prop · G703122 · 1983-12-31 00:00:00 — om introduktionsstöd och reformerat lönebidrag förarbetshandikappade m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionen innehåller förslag om introduktionsslöd ochanställning med lönebidrag för arbetssökande med arbetshandikapp.Introduktions-stödet föreslås ulgå av lönekostnaden för den anställdeunder högst , vilket i normalfallet innebär ca vidheltidsarbete. Syftet med stödet är atl stimulera enskilda och kommunalaarbetsgivare alt anställa arbetshandikappade i ökad utsträckning. Förslagetinnebär också en förenklad administration, eftersom introduktionsstödel ersättertvå olika befintliga stöd och dessutom kan handläggas på ett enklare sätt. Lönebidrag till arbetsgivare som anställer personer mednedsatt arbetsförmåga skall enligt förslaget kunna lämnas avlönekostnaden och under den därpå följande tväårsperioden.Enligt nuvarande regler lämnas lönebidrag av lönekostnaden under delförsta anställningsåret. Sänkningen till bör dock ses mol bakgrund av alt introduktionsslödmed av lönekostnaden kan lämnas . I likhet medvad som gäller skall bidraget kunna förlängas efter det Qärde årel och utgåmed av lönekostnaden. För atl öka möjligheterna till anställning på denreguljära arbetsmarknaden för sökande med svårare arbetshandikapp föreslås ettsärskill lönebidrag. Detta bidrag lämnas av lönekostnaden under delförsta anställningsåret och andra året. Del kan sedan lämnas med .50% avlönekostnaden, om del finns skäl för delta, också efter del andra anställningsåret.I särskilda fall skall ett lönebidrag ocksä kunna höjas, om en arbetstagare fårförsämrad arbetsförmåga. 1 1983/84. 1983/84:122 2 Ifråga om lönebidrag inom den statliga sektorn och till de allmännyttiga organisationernaföreslås inga ändringar av bidragsnivåerna. Anställningmed lönebidrag föreslås bli en stödform som är helt förbehållen sökande med arbetshandikapp.Enligt nu gällande regler kan lönebidrag i vissa fall också lämnas för äldreoch för personer som av andra skäl än handikapp och hög ålder har svårt att fåarbete. Bidragettill arbetsbiträde åt gravt handikappade föreslås höjt från högst 20000 kr.till högst . Denya reglerna föreslås gälla fr. o. m. . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , , , , , , : Statsrådet Propositionom introduktionsstöd och reformerat lönebidrag för arbetshandikappade m. m. Omkringen tiondel av de sökande vid landets arbetsförmedlingar har arbetshandikapp,som försvårar för dem alt få arbete. Arbetshandikappet innebär dessutom oftabegränsningar i deras arbetsutbud genom all speciella förutsättningar behövervara för handen för atl ett arbete skall vara lämpligt med hänsyn tillhandikappet. Arbetets innehåll och organisation liksom arbetsmiljön måstesåledes vara utformade så att den arbetshandikappade kan utföra arbetet. Flera faktorer pekar påatt arbetshandikappades situation har försämrats till följd av de senastedecenniernas strukturella förändringar på arbetsmarknaden. Mångaundersökningar har visat att äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga som förlorar arbetet i samband med företagsnedläggelser inte kanfå ett nytt arbete. Rationaliseringar och ny teknik har i betydande utsträckningmedfört ökade krav på arbetskraften och därmed också störte svårigheter förarbetshandikappade att komma i fråga för anställning. Enklaremonteringsarbeten, handräckningsuppgifter, paketerings-, avsynings- och andra efterarbelenhar allt mer tagils över av maskiner eller rationaliserats bort. Vissa grupperav handikappade har därmed fått minskade möjligheter att få arbete. För redananställda som fått sin arbetsförmåga nedsatt har denna utveckling ocksåinneburit minskade möjligheter till omplaceringar, som underlättar för dem attstå kvar i arbete. Inomarbetsmarknadspolitikens område finns ett flertal särskilda stödformer somsyftar till att öka handikappades möjligheter att få och utföra ett arbete.Bidrag kan exempelvis lämnas till arbetshjälpmedel bl. a. för alt