prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:100 Bilaga 12 154 eller bara delvis kommer till synes - iarbetsskadestatistiken och som kan ha betydelse för utvecklingen pä lång sikt avhälsotillståndet, t. ex. påverkanav kemikalier och ny teknik. Den inspekterandepersonalens kompelens och arbetstid är viikliga resursfaktorer. Detbehövs goda styrinstrument för all de enskilda inspektörsinsatserna totalt sett skall motsvarade övergripande prioriteringarna. I detta sammanhang erinrar styrelsen om ettarbete med en huvudstudie för endatoriserad samordning av informationssystemet om arbetsskador () och yrkesinspektionens arbetsställeregister(S.ARA), som bl.a. syftar till alt förbättra förutsättningarna för etteffektivt tillsynsarbete, såväl regionall som centralt. Styrelsen anser allen effektiv organisation av inspektionsarbetet är av avgörande betydelseför verksamheten och har därför inlett ett arbete med att ta fram ettsystem för reseplanering som innebär alt restiden minimeras föryrkesinspektörerna och atl besöksverksamheten intensifieras. Ett ytterligare led istyrelsens arbete atl uppnå större enhetlighet i det regionala tillsynsarbetet ärde nya regler för dokumentation av yrkesinspektionens beslut i enskildatillsynsärenden som började tillämpas . Syftet är bl.a.att i inspektionsmeddelandena klarare markera skillnaden mellan krav ochallmänna råd samt att göra preciserade hänvisningar till de bestämmelser somåberopas. Styrelsen gör denbedömningen alt del inte är möjligt alt begränsa anslagsbehoven till den nivå som följer av en tillämpning avhuvudförslaget. I stället bör åtminstone oförändrad anslagsnivå tillämpas.Styrelsens ambitioner är atl besiöksverk-samhelen skall öka såvälkvanlilalivi som kvalilalivt. Pris- och löneomräkning . Styrelsen anser atlen nedskärning enligt huvudförslaget kommer att medföra vissa negativa konsekvenserför yrkesinspektionsverksamheten. Styrelsensbudgetförslag utgår därför från att kompensation skall utgå med 1,8 milj. kr.för dessa besparingar. Vissayrkesinspektionsdistrikt beräknas få nya lokaler under budgelårel 1984/85. Förflyttning av distrikt har medel anvisals för /84.Kostnaderna i samband med flyttningar /85 har beräknats till . Arbetsmiljön har förbällrals genom atldåliga miljöer har försvunnit ellerförändrats. Den tekniska utvecklingen har emellertid lett till förändringar avarbetsplatsernas utformning och i kraven på arbetstagarna. Arbetsuppgifterna har blivit alltmerspecialiserade och arbetsfördelningen myckellångtgående. Nya inte förutsedda eller tidigare uppmärksammade riskeroch problem i arbetslivet har upptäckts. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 155 Vissa arbeien somfram lill ansågs ofarliga har visat sig kunna ge upphovtill allvarliga skadeverkningar. Antalet arbetstagare som upplever att debesväras av bl. a. tunga lyft, upprepade och ensidiga arbetsrörelser samtolämpliga arbetsställningar har ökat. Belastningssjukdomarna svarar nu föromkring av samtliga godkända arbetssjukdomar. Antalet kemiska ämnen som används iarbetslivet är betydande och varje årtillkommer nya ämnen vars effekter på människan är outredda. Effekterna avexponering för sådana ämnen på människan är ibland mycket svåra atlkartlägga och fastslå, lill följd av att latenstiden för vissa typer av skador är lång. Allt störreuppmärksamhet har ägnats åt de faktorer i arbetsmiljön som kanskada och arvsanlag. Det förhållandetatt stora arbetsmiljöproblem fortfarande finns gör det angeläget att deknappa resurserna används ändamålsenligt och all yrkesinspektionens