prop · G703114 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagkan inte dela den uppfattning som ligger bakom kritiken mot förslaget ipromemorian att lösa rekryteringsproblemen med civilförsvarsplikten som grund.Farhågorna att civilförsvaret och dess personal skulle kunna komma altbetraktas på ett felaktigt sätl bara därför att dvilförsvarsplikliga tjänstgörinom andra verksamhetsområden är enligt min mening överdrivna. Det isammanhanget väsentliga måste vara att del inle finns beväpnad personal icivilförsvarets verksamhet. Jag anser att det är en lämplig lösning alt genomen särskild lag ålägga civilförsvarsspliktiga att tjänstgöra utanförcivilförsvaret. Jag förordar dock, som framgår av det följande, en någotenklare lagstiftningsteknik än den som använts i promemorian. 2.2När tjänstgöringsskyldighet skall föreligga MiUförslag: Tjänstgöringsskyldigheten skall föreligga under samma förulsäUningaroch i samma omfattning som tjänstgöringsskyldigheten enligt civilförsvarslagen(1960: 74). Förslageti promemorian: Tjänstgöringsskyldigheten skall föreligga vid krig. Eftersärskilt förordnande av regeringen kan skyldigheten utsträckas till alt gällaockså i följande situafioner, nämligen när är i krigsfara, eller närdet råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara som riket har befunnit sig i. 1983/84:114 13 besluta om tjänstgöringsskyldighet när det är nödvändigtmed hänsyn till försvarsberedskapen. Skyldighet alt tjänstgöra skall ocksåföreligga vid utbildning och övning. Remissinstanserna: Med undantag av de tre remissinstansersom avvisar hela förslaget har de ingen erinran mot förslaget i denna del. Skäl för mitt förslag: Den i promemorian föreslagna lagenär konstruerad som en fullmaktslag. Den skyldighet som lagen lägger på den civilförsvarspliktigeframstår därför som en ny plikt ulan den koppling till civilför-svarsspliktensom är avsedd. AMS har också kritiserat promemorieförslaget från denutgångspunkten och särskilt anmärkt på alt gränsen mellan den föreslagna lagenoch Ijänstepliktslagen blir oklar. Mot den bakgrunden har jag valt att utforma lagen så attden bara reglerar skyldigheten att tjänstgöra utanför civilförsvaret medantjänstgöringsskyldigheten som sådan följer av civilförsvarsplikten. Det är dåinte heller nödvändigt att använda konstruktionen med fullmaktslag. Civilförsvarsplikten innebär enligt II § civilförsvarslagen att alla sombor i landet och är mellan är skyldiga att tjänstgöra icivilförsvaret i den utsträckning som deras kroppskrafter och hälsotillståndmedger. Omfattningenav civilförsvarsplikten regleras av 12 §. När civilförsvarsberedskap råder,dvs. när landet är i krig eller krigsfara, skall den civilförsvarspliktigetjänstgöra i den omfattning som är nödvändig med hänsyn till den fientligaverksamheten eller faran för sådan samt till behovet av utbildning och övning idvilförsvarsljänsl. Även under lid då det inte är civilförsvarsberedskap kanregeringen genom förvallningsbeslut förordna att civilförsvarsplikt skallfullgöras, om det är nödvändigt med hänsyn till försvarsberedskapen. 1 sådanafall får dock den civilförsvarspliktige inte tas i anspråk änsammanlagt eller, om han också är värnpliktig, . Miltförslag innebär atl den civilförsvarspliktige skall vara skyldig alt i den omfallningsom anges i civilförsvarslagen tjänstgöra utanför civilförsvaret. Härav följerall han också i fråga om skyldigheten att under normala fredsförhållanden deltai utbildning och övningar blir underkastad civilförsvarslagens regler. 