prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — Inom ramen för en i stort sett oförändrad utlåningsvolymhar väsentliga förändringar ägt rum i utlåningen, på så sätt alt enförskjutning ägt rum i bankens engagemang mot mindre och medelstora företag ochparallellt härmed har en ökning av antalel utvecklingsföretag kunnat noteras.Den minskade kredileflerfrågan beror framförallt på att bankenskunder bland de större företagen och större projekt minskat i anlal. Fler ärenden avseende s.k. tillväxtföretag har under åretbehandlats i banken. I de flesta fall har insatserna bestått av lån ellergarantier, men i enskilda fall har det också befunnits motiverat alt tillföraett företag aktiekapital. Som exempel kan nämnas alt banken tillsammans med ABBofors beslutat utöka aktiekapitalet i . En nyemission harockså beslutals i delägda . Tillsammans med KalmarVerkstad , och norska intressenter har banken fullföljtett beslut alt delta i en nyemission i samband med rekonstruktionav lastmaskinlillverkaren Br0yt A/S i . Med delta engagemang har bankengjort sin första större satsning i något av grannländerna. Ågarkapital har även salsats i , . Bolaget är nystartat och skall ägna sig åtdatoriserad sökning av information och informationsförmedling. Ytterligare harUSD I miljon investerats i en s. k. Venture Capilal-fond, vilken främst ärinriktad på minoritetssatsningar i tillväxtförelag i olika branscher. Bankensintresse baserar sig på förväntningarna om elt ömsesidigt teknik- ochprojeklulbyte via fonden mellan företag i och i . Lånesamarbetet med de regionala utvecklingsfonderna harvisat svagare utveckling . Större gemensamma insatser både frånbankens och från fondernas sida till utvecklande av samarbetet är motiveradeoch banken är därför för sin del beredd att medverka till nya former församarbetet och till överenskommelser därom. Bankens nettointäkter av räntor och provisioner har underår 1982 1983/84:20 45 fortsatt all växa. Medan nettot är 1981 höll sig vidungefär 275 milj. kr., steg del under del senaste årel till 285 milj. kr.Tillväxten blev något mindre än närmast föregående år, vilkel har sin grunddels i ett genomsnittligt lägre ränteläge än tidigare, dels i att nyutlåningenlegal på en jämfört med mitten av 70-talel relativt begränsad nivå. Nelloinläkterna har inte, trotsförbättringen, kunnal uppväga de förluster som banken åsamkats under årel ochsom innefattat förluster såväl på den sedvanliga utlåningen som på de av bankenupptagna lånen i utländska valutor. Vad gäller de förra beräknas de kalkylmässigtsom elt genomsnitt och har under både och rört sigom ca 100 milj. kr. De realiserade föriusterna uppgick under de bådaåren till 5 resp. 90 milj. kr. Den senare stora siffran innehåller framföralltförluster på större engagemang inom skogsindustrin. Bankens rörelseresultat före kursförändringar uppgickunder till ca 155 milj. kr., all jämföras med ca 151 milj. kr. Statligt räntestöd för vissa krediter Som ell komplement till de åtgärder i exportfrämjandesyfte, som statsmakterna beslutade , öppnades möjligheter för företagmed tillverkning i atl komma i åtnjutande av ränlestöd även vidleveranser inom landet. En grundläggande förutsättning var atl utländskstatsslödd kredilkonkurrens kunde påvisas. Låneformen benämnes hempiamatching.Vid översyn av de exportfrämjande insatserna beslutade omförlängd giltighetstid för hemmamatching, dock med en viss begränsning iförhållande till den praxis som tillämpats tidigare. Sedan hemmamalchingsystemet infördes (1978) har kreditertill betydande belopp beviljats. En stor del av de beviljade krediterna hardock aldrig kommit att utnyttjas till följd av alt anbud inte anlagils elleratl affären avslutats ulan kredilslöd m. m. Av del totala kreditbeloppelbaserat på ansökningar t. o. m. kan högst I 500 milj. kr. Av dessa har utbetalats 861 milj. kr., varav 315 milj. kr.under år 1982. På grund av atl den s.k. consensusränlan har höjts och delsjunkande ränteläget i har ränieslödet kommit att minskai betydelse. Räntenettot