prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid inkomslanmålan lill skallyrke/syssdsältning anges på inkomsiuppgiften (den s k SGI-blanketlen). Även påde blanketter man fyller i när man varil sjuk (sjukförsäkran) eller när manulnylQal föräldraförsäkringen skall yrke/sysselsättning anges. Ingen av dessayrkesuppgifter daiaregistreras . Enbearbetning av sjukförsäkringsregislret som () utförtål oss visar bl.a. att av de försäkrade lämnat SGI-blankett underden senaste tolvmånadersperioden och att lämnat någon uppgift underen period av och . Inledande prov visade atl avblanketterna saknade uppgifi om yrke/sysselsättning. Av dem som lämnat uppgiftom yrke/sysselsättning kunde kodas med FoBs yrkeskod utanhjälpinformation. I senare prov -det s k Västeråsprovet, se avsnitt 5.3.4 -uppnådde vi en kodningsbarhet på . Då hade vi också tillgäng tillnäringsgrensdata. Dessutom gjordes kodningen i vissa fall efter schablonregler. En fördelmed material är atl yrkesuppgiften har betydelse förbedömningen av den angivna inkomsten, vilket garanterar en viss kvalitet påuppgifterna. En nackdel ur kvalitetssynpunkt är att yrkesuppgifterna inte ärlämnade . Man vet alltså inte om tidigare lämnadeyrkesuppgifter ännu gäller. Man kan emellertid förmoda atl ett yrkesbyte somockså innebär byte av arbetsgivare oftast kommer fram i materialet. Däremot ärdet mindre troligt atl yrkesbyten/ omplaceringar inom företag blir kända. Vi kankonstatera att SGl-blanketten ensam inte kan utgöra underlag för enyrkesstatistik med tillfredsställande kvalilel. 1983/84:85 74 5.3.4 Kombination av yrkesuppgifier från löneregister ochsjukförsäkringssystemet Mot bakgrund av att vi funnit atl de lönestatistiskaunderlagen och SGI-blanketler inte var för sig kan ligga till grund föryrkesslalistik har vi i Våsteråsprovet prövat möjlighelerna att bygga upp ettyrkesregisler genom atl kombinera dessa båda källor. Försäkringskassorna hardärvid dataregistrerat de yrkesuppgifter som inkommit påSGI-blanketler. Efter överenskommelse med arbetsmarknadens parter har även delöneslatisiiska materialen ingått i provet. I provet kunde vi med hjälp av debåda källorna yrkesklassificera av de förvärvsarbetande. Omförsäkringskassorna registrerar yrkesuppgifter under elt år i stället för som iprovet och därutöver i vissa fall kompletterar med äldre materialkommer uppskattningsvis av den förvärvsarbetande befolkningenatt kunna åsältas en yrkeskod med enbart försäkringskassematerial som källa.Motsvarande täckningsgrad för enbart löneregistren är som nämnts ca 55procent. Sammantaget kan de båda källorna beräknas ge en täckningsgrad om ca 95procent. Som Jämförelse kan nämnas atl i FoB var bortfallet av yrkesdata fördem som där redovisades som förvärvsarbetande så lågt som 0,5 procent.Registerlösningen innebär dessutom att mättidpunkten blir flytande, vilket fårbetydelse vid utnyttjandet av statistiken. För att nå acceptabel kvalitet i statistiken måstekvaliteten på yrkesuppgifter höjas. Vi bedömer att mangenom precisering av yrkesfrågan på inkomständringsblanketlen och eventuelltockså genom en särskild anvisning kan åstadkomma detta. Se förslag i bilaga 6.Det finns också vissa möjligheter att utnyttja informationen i löneregistreneffektivare än vad som gjordes i provet. Mycket talar enligl våra undersökningar för attyrkesstatistiken i största möjliga utsträckning bör bygga på en källa - ettyrkesbegrepp. Försåk-ringskassematerialet är därvid att föredraga främst av detskälet atl täckningsgraden och därmed homogeniteten blir högre. Tillgängligalöneregister, lantbruksregistret och centrala företagsregistret bör utnyttjasför kompletteringar i kvalilelshöjande syfle. En fördel med yrkesuppgiften i försäkringskassemalerialetär att den liksom i FoB 80 kan registreras i klartext, vilket ger möjlighetertill alternativa yrkesklassificeringar och eventuellt till framtida förenklingarav regi-streringsförtarandet, pä så sätt att förprintade yrkesuppgifter kananvändas. yrkesregister kan då byggas upp på