2.3 Var tjänstgöringsskyldigheten skall fullgöras Mitt förslag: Tjänstgöringsskyldigheten skall fullgöras iannan verksamhet inom totalförsvaret än civilförsvaret. Uttagning för tjänstgöringenskall verkställas av myndigheter som regeringen bestämmer. Andra än de som har uttagitstill ordnings- eller bevakningstjänst skall dock inte vara skyldiga atttjänstgöra i verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter. Undertjänstgöringen skall den civilförsvarspliktige tillhöra den verksamhet som handeltar i. 1983/84:114 14 Förslageti promemorian: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. I promemorianslagförslag saknas emellertid begränsningen av skyldigheten all tjänstgöra iverksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter. Remissinstanserna:De flesta lämnar förslaget utan erinran. Några remissinstanser menar attförslaget går för långt och att gränsen mellan allmänna Ijänstepliktslagen ochden föreslagna lagen blir oklar. En remissinstans pekar på atl olika löne- ocharbetsvillkor för de olika kategorierna av tjänslepliktiga kan komma alt skapaproblem. Skälför mitt förslag: Syftet med lagförslaget är främst att tillgodose behovet avpersonal för de ordnings- och bevakningsuppgifter som överförs till polisväsendetoch försvarsmakten saml de områden inom vilka lagen (1952: 269) om skyldighetför civilförsvarsplikiig att tjänstgöra vid krigsmaklen är tillämpbar. Ibegränsad omfattning bör även andra verksamheter kunna komma i fråga,exempelvis uppgifter inom sjukvården och det ekonomiska försvaret. Ordnings-och bevakningstjänst är verksamheter som i vissa fall kan vara förenade medegentliga stridsuppgifter. 1 övrigt bör inte sådana uppgifter omfattas av denföreslagna tjänstgöringsskyldigheten. Utan en sådan begränsning skullelagförslaget innebära en avsevärd utvidgning av värnplikten vilket givelvisinte är meningen. Begränsningen bör komma till uttryck i lagen genom enbestämmelse som innebär att bara den som har uttagits till ordnings- ellerbevakningstjänst är skyldig att tjänstgöra i verksamhet som är förenad medegentliga stridsuppgifter. Vilkaverksamhetsområden som tjänstgöringsskyldigheten skall gälla för får bestämmasav regeringen genom verkslälligbetsföreskrifter till lagen. Ilagen bör föreskrivas att den civilförsvarspliktige, då han tjänstgör utanförcivilförsvaret skall tillhöra den verksamhet som han deltar i. Med anledning avvissa remissuttalanden vill jag framhålla att detla innebär atl den som åläggsordningsuppgifter inom polisen blir polisman och den som tjänstgör inomförsvarsmakten blir krigsman. 1övrigt bör i så stor utsträckning som möjligt civilförsvarslagens bestämmelsergöras tillämpliga på den som med stöd av lagen åläggs alt tjänstgöra utanförcivilförsvaret. Han bör således ha samma förmåner. Han bör också lyda sammaregler i fråga om påföljd för underlåtenhet all fullgöratjänstgöringsskyldigheten. I denna del hänvisas till specialmoliveringen. Denföreslagna lagen medför följdändringar i civilförsvarslagen (1960: 74), lagen(1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m.,, familjebidragslagen (1978:520) och lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd. Även här hänvisas till specialmoliveringen. 1första hand bör givetvis uttagning ske av lämpliga frivilliga. Skyldighetenbör inle omfatta den som fullgör militärtjänst eller vapenfri tjänst eller annantjänsteplikt. Prop.1983/84:114 15 2.4Rätt att slippa tjänstgöring som är förenad med vapenbruk Mittförslag: Är tjänstgöring enligt den föreslagna lagen förenad med bruk av vapen,får den civilförsvarspliktige inle åläggas sådan tjänstgöring, om det kanantas att bruk av vapen mol annan är så oförenligt med den civilförsvarsplikligesallvarliga personliga övertygelse att han inte kommer alt fullgöratjänstgöringen. Förslageti promemorian: Överenslämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna:Bortsett från en detaljanmärkning har ingen haft någon erinran mot förslaget. Skälför mitt förslag: Uppgifterna inom försvarsmakten och ordningsuppgifterna inompolisväsendet innebär alt personalen tvingas bära vapen. Samma möjligheter som f.n. finns inom civilförsvarslagstiflningen för den som har betänkligheter motvapenbruk att befrias från skyldigheten att fullgöra ordnings- ochbevakningsuppgifter bör också erbjudas inom ramen för denna lagstiftning.Eftersom uttagningen i första hand sker av frivilliga kommer en sådanföreskrift dock inte all ha alltför stor