uppgick till 281 milj. kr., en ökningmed 15 milj. kr. mol föregående år. Räntekostnaderna ökade relativt mer änränteintäkterna, vilkel förklaras av de två senaste årens devalveringar, sompåverkat räntekostnaderna för den utländska upplåningen. Rörelseresultatet före kursdifferenser uppgick till 155milj. kr., vilket är en liten ökning mol föregående år. Resultatet har dådragits ned av kalkylmässiga kredilföriusler på 104,8 milj. kr. Skr.1983/84: 20 46 till 90 milj. kr. Reserven för osäkra fordringar har vidbokslutet tillförts 75 milj. kr. men också reducerats bl. a. på grund av alttidigare reserveringar realiserats. Netto har reserven minskat med drygt 14milj. Rörelseresultatet efter kursdifferenser uppgick till 104milj. Kursdifferenser exklusive devalveringseffekt uppgick netto till - 51milj. Devalveringen har lett till ytterligareförlusl på 156 milj. kr. på bankens utrikes upplåning. Den har iresultaträkningen redovisats som extraordinär kostnad. Resultatet föreboksluisdisposilioner och skatter blev därmed - 52 milj. kr., vilket har täcktsgenom ianspråktagan-de av värderegleringskonlol för utlåning och värdepapper.Nettoresultat för redovisas med O kr. utbetalades milj. kr. på nya lån.Amorteringar på utlåningen inflöt med 886 milj. kr. Bankens upplåning uppgick till 252 milj. kr., varav 250milj. lånades upp på den svenska marknaden. Amorteringar på tidigare upplåning verkställdes med 470milj. Av detta belopp föll 245 milj. kr. på utländska lån och resterandebelopp på svenska lån. Antalet anställda var i medeltal 51. 1983/84:20 47 (milj.kr.) -1751,9 -1555,6 -1955,3 Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 Statsföretag bildades den med syfte attorganisatoriskt samordna det stora flertalet av de statliga aktiebolagen. Företagsgruppenomfattade den 37 direktägda bolag. Dotterbolagen verkar i eltflertal olika branscher. Bolagens storlek varierar betydligt till både omsättningoch antal anställda. Tyngdpunkten har tidigare legat i basnäringarna medföretag i gruv-, stål- och skogsbranscherna. Basindustriföretagenskonjunkturkänslighet och kapitalbehov kunde dock inte löpande rymmas inom ramenför Statsförelags resurser. Genom beslut avseende proposition1982/83:68 har staten per förvärvat Statsföretag ABsaktier i , och för i princip bokförda värden samt i SP och NJA påsärskilda villkor. Detta har medfört åtminstone två för gruppens framtidväsentliga effekter. Statens förvärv ersatte aktielillgångarulan avkastning i ett ekonomiskt/finansiellt pressat moderbolag med medel somdels är räntabla och dels kan användas för att rekonstruera väsentliga sektorerinom . har en helt annan balans mellan resursgenerering ochkapitalbehov . Bokslutet för behandlar den nya koncernensverksamhet. Vid extra bolagsstämma tillträdde endelvis ny styrelse, , statssekreterare i industrideparlemenlet,efterträdde som styrelseordförande. efterträddePer som styrelseledamot och VD. har vice ordföranden,, efterträtt som styrelsens ordförande. har förändringar skett i . Efter internationellt beprövad modell har Statsföretagsgruppenindelats i fem affärsområden: Bygg, Kemi, Konsument/Service, Verkstad ochUtveckling/Övrigt. Affärsområdescheferna är normalt ordförande i dotterbolagensstyrelser. Skr.1983/84:20 48 Den fakturerade försäljningen för de företag som /83 bildar det nya Statsföretag har trots en positiv utvecklingi många dotterbolag sammanlaget ökat med till 10446 milj. kr. (9552för jämförbara enheter). Detta innebär en nedgång i volym . Försäljningsutvecklingen för affärsområde ochaffärsområde /Service har varit positiv, medan utvecklingen föraffärsområdena Bygg och Verkstad varit negaliv. För de företag som tidigare utgjorde Statsföretagsgruppenvar försäljningsökningen också , 16775 milj. kr. mot 15401 milj. kr. Genom gruppens förändrade sammansättning minskarförsäljningen till utlandet från år . Rörelseresultatet före avskrivningar har för den nyaStalsföretagsgrup-pen förbättrats till 714 milj. kr. (556) atl jämföras med enförsämring till 847 milj. kr. (941) i den gamla Slatsföretagsgruppen. Statsföretags avskrivningar enligt plan har minskat avsevärtgenom förändringen i gruppens sammansällning. Medan avskrivningar i den nyagruppen uppgick till 327 milj. kr. var motsvarande post förföretagen som ingick i den tidigare organisationen 831 milj. kr. Åven de finansiella posterna genomgår en kraftigförändring. Räntenettot för uppgår till -392 milj. kr. och valutakurs-och omräkningsdifferenser, netto, till 351 milj. kr. Valutakurs- ochomräkningsdifferenser, netto, för den gamla gruppen uppgår till -845 milj. kr.