följande sätt: - Pålandets alla försäkringskassekontor daiaregistreras yrke frånalla inkomna SGI-blanketler. Uppgifterna lagras vid () datacentral och levereras i omgångar till SCB för kodning. Prop.1983/84:85 75 - Yrkeskodningen görs maskinelltsä långt det går med hjälp av SCBs kodningsregister. Vid kodningen användsnäringsgrensuppgifler och sektortillhörighet från sysselsättningsregistret somhjälpinformation. - Yrkesinformation i tillgängligalöneregister, LBR och CFR översätts där så är möjligt till FoBs yrkeskod. - De individer som inteåterfunnits vare sig i försäkrrngskassematerialet, löneregistren, CFR eller LBReller som inte kunnat yrkeskodas, skrivs ut pä en lista som fördelas påförsäkringskassornas lokalkontor för komplettering med hjälp av äldreblankettmaterial. - De ifyllda listorna sänds tillSCB för dalaregislrering och kodning. - Efter detta framställs detslutliga yrkesregistret, som endast skall innehålla personnummer och yrkeskodoch för dem som återfunnits i försäkringskassematerialet även yrke i klartext.Den information i löneregistren som utnyttjats för yrkeskodningen skall alltsåinte sparas. 1våra direktiv sägs angående yrkes- och utbildningssiatistik att SCB börkartlägga möjligheterna att utveckla annan statistik, t. ex. lönestatistik, fördessa ändamål. SCB bör ägna uppmärksamhet ål de problem som hänger samman medden bristande enhetligheten i nomenklaturfrågor inom dessa områden och läggafram förslag om hur dessa problem kan lösas. Enligtvår tolkning av direktiven gäller nomenklaturfrågan dels möjligheten atl kunnautnytQa och sammanföra dala ur olika källor med varierande klassifikationer,dels möjligheten att på ett tillfredsställande sätt kunna klassificera deyrkesbenämningar som individerna uppger. Enutredningsgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter, AMS och SCBarbetade under en lång följd av år med att utveckla ell nyttyrkesklassificeringssystem i det s k . Eftersom man inte lyckadeskomma fram till ett system som alla kunde enas om, lades arbetet ned 1979. Manär alltså hänvisad till att använda FoBs version avNordisk yrkesklassificering (NYK) vid sammanställning av yrkesstatistiken.Problemet med de varierande klassifikationerna i lönestatistiken får därförtills vidare lösas genom översättning av lönestatistikens yrkesinformationtill FoBs yrkeskod. EnligtFOBALTs förslag till registeriösning för yrkesvariabeln skall yrkesuppgiften iförsta hand hämtas från försäkringskassorna. Dessa uppgifter har lämnats av deförsäkrade och avspeglar således allmänhetens uppfattning om sina yrken. Föratl yrkesuppgiften skall kunna klassificeras pä ett fullt tillfredsställandesätt är del önskvärt att en strikt yrkesnomenklatur kan upprätthållas, så attinte samma yrkesbenämning kan betyda flera saker. Detta problem har uppmärksammatsav den nordiska projektgrupp som reviderar NYK. Projektgruppen föreslårockså att yrkesno-menklalurfrågan utreds genom Nordiskaarbetsmarknadsutskottels (NAUT) försorg. Enligl vår mening är ett sådantutredningsarbete angeläget. 1983/84:85 76 5.3.6 Yrke 1 en begränsad FoB 85 I delrapporten framfördes atl det under vissaförutsättningar kunde finnas skäl atl överväga ett alternativ meddirektinsamling från allmänheten även av yrkesuppgiften i samband med eneventuell begränsad FoB 85, vars huvudsakliga syfte skulle vara att åstadkommaen bas för register över hushåll och lägenheler. I tilläggsdirektiven fickockså SCB i uppdrag att pröva alternativet med direktinsamling av uppgift omyrke från allmänheten, om det fortsatta utredningsarbetet skulle visa attregisterlösningen inle gav acceptabel kvalitet. Enligt vår mening visar utredningsarbetet och denprovverksamhet vi genomfört atl det finns en metod att sammanställayrkesslalistik av acceptabel kvahtet med hjälp av information som samlas in iannat sammanhang. Det finns därför i och för sig ingen anledning att prövaandra alternativ. Några omständigheter finns dock som lalar för att närmareöverväga frågan. Den registerlösning vi tagit fram