Docent ; Logoped , , 113 82 STARTDATUM: ANSLAGSGIVARE; RAPPORTER MM: 1983/84:11 87 OMBARNS SPRÅK: LONGITUDINELL UNDERSÖKNING AV VISSA SPRÅKFÄRDIGHETER HOS BARN Att beskriva ell flertal språkfärdigheter rörande uttal, ordkunskap, meningsbyggnad,läsning och stavning hos svenska barn i olika åldrar och därmed den språkligautvecklingen. Att studera samband mellan språkfärdigheter, speciellt samband mellantidiga lalspråksfärdigheter och senare läs- och skrivfärdigheter. Att studera samband mellan språkfärdigheter och vissa bakgrundsfaktorersom kön, intelligens, socio-ekonomiska, fysiska och psykiska faktorer, språkligstimulering m.m. INSTITUTION; Inslitutionenför pedagogik, KONTAKTPERSON:Docent , i , Box 23501, 200 45 RAPPORTERMM: Eneskär, B.; Om barns språk vid fyra och . Longitudinell undersökningav vissa språkfärdigheter hos barn, m. fl. rapporter samt andra publikationer Skr.1983/84:11 88 SAMSPEL OCH KOMMUNIKATION MELLAN DÖVA BARN Syftet med föreliggande arbete är all beskriva mönster av interaktionoch kommunikation mellan döva barn i olika naturliga situationer genom detaljeradeobservationer av icke-verbala utlryck(dvs. ansiktsuttryck, ögonkontakt,kroppsrörelser, gester m.m.) och verbala uttryck (dvs. teckenspråk, vokaliseringar,artikulation och tal). Utifrån dessa detaljobservationer görs analys avsamspelet med avsikten att söka finna kritiska variabler, karaktäristiska förfungerande kommunikation saml för störningar i kommunikationen mellan barnen. Motsvarande inspelningar av hörande barn har skett för attgöra det möjligt att jämföra samspelsmönster mellan döva resp. mellan hörandebarn. INSTITUTION: , univer- PROJEKTLEDARE: Psykolog , fil.kand. KONTAKTPERSON: , institutionen förpsykologi, , 106 91 ANSLAGSGIVARE: Delegationen för social forskning,Rädda barnen RAPPORTER MM: , G.: Social interakfion hos döva barn. i , nr. 357,1979, m.fl. rapporter 1983/84:11 89 SPRÅKLIGMEDVETENHET HOS FÖRSKOLE- OCH LÅGSTADIEBARN Läs-och skrivinlärningen anses förutsätta ett visst mätt av språklig medvetenhet.Syftet med undersökningen är att finna vilka komponenter i den språkligamedvetenheten som främst är av betydelse för läs- och skrivinlärningen. Sådanakomponenter kan antas vara t.ex. segmenteringsförmåga, auditivt minne, sekvenseringsförmäga.Rimförmåga förutsätter alla dessa komponenter. INSTITUTION: Institufionenför stadie- och specialmetodik. PROJEKTLEDARE: Fil.dr. KONTAKTPERSON: Fil.dr. , , 223 60 SPRÅKUTVECKLINGSPROGRAMFÖR FÖRSKOLEBARN: FÖRSÖK ATT STIMULERA BARNS UTVECKLING MEDSÄRSKILD INRIKTNING PÅ SPRÅKET 1 Hur finna vägar i förskola och skola som på ett naturligt sätt kan stimulerabarns utveckling och befrämja framför allt den språkliga utvecklingen? 2 Hur finna vägar för en samstämmighet i förskolans och skolans pedagogik? 3 Hur finna vägar att medvetandegöra föräldrar om språkets betydelse ochfå dem att aktivt deltaga i ett utvecklingsprogram? INSTITUTION: Institutionenför pedagogik. KONTAKTPERSON:Docent , i , Box 23501, 200 45 ANSLAGSGIVARE; Delegationen för social forskning Skr,1983/84:11 STUDIERAV NORMAL OCH STÖRD FONOLOGISK UTVECKLING HOS SVENSKA BARN undergrupperav barn med försenad språkutveckling, där frågeställningen varit om vissa äravvikande i sin språkliga utveckling och inte bara är försenade .En speciellanalysmetod utvecklades för beskrivning av fonologisk utveckling. STARTDATUM:SLUTDATUM; ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Institutionen förlingvistik, , , 223 64 1979 (1980) Det språkstörda barnet och del moderna"kommunikationssamhället" jubileumsfonds skriftserie nr5,m.fl. TIDIGSPRÅKLIG KOGNITIV UTVECKLING HOS DÖVA OCH GRAVT HÖRSELSKADADE I projektetundersöks vilken form för språklig kommunikation som gynnar döva barns tidigautveckling - talspråklig, teckenspråklig eller en kombination av dessa. SLUTDATUM:ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: , insfitutionenför lingvistik, , 106 91 1975 1979 ,I., Projektet språklig utveckling hos döva och gravt hörselskadade.Arbetssätt och erfarenheter. Döva barn och vuxna döva (1980), m.fl. rapporter iserien Forskning om teckenspråk Skr.1983/84:11 91 ATT ARBETA PÅ DAGHEM - PSYKOSOCIALA ASPEKTER PÅDAGHEMSPERSONALENS ARBETSMILJÖ. ATT ARBETA PÅ DAGHEM - ETT UTBILDNINGSPROGRAM Projektet har två syften: Att pröva en modell för analys av samspelet mellanindivider i små arbetsgrupper. Att med utgångspunkt från en sådan analysmodell beskrivaoch analysera förhållanden av organisatorisk art som påverkar samspelet mellananställda på daghem. Frågeställningarna för del första syftet är 1) vilka typerav beteenden kan observeras i små grupper och 2) hur kan dessa beteendenrelateras till psykologiska processer inom och emellan individer i små grupper.Frågeställningarna för det andra syftet är 1) vilka lagar, förordningar etc.styr barnomsorgen 2) hur inverkar olika styrfaktorer på administrationen avbarnomsorgen 3) hur samverkar förvaltning och fäll inom barnomsorgen 4) hurpåverkas en arbetsgrupp inom ett daghem av sin uppgift. Att utarbeta och genomföra ettutbildningsprogram för barnom-sorgspersonal(såväl förvaltning som fält). INSTITUTION: ,univer- PROJEKTLEDARE: E. universitetslektor KONTAKTPERSON: , insfitutionen förpsykologi, , 106 91 RAPPORTER MM; , S. Konstruktivt ochdestruktivt fungerande i små arbetsgrupper. En modell för analys avpsykologiska processer inom och emellan individer i små grupper.Inledningsanförande vid konferens. Forskning iverkligheten, , m.fl. rapporter. BARN OCH FÖRÄLDRARS ARBETE Att visa hur omvärldens tidsregler och lokaliseringsprinciper strukturerar hushållens dagliga liv. Som exempel på detta skall belysas hur barns vislelsetider på daghem påverkas av föräldrarnas arbete och hur detta i sin tur påverkar barns kontakltillfällen med andra barn, vuxna och olika miljöer. STARTDATUM: SLUTDATUM: ANSLAGSGIVARE: RAPPORTER MM: Inslitutionen för samhällsvetenskap. Fil.dr.Solveig , fil.mag.