(-513). Av de finansiella kursdifferenserna är -300 milj. kr. resp. -693 milj.kr. Räntenettot för de förelag som ingår i den nyaorganisationen har kraftigt försämrats. Nedgången är hänföriig främst tillmoderbolaget och dess försörjning av bl. a. ASSl och Beroxo under år 1982.Nettot i moderbolaget har försämrats med 123 milj. kr. Den i samband medrekonstruktionen erhållna aktidikviden på 2400 milj. kr. får effekt först frånslutet av . Gruppens resultat efter finansiella intäkter och kostnaderhar sjunkit till -299 milj. kr. (-182). När resultatet för ASSl, och uppgår föriusten till -I 809 milj. kr. (-1 319). Stalsföretagsgruppens resultat före boksluisdisposilioneroch skatter -1 752 milj. kr. (-1556) är en följd av bl. a. koncernmässigarealisationsförluster på 580 milj. kr. som uppkommit främst vid statensförvärv av ASSl m. n., kapitalrillskoll rill ASSl om 500 milj. kr. under denlid ASSl ingick i koncernen, rekonstruktions- och avvecklingskoslnader på 904milj. kr., där 365 milj. kr. utgör avsättning till rekonstruktionsreserv och320 milj. kr. nedskrivning av anläggningarna i Berol Kemi, Beroxo och LaxåBruk. Positiva poster i delta sammanhang är statliga tillskottom 449 milj. kr. som avser upplösning av 1981 bokfört kapitaltillskotttill enligt proposition 1981/82: 125 om 300 milj. kr. 1983/84:20 49 beskattade reserver avseende Regioninvest och Uddcombm.fl. I nettoresultatet -1955 milj. kr. (-851) ingår skall med -249 milj. (-132) där -117 milj. kr. utgör förändring av latent skall som uppkommer pågrund av alt ASSl m. fl. I afFärsområdet ingår Bruk, Nyckelhus och . Allmänna konjunklurförhållanden och de förändradeförutsättningarna för boendefinansieringen har haft en fortsalt dämpandeinverkan på byggnadsverksamheten i . I reala termer beräknas den totalabyggnads-och anläggningsverksamheten i landet ha minskat med närmare 4%.Affärsområde lyckades dock i vissa avseenden genom olika åtgärderkompensera sig för den vikande marknaden. Åven om försäljningen var ungefäroförändrad - 1004 milj. kr. mol 1043 milj. kr. -kunderesultatet efter finansiella intäkter och kostnader förbättras något, från -44milj. till -32 milj. kr. Förbättringen är hänföriig främst till DivisionIsolerprodukter i . 1 affärsområdet ingår Berol Kemi, Beroxo, Ceaverken ochKabiVitrum. Det är kanske inom affärsområde som de största förändringarnainom den nya Statsföretagsgruppen äger rum under /83, delvisgenom egen kraft och delvis med finansieUt stöd från Statsföretag AB.Utveckhngen från resultatnivån -177 milj. kr. år 198) till -49 milj. kr. år1982 beräknas kraftigt fortsätta i positiv riktning . Av väsentligbetydelse är givetvis då den finansiella rekonstruktionen av Beroxo genom enkraftig nedskrivning av anläggningstillgångarna, men den goda utvecklingen försåväl Berol Kemi som Ceaverken och KabiVitrum bidrar kraftigt. Tillsammans harde senare bolagen förbättrat sitt resultat efter finansiellaintäkter och kostnader med över 100 milj. kr. 1 affärsområdet ingår ABAB, , ,, Liber Grafiska, och . Under år1983 har följande företag tillkommit som direktägda dotterbolag: , och AB Statsföretagens Samköp. Denna verksamhetssektor, som sammantaget svarar för enbetydande del av koncernens internt disponibla överskott, omfattar förelag medslora skillnader i inriktning, resultat och framlida förutsättningar. A ena sidan ingår , där tobaksseklorn fortsattsin tidigare framgångsrika verksamhet med ett myckel gott