ger som nämnts entäckning som med underskrider vad som redovisats i FoB. Denmedför vidare en något högre kostnad än den rena marginalkostnaden för yrkesstatistikeni en FoB. Vi har också funnit alt det är nödvändigt att genomföra enbegränsad FoB 85 för att inhämta basdata om hushåll och lägenheter. Vidiskuterar i avsnitt 5.6 som ett alternativ möjligheten atl genomföra en sådanbegränsad FoB 85 utan att hämta in personuppgifter från samtliga hushåll. Omdenna begränsning visar sig möjlig finns inte förutsättningar att ta med yrke iFoB 85 och då finns endasl registerlösningen som alternativ. Om FoB 85 däremot kommer att bygga på personuppgifter frånsamtliga hushåll är det möjligt alt ta med en fråga om yrke på blanketten. Dåvi utgår från atl vår lösning innebär att särskild direktinsamling frånallmänheten inte skall bli nödvändig annat än i kompletterande syfte skullealternativet med yrke i FoB 85 dock bli en engångslösning. att vi funnit en registermetod som vi bedömer varaacceptabel att vi under alla omständigheter måste ha beredskap attgenomföra registeralternativet 1985 om FoB 85 inte går ut till alla hushåll och att vi för framfiden bör ha ett fungeranderegisteralternativ anser vi att den av oss framtagna registerlösningen börtillämpas . Mot bakgrund av vad vi anfört ovan föreslår vi att manvart femte år bygger upp elt yrkesregister med uppgifter frånförsäkringskassorna som primär källa. Tillgängliga löneregisler,lantbruksregistrels (LBR) uppgifter om brukare och centrala företagsregistrets(CFR) uppgifter om personliga företagare utnytQas för kompletteringar. 1983/84:85 77 näringsgren och sektortillhörighet hämtade frånsysselsättningsregistret (se avsnitt 5.1) som hjälpinformation vid kodningen. Denna lösning förutsätter alt SCB ochriksförsäkringsverket (RFV) kommer överens om att försäkringskassornaregistrerar yrkesuppgift på inkomstanmälningarna och därtill utför visskompletterande registrering av äldre uppgifter. SCB bör också i syfte attförbättra statistikens kvalitet söka träffa överenskommelse med parterna påarbetsmarknaden om all UtnytQa yrkesinformationen i de lönestatistiskaregistren. Det finns inga individregisler som innehållerulbildningsdata om hela befolkningen. Det finns heller inga administrativa skälatl i något av våra heltäckande administrativa system (folkbokföringen,skattesystemet eller sjukförsäkringssystemet) införa utbildningsdata ombefolkningen. Del bör erinras om att uppgifter om befolkningensutbildningsstatus mer fullständigt har insamlats endasl vid1970 års folk-och bostadsräkning. Vid folkräkning skulle endast de somavlagt akademisk examen eller studentexamen (motsvarande) lämna uppgifter omsin utbildning. Det har varit en naturlig utgångspunkt för oss att mot bakgrundav den behovsbild vi fått fram och det förhållandet att ulbildningsdata intebedömts nödvändiga i FoB pröva vad som kan åstadkommas med hjälp avden information som redan finns. Våra tilläggsdirektiv säger atl vi skall utredauppläggningen av ett samlat utbildningsregisler men att vi även skall pröva t.ex. utnytQande av befintliga urvalsundersökningar. Det finns två siörre urvalsundersökningar därutbildningsdala insamlas löpande, nämligen arbetskraflsundersökningarna ochlevnadsnivåundersökningarna. Levnadsnivåundersökningarna görs och omfattarungefär 8 000 individer. Uppgifter om utbildning inhämlas , men vissaår är frågan om utbildning mer detaljerad. Utbildningen kodas enligt2-sifferni-vån i svensk utbildningsnomenklatur (SUN). Den första siffran ikoden anger utbildningens huvudinriktning och den andra utbildningens nivå. I arbetskraflsundersökningarna () intervjuas f n varjemånad 22 000 individer i åldern . Endasl ulbildningens nivå redovisas, i kombinafion med kön ochsyssel-sättningsstatus (studerande, förvärvsarbetande, arbetslös, etc). Man skulle kunna öka precisionen i dennaulbildningsbeskrivning genom att ställa frågor om utbildning i tre på varandraföljande varigenom man skulle få utbildningsdala om 66 000 individer. Beräkningar