anpassaarbetsmiljön till arbetstagarens behov och förutsättningar. Genom arbetsmarknadsutbildningkan en sökande med ett arbetshandikapp utbil- 1983/84:122 4 dasför ett med hänsyn till arbetshandikappet lämpligt arbele. För äldre ochhandikappade kan arbetsförmedlingarna också bevilja bidrag lill utbildningeller praktikanställning i företag. En stödform som fått slor betydelse förarbetshandikappades möjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknadenär anställning med lönebidrag. Bidraget utgår till arbetsgivare som anställer främslarbetssökande med nedsatt arbetsförmåga, som inte skulle ha kunnal erbjudasarbete utan bidraget. Närmare 37000 personer har anställning med lönebidrag.Ytterligare drygl 25 000 personer sysselsätts i skyddat arbete. Dåvarandechefen för arbelsmarknadsdepartemenlel anmälde i prop. 1981/82: 125 medförslagom tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 alt hanhade för avsikt atl föreslå regeringen alt en särskild utredare skulle se överde regler som gäller för anställning med lönebidrag. I första hand skulle dennautredare överväga om de nu svåröverskådliga och komplicerade reglerna kundeförenklas. En utgångspunkt för utredningsarbetet skulle vara att lönebidragenborde bli än mer effektiva och användbara hjälpmedel för att beredaarbetshandikappade sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Medanledning av olika motioner i uttalade arbetsmarknadsutskoltel (AU1981/82: 21) ait arbetet med alt placera handikappade på den reguljäraarbetsmarknaden borde göras mer effektivl. Utskottet erinrade om att ett stortantal arbetssökande med handikapp inte kan erbjudas arbete, trots de mycket omfatiandeåtgärder som vidtas. Enligt utskottets mening fanns mot denna bakgrund behov avatt närmare utreda de handikappades möjligheter på arbetsmarknaden i stort. Ensärskild parlamentarisk utredning borde därför tillsättas för detta uppdrag.Bland de frågor som utredningen borde ta upp nämnde utskottet endifferentiering av lönebidragets storlek med hänsyn till handikappets art ochsvårighet samt åtgärder för att öka utslussningen av arbetstagare från skyddatarbete hos Samhällsföretag. beslutade (AU 1981/82:21 rskr216) alt ge regeringenlill känna vad utskottet hade anfört. Genombeslut bemyndigade den dåvarande regeringen chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utredafrågan om de handikappades situation på arbetsmarknaden. Enligtregeringens direktiv (Dir 1982:40) skulle kommitlén med förtur pröva frågan omförenklingar av lönebidragssystemet. Genom tilläggsdirektiv (Dir 1983: 14)gavs kommittén därefter i uppdrag att överväga möjligheten alt förenkla bidragsgivningenvid praktikanställning och arbetsmarknadsutbildning i företag för äldre ochhandikappade enligt förordningen (1981:541) om arbetsmarknadsutbildning i företag,m.m. 1983/84:122 5 kommittén överväga om syftet med dessa bidrag kunde uppnåsgenom ändrade regler för bidrag i samband med anslällning med lönebidrag ellerom dessa slöd till praktik och utbildning i förelag kunde ersättas medberedskapsarbete. Enligt direktiven skulle kommitténs förslag i denna delredovisas med dess förslag om anställning med lönebidrag. Kommitlén (A 1982:02) om de handikappades situation påarbetsmarknaden - handikappkommittén - överlämnade delbetänkandel(DsA 1983: 14) Introduktionsstöd och lönebidrag. I delbelänkandet redovisas nuvarande ordning beträffandeanställning med lönebidrag samt praktikanställning och arbetsmarknadsutbildningi företag. Kommittén lägger fram förslag dels om en reformering av lönebidragen,dels om ett introduktionsstöd, som föreslås ersätta praktikan-slällning ocharbetsmarknadsutbildning i företag för äldre och handikappade. Delbetänkandet har remissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör fogas dels en sammanfattning av kommitléns delbetänkande som bUaga1, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanslällning av deras ytlrandensom bilaga 2. Beträffande bakgrund, nuvarande förhållanden saml utredningensnärmare överväganden hänvisas till delbetänkandet. 