resultalår, å andrasidan omfattar affärsområdet också ett stort kvarstående problem i Statsföretagsgruppen- Eiser. Sammantaget har den fakturerade försäljningen för afFärsområdet ökatmed till 4894 milj. kr. (4291). Resultatet efter finansiella intäkter ochkostnader har ökat rill 496 milj. kr. (286). Skr.1983/84:20 50 I affärsområdet ingår Kockum, Kockumation, KockumsIndustri, Pullmax, , Toolboxgruppen och Uddcomb. Affärsområde är den del av den nyaStatsföretagsgruppens verksamhet som hårdast drabbats avkonjunkturutvecklingen. Speciellt inom verkstadsindustrin har marknader ochavslut i såväl som krympt till bråkdelar av tidigare nivå. Föraffärsområdet totalt har försäljningen visserligen hållits någorlundaoförändrad i löpande penningvärde -2217 milj. kr. mol 2248 milj. kr. -men resultatet efter finansiella intäkter och kostnader har sjunkit rill -198milj. (-29). I affärsområdet ingår Regioninvest i Norr, SID,, Svenska Lagerhus, Svenska Skifferolje, och Svelab. Regioninvest bildades för att stimulera industriellutveckling i . Syftet är att skapa nyasysselsättningstillfallen i länet. Expansionen och personalökningen har varitsnabb. Medelantalet anställda uppgick till 644 personer. De svåra förutsättningarna för affärsverksamheten iframför allt inland har emellertid medfört att uppbyggnaden avRegioninvest krävt stora resurser för produktprogram och marknadsföring. Genomriksdagsbeslut tillförs Regioninvest 110 milj. kr. Resultatet förebokslutsdispositioner och skatter uppgick rill I milj. kr. (-2) sedan gruppenerhållit 109 milj. kr. i tillskott från staten och Statsföretag AB.Regioninvests försäljning uppgick till 226 milj. kr. (170). 1 proposition 1982/83:68 anförs att det är av största viktatt Regioninvests ogynnsamma resultatutveckling så snabbt som möjligt bryts. Imitten av anmälde Statsföretag och Regioninvest till regeringensin syn på vilka förutsättningar som måste gälla för att fortsatt drift ochutveckling av Regioninvest skall vara möjlig. Den kanske väsentligaste skillnaden mellan den nya och dengamla Statsföretagsgruppen avser investeringar och kapitalbindning. MedanSlatsföretagsgruppen tidigare tillhörde landets investeringstyngsta koncernermed en investeringsvolym på över 2 300 milj. kr. , uppgår de samladeinvesteringarna för till 440 milj. kr. Av investeringarna i den nyaStatsföretagsgruppen avser eller 270 milj. kr. investeringar iKabiVitrum, Kockum, och . Statsföretagsgruppens kapitalbindning i lager har för de iden nya organisationen ingående företagen inte ökat i någon störreutsträckning och uppgår till 2896 milj. kr. 1983/84:20 51 1982års nettoresultat uppgick till -1955 milj. kr. På grund av atl förlusten iväsentlig utsträckning ej är av likviditetspåverkande karaktär har den nyaStatsföretagsgruppens likviditetsbehov inle varit av samma storlek somnettoförlustnivån indikerat. Totala investeringar (inkl. immateriellafillgångar) har uppgått till 466 milj. kr. Gruppens finansiella behov har underlöpande verksamhetsår huvudsakligen täckts genom minskning av långfristigafordringar och statliga tillskott. Statsföretagbeslöt all refinansiera ett multicurrencylån på milj. medett obligationslån på samma belopp. Medlen betalades ut . Enligt§ 5 i avtalet med staten angående överlåtelsen av ASSl, och m.m. Statsföretags efterställda fordran på om 405milj. överlåtits till NJA. Betalning har erhållits genom enrevers på samma belopp. Villkoren i reversen överensstämmer med de lånevillkorsom gällde mellan Statsföretag och med undantag av att NJAs skuld tillStatsförelag inle är efterställd bolagets övriga skulder och förpliktelser. Gruppenslikvida medel (inkl. kortfristiga placeringar) var vid utgången av , omfordran på staten inkluderas, närmare 400 milj. kr. utgjorde av balansomslutningen, medan 3814 miij. imotsvarande poster utgjorde . Statsföretagsgruppensskulder i utländska valutor uppgick vid utgången av milj. kr.Motsvarande fordringar var 389 milj. kr. Valutaförluster,stora tillskott till ASSl, realisationsförluster och