visar dock att redan en grov redovisning påolika grupper 1983/84:85 78 av utbildningar kräver ett urval på närmare en halv miljonindivider om det skall vara möjligt att redovisa dessa efter ålder i femklasser och på länsnivå. En sådan statistik skulle ändå inte kunna användas förden regionala planeringen av gymnasie- eller högskolan. Det framgår alltså mycket klart att det inte går att genomurvalsundersökningar till rimlig kostnad åstadkomma utbildningsdata användbaraför planering på regional nivå. Däremot kan urvalsundersökningar vara lämpligaför att på riksnivå skatta befolkningens utbildningsnivå. görs statistik om nybörjare, studerande underutbildning och "'examinerade" för praktiskt tagel helautbildningssystemet. Statistiken avseende utbildningsvägar ovanför denobligatoriska skolan grundar sig nästan helt på individuppgifter. De endastörre sektorer av det offentliga utbildningsväsendet ovanför , förvilka individbaserad statistik f n saknas, är folkhögskolorna ochgymnasieskolans specialkurser. Registerdata om utbildning finns dessutom i vissa andraindividregisler, l.ex. SCBs lärartegisler och socialstyrelsensmedicinalpersonalregisier. Även löneregistren avseende Qänsteman innehållerutbildningsdata. Uppgifterna är dock av skiftande kvalitet och inteheltäckande. Mot bakgrund av de behov av utbildningsdata om helabefolkningen som vi kunnat konstatera anser vi del vara en realistisk lösningatt bygga upp etl samlat utbildningsregister genom samköming av existeranderegister. Elt sådant regisler kan löpande uppdateras genom skolornas ochulbild-ningsanslalternas rapporter lill SCB om vilka som genomgått utbildningarav olika slag. Detta förslag stöds av de utbildningsplanerande myndigheternaoch synes med hånsyn till den begränsade merkostnad det skulle innebära iförhållande till nuvarande rapportering vara den rimligaste lösningen för atttillgodose behoven. kan byggas upp på följande sätt: - Ur RTB hämtaspersonnummer samt uppgift om civilstånd, nationalitet och bostadsort för alla iyrkesverksam ålder. - Registretpåförs vid uppläggningen utbildningsuppgifter från följande källor folk-och bostadsräkning (FoB 70) Dessulom används vid uppläggningen även äldre årgångar avi. ex. gymnasieskolans elevregister och högskoleregistret. - Den löpande uppdateringen skulle ske med hjälp avindividuppgifter frän gymnasieskolans elevregister 9 högskoleregistret registret över studerande i kommunalvuxenutbildning (IKVUX-regist- ret) 1983/84:85 79 o registret över studerande i arbetsmarknadsutbildning(AMU) Även andra utbildningsuppgifter som SCB insamlar men sominle data-registreras f n bör ingå, t. ex. viss polisiär och militärutbildning. För att så långt möjligt göra registret fullständigt måsle framföralll studerande i gymnasieskolans specialkurser tas med. Statistiken övergymnasieskolans specialkurser, som bygger pä gruppdata som skolornalevererar till SCB, måste därför läggas om och baseras på individrapporteringför att bli användbar som uppdateringskälla. Här kan nämnas att det finns planer på att inrapporteraindividdata till SCB om avgångna från årskurs 9 i . Om en sådanrapportering kan realiseras bör givelvis även denna information tillförasuibildningsre-gistret. Ett utbildningsregister som byggs upp på del sätt som ovanbeskrivits kommer till en början att ge en viss underskattning av befolkningensutbildningsnivå. Vi vet att kvaliteten på utbildningsdata i FoB 70 i vissadelar var bristfällig, främst beträffande korta yrkesutbildningar. Utbildningsregistretkommer heller inte atl innehålla 1970-talets utbildningar vid kommunalvuxenutbildning och AMU, och inte heller gymnasieskolans specialkurser ochhögskolestudier omfattande mindre än 60 poäng. Däremot kommer registret att ge heltäckande information omdem som avlagt högskoleexamen och om dem som genomgått gymnasieskolans linjer.Genom att vi hämtar uppgifter från medicinalpersonalregistret ochlärarregistret får vi god täckning på dem som utbildat sig för vård ochundervisning. Om man, som vi föreslagit, kan få med ävenutbildade inom AMU, komvux och gymnasieskolans specialkurser i registret,kommer det att ge en nästan hundraprocentig täckning av den skolmässigautbildningen i landet. För åldrarna kommer registret redanfrån början att ge en god beskrivning av den utbildning som är av betydelse uryrkesvalssynpunkt vid inträdet på arbetsmarknaden. kommer emellertid att saknautbildningsdata om de invandrare som kommit till efter 1970 och sominle gått i svensk skola. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår vi att ett samlat utbildningsregister och senast 1985byggs upp enligt de riktlinjer som angivits i 5.4.2, atl SCB får ta del av erforderliga register hos andramyndigheter. Vi har funnit att starka skäl talar för att vart femte årsammanställa de i det föregående beskrivna registeruppgifterna lill en samladdalabas i en s k 1983/84:85 80 register-FoB.Första gången bör detta ske 1985, varvid följande delregister utnyttjas - Sysselsättnings-och pendlingsregisler 1985 - BegränsadFoB 85 för hushålls- och lägenhetsbeskrivning Underutredningsarbetet har från fiera håll synpunkter framförts om atl äveninkomstuppgifter bör vara möjliga att sambearbeta med de olika"FoB-variablerna". Vi föreslår därför alt i register-FoB även böringå - SCBs inkomslregisler 1985Dessutom utnyttjas på sedvanligt sätt Detär väsentligt att regisler-FoB på samma sätt som hittillsvarande FoB kanbevaras för framlida användning, för statistiska och inte minst forskningensbehov. Enligt de krav som därvid finns är del nödvändigt att databasen bevarasi identifierad form. 5.6Begränsad folk- och bostadsräkning 1985 Enligtvåra tilläggsdirektiv skall vi också kunna redovisa förslag som bygger påinsamling av uppgifter direkt från allmänheten. Grunden härför skall vara attvi bedömer det vara osäkert om statistik med tillfredsställande kvalitet tillrimlig kostnad kan tas fram genom registeriösning-ar.Tilläggsdirektiven anger denna möjlighel för variablerna hushåll, lägen-hel ochyrke. Vidare sägs att möjligheten till samordning med rutinerna för annanallmän uppgiftsinsamling bör prövas. Somframgått av det föregående är det inte möjligt atl sätta igång registerbaseradesystem för variablerna hushåll och lägenhet utan att ta avstamp itolalregister. Då det av kvalitetsskäl är omöjligt att utgå från FoB 80 är deten förutsättning för de båda registren alt en direktinsamling från allmänhetengenomförs 1985. Härvid kan man även knyta samman hushållen med de lägenhelerde bor i. Yrkesuppgifterkan produktionstekniskt och med godtagbar kvalitet inhämtas intermittent vartfemte år enligl modellen med uppgifter från ochlöneregister. Det är därför inte i sig nödvändigt att ta med yrke i endirektinsamling frän allmänheten 1985. FoBhar utgjort underiag för kontroll av folkbokföringens riktighet. Vi förutsätteratt ett från allmänheten direktinsamlal material 1985 så långt möjligt skallanvändas även för detta syfte. Medden principiella inriktning vi här angivit kan innehållet i en direktinsamlingfrån allmänheten kraftigt begränsas i förhållande till tidigare FoBar. Devariabler som bör ingå framgår av tablån i bilaga 7. Även en sådan insamlingkräver dock en betydande resursinsats och drar därmed stora 1983/84:85 81 Vi har därför sökt att. i enlighet meddirektiven, även begränsa omfattningen av uppgiftslämnandet och förenklabehandlingen av materialet såväl lokall som cenlralt. Vi har behandlat tre allernativ för den begränsadeinsamlingen av uppgifter. Av praktiska skäl använder vi som gemensambeteckning för alternativen begreppel "begränsad FoB 1985".förkortat FoB 85. För alla tre allernaliven gäller att utgångspunkten bör varaen RTB-familJ som utvidgats till atl även omfatta hemmavarande barn i åldern18-24 år. Med en RTB-familJ avses gifta par resp ensamstående (oavsett om dehar hemmavarande barn eller inte). Samboende inte gifta personer kommer därvidatl utgöra varsin RTB-familJ. 