prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — För /85 begärs en ökning med 2,0 milj. kr. förandra slora behov inom områdel. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 Huvuddelenav NFR: s verksamhet, i pengar räknal, utgörs dock av slöd tillforskningsprojekt. De områden som NFR, utifrån främsl inomvetenskapligagrunder, kommer att prioritera /85 är: - grundforskning av betydelse för bevarandet av jordens biologiska resurser - genernasslruklur och funktion - komplexaatomära och subalomära syslem - fysikaliskaprocesser i stjärnor och galaxer - halvledarfysikoch fasta tillståndets elektronfysik - lolalsyntes avkomplicerade naturprodukter För ökat projektstöd inom främst de ovannämnda områdenabegär NFR en anslagsökning om 1,0 milj.kr. För den alll viktigareinternationaliseringen av forskningsprojekten begärs ytterligare 1,0 milj. kr. Inom ramen för projektbidragen vill NFR även /85fortsätta de insalser som gjorts vad avser datorer och medeldyr ulruslning samlforskarrekrytering. För dessa ändamål begärs 3,0 resp. 4,0 milj.kr. Påforskarrekryteringsområdet är det särskilt behovel av nya posldokloralatjänster som motiverar den relativt slora ökningen. NFR önskar också utveckla sitt slöd lill sådan forskningsom faller inom de av regering och riksdag prioriterade områdena. Med en ökningom 4,0 milj. kr. skulle NFR kunna fortsätta, och i vissa fall ulöka, sitt stödtill de åtta områden som utvaldes /84 samt /85 inledaen ökad satsning på fem andra. De tretton områden som därmed skulle gessärskill stöd är: - forskningrörande ny tekniks konsekvenser för människor, växter och djur - mät- ochanalysmetodik för biologi och geovetenskaper - halvledarfysikoch fasta tillståndets elektronfysik - teoretiskdalalogi samt datoranknuten matematik och statistik 1983/84:107 Bilaga5 135 - malm- och resursgeologi - lolalsyntes av kompliceradenaturprodukter Erfarenhelernaav NFR: s program för posl-doktorstipendier har varil goda och rådet är berettatt ulöka antalet stipendier moisvarande 1,0 milj.kr. För1984/85 föreslår NFR också en ny extra ordinarie professur i den kondenserademateriens teori för Böije , och fem nya forskartjänster. För dessaändamål erfordras en ökning av 1,3 milj. kr. Denya doklorandljänslerna är ett värdefulll instrument i NFR: s forskningsplaneringoch NFR föreslär en viss ulbyggnad av della program inom en anslagsökning om1,0 milj. kr. NFR:s äskanden baseras på den /84 gällande modellen vad gällerförvaltningspålägg vid universitet och högskolor. Skulle någon ändring skehärvidlag ulgår NFR ifrån all den blir koslnadsneutral så att eventuellamerkostnader för forskningsråden kompenseras genom överföringar frän andraanslag. NFRbegär för /. för naturvetenskaplig forskning(anslagsposten 1), en ökning med . I den begärda ökningen ingårföljande: - Löne- och prisomräkning: 18,2milj.kr. - Ökade medel för projektbidrag:2,0 milj. kr. - Utbyggnad av stödel till riktadgrundforskning och tvärvetenskap: 2,0 milj.kr. - Ökade medel för datorer ochmedeldyr utrustning: 3,0 milj. kr. - Ökade medel förforskarrekrytering: 4,0 milj. kr. - Utbyggnad av slöd förprioriterade områden: 4,0 milj. kr. - Ökning av programmet för posl-doktorstipendier:1,0 milj. kr. - Medel för en ny extra ordinarieprofessur och fem nya forskartjänster: 1,3 milj.kr. - Ökning av programmel fördoktorandljänster: 1,0 milj. kr. Vidareföreslår NFR att kostnaderna för av NFR finansierade forskningsverksamheterfr.o.m. /85 bör bestridas från andra anslag: - 3/4 tjänst som forskare() vid lekniska högskola - En tjänst somforskningsassistent () vid universitelet i - En Ijänsl somforskningsassistent () vid i - En tjänst som forskare() vid i - En Ijänsl som forskare (vonBarth) vid i - 1/2 tjänst som forskare ()vid i - 1/2 tjänst som professor() vid tekniska högskolan i 1983/84:107 Bilaga5 136 - 1/2 tjänst somforskningsassistent () vid i - 1/2 tjänst som 1: eforskningsingenjör () vid i - En tjänst som forskningsassistent() vid - En tjänst somforskningsassistent () vid i . Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) Rymdforskningeni omfattar forskning med hjälp av satelliter, sondraketer och ballonger. Statsmakternahar beslutat om en breddning av den lillämpade nationella rymdverksamheten(prop. 1978/79: 142, NU 36, rskr 292). Som en följd härav har regeringen bl.a.i augusli 1980 beslutat om byggande av den svenska vetenskapliga satellitenVIKING. Projektets vetenskapliga mål innebär omfattande mätningar av partiklar,plasma, fäll och vågor i en praktiskt taget outforskad del avmagnelosfären och med relalion lill uppkomsten av norrsken. Nortskenet kommeräven atl avbildas uppifrån av satelliten. Detre jonosfär- och magnetosfärgrupperna, geofysiska inslilul (KGI),tekniska högskolan i (KTH-P) ochUppsala jonosfärobservatorium (UJO), har experiment ombord. VIKINGkommer all sändas upp under första halvårel 1985 med den europeiska bärtakeienAriane i en gemensam uppsändning med den franska fjärranalyssalellilen SPÖT.Därefter vidtar drift, datanedlagning och velenskaplig bearbetning vilkel skallske vid den markstation och del vetenskapliga center som Rymdbolagel skallfärdigställa vid i . För delta krävs medel /85.Projeklel lar även i anspråk stora resurser hos de dellagande forskargrupperna. Somen konsekvens av projeklel har rymdforskningsprogrammet om-prioriterats, medbl.a. Delegationen pekar liksom i föregåendeanslagsframställning pä riskerna med en alllför drastisk minskning avsondraketverksamhelen med risk för nedgång i kompetensen hos forskargrupper,inom industrin samt vid . Dennaproblematik blir, enligl delegationen, särskilt kännbar /85. Föratt få slörsla möjliga utbyte av VIKING-projeklel bör man under : slivstid dessutom sända upp raketer från jusl när satelliten passerarovanför. ger möjlighel lill samtidiga mätningar från satelliten sombefinner sig uppe i magnelosfären och från rakeierna längre ned i jonosfären. Delegationenföreslår en ökning av resurserna för nationell rymdforskning om 1 milj.kr. /85 för att de VIKING-relaterade raketerna skall kunnainkluderas i forskningsprogrammet. Somredovisats i det föregående har två utvärderingar av rymdforsk- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 137 ningsverksamhelen genomförls under budgelårel 1982/83.Dels har DFR i egen regi låtit utvärdera materialforskningsprogrammet, dels harDFR lillsammans med NFR och NE) låtitutvärdera geokosmo- och plasmafysiken. Omdömet om arbelel inom malerialforskningsgrupperna ärlillfredsslällande (good - very good) medan arbetet inom ett flerlal projektinom rymdforskningsgrupperna bedöms vara av allra högsla velenskapliga kvalilet(excellent). Delegationen hemställer alt ett anslag för nationellrymdforskningsverk-samhei för /85 förs upp med ,dvs. en ökning med . Förslagel innebär i korthet följande. Pris- ochlöneomräkning I . VIKING-relateradesondraketer (4- . Jag hänvisar inledningsvis lill vad jag haranförl om prioriterade forskningsområden saml om treåriga medelsramar. Jaghänvisar också till vad som anförts om uivärdering av forskning inomforskningsrådens verksamhetsområden. Jag redovisade budgelproposilion de principersom varit vägledande vid överföring av ijänsler som funnitsinrättade vid högskolan eller moisvarande men bekostats av forskningsrådsmedellill all fortsättningsvis bekoslas från anslag till fakulteterna vid högskolan.De förslag lill sådana överföringar som naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) efter samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) nu föreslårfinner jag väl motiverade. Chefen för har vid sinberäkning av anslaget Mateiriatisk-naturvelenskapliga fakulteterna beräknatmedel motsvarande 5,5 heltidstjänster samt vid beräkning av anslaget Tekniskafakultelerna medel moisvarande 3,25 heltidstjänster. I konsekvens härmed harjagminskal förevarande anslag med . NFR föreslår inrättande av en professur i den kondenserademateriens teori fr. o. m. . Den kondenserade materiens fysikulgör ett stort forskningsområde i ett mycket expansivt skede med många tillämpningarinom maierial- och elektronikomrädet. Rådet föreslår , som ären internationellt erkänd forskare och f. n. professor i , till innehavareav tjänsten med placering vid universitelet i . Den av NFR föreslagna tjänstens inriklning är väl isamklang med den prioritering av maierial- och eleklronikforskning som jaglidigare gelt uttryck för. Jag avser därför all senare föreslå regeringen altinrätta en Ijänsl som professor (24/26) i den kondenserade materiens teori,personlig för professorn , . 