insatserkoncentreras till de områden där behovet av arbetsmiljöförbättrande åtgärder är störst.Strävandena att öka effektiviteten i den regionala tillsynsverksamheten måstefortsätta. För alt komma tillrätta med problemen i arbetsmiljön krävs insatser av mycket skiftande karaktär.Till följd av den nya lagstiftningen på arbetsmiljöområdet och den ökademedvetenheten om arbetsmiljöns betydelse för människans hälsa och välbefinnande, ökar ocksåefterfrågan på yrkesinspektionens tjänster. Detta ställer höga krav påkompetensen hos yrkesinspektionenspersonal. Yrkesinspektionsdistriktenhar nu i genomsnitt 20-30 anställda och inspektionsverksamheten är i storutsträckning branschinriklad, dvs. vissa inspektörer har specialkompetens för tillsyn inomsärskilda branscher. Även andra specialister, t. ex. tekniker med särskildakvalifikationer, har knutits till yrkesinspektionen. Därmed har man uppnätthögre kvalitet och en ökad precision i tillsynsarbetet. Enligt min mening finnsdet en betydande utvecklingspotential hos yrkesinspektionen som måste las lillvara för att öka effektiviteten i verksamheten. I detta sammanhang och under nuvarande ekonomiskaförhållanden år en förbättrad planering av stor betydelse. Arbetarskyddsstyrelsens ansträngningar all försedistrikten med ett förbättrat underlag förplanering och styrning av verksamheten fortskrider successivt. Styrelsen har t.ex. utarbetat en handledning i inspektionsmetodik. Arbetarskyddsstyrelsen anför i sinanslagsframställning all ätgärder motskaderisker skall prioriteras framför frågor av komfortkaraklär. Till prioriteradearbetsinsatser hör också alt föra ut nya författningar i praktisk tillämpning. Tillsynsprojekt som omfattarflera yrkesinspektionsdis-trikl kommer att genomföras. Enligtarbetarskyddsstyrelsen kommer därvid ett särskilt intresse att ägnas åtålgärder för atl förebygga fysisk belastningav olika slag. Likaså prioriteras inspektionen av arbetsställen med svaglokal skyddsverksamhet framför inspektion av arbetsställen Prop.1983/84:100 Bilaga 12 156 meden väl fungerande sådan. Denna prioritering är enligt min mening riktig, inte minst med hänsyn till att mandärigenom kan ägna mindre och medelstora företag ökad uppmärksamhet. Vidarbetsplatser som har en väl utbyggd skyddsorganisation och företagshälsovårdbör en större del avarbetsmiljöarbetet kunna skötas av den lokala skyddsorgani-salionen. Somarbelarskyddsslyrelsen framhålleri sin anslagsframställning kommer yrkesinspektionsarbetel vid sädanaarbetsplatser atl i större utsträckning kunna inriktas på principiella,styrande och kontrollerande insatser. För inriktningen av arbetet i stort ochför en ändamålsenlig fördelning avinsatserna i olika delar av landet och mellan olika sektorer av arbetsmarknaden är det enligl min mening viktigt atl päett bättre sätt än kunna utnyttja tillgänglig sjukvårds- och arbetsmarknadsslalislikav olika slag. Arbetet med attutforma ett datoriserat informationssystem om arbetsskador () och samordna delta med ett arbetsställeregisrer () har, somjag har nämnt, lett till förslagunder hösten. Delta arbele syftar bl.a. tillatl förbättra underlaget för del regionala lillsynsarbetet. Vidare harett flertal dokument utarbetats av arbetarskyddsstyrelsen, bl.a. med direktiv för atl öka precisionen iyrkesinspektionens formella handläggning av enskilda tillsynsärenden. Frågan om tillsynenav arbetsmiljön vid vissa mindre arbetsställen är, somjaginledningsvis har anfört, under utredning. Det pågående utredningsarbetet fårinle påverka ansträngningarna att skapa trygga arbelsmil-jöförhållanden vid mindre arbetsställen. Jagövergår nu till att behandla budgetförslaget för yrkesinspektionen. Med hänsyn tillde höga krav som ställs på yrkesinspektionen anser jag att yrkesinspektionen utöver huvudförslaget äveni är bör tillföras vissa medel för i första hand inspekterande personal. Jagföreslär därför att yrkesinspektionengenom omprioriteringar inom arbelarskyddsverket tilldelas ytterligare1,8 milj. kr. som ett engångsanslag för kostnader i samband medflyttning av vissa distriklskontor lill nya lokaler. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag om . Prop.1983/84:100 Bilaga 12 157 Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning 76 290 000(1) 1982/83 Utgift 2 010 744 000 1983/84 Anslag 1 990211 000 1984/85 Förslag 2 337 188 000 (1) Fr.o.m. budgetåret1983/84 är anslaget ett förslagsanslag Anslaget omfattar programmet Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning, vari ingår delprogrammenArbelshjälpmedel ät handikappade, Näringshjälp, Anställning med lönebidragsaml Förvaltningskostnader. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85Beräknad ändring 862 908 000 26 303 000 Programmet Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning handikappade 62 124 000 Näringshjälp(1) 14 800 000 Anställningmed lönebidrag 1 903 199 000 Förvaltningskostnader 26 779 000 101 000 000 + 30800 000 -t- 18 000 000 -I- 398 437 000 -I- 791 000 + 327 500 000 -f 1 477 000 2 010 744 000 1 990 211 000 -*- 430 028 000 -I- 346 977 000 (1) Kostnader för delprogrammet Näringshjälpbestrids av medel som anvisas under delprogrammet Arbetshjälpmedel åthandikappade. Arbetshjälpmedel åthandikappade omfattar bidrag till arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedel samt bidrag och lån tillmotorfordon. Bidrag till arbetsbiträde skall göra del möjligt för handikappadeatt med hjälp av biträde kunna utföra i stort sett normala arbetsinsatser. Tillarbetsgivare som anställer handikappade utgär bidrag för särskilda anordningarpå arbetsplatsen som möjliggör och underiältar arbetet för den handikappadepersonen. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även för personer somblivit handikappade sedan de anställts. Bidrag utgår även lill handikappadeföretagare eller fria yrkesutövare samt i samband med praktisk yrkesorienteringför handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas till handikappad för inköp avspeciella och nödvändiga arbetstekniska hjälpmedel som arbetsgivaren normaltinte tillhandahåller. För att möjliggöra för handikappade alt få sin utkomst avarbete eller förvärva yrkesutbildning lämnas bidrag och län lill anskaffning avmotorfordon för färd mellan bostad och arbetsplats eller skola. Näringshjälp i form avbidrag eller lån skall ge handikappad, medelålders, äldre ellerlånglidsarbelslös arbetssökande, för vilken del inte finns någon annanlämpligare åtgärd, som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlig- Prop.1983/84:100 Bilaga 12 158 het att starta ett företag, eller beträffandehandikappad, att på vissa villkor fortsätta sådan verksamhet. Som förutsättning gäller attpersonen i fråga inte kanerhålla lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamhel och därigenom helteller delvis få sin utkomst. Anställningmed lönebidrag är en stödform, som syftar till atl stimulera arbetsgivare att bereda anställning åtarbetshandikappad för vilken andra åtgärder inle lämpligen kan vidtas för attunderlätta en arbets placering. Programmet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsyss;elsättning För