5.6.1 Allmän fastighetstaxering 1986 (AFT 86} genomförs Enligl gällande lagstiftning skall allmänfastighetstaxering (AFT) ske . Detta innebär atl en ny AFTegentligen skall genomföras 1986, lill vilken uppgifter i sä fall insamlashösten 1985. AFT är dock föremål för ulredning som möjligen kan påverkaverksamheten 1985/86. De tvä första alternativen ulgår från atl en AFTplanenligl genomförs 1985/86. Vi anser att elt samarbete därvid bör ske mellaninsamlingen av uppgifter till FoB 85 och den uppgifsinsamling som skall ske isamband med AFT 86. Därvid måste hänsyn tas till de erfarenheter som vunnits isamband med den samordning som ägde rum mellan FoB 80/AFT 81. Erfarenheterna visar på ett antal problem. Det kanskestörsta har varil byggnadsnumreringen. Den skulle göras i AFT 81 för alt byggnadsdalamaskinellt skulle kunna överföras lill FoB 80. Dessa svårigheter bör så långt möjligt undanröjas vid enförnyad samordning. Vi anser det emellertid orealistiskt att vid sammalidpunkt begära in samma uppgifter tvä gånger från alla fastighetsägare. Vårtförsta förslag (FoB 85: 1) bygger därför pä ell gemensamt utnyttjande avfastighetsägarnas uppgifter så långt som möjligt men med en annan uppläggningav arbetet pä myndighetsnivå. För jordbruksfastigheter menar vi atl alla uppgifter tillFoB 85 bör inhämtas på personblanketten vid FoB 85. Skälen lill delta är attdel för denna grupp var stora problem vid FoB 80/AFT 81 och alt gruppen ärrelativt liten (200 000 lägenheter vid FoB 80). För denna grupp innebär såledesdetta förfarande en viss dubbelinlämning av uppgifter till FoB 85 och AFT 86. Irtte skattepliktiga fastigheter behandlas på samma sättsom Jordbruksfastighet. Någon dubbel uppgiftsinsamling blir det dock inteeftersom dessa fastigheter inte ingår i AFT. För enbostadshusfastigheter med endast en bostadsbyggnad(på annan fastighet än jordbruksfastighet) som bebos enbart av ägaren ochdennes familj inhämtas alla uppgifter om lägenheten, byggnaden och faslighetenenligt detta allernativ till AFT 86 och överförs maskinellt till FoB 85. 6 1983/84. 1983/84:85 82 Uppgifi om boende hämtas från RTB eftersom alla som bor påenbostadshusfastigheter i regel betraktas som ett hushåll i FoB. På detta sättskulle drygt en milj personblanketter inte behöva skickas ul. fyllas i ochbearbetas i FoB 85. För övriga enbostadshusfastigheter innebär detta såledesen viss dubbelinlämning av uppgifter till FoB 85 och AFT 86. För övriga fastigheter inhämtas lägenhets-, byggnads- ochfastighetsdala till AFT 86 och överlämnas till FoB 85. Denlägenhetsförteckning som lämnas bör innehålla uppgift om hyresgäst (molsv),dispositionsform. lägenhetsstorlek (antal rum o kök), WC och bad. Liksom vidFoB 80 lämnas denna lill del lokala FoB-kontorel (det lokala granskningsorganetför FoB) av lokal skattemyndighet (LSM) för beredning och kodning. Även byggnads-och fastighetsdala bör vid FoB 85 kodas av det lokala med ledningav uppgifter som insamlats av LSM. Delta kan enklast ske genom att låtalägenhetsförteckningen även innehålla aktuella byggnads-och fastighetsdata.Detta är en skillnad mot AFT 81, på så sått atl någon byggnadsnumrering inteöverhuvudtaget behöver göras för FoBs räkning vid AFT 86. Det lokala FoB-koniorets arbete begränsas enligl deltaalternativ till att behandla personblanketten för andra fastigheter änenbostadshusfastigheter. Vi föreslår att en FoB-ansvarig person utses i varjekommun men all de kommuner som så önskar får upprätta ett gemensamt FoB-kontor. Sättet att samla in informationen framgår av tablån ibilaga 7. Den metod som här beskrivits (FoB 85:1) innebär attuppgiflslämnandet begränsas påtagligt. För den övervägande delen av dem som bori småhus skulle inga andra uppgifter behöva samlas in ån de som lämnas isamband med AFT. Även för övriga skulle uppgiften begränsas till några fåfrågor om hushållet och den lågenhet man bor i. För Jordbrukarhushållen ochvissa hushåll i småhus skulle uppgiftslämnandet lill vissa delar bli dubbelt. Den nya metoden med ett pä detta sätt differentieratuppgiftslämnande måsle prövas innan den kan tillämpas i full skala.