1983/84:107 Bilaga 5 138 Innehavarnaav två av rådets nuvarande professurer uppnår pensioneringsperiodens övregräns /86. NFR föreslår atl dessa tjänsler, som inle är personliga,ges ändral ämnesinnehåll. Därvid bör enligl NFR professuren i glaciologi ändraslill teoretisk elementarparlikelfysik och professuren i molekylär cellfysiologitill molekylär immunologi. Jag avser att senare föreslå regeringen atl deaktuella tjänslerna efler de nuvarande innehavarnas pensionering ges förändradinriklning i enlighel med NFR: s förslag. VidNFR finns 45 extra ordinarie forskartjänster inrättade. Tjänslerna, som ärtidsbegränsade till sex eller i särskilda fall , är av vital betydelseför svensk naturvetenskap. En stor, inom vissa ämnesområden övervägande del avrekryteringsunderlaget lill landets professurer ålerfinns i denna kategori.NFR hemsläller att ytterligare 5 sädana Ijänsler inrättas. Jag stöder NFR: sförslag och har i min beräkning av anslagsposten 1. Naturvetenskapligforskning tagit hänsyn härtill. Jag kommer i annat sammanhang atl föreslå atttjänslerna inrättas. NFRhar särskilt uppmärksammat behovet av olika ålgärder för alt främjaforskarrekryteringen. Detta har skell dels genom inrällande av slipendier försludier vid främst ulländska institutioner, dels genom atl rådel avsattbelydande medel för inrättande av tjänsler som kan erhållas relativt tidiglefler doktorsexamen. Jag ser dessa initiativ som myckel betydelsefulla då deöppnar möjligheter för den kategori som avlagt doktorsexamen att vidgasina internafionella kontakter samt ökar basen för den framtida rekryteringentill högre forskartjänster på en nivå där det reguljära högskolesystemet ihuvudsak saknar motsvarighet. Inom ramen för de ökade resurser jag beräknat förNFR: s verksamhel bör dessa initiativ kunna ges hög prioritel. Regeringenhar i prop. 1983/84: 10 lagl fasl riktlinjer för den svenskahavsresursverksamheten. I beredningsarbetet för denna proposition harframkommit synpunkter om atl den marint inriklade naturvetenskapligaforskningen bör ges ökade resurser. Särskill har i sammanhanget del angelägnabehovet av doktorandljänster framhållits. I propositionen har vidare skettvissa principiella ställningstaganden avseende utnyttjande och samordning avfartygsbeståndet för marint inriktad forsknings- och undersökningsverksamhet.Det ankommer på forskningsrådet alt utifrån de allmänna vetenskapligakriterier som ligger lill grund för rådels priorileringar, uppmärksamma dessafrågeställningar. Kostnadernaför deltagande i vissa inlernalionella forskningsorganisalionerbeslrids innevarande budgelår från en särskild anslagspost under delta anslag.Jag avser alt i det följande återkomma med förslag om en förändrad anslagskonslruktionavseende dessa koslnader som innebär att ell nytt anslag inrällas. Förevarandeanslag bör i enlighet härmed minskasmed . Utövermedel under förevarande anslag disponerar NFR resurser för Prop.1983/84:107 Bilaga 5 139 grundläggande energiforskning, vilka beslrids underanslaget Energiforskning under induslrihuvudliteln. Statsrådet kommersenare atl redovisa förslag som innebär att den NFR-slödda verksamheten ökasinom ramen för det nya energiforskningsprogrammet. I samband med sina ställningstagandentill fusionsforskning föreslår statsrådet vidare alt NFR fr. o. m. 1 juli 1984bör överta det ansvar som åvilar . Under anslagsposlen 3. beräknas medel avsedda förnationell rymdforskning. Dessa medel disponeras av slatens delegation förrymdverksamhet (DFR). DFR har under innevarande budgetår begärt och erhållitökade resurser för alt kunna bygga upp