2.1 Förslag om introduktionsstöd och lönebidrag 2.1.1 Syftet med förslagen Det har konstaterats att sökande med arbetshandikapphar svårt att få arbete också när efterfrågan pä arbetskraft är hög. Svårigheternablir självfallet än mer påtagliga när det är ont om lediga arbeien och hårdkonkurrens om de arbelslillfällen som finns. har i hög gradpräglats av en mycket svag arbetskraftsefterfrågan. De arbetshandikappadessituation har därmed ytterligare försvårats. Trols de kraftigt ökade arbetsmarknadspolitiska insatsersom regeringen beslutade om efter sitt tillträde höslen 1982 har den högaarbetslösheten inte kunnal hejdas, vilket medfört stora svårigheler för gruppersom har en svag ställning på arbetsmarknaden att hävda sig. Också de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förarbetshandikappade har ökat i omfattning. Ijanuari 1984 hade 36800 personeranställning med lönebidrag eller 2000 fler än . Antaletanvisade anslällda inom Samhällsföretag ökade med 1200 till drygl25 000. personer. Om man ser på uppgifterna om hur många arbetshandikappadesökande som placeras i anställningar på den öppna arbetsmarknaden - med ellerutan lönebidrag - visar statistiken att en mycket liten andel av de arbets- 1983/84:122 6 handikappadefår sådana anställningar. var ca 31000 sökande med arbetshandikappanmälda vid arbetsförmedlingarna. Enligt AMS statistik erhöll knappt 1 000 avde arbetshandikappade sökandena arbete under månaden. Av dessa erhöll ca 150skyddat arbete inom Samhällsföretag. Utöver de som fick anställning fortsatteca 400 en anställning hos samma arbetsgivare. 3 265 personer placerades iberedskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, vid eller iungdomslag. De siffror som redovisas i månadsstatistiken måste emellertidtolkas med stor försiktighet, bl.a. därför att de sökandes förutsättningar och möjligheterofta behöver utredas och olika arbelsförberedande åtgärder vidtas innan en arbetsplaceringkan bli aktuell. Handikappkommilténskall enligt sina direktiv bl. a. utreda de handikappades möjligheter tillarbete på arbetsmarknaden i stort. Kommittén väntas redovisa denna del av sittuppdrag i ett slutbetänkande omkring /85. Också delegationen (A1981:01) för arbetsmarknadspolifisk forskning (EFA) arbetar med hithörandefrågor. Handikappades arbetsmarknadssituation kommer således att belysasytterligare . Närdet gäller anställningar som kommit till stånd med hjälp av lönebidrag harunder senare år ett betydande antal gällt anställningar bidrag hosallmännyttiga organisationer. Volymutvecklingen när det gäller lönebidragsanställningarhos enskilda arbelsgivare, kommuner, landsting och affärsdrivande verk harvarit väsentligt svagare. En viktig orsak till detta är enligt min mening attbidraget lill de sistnämnda arbetsgivargrup-perna är betydligt mindreförmånligt än de nittio-procentiga bidragen till organisationerna. Deförslag somjag kommer att lägga fram i det följande syftar främsl lill attstimulera enskilda företag, kommuner, landsting och affärsdrivande verk attrekrytera sökande som har arbetshandikapp. Genom ett kraftigt stöd vidrekrytering av sådana sökande skapas också förutsättningar för att sådanaanpassningsåtgärder vidtas på arbetsplatsen alt den arbetshandikappade kangöra en produktiv insats. Nyligenhar ett rekryteringsstöd införts för att stimulera enskilda arbetsgivare attanställa ungdomar och långtidsarbetslösa. Ett syfte med det introduktionsstöd, somjagkommer att föreslå i det följande är att förbättra arbetshandikappadeskonkurrenskraft genom att stödet till rekrytering av dessa sökande föreslåsligga på en väsentligt högre nivå än rekryteringsstödet. Rekryteringsstödetkan användas på ett smidigt och obyråkratiskt sätt med minsta möjligapappersexercis. .Också när det gäller introduktionsstödel bör man eftersträvaatt göra handläggningen enkel. En viktig skillnad måste dock finnas:arbetsförmedlingen måste alltid ha