betydelse. I verkställighelsföreskrifterfår anges hur prövningen av samvetsbetänkligheterna skall utformas. Föratt underiätta det fortsatta arbetet med att planlägga och verkställaöverföringen av ordnings- och bevakningsuppgifterna till polisväsendet resp.försvarsmakten bör den nya lagen och de av denna föranledda lagändringarnaträda i kraft . Vissa övergångsproblem kräver en särskildreglering varom jag hänvisar till specialmotiveringen. Ienlighet med det anförda har inom försvarsdepartementet upprättats förslag till 1. lag om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civil försvaret, 2. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74), 3. lag om ändring i lagen (1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m.m., 4. lag om ändring i , Prop.1983/84:114 16 5. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978: 520), 6. lag om ändring i lagen (1977: 265)om statligt personskadeskydd. Förslaget under 4 har upprättats i samråd medchefen för justifiedeparte- Förslaget under 6 har upprättats i samråd medchefen för . Förslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3.' 4.1 Förslaget till lag om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret 1 § En civilförsvarsplikiig är under de förutsättningaroch i den omfattning som anges i 12§ 1-3 mom. civilförsvarslagen (1960; 74)skyldig att tjänstgöra i annan verksamhet inom totalförsvaret äncivilförsvarets verksamhet. Uttagning för sådan tjänstgöring skall verkställasav myndigheter som regeringen bestämmer. Skyldighet alt tjänstgöra i verksamhetsom är förenad med egentliga stridsuppgifter har dock bara de civilförsvarspliktigasom har uttagits till ordnings- eller bevakningsuppgifler. Den civilförsvarspliktige skall under tjänstgöringentillhöra den verksamhet som han deltar i. Här anges den yttre ramen förtjänstgöringsskyldigheten. Den närmare preciseringen av vilka områden inomtotalförsvaret som tjänstgöringsskyldigheten skall gälla för får bestämmas i verkställighelsföreskriftertill lagen. Beträffande innebörden av begreppet totalförsvar kan ledning hämtasi annan lagstiftning. Det förekommer t. ex. i förfogandelagen (prop.1977/78:72 s.87) och i I9kap. 5§ (prop. 1979/80: 176, s. 8 - 9, 49- 50, 52 - 53 och JuU 1981/82: 8, s. 26 - 27). Hänvisningen till 12 § 2 och 3 mom. civilförsvarslagen(1960: 74) innebär atl den civilförsvarspliktige är skyldig att utbilda sig ochöva under och att han är skyldig att under vaije följd avfyra kalenderår delta i övning. En del av nämnda tid får eflerföreskrift av regeringen användas uteslutande till utbildning. Den som ärvärnpliktig kan åläggas att delta i utbildning och övning under den längre tidsom han efler uttagningen till tjänstgöring enligt denna lag kunnat åläggas atttjänstgöra vid försvarsmakten. Utbildningen och övningen bör normalt äga rum inom denorganisation som den tjänslepliktige skall tillhöra i krig. Inget hindrar altvederbörande utbildas eller övas på någon av civilförsvarets anläggningar. I detlafall bör givetvis vapenbruk inte förekomma. ' Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydande meddem som är fogade till propositionen frånsett några redaktionella ändringar ochaU fjärde meningen saknades i 1 § första stycket i det under I avgivnaförslaget. Prop.1983/84:114 17 1 detta stycke föreskrivs att den civilförsvarspliktigeunder sådan tjänstgöring som avses i lagen lillhör den verksamhet som handeltar i. Tjänstgör han inom försvarsmakten är han att anse som krigsman med derättigheter och skyldigheter som detta medför. Tjänstgör han inom polisväsendetär han att anse som polisman och följer vad som i övrigt gäller för polismän.Det innebär bl. a. atl han kan vara skyldig att i den omfallning som regeringenföreskriver delta som polisman i rikels försvar. Som anförts i den allmännamotiveringen under 2.3 är den uppgift som den tjänstgöringsskyldige har uttagitsför av betydelse när del gäller alt bestämma vad som skall gälla för honom. 