ett operalionscenler och ett vetenskapligtcenter vid i för drift av och datanedlagningfrån denna. DFR begär nu en mindre ökning av resurserna för projeklel för altkunna studera de storskaliga magnetosfärfenomenen och kopplingen mellanförhållandena i magnelosfären och jonosfären. kan göras genom atlraketer sänds upp från då satelliten passerarovanför. Jag delar delegationens uppfallning alt del är angeläget all delvetenskapliga utbytet av VIKING-salsningen blir det slörsla möjliga inom ramenför de medel som anvisas. Den uivärdering som delegationen, lillsammans med för energiproduktionsforskning, låtit genomföra visar dessutom atlhittillsvarande resurser använts väl av DFR: s rymdforskargrupper. Jag har imina beräkningar av anslagsposlen 3. lagit hänsyn lill behovet av ökaderesurser för VIKING-relaterade sondraketer (4- ). beräknar jag därför för /85 sammanlagl . Med hänvisning till sammanställningen under förevarandeanslag och till vad jag har anförl hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen atl till m.m. /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84 Anslag '5000000 1984/85 Förslag 16000000 ' Engångsanvisning (jfr prop. 1983/84: 8). Enligt beslut beträffande ett nationelltmikroelektronikprogram (prop. 1983/84: 8, NU 11, rskr 130) anvisades 5 milj.kr. till Nafionell halvledarforskning på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84. Regeringen har i beslut meddelalbestämmelser för anslaget. 1983/84:107 Bilaga5 140 Tillgrund för propositionen 1983/84: 8 Nafionellt mikroeleklronikpro-gram, Ålgärderför att främja mikroelektronikens ulveckling, låg ett förslag från slyrelsenför leknisk utveckling (STU). Förslagel hade utarbetats efter samråd med ellflertal myndigheter och företag. Delnationella mikroeleklronikprogrammet (NMP) ingår som del första av tre block iett av STU utarbetat förslag lill ell samlat s. k. ramprogram förinformationsteknologi. Informationsteknologi används som sammanfattandebeteckning pä teknik för atl inhämla, överföra, bearbeta, lagra och presenterainformation. Informationsteknologin är ett av de viktigaste områdena förinduslriell tillväxt, såväl internationellt som i . Detvä senare blocken har av STU benämnts Syslem resp. Dessa block harännu en lägre grad av konkretion än det första blockel. Komponentteknologi,vilkel utformats som ett nationellt mikroelektronik-program. NMPhar indelats i fyra delprogram: ulbiidning, grundforskning, målinriktad forskningsamt industriell utveckling. Grundforskning avser den forskning på halvledarområ-det, som bedrivs inomett anlal institutioner med naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) somsamordnande organ. Enarbelsgrupp, tillsall av NFR, har utarbetat en rapport (Rapport från arbetsgruppen för nationellhalvledarforskning ). Uppgiften för arbetsgruppen har varil allklarlägga de villkor, som måsle vara uppfyllda för all en sammanhållen satsningpå nationell halvledarforskning skall kunna förverkligas. Arbetsgruppenhar gjorl en invenlering av tillgängliga resurser, både vad gäller forskare ochutrustning. Den svenska grundforskningen inom halvle-darområdel håller, vid eninternationell jämförelse, hög nivå endast inom ett begränsat fäll. Denutrustning som används är i många fall underdimensionerad och delvisföråldrad. Isyfte alt skapa en internationellt konkurrenskraftig forskningsmiljö hararbetsgruppen föreslagit atl de resurser som satsas på svensk halvledarforskningkoncenlreras till de områden där vi , på vissa punkter, har enframträdande position. Gruppens förslag, vilka stöds av NFR och STU, har legallill grund för delprogram 2. Grundforskning, i del nationella mikroeleklronikprogrammet. Behovenav utrustning, tjänsler, drift och avskrivningar beräknar NFR och STU tilltotalt omkring 55 milj.kr. NFR har redan planerat in 10 milj. kr.för utrustning för den kommande femårsperioden. Chefenför har budgetproposition tagit upp medelför utrustning. Härvid har bl. a. beräknats minst 20 milj. kr. för anskaffningav ulruslning inom dalaområdel, innefattande