prop · G703101 · 1983-12-31 00:00:00 — Prop.1983/84; 101 medförslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /84; Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenashemslällan. Ipropositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för innevarande budgetär. Deanslag som begärs uppgår till ca 499 milj. kr. De största anslagen föreslås gåtill kostnader för underskotlstäckning vid , ersättning tillSvenska , , Operan och rikskonsertverksamhet samt kostnaderför djurens hälso- och sjukvård. 1 1983/84. Närvarande: stalsminislern , ordförande, och slalsrådenI. , , , , , , . Pelerson,, , , , , , R. Carisson, ,, , Föredragande: slalsråden , , ,, , , , , R. Proposition med förslag om tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /84 De anslag som har anvisat sedan statsbudgetenför /84 fastställdes har uppförts pä tilläggsbudget 1 (jfr FiU1983/84:19). De ytterligare medelsbehov som kan överblickas ochandra frågor som bör las upp i delta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående ulgifler på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /84. Dennaproposition bör föreläggas . Skulle anslagsframställningardärutöver på tillläggsbudgel för innevarande budgetår visa sig ofrånkomligabör dessa föreläggas vid en senare tidpunkl. Statsråden föredrar förslag lill i frågorangående anslag m. m. pä tilläggsbudget II lill statsbudgeten för /84.Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. deparlemenl. Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl besluta om anslag på lilläggsbudgel II lill slalsbudgelen för budgelåret1983/84 och vidla övriga ålgärder i enlighel med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Prop.1983/84:101 3 Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredragandena har anförl för de ätgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslular all deanföranden som redovisas i underproiokollen och en sammanslällning över deanslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagorna I -7. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret m. m. fIJ A 3. Inköp, uppförande och iståndsättande avfastigheter för utrikesrepresentationen. Under denna rubrik har i slalsbudgelenför innevarande budgetår anvisats ett invesleringsanslag av 31,7 milj. kr. Vidbudgetårets ingång fanns en behållning av 13,8 milj. kr. Medhänsyn till tidplanen för byggnadsarbetena bör vissa objekt m. m. nu ånyoredovisas för . I gällande investeringsplan har för uppförande av ensvensk ambassad-anläggning saml boslåder i upplagils en preliminär koslnadsrampå sammanlagl 40,6 milj. kr. 1982/83:100, bil. 5, UU 14, rskr 155). Regeringen har i beslut och den 11 maj 1983uppdragit ål byggnadsslyrelsen att projektera och uppföra personalbostäderrespektive ambassadanläggning i . Det förmånligaste anbudet medför ensnabbare medelsförbrukning jämfört med vad byggnadsslyrelsen harberäknat. Medelsbehovel för /84 ökar därför med 7 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår atl lill Inköp, uppförande och iståndsättande avfastigheter för utrikesrepresentationen på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:101 5 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1983/84 [1] D 4. Underskottstäckning vid statens järnvägar.Riktlinjerna för statens järnvägars (SJ) verksamhel har lagls fasl i 1979 årstrafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, , rskr 419) och strukturplanför Slatensjämvägar (prop. 1980/81:29, , rskr 101). har vidare beslulal om en finansiellrekonstruktion av slalens järnvägar (prop. 1982/83:100, bil. 8, , rskr293). Sedan man tagit det grundläggande steg som den finansiellarekonstruktionen innebär så är det SJ:s sak atl fullt ekonomiskt ansvara föraffärsverksdelen. Detta innebär atl verksamhelen bör uppvisa så slorlöverskott alt statens insatser i form av investeringsmedel kan förränlas fulll ul. För /84 räknar SJ f. n. - efternedskrivning av slalskapilalel m.m. i enlighel med den finansiella rekonstruklionen- med ell