2 § Är tjänstgöring enligt denna lag förenad med bruk avvapen, får den civilförsvarspliktige inle åläggas sådan tjänstgöring, om det kan antas att bruk av vapen mot annan är så oförenligt med den civilförsvarsplikliges allvarliga personliga övertygelse att han inte kommer att fullgöra tjänstgö ringen. Bestämmelsen är formulerad i överensstämmelse medmotsvarande text i I § lagen (1966: 413) om vapenfri tjänst. 3 S Beslämmelserna i I2§ 5 mom., 13. 15, 16, 18, 21, 77och 78§§, 79§ I -3 mom., 81 och 83§§ civilförsvarslagen (1960: 74) skall tillämpas på den som tjänstgör enligt denna lag. Vid tillämpningen av dessa bestämmel ser skall med civilförsvaret avses verksamhet enligt denna lag. I denna paragraf finns en uppräkning av de ytterligarebestämmelser i dvilförsvarslagen (1960:74) som skall tillämpas på den somtjänstgör enligt denna lag. Bestämmelserna gäller bl. a. förmåner, skyldighetatt lämna vissa uppgifter, att inställa sig till inskrivning och att efterkommakallelse till tjänstgöring. Även vissa bestämmelser om hämtning, vite ochansvar finns med i uppräkningen. Givetvis gäller bestämmelserna endast i dedelar som de är tillämpbara på den som är ijänstgöringsskyldig enligt dennalag. Exempelvis ligger det i sakens natur att denne inte berörs av vad somföreskrivs i 15 S civilförsvarslagen om anmaning av civilförsvarschefen. 4.2 Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen(1960: 74) Första och andra styckena. Dessa stycken är oförändrade. I detta finns bestämmelser om personal somhar krigsplacerais för tjänstgöring inom tjänstegrenen ordnings- ochbevakningstjänst. Eftersom denna Ijänstegren upphör upphävs tredje stycket. 2 1983/84. Prop.1983/84:114 18 Första, andra och tredje styckena. Dessa stycken ändrasinte. Här finns bl.a. bestämmelser om atttjänsteman vid polisväsendet är skyldig alt motta uppdrag som civilförsvarschefeller som dislriktschef inom civilförsvaret. Enligt den praxis som harutvecklats brukar tjänstemän vid polisväsendet inte förordnas påchefsbefattningar inom civilförsvaret. Anledningen torde vara attcivilförsvaret och polisväsendet mer och mer har kommit att betraktas somsamverkande organ. Då ordningsuppgifterna förs över från civilförsvaret tillpolisväsendet blir delta synsätt alltmer befogat. Bestämmelserna om skyldighetför tjänsteman i polisväsendet atl motta nämnda uppdrag tas därför bort. Dettainnebär givetvis inget förbud för tjänstemannen att motta ett sådant uppdrag. 12 § 5 mom. Detla stycke ändras inte. Staten meddelar grupplivförsäkring ål decivilförsvarspliktiga bl. a. under föreskriven tjänstgöring vidförsvarsmakten. Denna tjänstgöring grundar sig på lagen (1952: 269) omskyldighet för civilförsvarsplikiig att tjänstgöra vid krigsmakten. Vad som sägs om föreskriven tjänstgöring vid försvarsmakten las därförbort. Tredje och fiärde styckena. Inga ändringar görs. Slyckel är oförändrat. Andra och tredje styckena. Civilförsvaret kommer iframtiden inte att ha någon beväpnad personal. Bestämmelserna i andra ochtredje styckena om den som hyser betänkligheter mol alt bruka vapen mot därför bort. 1 stället införs i elt nytt andra stycke en hänvisning tilllagen om skyldighet för dvilförsvarsplikliga att tjänstgöra utanförcivilförsvaret. Ändringen är föranledd av atlordningsuppgifterna förs över från civilförsvaret till polisväsendet. Ingen ändring görs. Här finns bl. a. en bestämmelse om rättför civilförsvars-myndighet all besiktiga en anläggning eller en byggnad isamband med bevakningsuppgifl som ankommer på civilförsvaret. Eftersombevaknings-uppgifterna skall föras över till försvarsmakten tas bestämmelsen ombesiktning för detla ändamål bort. I stället förs en motsvarande bestämmelsein i 5§ lagen (1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m. Inga ändringar görs. i. op. 1983/84:114 19 F. n. pågår en överföring av civilförsvaretsbevakningsuppgifter till försvarsmakten. Överföringen beräknas vara slutfördden . När det gäller övergången av civilförsvarets ordningsuppgiftertill polisväsendet är lidpunkten mera oklar. Somjag anfört i avsnittet 2.6börden nya lagen och de av denna föranledda lagändringarna träda i kraft den 1juli 1984 för att underlätta arbetet med att planlägga och verkställaöverföringarna. Intill dess övergångarna blivit slutförda måste emellertidäldre bestämmelser gälla för dem som efter lagens ikraftträdande alltjämt är krigsplaceradeför tjänstgöring inom ijänstegrenen ordnings- och bevakningstjänst samt för denverksamhet som har samband med deras tjänstgöring. Övergångsbestämmelsen harutformats i enlighet härmed. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1940:358) med vissa bestämmelser fill skydd för försvaret m. m. Ändringen är redaktionell. Enligt 65 § civilförsvarslagen (1960: 74)får civilförsvars-myndighet besiktiga anläggning eller byggnad som skallbevakas av civilförsvarsmyndighet. Den som äger eller innehar viss anläggningär enligt den nu aktuella paragrafen skyldig all tillåta besiktning genomlänsstyrelsens försorg för att utröna vilka skyddsåtgärder som bör vidtas.Bevakningsuppgifterna förs nu över från civilförsvaret till försvarsmakten. Genomett nytt andra stycke i paragrafen får militär myndighet den rätt somtillkommer civilförsvarsmyndighet enligt 65 § civilförsvarslagen atl besiktigaanläggning eller byggnad som skall bevakas. Bestämmelsen om civil-försvarsmyndighelensbesiktningsräll i dessa fall tas i stället bort från sistnämnda lagrum. Medförbesiktning enligt första slyckel kostnad eller skada för ägaren ellerinnehavaren av anläggningen är denne berättigad till ersättning. Däremot harersättning för civilförsvarsmyndighets besiktning enligt 65 §civilförsvarslagen inte kunnal utgå. Någon ändring härvidlag är inte avsedd närbesiktningsrälten nu förs över på militär myndighet. För besiktning enligtandra stycket kan ersättning därför inte utgå. 4.4 Förslaget till lag om ändring i I denna paragraf regleras f n. vilkenpersonal som är alt anse som krigsmän. a. är enligt första stycket den somtillhör sådan Ijänstegren inom civilförsvaret vars personal jämlikt regeringensförordnande är skyldig att utöva verksamhet som åvilar försvarsmakten att ansesom krigsman. Eftersom denna kategori av civilförsvarspersonal kommer attavskaffas utgår denna bestämmelse ur första stycket. Prop.1983/84:114 20 Andra och tredje styckena. Bestämmelserna är oförändrade. Det kan anmärkas att även 24 kap. 2 § brottsbalkeninnehåller bestämmelser som blir inaktuella i den nya ordningen. Chefen förjustitiedepartementet kommer enligt vad jag har inhämtat att anmäla frågan omen ändring av den paragrafen i annat sammanhang. Av skäl som anförts i avsnitt 4.2 måste äldre bestämmelsergälla för dem som efter lagens ikraftträdande alltjämt är krigsplacerade förtjänstgöring inom ijänstegrenen ordnings-och bevakningstjänst.Övergångsbestämmelsen har utformats i enlighet härmed. 4.5 Förslaget till lag om ändring i familjebidragslagen(1978: 520) Inga ändringar görs. Ändringen föranleds av lagen om skyldighetför civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977: 265) omstatligt personskadeskydd Ändringen föranleds av lagen om skyldighetför civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret. Stycket ändras ej. Jag hemställer att lagrådets yllrande inhämtas överlagförslagen. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. 1983/84:114 21 Förslag till lag om skyldighet för civilförsvarspliktigaatt tjänstgöra utanför civilförsvaret. Promemoria utarbetad inom försvarsdepartementet 1983/84:114 22 4 Överväganden och förslag 1983/84:114 23 Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för försvarsdepartementet, statsrådetKrönmark, en särskild utredare (1977:04) för att utreda frågan om överföring av vissa av civilförsvarets ordnings- och bevakningsuppgifter till andra myndigheter. Utredningen lämnade betänkandet (Ds Fö 1978:9) Överföring av civilförsvaretsordnings- och bevakningsuppgifter till andra myndigheter. att ordningsuppgifterna skulle överföras till polisväsendetoch