mikroelektronik, vidhögskoleenheter med fasta forskningsresurser. Chefenför industridepartemenlel kommer i annal sammanhang att redo- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 141 göra för den närmare inriktningen och omfallningen av NMPför den närmaste treårsperioden. Jag beräknar för budgelårel 1984/85 16 milj. kr. Grundforskning i det nationella mikroelektronikprogrammet. Fördeföljande tvä budgetåren bör 12 resp. 7 milj. kr. anvisas för delta ändamål. Jag har erfaril att universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) bereder förslag rörande förslärkning av ulbiidning ochforskning inom området halvledarteknologi och elektrooptik. UHÄ har låtit göraen genomgång av ulbiidning, forskning och ulruslning inom högskolan.inomområdel. UHÄ avser att lämna förslag lill priorileringar och profilering vid deberörda högskoleenheterna. Jag kommer senare alt föreslå regeringen atl NFR får iuppdrag att i samråd med UHÄ komma in med förslag lill den närmare fördelningenav medlen för delprogram 2. Grundforskning i del nationella mikroelektronikprogrammet. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Nationell halvledarjörskning för budgetåret1984/85 anvisa ell reservationsanslag av . D 34, Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning 1982/83 Ulgift 14194268 Reservation 2878033 1983/84 Anslag ' 10334000 1984/85 Förslag 8677000 Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) började sin Verksamhet (prop.1978/79: 122, UbU 37, rskr 352). DFI är enligt sin instruktion (1979; 479)central myndighel för frågor om övergripande planering och samordning avinformationsförsöijningen för forskning och utvecklingsarbete eller liknandeverksamhet. Medel för DFI: s verksamhet anvisas även över fjortonde huvudlileln(. för innevarande budgelår). Delegalionen för velenskaplig och lekniskInjörmalionsförsöijning DFI: s anslaghar redovisats under tre program, nämligen program 1. Denna indelning har efler hand visal sig mindreändamålsenlig. Huvuduppgiften för DFI är atl svara för "övergripandeplanering och samordning av informationsförsörjningen". I della ingår forsknings-och utvecklings- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 142 verksamhet som en inlegrerad del. Skillnaderna mellanprogram 1. och 2. har därigenom i många fall blivit närmast fiktiva. DFIföreslår därför en ny indelning som bättre beskriver huvudområdena för DFI: sverksamhel, nämligen dels ett program för åtgärder för utveckling av bestånd ivid mening (inkl. litleralur, datorbaserade informationskällor etc), somprogram I. Informationskällor, dels ettprogram för utveckling av olika sätt alt nå bestånden, leta sig fram i dem ochfå ut information, som program 2. Sök- och kommunikationssystem. Härutöverbehålls program 3. Nationella serviceuppgifter för bidrag till permanenlverksamhel tills vidare. DFI föreslårall ett system med ansvarsbibliotek böljar etableras den Ijuli 1984. DFI föreslårvidare all fleråriga medelsramar införs för DFI som förforskningsråden saml all ijänsler som forskare av den karakiär som finns vidforskningsråden får inrättas vid DFI. DFI förordaralt regeringen föreskriver atl DFI, i likhet med forskningsråden och slyrelsenför leknisk utveckling, för projekt vid högskolan inte skall belastas medlokalkostnader. DFI hemslällervidare alt fä i uppdrag alt svara för samordning och utveckling av registreringav och kunskapsspridning om pågående projekt. Med anledningav förslagen om ansvarsbibliolek föreslår DFI alt medel (.) som förinnevarande budgetår beräknats under DFI: s anslag för den medicinskainformationscentralen () vid institulet (Kl) för budgetåret1984/85 beräknas under anslaget Medicinska fakulteterna. DFI föreslår åven enresursförstärkning (4- .) i den händelse Kl: s bibliotek bliransvarsbibliotek inom området medicin. Somkompensation för ökad kostnadstäckning för projekl ulförda vid universitet ochhögskolor begär DFI ytteriigare medel (. DFI föreslår slutligen en resursförsiärkning (4- .) för DFI: s verksamhet. DFI förulsäller