ulretl atl den sökande har ett arbetshandikappsom försvårar för honom eller henne att få arbete. Det är viktigt att introduktionsbidragelverkligen används för de Prop.1983/84:122 7 grupper som har störst behov av stödet. Vid den prövningsom sker måste man också beakta att introduktionsstödet i flertalet fall ärinledningen till ett väsentligt längre åtagande från statens sida, vilketmotiverar en noggrann prövning. Minaförslag om anställning med lönebidrag syftar i första hand till att ökaflexibiliteten i bidragssystemet. Jag föreslår ett differentierat bidrag, somskall kunna lämnas med en högre bidragsnivå för sökande som har svåra arbetshandikapp.Möjligheterna att differentiera bidraget efter den sökandes behov och förutsättningarär nu mycket begränsade. Mina förslag om ett särskilt lönebidrag vidanställning av svårt handikappade personer innebär väsentligt utökademöjligheter att stödja de grupper, som behöver ett förstärkt stöd. ärockså avsikten att ersätta de olika särbestämmelser om högre bidrag för vissagrupper med mer enhetliga och enkla regler. Införandet av ett särskiltlönebidrag innebär också störte förutsättningar för alt sökande som både har ennedsatt arbetsförmåga och behov av personlig assistens eller annat biträde påarbetsplatsen får behovet av biträdeshjälp tillgodosett inom ramen för detsärskilda lönebidraget. Många handikappade kan emellertid fullgöra en normalarbetsinsats, om de får sådan assistens i arbetet som de behöver. Det kan t.ex.gälla en teckenspråkstolk för att en döv arbetstagare skall kunna kommuniceramed icke teckenspråkskunniga personer på arbetsplatsen eller läshjälp som ensvårt synskadad person behöver för att klara sina arbetsuppgifter. Det bidragsom kan lämnas till kostnaderna för sådant arbetsbiträde har varit oförändratsedan år 1979. I det följande föreslås en höjning av bidraget från 20000 kr.till . Statliga myndigheler och allmännyttiga organisationer färlönebidrag med 100 resp. av lönekostnaden för den anställde. Inom dessa seklorersker heller ingen förändring av bidragen. Bidraget fortsätter sedan nästanundantagslöst att utgå . Nuvaranderegler för anställning med lönebidrag inom dessa sektorer innebär att bidragetlämnas inte bara för arbetshandikappade utan också för äldre personer eller försökande som av andra skäl än ålder och handikapp har svårt att få arbete. Detkan exempelvis gälla invandrare med bristfälliga kunskaper i svenska språketeller med arbetserfarenheter, som inte efterfrågas på den svenskaarbetsmarknaden. Enligt de förslag somjag lägger fram i det följande skallanställning med lönebidrag hos myndigheter och organisationer som får bidragmed 100 eller av lönekostnaden förbehållas sökande med svårare arbetshandikapp.De svårigheter som andra grupper har att få arbete bör främst lösas genom andraformer av arbetsmarknadspolitiska insatser. De förändringar som jag nu föreslår innebär ingen ökadbelastning på statsbudgeten. De i 1984 ärs budgetproposition under anslaget C4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning beräknade medleninkluderar medel som har omfördelats från andra anslag inom arbetsmark- 1983/84:122 8 Kostnaderna för de här framlagda förslagen beräknas rymmasinom den föreslagna medelsramen för /85. Jaghar vid utformningen av mina förslag också beaktat de av den internationellaarbetsorganisationen () antagna instrumenten om yrkesinriktadrehabilitering och arbele, vilka jag kommer att anmäla (prop.1983/84:139). Jagövergår nu till den närmare innebörden av mina förslag. Introduktionsstödersätter vissa befintliga stöd. Mittförslag: Ett introduktionsslöd ersätter nuvarande bidrag vid arbetsmarknadsutbildningi företag resp. praktikanställning av äldre och handikappade. Handikappkommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Några remissinslanser noterar att det krav påutbildningsplan som gäller för arbetsmarknadsutbildning i förelag inte skallgälla för introduktionsstödet. Skälenför mitt förslag: För att stimulera till