budgetåret1982/83 anvisades till programmet Särskilda ätgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning 1967milj. Därutöver har styrelsen disponerat vissa reservationsmedel. Utgifterna uppgick enligt AMSlill 2010,7milj. Arbetshjälpmedel åt handikappade. /83 anvisades 83 milj. kr. till delprogrammet Arbelshjälpmedel ål handikappade.Utgifterna uppgick till 77milj. Under /85 väntasantalet bidrag till speciellaarbetstekniska hjälpmedel öka med 375 till 4 100. Ökningen beräknaskosta 7milj. En stor del av kostnadsökningen beror på de försök som gjorts att bygga upp arbetsplatser försynskadade och svårt rörelsehindrademed hjälp av mikrodatorer och kringutrustning-ar. Den övre gränsen förbidrag lill arbetsbiträde bör enligt AMS höjas till . Förslagetmotiveras med den generella löneökningen samt arbetsgivarens relativt höga utgifterför lönebikoslnader. Vidare föreslår styrelsen atl den högstbeslämda ramen för den del avbidraget till arbetsbiträdesom överstiger 15000kr. skall tas bort. Med de föreslagna förbättringarna beräknas antalet bidrag öka med 200 till1 300. Regeländringarna beräknas kosta 6milj. AMS föreslår också alt dengemensamma ramen för bidrag tillteckenspråkstolk i samband med nyanställning eller utbildning i företagsamt viss utbildning av arbetsbiträden/tolkar höjs med 1,5 milj. kr. till 3,5milj. Prisutvecklingenför särskilda anordningar, särskilt på byggnadssidan, har urholkat bidragsbeloppet, som därförenligt styrelsens förslag bör höjas till . AMS beräknar attma:timalt ca 50 personer kan komma alt beröras av regeländringen.Kostnaden beräknas lill Imilj. Den gemensammaramen för koslnader för bidrag över 30000kr. till arbetstekniska hjälpmedel ochsärskilda anordningar bör enligl AMS höjasfrån 3,5 milj. kr. lill 5 milj. kr. För elever i grund-eller gymnasieskola bör, i samband med praktisk arbetslivsorientering och annan iläroplanen föreskriven praktik, skolan svaraför de hjälpmedel, inkl. tolkhjälp, som behövs under praktikliden. Prop.1983/84:100 Bilaga 12 159 I avvaktan på regeringensställningstagande och riksdagsbeslut angåendeförslag frän bilstödskommittén lämnar AMS inte något förslag om bidrag/lån till motorfordon. Styrelsen har iremissyttrande över kommitténs förslag tillstyrkt atl huvudmannaskapet förstödet överförs från arbetsmarknadsverket till kommunerna. Näringshjälp.Antalet personer som fär näringshjälp beräknas öka med 50 till 530, till en total kostnad av16milj. kr., vilket är en ökning med 2milj. För delprogrammet Anställning med lönebidrag anvisades för /831859495000kr. Därutöver har AMS disponerat98 milj. kr. Utgifterna uppgick till 1903 199000kr.Under /85 räknar AMS med i genomsnitt ca 39000 personeranställda med lönebidrag. För att ökamöjligheterna till anställning på den reguljära arbetsmarknaden börytterligare utrymme ges för förhöjda lönebidrag. F. n. kan AMS bevilja bidrag efter det andraanställningsåret inom ramen för 170 platser.På grund av det stora behovet bör antalet platser öka till 400. Kostnadenberäknas till 4 milj. kr. Vidare föreslår AMS att bidrag skall få lämnas för utvecklingsstörda, som ärförtecknade hos omsorgsstyrelsen.Bidraget bör utgå direkt efter det att ett 90- eller 75-procen-tigt bidrag upphört samt under följandeanställningsår. Del förhöjdalönebidraget för svårt handikappade ungdomar bör enligt AMS utökas till1000 platser. Åldersgränsen bör slopas, eftersom arbetsförmågan hosdessa ungdomar som regel inte förbättras efter 25-ärsåldern. Kostnaderna för förändringarnaberäknas till 5 milj. kr. Möjligheterna förallmännyttiga organisationer