all de ylleriigare medel som erfordraserhålls genom omfördelning inom den samlade forsknings- ochutvecklingsbudgelen. I frågor rörande anslag till delegationen för vetenskapligoch leknisk informationsförsörjning (DFI) harjag samråll med chefen förindustridepartementet. Jag har därvid bl.a. erfaril all under tolftehuvudtiteln . beräknas för /85 för DFI: s verksamhet. DFI harföreslagil en ny programindelning av sin verksamhet. Det förefaller mig bällreall benämna programmen enligl DFI: s förslag: Informationskällor, Sök- ochkommunikationssystem saml Nationella serviceuppgifter. Frågan om ansvarsbibliolek har chefen förutbildningsdepartementet 1983/84:107 Bilaga5 143 anmälti del föregående i samband med att hon behandladelitleraturför-sörjningsfrågor. Hon har därvid förordai att ett system medansvarsbibliotek etableras och att institutels (Kl) bibliotek skallsvara för medicinområdel. Detta innebär för DFI: s vidkommande att resurser motsvarandedem som innevarande budgetår har anslagits för den medicinskainformationscentralen () vid Kl under förevarande anslag nästa budgelår börberäknas under anslaget Medicinska fakultelerna. Jag beräknar därförförevarande anslag i enlighet härmed (- . Medanledning av vad föredraganden proposition om forskning m.m. anfördeom regislrering av pågående forskning fick DFI i uppdrag all - i samråd medforskningsrådsnämnden - fortsätta utredningen av frågor om registrering avpågående forskning samt all föreslå en lämplig instans för prövning ochgodkännande av uppläggningen av nya register. DFI föreslår atl ansvarel församordning m. m. av projeklregistrering tills vidare läggs på DFI framför alltför att det är viktigl att en samordning sker med andra former avinformationsbehandling, bl.a. rapportregislrering och rapporthanlering. Dettainnebär ingen ändring i den ansvarsfördelning som regering och riksdaggodtagit, nämligen all sakligt och finansiellt ansvar för register ligger hossektorsansvariga instanser. Jag finner i likhet med DFI atl DFI väl lämpar sigför atl ansvara för samordning och utveckling av regislrering av ochkunskapsspridning om pågående forskningsprojekl. Medhänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen alttill Delegalionen för vetenskaplig och teknisk informationsför-söijning /85 anvisa ett reservationsanslag av . Europeisk forskningssamverkan (nytt anslag) 1984/85 Förslag 158158000 Fråndetta anslag bestrids kostnader för dellagande i den europeiskarymdorganisationens () velenskapliga program (jfr prop. 1974: 1 bil. 10 s.343, UbU 13, rskr 121) saml för bidrag till specialprojekl(prop. 1972: 48 bil. 1, UbU 27, rskr 217). Koslnaderna för deltagandei : s grundprogram och lillämpningsprogram beslrids från ett särskiltanslag under industridepartementets huvudtitel (prop. 1972: 48 bil. 2, NU 37,rskr 216). Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) är svensklberedningsorgan bl.a. för konlakler med . Frånanslaget beslrids vidare koslnader för dellagande i den europeiskakärnforskningsorganisaiionen () (jfr prop. 1953: 127, SU Prop.1983/84:107 Bilaga 5 77, rskr 167 samt prop. 1970: 182, SU 224, rskr 439), deneuropeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen(). (jfr prop. 1961: 138, UU 3, rskr 253), det allmänna programmet inom deneuropeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM) (jfr prop. 1968: 1 bil. 10,SU 41, rskr 114) saml dess program för ett europeiskt laboratorium förmolekylärbiologi (EMBL) (jfr prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 10, rskr 108).Naturvetenskapliga forskningsrådet () är svenskt kontaktorgan med dessaorganisationer. Beräknad ändring 1984/85 Bidrag till det europeiska rymdorganets () veten- 4- 35 053 000 ( 28830000 + 334 000 ( 6210000) Bidrag lill , , 4- 15395 000 (148488000) ' Inom parentes anges anslagsbelopp för /84anvisade under anslagen Europeiskt samarbete inom rymdforskningen samtanslagsposten 2. Internationella forskningsorganisationer under anslagetNaturvetenskapliga forskningsrådet Statens delegation för rymdverksamhet