driftöverskott pä ca 70 milj. kr., vilket innebär en viss förräntningpä statskapitalet. Förräntningskravet uppgår totalt till 390 milj. kr. För /83 har SJ redovisat en lolal resullatbrislinkl. förräntningskravet på 725,9 milj. kr. Av bokslulel som SJ redovisade lillregeringen den 31 oklober 1983 framgår all drifiunderskotlel uppgick lill 442,8milj. Regeringen fastställde årsbokslutet . Regeringen har lidigare i beslui medregleringsbrev för /84 avseende anslag till m.m. förklarat sig beredd att när SJ:s bokslut föreligger, föreslå attanvisa ett särskilt anslag för täckning av rörelseunderskottet underbudgetåret. I avvaktan på detta har SJ fäll regeringens tillstånd atl minskainleveranserna av avskrivningsmedel till statsverkets checkräkning med ettbelopp som skall motsvara underskollel för budgelåret. För alt läcka underskottet under /83 börmedel anvisas över ett anslag Underskotlstäckning vid . TI 1983/84. 1983/84:101 6 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Underskottstäckning vid på lilläggsbudgel II tillslalsbudgelen för /84 anvisa ett anslag av . [2]G I. Posthus m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgelårel1983/84 anvisals ett reservationsanslag på 9,5 milj. kr. 1982/83:100,bil. 8, s. 118). Vid budgetårels ingång fanns en behållning pä 26,2 milj. kr.under anslaget. I en framställning tillregeringen har postverket hemställt all ell tilläggsanslagför Posthus m.m. på 10,3 milj. kr. anvisas för /84 med anledningav prisuppräkning av kostnaderna för Tomlebodaterminalen m. m. Medelsförbrukningenbudgelårel 1983/84 beräknas komma all öka med 28,9 milj. kr. som deningående balansen på anslaget ökal med 17,7 milj. kr. i förhållande till vadsom beräknades i budgetpropositionen. Genom atl den femprocentiga marginalen -0,9 milj. kr. - på anslaget utnyttjas kan anslagsökningen begränsas till 10,3milj. Ökningen avmedelsförbrukningen i förhållande till budgetpropositionen förklaras av senareläggningav betalningar för Tomtebodaterminalen och Göleborg etapp I - sammanlagt16,9 milj. kr. - och av prisuppräkning lill prisläget avbetalningar för Tomlebodaterminalen, vilka i budgetpropositionen var beräknadei prisläget - 10,3 milj. kr. Vidare har regeringen medutnyttjande av finansfullmakten för /83 av sysselsättningsskälbeslutat om tidigareläggning av byggandet av en postlerminal i Östersund.Bygget startade i oklober 1983 och finansieras lill 1,7 milj. kr. frän anslagei.Några reella koslnadsökningar för byggena är del alltså inte fråga om. Jaghemställer alt regeringen föreslår alltill Posthus m. rn. på tilläggsbudget II på slalsbudgelen för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . [3]1 budgetpropositionen tidigare denna dag anmälde jag min avsikt att i lilläggsbudgel11 lämna förslag angående finansieringsmöjligheter underbudgetaret 198.3/84. Prop.1983/84:101 7 disponerar för sill rörelsemedelsbehov enrörlig kredit i riksgäldskontorel på . Någon möjlighel förteleverket alt uppta andra lån för sin verksamhet finns f. n. inte. Televerkethar i en skrivelse föreslagit att verket under budgetåret1983/84 skall få möjlighel alt låna överskollsmedel från för sittrörelsemedelsbehov. Med hänsyn lill att bör ses som en del av leleverkskoncernenbör enligt min mening ges en sådan möjlighel. Överskottsmedlen böralltså kunna placeras i , som alltid har ell visst lånebehov för sinverksamhet. Därigenom kan penning-hanteringen inom televerkskoncerneneffektiviseras. har givelvis endast anledning att låna av TeleinvestAB om räntan för på dessa lån är lägre än räntan på televerketsrörliga kredit i . Om lånar viss del av sittmedelsbehov från så kan belastningen på den rörliga kreditenminskas. har positiva effekter på statsbudgeten redan under innevarande budgelår. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att medge att lånaröverskottsmedel från för sitt rörelsemedelsbehov. Institut m. m. [4] I 5. Ersättning till lokal och regional persontrafik.Från finns i varje län en huvudman med ansvar för den lokalaoch regionala kollektivtrafiken på väg i länel. Principbeslut härom fattades avstatsmakterna (prop. 1977/78:92, , rskr 364). beslötman införa ell förändral slalligt bidragssystem för av huvudmannen anordnadtrafik. Bestämmelser om huvudmannaskapet finns i lagen (1978:438) omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. Bestämmelser om bidragsgivningenfinns i förordningen (1978:443) om statligt stöd till viss kollektivpersontrafik. Dess syfte är att främja en tillfredsställande lokal och regionaltrafikförsörjning i länen. Enligt förordningen kan länshuvudman erhållastatsbidrag för sådan i förordningen angiven trafik för vilken han ansvarar, omtrafiken tillgodoser allmänna trafikbehov inom länet och ingår i en avlänshuvudmannen anlagen trafikförsörjningsplan. Bidrag utgår i form av vägmilsersältning.Ersällning utbetalas över detta anslag. beslöt statsmakterna (prop. 1978/79:99, , rskr419) att länshuvudmännen skulle - vid sidan av vägmilsersältning enligt förordningen1978:443 - kunna erhålla ett särskill statsbidrag för ersällningsirafik vidnedläggning av personlrafik pä SJ:s Irafiksvagasle järnvägslinjer. Sådanlbidrag skulle kunna ulgå av fem är och dess syfteskulle vara att underiätta övergången från järnvägs- till landsvägstrafik. Delsärskilda statsbidraget skulle - för varje enskild bandel -molsvara särkoslnadernaför persontrafiken minskade med dess särin-läkler. Prop.1983/84:101 8 har slalsmakterna (prop. 1982/83: 100, bil. 8, TU15, rskr 293) -i samband med prövning av rikllinjer för SJ:s verksamhet -uttalat sig för ett vidgat ansvar för länshuvudmännen. Innebörden är althuvudmännen har ansvarel för persontrafik på järnväg som är av lokal ochregional karaktär saml ett visst ekonomiskt ansvar för denna trafik. Härigenomfår de ett samlat ansvar för all kollektivtrafik inom sitt område oavsett detgäller låg eller buss. Länshuvudmannen har vidare fåll möjlighet att i sambandmed prövning av frågor om bibehållande eller nedläggning av olönsampersontrafik på järnväg själv välja den trafiklösning som han anser lämpligastför trafikanterna och ekonomiskl fördelaktig. Han kan sålunda, om han föredraren överföring av trafiken till landsväg och bestämmer sig härför, erhållasärskilt bidrag övergångsvis för den ersättande trafiken enligt degrundläggande principer, som beslöts är 1979. Vill han däremot all trafikenskall vara kvar påjärnväg får han belala viss ersällning till SJ för driftenmen slipper svara för investeringar i infrastrukturen. Dessa svarar slalen i slälletför. De närmare riktlinjerna för den nya ordningen har under år 1983fastställts av regeringen genom två skilda regeringsbeslul. Vad gäller detsärskilda statsbidraget för ersällningslrafiken finns föreskrifter iförordningen (1983:535) om statsbidrag för viss kollekliv ersällningsirafik påväg. I förordningen anges bl.a. all bidragsgivningen endasl ulgår för sådan personlrafikpå väg, som ersätter viss av bedriven personlrafik på bandelarsom inle tillhör riksnätet. I bedrivs koncessionerad persontrafik påjärnväg nästan uteslutande på SJ-nätet. Del finns dock i några få fall sådan personlrafikäven på andra järnvägar, s. k. enskilda järnvägar. Hit hör t. ex. TGOJ-järn-vägenLudvika-Oxelösund. I fråga om enskilda järnvägar gäller inte nyss-nätnnda förulsällningarför länshuvudmännen alt kunna få särskilt statsbidrag för ersällningslrafikenvid nedläggning av järnvägstrafiken eller garanli för slailigl ansvar för infraslruklurenvid bibehållen järnvägslrafik. tillkännagav , som till hälftenägs av och som med hela sitt näl skall vara integrerat med SJ-nätet,beslut all lägga ned persontrafiken på sträckan . Den 29 maj 1983genomfördes trafikomläggningen. Länshuvudmannen i ,läns (), med vilken överenskommelse träffats omtrafikomläggningen, driver sedan fiera år viss busstrafik på landsvägssträckan erhåller härför vägmilsersältning. SLT har för egen del funnil trafikeringmed buss irafikekonomiski fördelakligare än bibehållen lågtrafik