omfattande nedskrivningarhar tillsammans lett till förluster på nära 2 miljarder och fallande soliditet.Trots en i realiteten betydligt starkare ekonomisk/ flnansiell position än år1981 ligger soliditeten lägre år 1982- 19,(26,0). uppgår till 3 150 milj. kr. och reservfonden till 834 milj.kr. På grund av balanserade förluster , förlust samtförändringarna i Statsföretagsgruppens omfattning föreslår styrelsen ochverkställande direktören bolagsstämman att aktiekapitalet nedsätts till 1500milj. och reservfonden rill drygt 438 milj. kr. Detta kräver en förändringav bolagsordningen då denna föreskriver att aktiekapitalet skall uppgå tilllägst 2000 milj. kr. Genomriksdagens beslut avseende proposition 1982/ 83:68 har statenper övertagit ASSl, och samt Statsföretags50-procentiga aktieinnehav i och SP. Eiser.Under året har verksamheten i bl. a. Eiser Konfektion (f. d. ) samtEiser Trikå avvecklats. F.d. Hettemarks verksamhet i har överförtstill i och fastigheten sålts. 1983/84:20 52 Kockum har per överförts till BMvilket innebär en naturiig samordning av dumper-tillverkningen. Efler förvärvav " minorilelsposl i Nohab äger Kockum av bolaget. I samarbete med Hawker Sidddey har under februari1983 gått in som minoritetsddägare i två nya joint venture-förelag iNordamerika. Delar av den rörelse som bedrivit i ochCanada har övertagits av dessa förelag. Resterande delar av Industrisnordamerikanska verksamhet skall avvecklas. har överförts till och bildar därmed ettdireklägl dotterbolag. övertog i samband med Vä-nerskogs konkurssamtliga aktier i . Aktierna har sedermera överlåtits till i vilkel Statsföretag genom har av aktierna. SARA.Den har i moderbolaget ingående divisioner ombil-dats tilldotterbolag - , , och har bildals. Beslut om avveckling har fallats. Överenskommelse har träffals medHDF-bolagen i om övertagande av huvuddelen av Servas nuvarande verksamheterjämte viss personal. har gruppen uppdelats i ell antal separata bolag - SMT MachineCompany, Pullmax och Toolboxgruppen i . Fr.o.m. den har Statsförelags enheter för försäkringar ochinköpssamordning ombildats till aktiebolag under namnen resp. AB Statsföretagens Samköp. Statsföretag har via StatsförelagInlernalional öppnat ett repre-senlationskonlor i . och har bolagets intressen ihandelsföretaget i avvecklats. Bolaget har bildats för alt förvalta aktierna imindre verkstadsföretag. Bolaget omfattade vid slutet av året Carbox,Finsliparna, Limsta Produkter och Thörns Mekaniska Verkstad. Denlångsamma konjunkturuppgång som förväntas , del förbättraderäntenettot från rekonstruktionen, begränsade valutaföriusler och en positivutveckling för många av dotterbolagen formar en ny resultatbild för gruppen. Utvecklingenför ABAB, Berol Kemi, Ceaverken, KabiVitrum, Kockum, , Rockwooloch gör att gruppens resultat efler finansiella intäkter och kostnader förår 1983 bedöms bli positivt. 1983/84:20 53 'i0,3 Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 ABAB, , bildades efler eltriksdagsbeslut där två syften angavs. Dels all svara för bevakningen avsärskilt viktiga statliga totalförsvarsobjekl och dels all vidmakthållakonkurrens på säkerhetsmarknadeni . ABAB-gruppen består av moderbolaget och dotterbolagetSvenska , som dnvs i kommission för moderbolaget. Gruppen har verksamhetpå elt 50-tal platser i hela landet och sysselsätter nu 2200 årsanslällda. Verksamheten inriktas på att leverera ett fullständigtsäkerhetsskydd, dels med egna tjänster som bevakning, skyddsplanering,värdetransporler, åtgärdsservice m. m. och dels i kombination med modern teknikoch kompletterande tjänster från samarbetspartner. genomfördes ett omfattanderationaliseringsprogram för att öka lönsamhet och effektivitet. Resultatet bleven vinstökning från 6,9 milj. kr. rill 17,6 milj. kr. Samma är utarbetades en ny organisationsstruktur förföretagsgruppen, som efter förhandlingar trätt 1983. Den nyaorganisationen innebär en konsekvent genomförd marknadsorientering, delegeringoch anpassning till företagets nya strategi. Moderbolaget