bevakningsuppgifterna till försvarsmakten.Rekryteringen av personal för dessauppgifter föreslogs grunda sig på den allmännacivilförsvarsplikten. För den personal som skulle gå till försvarsmaktenförutsattes detta ske med utnyttjandeav lagen (1952:269) om skyldighet förcivilförsvarspliktig att tjänstgöra inom försvarsmakten. Förpolisväsendets behov föreslogs en ny, motsvarande lag om skyldighet för civilförsvarspliktigatt tjänstgöra inom polisväsendet. Utredningens betänkandelades efter remissbehandling till grund förförslag till 1979/. I propositionen föreslogs (prop. 1979/80:100 bilaga7 s. 290-316) att, såsom utredningen förordade, bevakningsuppgifterna skulle föras över till försvarsmakten och ordningsuppgifterna tm polisväsendet. tog inte ställning till tidpunkten för överförandet. I frågaom personal rekryter!ngen, där remissopinonen var delad, anförde föredraganden, statsrådet , bl.a. följande: "Skulle det visa sig omöjligt attt.ex. rekrytera personal till polisen påfrivillig väg och till försvarsmakten via en förlängd värnplikt, kan det rekryteringsförslagsom utredaren har lämnat bli aktuellt. Inom densittande försvarskommittén övervägs f.n. totalförsvarets personalförsörjning. Jag förutsätter att den häraktuella frågan behandlas i detta sammanhangoch att kommittén kommer med förslag i ämnet". tog emellertid inte upp denna fråga till behandling. Inte heller försvarsbeslutlöstes frågan. Vid förnyadeöverläggningar med företrädare för ochrikspolisstyrelsen har framkommit att personalförsörjningsfrågan inte synes kunna lösas helt på frivillig väg. Någon form avplikt måste nog finnas. Med anledning härav har i denna promemoria tagits upp frågan om särskildlagstiftning i ämnet. 1983/84:114 24 Den nuvarande skyldigheten för det allmännacivilförsvaret att svara för vissa ordningsuppgifter härrör . Då tillkom den s.k. ordningstjänsten. Personalen inom denna hade till uppgift attunder beredskap upprätthålla ordningen i skyddsrummen och svara för ordningen i samband med annan civilfbrsvarsverksamhet. Bevakningsuppgifterna tillfördes civilförsvaret år1948. Dessa som tidigare låg på den s.k. landstormspolisen avsågbevakningen av civila skyddsföremål, dvs. föremål som inte tillhör försvarsmakten men ändå är viktiga förtotalförsvaret. Ordnings- och bevakningstjänsten ombesörjs numera i huvudsak avordningsenheter och bevakningsenheter. Personalen i bevakningsenheterna är beväpnad medkulsprutepistoler. I enheternas utrustning ingår också lanrnninor. Ordningstjänst fullgörsockså inom undsättningsenheternas ordningsavdelningar. Vissbevakningstjänst förekommer inom verkskydden och vid verksanläggningar. Ordningsenheterna har till uppgift bl.a. att anvisa civilförsvarets enheter, andra utryckningsenheter och allmänhetenframkomliga vägar tm och från skadeområden.Enheterna skall vidare dirigera trafiken i samband med utrymningar ellervid andra former av civilförsvars-verksamhet. Enheterna skall även upprättaavspärrningar för att underlättacivilförsvarets verksamhet samt för att förhindraskador. I uppgifterna ingår också att övervaka attbestämmelserna om alarme ring, mörkläggning, allmän ordning och säkerhet under civilförsvarsberedskap iakttas. Inom ordningsenheterna finns enligt planernadrygt 2 000 yrkespoliser för befälsuppgifter och inemot 9 000 civilförsvarspliktiga för manskapsuppgifter. Detplanerade personalbehovet är täckt. Undsättningsenheternasordningsavdelningar har i huvudsak samma uppgifter som ordningsenheterna. Uppgifterna förbevakningsenheterna är koncentrerade till bevakning avcivila skydds föremål. Med skyddsföremål menas anläggningar, inrättningar, områdeneller föremål som är av sådan betydelse förtotalförsvaret att de omfattas av förbud enligt lagen (1940:358) med vissa bestämmelser om skydd för försvaret m.m. Bevakningsenheternaskall bl.a. skydda särskilt angivna anläggningar eller företagmot 1983/84:114 25 spioneri, sabotage och annan skadegörelse samt avvärja angrepp av mindrefiendestyrkor.