pä sträckan.Till följd av atl möjligheter saknas atl erhålla det särskilda bidraget förersättningstrafiken har SLT emellertid inte funnil del möjligl all efter den 29maj 1983 anordna en ersällningsirafik som uppväger borlfallel av järnvägensmotsvarande turutbud. Endast några ersättningslurer har tillkommit pästräckan. Restiderna har därvid fördubblats för resenärerna. Prop.1983/84:101 9 kommit - i flera turer förutsätts ett par omstigningar förtrafikanterna. i , som anfört erinringar mottrafikomläggningen, har yrkat pä att . både principiellt och medhänsyn till dess nära anknylning till SJ från ägare- och trafikeringssyn-punkt,klassas som en SJ-bana samt att förulsättningarna för stalsbidrags-givning viden nedläggning bör vara samma som gäller vid nedläggning av SJ-banor. Som framgår av vad jag lidigare har anfört kan statsbidragför kollektiv ersällningsirafik på väg erhållas endasl för sådan persontrafiksom ersätter viss av stålens järnvägar bedriven järnvägstrafik. Sådant bidragkan således inle erhållas för kollekliv persontrafik på väg som ersättertrafik på enskild järnväg. Enligl min mening ulgör della en icke önskvärdbegränsning i huvudmännens möjligheter till övergripande åtgärder i fråga om ersällningslrafiken- i enlighel med slalsmakiernas ultalanden -som uppenbarligen kan leda lillotillfredsställande trafikförsörjning vid nedläggning av trafiken på enskildjärnväg. Från Irafikförsörjningssyn-punkt bör det rimligtvis inte vara avbetydelse om del är en enskild järnväg eller en järnväg som drivs av slatensjärnvägar som läggs ned. Det särskilda statsbidrag som utgår för sådanpersontrafik på väg som ersätter viss av SJ bedriven persontrafik på järnvägbör utgå även för sådan kollektiv persontrafik på väg som ersätter persontrafikpå enskild järnväg. Jag förordar i linje härmed att medger attregeringen - med giltighet senast frän - får befogenhel attvid nedläggning av personlrafik på enskild järnväg ge länshuvudman, som inlesjälv bedriver järnvägslrafiken ifråga, möjlighel all efler framslällningerhålla del särskilda bidragel för ersällningsirafik. Om godtardetta avser jag att föreslå regeringen all - i varje särskill fall - uppdra åttransportrådet att medverka vid fastställandet av det bidragsbelopp som kankomma i fråga. Riktpunkten bör vara ett belopp inom ramen för en uppskattningav den nedlagda trafikens särkostnader minskade med dess särinläkter i huvudsakligöverensslämmelse med den beräkningsmodell som gäller för SJ:s moisvarande irafik.Som allmän förutsättning bör gälla atl den av länshuvudmannen planeradeersättningstrafiken av fransportrådet bedöms som tillfredsställande. Det ökade medelsbehov under /84 som - underförulsälining av godkännande av vad jag förordai - uppkommer på dellaanslag för Irafikomläggningen kan inle för dagen anges. Jaghänvisar till den principiella anmälan om ökal medelsbehov vid ylleriigare nedläggningarsom Iransporlrådel angett i sin anslagsframställ-. ning för /84och som redovisats i prop. 1982/83:100, bil. 8, sid. 135 under detta anslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl godkänna den av mig förordade utvidgningen av bidragsgivningentill viss kollektiv ersällningsirafik på väg. Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /84 A.Finansdepartementet m. m. [1]A 3. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgelårel1983/84 anvisals ett reservationsanslag av 19,3 milj. kr. Vid ingången av budgelåretfanns på anslaget en reservation av . Den utredningsverksamhet sombekostas från anslaget har under budgelåret blivit mera omfattande ochkostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen höslen 1982.Jag räknar nu med ett ylleriigare medelsbehov av 4 milj. kr. Jag hemsläller atlregeringen föreslår atttill.Kommittéer m.m. på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /84 anvisa ell reservationsanslag av 4000000kr. Prop.1983/84:101 11 såvitt avser punkterna 1-4; statsrådet avser punklen 5 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /84 B.Kulturverksamhet m. m. [1]B 11. I statsbudgeten för innevarande budgetårhar under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 97675000 kr.Riksteatern har gett in en framställning om ytterligare medel för budgetåren1982/83 och 1983/84 till följd av avtal och ändrade sociala avgifter. Då detta anslag anmäldes iprop. 