har uppnått en mindre ökning avproduktionsvolymen trots inskränkningar hos moderbolagets huvudkund staten somtvingats till besparingar. Svenska Vakt som främst verkar på den privatamarknaden har expanderat mest och erövrat nya marknadsandelar somlönsamheten avsevärt förbättrats. Moderbolagets enheter i kommer mot slutet avåret atl sammanföras i nya gemensamma lokaler, vilket beräknas ökaeffektivitet och flexibilitet men också att medföra extraordinära kostnaderunder året. Företagsgruppens omfattande utvecklingsprogram fortsätterunder då både ett nytt servicekoncept och ett nyttserviceleveranssystem implemenleras, vilket beräknas ge ABAB en god plattformför vidare utveckling . förutsätts en fortsalt måttlig expansion ochoförändrad lönsamhet. Skr.1983/84:20 54 (milj.kr.) -30,4 -26,6 Antal anställda 1982 1981 Den europeiska pelrokemin är inne i enstrukturkris. De samlade förlusterna inom den tunga petrokemin i Västeuropauppgick till mer än I 000 milj. kr. Även om vissastrukturåtgärder genomförts kvarstår i allt väsentligt grundproblemen stortkapacitets-överskott och splittrad produktionsstruktur. Berols syfte och verksamhetsinriktning Berols syfte är atl med utgångspunkt från singrundteknologi inom ylkemi och kolloidkemi, där företaget har mer än 40 årserfarenhet, medverka till att förbättra kundernas produkter eller processer,att spara energi och minska hälsorisker. Förelagets aflarsutveckling är mål-och programstyrd och koncentrerad till fyra användningsområden: cellulosa ochpapper, gruvor och energi, verkstäder saml byggmaterial. har Berol fortsatt att koncentreraaffärsutvecklingen till specialkemin inom elt fåtal stödområden. Företagetsatsade sammanlagt 12 milj. kr. på tio strategiska projekt. Flera av dessautvecklingsprojekt kan redan nu bedömas ha betydande framridaintjäningsförmåga. Produktionen har effektiviserats. Så är Berolsetenoxidfabrik, vilken tillverkar huvudråvaran till övriga fabriksenheter, nuen av mest koslnadseffektiva producenter. Väsentliga förbättringar av tillverkningsprocessen företylenaminer har medfört, att kostnadseffektiviteten nu är bättre änden traditionella EDC-processen, som tillämpas av flertalet konkurrerandetillverkare. har givits en mer modernutformning. Genom en utbyggd internationell försäljningsorganisation har Beroluppnått ökad slagkraft i marknaden. Försäljningen ökade ochexportandelen rill . Resultatet för är 1982 Trots fortsatt struklurkris inom petrokemin ochlågkonjunktur redovisar Berol för en väsentlig resultatförbättring föreavskrivningar och Skr.1983/84:20 55 räntor;från -11,6 milj. kr. till 4-45,4 milj. kr. år 1982.Resullalför-bällringen sammanhänger främst med en stark resultatförbättringinom Division och en förbättrad produktionsekonomi inom Division EG frånoch med . Prestationskemin inom Division Ylkemi visar fortsallgod lönsamhet. Den mycket svaga byggkonjunkturen i och har däremotslagit hårt mot Division Kolloidkemi. Ökadekapitalkostnader i form av avskrivningar, räntor och valulakurs-föriuster drogdock ned resultatet till -17 milj. kr. före extraordinära poster. I samband medbokslutet har Statsföretag lämnat ell aktieägar-tillskotl, vilket medfört attBerol visar ett nollresultat för året. Desenaste årens effektiviseringsåtgärder har förbättrat förelagels konkurrenskraft.För år 1983 planeras inga större investeringar, ej heller någon personalökning.Trots fortsatta, ogynnsamma marknadsförutsättningar förutser Berol enytterligare försäljningsökning om samt ett positivtresultat. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 Verksamheten i Beroxoinnefattar försäljning och produktion av oxoprodukter och mjukningsmedel.Produktion av butyraldehyd, oktanol och mjukningsmedel sker vid oxoprojektetsnya anläggningar på Sandenområdet i . Oktansyra produceras vidDomsjöanläggningarna som företaget arrenderar av Berol Kemi. Beroxo somtidigare var delägt av Berol Kemi övertogs direkt av Statsföretag.Under år 1980 påbörjades en överföring av operativa funktioner från Berol tillBeroxo.