anställning av äldre och handikappadeoch underlätta inskolning i arbetet för dem kan arbetsgivare få bidrag tillarbetsmarknadsutbildning i företag resp. praktikanställning av äldre ochhandikappade. Stödet kan också lämnas, om en redan anställd behöver utbildningi samband med att han eller hon återgår till arbetet efter en längre tidssjukskrivning. Bidraget lämnas av den totala lönekostnaden för denanställde. Vid arbetsmarknadsutbildning i företag kan bidraget lämnas förmaximalt , vilket i normalfallet motsvarar ca sex månadersanställningstid vid heltidsarbete. Bidraget vid praktik-anställning kan lämnasunder högst . Arbetsmarknadsutbildning i företag av äldre ochhandikappade kan beviljas för arbetstagare som är anställda tills vidare. Detskall finnas en plan för utbildningen. Dessa båda villkor gäller inte förpraktikanställning av äldre och handikappade. Vidflera tillfällen, senast i sin anslagsframställning för /84, harAMS lagt fram förslag om att förbättra villkoren vid praktik-anställning aväldre och handikappade. Bl.a. har styrelsen föreslagit att bidraget skall kunnalämnas . Om vissa förbättringar genomfördes av stödet vid praklikanställningskulle, enligt AMS, bidraget vid utbildning i företag för av äldre ochhandikappade kunna slopas. Handikappkommiltén har, i enlighet med sinadirektiv, övervägt om dessa stödformer kan ersättas med något annat stöd. Prop.1983/84:122 9 finns också ett rekryteringsstöd,som kan lämnas lill enskilda arbetsgivare för att stimulera dem atl anställa iförsta hand arbetslösa ungdomar och långlidsarbetslösa. Stödel lämnas med 50%av lönekostnaden . Det nya rekryteringsstödet har utsatts för kritik frånhandikapprörelsen. Man har hävdat att stöden för anställning av handikappadekommit alt bli relativt sett mindre attraktiva genom att staten går in medhalva lönekostnaden till arbetsgivare, som är beredda atlanställa ungdomar och långtidsarbetslösa, eftersom dessa sökande inte harsådana nedsättningar av arbetsförmågan som de arbetshandikappade. Mitt förslag om ett introduktionsbidrag skall ses motdenna bakgrund. Som jag inledningsvis har berört har handikappade stora svårighelerpå arbetsmarknaden. Både för samhället och för den enskilde, som hai- ett arbetshandikapp,är det bästa alternativet ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Enförtidspensionering, som i många fall är den enda försörjningsmöjligheten omden arbetshandikappade inte får ett arbete, innebär ofta sämre levnadsvillkorekonomiskt och socialt. För hela samhällel är det också en fördel om rnänniskorsproduktiva förmåga kan las till vara. Introduktionsstödet skall i första handöka möjligheterna för arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga att få arbete påden reguljära arbetsmarknaden vid enskilda företag, affärsdrivande verk ochhos kommuner och landsting. Jämförl med nuvarande stödformer innebär mitl förslag enförenkling. Introduktionsbidragel ersätter två befintliga stöd. Det skall inle- som arbetsmarknadsutbildning i företag av äldre och handikappade - innebärakrav på utbildningsplaner eller på ett vissl formaliserat innehåll. Introduktionsstödel skall ge möjlighel för enarbetshandikappad person att få en god inlroduklion och inskolning i arbetet.Som handikappkommiltén har framhållit bör tiden med introduktionsslöd ses somen period för träning och ömsesidig anpassning för den arbetshandikappade ocharbetsgivaren. bör man kunna genomföra sådana förändringar avarbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigl som kan behövas i det enskildafallet. Kommittén betonade atl utformningen av introduktionen måste anpassas lillden enskildes förutsättningar och behov. Jag har samma åsikt. Om AMS bedömer,att del behövs särskilda generella rikllinjer för introduktionens innehåll föratt säkerställa alt de sökandes behov av en bra introduktion i arbetet blirtillgodosett, bör styrelsen kunna lämna sådana rikllinjer. Mitt förslag: Introduktionsslöd lämnas avlönekostnaden under högsl . 