1982/83:25 och prop. 1982/83:100 anförde jag atl jag hade för avsikt atl ålerkommai annat sammanhang beträffande ytterligare lönemedel med anledning av 1983 årslöneavtal. Avtalet är nu slutet för . Med hänvisning till dekostnadsökningar som följer av träffade löneavlal och beslutade socialaavgifter och som har redovisats i teaterns framställning förordar jag attanslaget till bidrag till höjs med . Jag har för avsikt atlåterkomma i annat sammanhang beträffande ytterligare medelsbehov med anledningav löneavtal m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Bidrag till på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av 10016000kr. [2]B 12. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. I statsbudgeten för innevarandebudgelår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av198443000 kr., varav statsbidraget till utgör 66826000 kr.Dramatiska teatern har anhållit om ytterligare medel Prop.1983/84:101 12 för budgetåren 1982/83 och 1983/84 med hänsyn till koslnadsökningarmed anledning av löneavtal och ändrade sociala avgifter. Då medelsbehovet för anmäldes i prop.1982/83:25 och prop. 1982/83:100 anförde jag att jag hade för avsikl atlåterkomma senare angående ytterligare medelsbehov för budgetåren 1982/83 resp.1983/84 med anledning av löneavtal. Med hänvisning lill att 1983 årslöneavtal är slulel och till beslutade sociala avgifter förordar jag allanslaget till höjs med . Jag harför avsikl alt återkomma i annat sammanhang beträffande ytterligaremedelsbehov med anledning av löneavtal m. m. Jag hemsläller altregeringen föreslår all lill Bidrag lill Operan och Dramatiska teatern påtilläggsbudget IItill statsbudgeten förbudgelårel 1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . [3] B 13. För innevarande budgetårhar under denna anslagsrubrik anvisals ett reservalionsanlag av 40582000 har begärt ytterligare medel för budgetåren1982/ 83 och 1983/84 bl. a. med hänsyn lill löneavtal. Med hänvisning lill kostnadsökningar till följd av 1983års löneavtal och ändrade sociala avgifter förordar jag alt anslaget lill rikskonserlverksam-hetför innevarande budgelår höjs med . Dessa kostnader har ej kunnal beaklasvid den lidigare medelsberäkningen i prop. 1982/83:100 bil. Jag hemställerall regeringen föreslår att till Rikskonsertverksamhet på lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . [4] D 2. Enligt beslut medanledning av förslagen i propositionen om ålgärder för elever med handikapp idel allmänna skolväsendel m.m. (prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112) skall riketindelas i fem regioner. Inom varje region skall en planeringsberedning förhandikappades undervisning inrällas . Vidare skall tjänster somhandikappkonsulent inrällas från samma datum vid länsskolnämnderna påregionernas huvudorter. I nämnda proposition aviserades all regeringen avsågalt ålerkomma till med hemställan om medel härför på tilläggsbudgettill statsbudgeten för innevarande budgetår. Jag beräknar koslnaderna för denverksamhet jag här talat om den I april-den 30 juni 1984 tillsammanlagt . 1983/84:101 13 ingär kostnader för fem tjänster som handikappkonsulent,köp av tjänster från de landstingskommunala hörselvårdskonsulenterna saml förreseersättningar och expenser. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Länsskolnämnderna på lilläggsbudgel 11 lill slalsbudgelenför budgelårel 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . H.Internationellt-kulturellt samarbete m. m. [5] H 6. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m.m. 1 slalsbudgelenför innevarande budgelår har under denna anslagsrubrik anvisats ell reservafionsanslagav . Budgelårel 1982/83 fanns en anslagsposl för uppförandel avNordens Hus pä , vilkel invigdes . Ett antaloförutsebara omständigheter, bl. a. stormar, vilkel omöjliggjorde arbele på byggarbelsplalsen,vissa strejker saml viss felplanering, har lell lill förseningar som harmedverkat lill en koslnadsfördyring. Den slulliga kostnaden har blivit högre änvad som ursprungligen beräknades. har fatlat beslut om atltillskjuta ylleriigare medel. andel (41,) av lillskollel beräknastill I . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Bilalerall nordiskl kultursamarbete m. m. på lilläggsbudgel11 till statsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av1 . 1983/84:101 14 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret [11 F 15. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård. Underdenna rubrik har pä statsbudgeten för budgelårel 1983/84 anvisats ettreservationsanslag av . 1 regleringsbrevet för /84 har regeringenunder anslaget F 15. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård anvisat 44470000kr., varav högsl . till anslagsposten Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen. Kostnaderna för dislriklsveterinärorganisalionen redovisasunder förslagsanslaget F 14. Lanlbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhel.Finansieringen av dessa kostnader sker dels från ovan nämnda anslagspost, delsmed djursjukvårdsavgifter, som distriktsveterinärerna uppbär av djurägarna. Lanlbruksstyrelsen har i anslagsframställningen /85 framhållit att antalet förrättningar, grundat på utfalletför , pekar mot 500000-550000 för hela budgetåret1983/84. Slyrelsen beräknade därför alt ett underskoll i storleksordningen 10000000kr. skulle uppkomma i verksamhelen. I anslagsframslällningen anmälde slyrelsensin avsikt att inkomma till regeringen med förslag lill medelsanvisning på lilläggsbudgel. Utfallet föreligger nu även för liden juli-september 1983.Under januari-september 1983 har antalet förrättningar uppgått till ca 410000vilket, uppräknat till helår, motsvarar de 500000-550000 som lanlbruksstyrelsenomnämnt i anslagsframställningen. Prop.1983/84:101 15 Lanlbruksstyrelsen beräknar att inläklerna av djursjukvärdsavgifterför /84 därmed kommer atl bli ca 15 milj. kr. mot i regleringsbrevetangivna 27,5 milj. kr. Eftersom1,4 milj. kr. kan täckas in med balanserade överskottsmedel frän budgetåret1982/83 bedömer slyrelsen att det lotala underskollel bör slanna vid 11 milj.kr. Lanibruksslyrelsenanhåller all anslagei F 15. Bidrag lill djurens hälso-och sjukvård för budgelårel1983/84 höjs med 11 milj. kr. 1982/83:100 bil. 11 s. 76 anförde jag alt poslen djursjukvärdsavgifterberäknats med ulgångspunkl i djurhälsoutredningens antagande alt antaletförrättningar uppgår till ca I milj. . Jag anförde emellertid också attunderlaget för beräkning av antalet förrättningar var ofullständigt och altkorrigeringar skulle kunna behöva göras sedan erfarenhel av det nya syslemetvunnits. Mot bakgrund av de beräkningar som föreligger böranslaget tillföras ytterligare 11 milj. kr. i enlighet med lantbruksstyrelsens hemslällan.Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Bidrag lill djurens hälso- och sjukvård påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /84 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1983/84:101 16 Föredragande: slalsrådel såvitt avser punkten 1;statsrådet såvitt avser punkterna 2 och 3: slalsrådel R. såviliavser punkten 4 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /84 [I] Riktlinjer för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkredit.Genom del s. k. SEK-systemel har AB () givits möjlighelatt lämna exportkrediler till ränlor som ligger under uppläningskostnaderna.En utförlig redogörelse för SEK-systemel ålerfinns i budgetpropositionen 1984 (prop.1983/84: 100 bil. 14, punkt B 6). Reglerna för kreditgivningen återtmns iförordningen (1981:665, ändrad : 1096) om exportkreditfinansieringmed statligt stöd. Slatens kostnader för SEK-systemel är stora.