1983/84:122 10 Kommitténsförslag: Överenstämmer i huvudsak med mitt förslag. Kommittén har dockföreslagit att slödperioden skall vara . Vidare har kommitténföreslagit att inlroduklionsperioden bör överensstämma med bestämmelserna omprovanställning i 6§ lagen (1982: 80) om anställningsskydd eller ikollektivavtal om provanställning. Förslagel innebär atl inirodukfionsperiodenblir kortare än på avtalsområden där arbetsmarknadens parter harträffat avtal om kortare provanslällningstid. Remissinstanserna:Kommitténs förslag om bidragsnivå tillstyrks av flertalet remissinstanser. Däremoihar flera remissinslanser erinringar mot den del av föreslaget som innebär alt inlroduklionsperiodenskall överensstämma med provanställningsregler i lag eller avtal. Förslagelavstyrks i denna del av bl. a. AMS, universiteten i och , Samhällsföretag,, , SHIO-Familjeföretagen, HCK saml SRF. Skälenför mitt förslag: Eftersom syftet med introduktionsstödel är alt stimuleraarbetsgivare alt anställa arbetshandikappade bör bidragsnivån vara hög jämförlmed rekryteringsstödet, som lämnas av lönekostnaden vid anställning avungdomar och långlidsarbetslösa. Rekryteringsstödet lämnas för sökande, somvanligen har full arbetsförmåga och efter sedvanlig inskolning kan göra en fullarbetsinsats. Detta gäller också för många arbetshandikappade. Men i deras fallbehövs ofta särskilda anpassningsälgärder och en omsorgsfull introduktion föratt den anställde skall kunna fungera väl i arbetet. Syftetmed introduktionsstödel är således till stor del detsamma som medrekryteringsstödet. Den högre subventionsgraden är avsedd all öka dearbetshandikappades konkurrensförmåga på arbetsmarknaden, men också attkompensera för de merkostnader som en mer omsorgsfull inlroduklion ochsärskilda anpassningsälgärder kan föra med sig för arbetsgivaren. Enligtmitt förslag skall introduktionsstödel lämnas för högst . Inormalfallet innebär della vid heltidsarbete. Meneftersom det i dessa fall handlar om personer som har olika slag av arbetshandikapp,bör reglerna utformas med hänsyn till detta. Den som av hälsoskäl arbetardellid eller som råkar bli sjuk skall inte behövafå mindre sammanlagd inlroduklionstid än de som arbetar full tid . Det är tvärtom särskilt viktigt all de som har en svag hälsa ges möjlighelall utveckla och träna sin arbetsförmåga och komma in i arbetsuppgifternaunder så som möjligl. Mitl förslag överensstämmer på denna punkt medvad som gäller för arbetsmarknadsutbildning i företag av äldre ocharbetshandikappade. Fleraav remissinstanserna har avstyrkt att introduktionsperioden skall överensstämmamed provanställningstiderna i lagen om anställningsskydd eller i avlal. Enanpassning till avtal skulle inom vissa avtalsområden 1983/84:122 11 innebäraen väsenlligl kortare introduklionsperiod än . AMS har framhållitatt minsl sex månaders introduktion behövs för de grupper som det här gäller.För egen del harjag samma uppfattning. I likhet med vad i framhållit anserjag också att de överväganden, som har föranlett parterna atlavtala om kortare provanställningstider än , inte är relevanta närdet gäller atl beslämma inlroduk-tionsperiodens längd. () och () har dessulom uttalatfarhågor för all en markerad anknylning till provanslällningsreglerna kan föramed sig att de anställningar som kommer lill slånd med hjälp av introduktionsslödi första hand ses som provanställningar och i andra hand som inledning till en tillsvidareanställning.Jag finner dessa farhågor befogade och vill därför betona atl introduktionsbidrageli första hand skall användas för all underlätta tillsvidareanställningar.Erfarenheterna visar emellertid all vikariat och andra tillfälligaanställningar i många fall kan leda till varaktigt arbete. Introduktionsslödbör därför också kunna komma lill användning vid anställningar som inte frånbörjan med säkerhet kan bedömas bli varaktiga. Självfallel bör också reglerna ilagen om anställningsskydd och i avlal gälla för anställningar med inlroduklionsbidrag.