att anställa handikappade bör inte begränsas. AMSföreslår atl den nuvarande begränsningen av hur mycket platserna får öka skall tas bort. Vidvissa arbetsplatser - företrädesvis landsarkiven - med ett större antal lönebidragsanslällda har AMS under en följdav år betalat arbetsledning, rese-och traktamentskostnader. Också rese- och traktamentskostnader för vissa lönebidragsanslällda arkivvårdarehar betalats av AMS. Styrelsen anseratl tillräckligt lång övergångstid har tillämpats och föreslär attberörda arbetsplatser tilldelas egna medel för dessa utgifter. Den särskildautbildningen av arbetsledare vid arbetsplatser med personer anställda medlönebidrag föresläs fä fortsätta. Medelsbehovet beräknas till 5000(X)kr.AMS avser all omarbeta utbildningens innehåll i syfte alt nå en bredaremålgrupp och större kunskapsspridning. Anslagsbehovet1984/85 uppgår lill 2422 milj. kr., varav 2261,3 milj. kr. för anställning medlönebidrag. 1983/84:100 Bilaga 12 160 AMS har bl.a.föreslagit höjda bidrag till arbetsbiträde och särskilda anordningar påarbetsplatsen. Vidare föreslår styrelsen alt vissa bidragsramar för särskilda ändamål skall höjas. För egen del räknar jag med att flerarbetshandikappade bör kunna komma i frågaför bidrag vid ett förbättrat arbetsmarknadsläge. Jag beräknar därför medel för en fortsall volymökning avbidragel lill arbelshjälpmedel. Däremot är jag inle beredd alt förorda allbidragen lill arbelshjälpmedelhöjs. Vidare har AMS föreslagil all vissa beloppsramar för bidrag lillspeciella ändamål skall slopas. Jag anser alt styrelsen bör fä ökade möjligheter att göra sådana avvägningar ochomprioriteringar som behövs för attdessa bidrag i största möjliga utsträckning skall kunna användas så attsökande med svära arbetshandikapp kan få arbele. Styielsen bör således inom engiven tolal medelsram och med fastställda högslbelopp för bidrag kunna bestämma om fördelningen av medel till olika ändamål. Bidrag tillspeciella arbetstekniska hjälpmedel kan i undanlagsfall lämnas med högrebelopp än det generellt gällande högslbeloppel. För detta ändamål har regeringenför /84 fastställt en medelsram om . för dendel av bidraget som överstiger . Jag föreslår att möjligheten alt göra sådana undantagskall kvarstå under /85. Detbör ankomma på regeringen atl fastställa den medelsram som ärerforderlig för delta ändamål. AMS har vidareföreslagit atl skolan skall svara för sådana arbelshjälpmedel som elever igrund- och gymnasieskola kan behöva i samband med praktisk arbelslivsorientering, praktikm.m. Jag kommer att föreslåregeringen att uppdra åt AMS att i samråd med utredaförutsättningarna för en sådan ändrad ansvarsfördelning. Bilstödskommitténhar i belänkandet (SOU 1982:44) Nytt bilstöd åt handikappade lagt fram förslagom bl.a. ändrathuvudmannaskap och en vidgad målgrupp för stödet. Remissbehandlingen avbetänkandet har nyligenavslutats. Under en följd av år då bilstödskommitténs arbete har pågått har delarbelsmarknadspolitiska bilslödel inle justerats. För atl hejda den successiva urholkning av slödel somföljt av de senaste årens utvecklingär det angelägel atl inkomstgränserna för stödet båUre anpassas tillden allmänna löneutvecklingen. Jag förordar därför att inkomstgränserna förbidrag till köp av bil höjs med . Inkomstgränsen för helt bidragblir därmed . Möjligheten att fä reducerat bidrag föreslås upphöra vidinkomsler om . Del sammanlagdamedelsbehovet för delprogrammet Arbetshjälpmedel åt handikappade beräknarjag till 119milj. (-f 18 milj. Jag har därvid utgått frän atl kostnader för näringshjälp, inkl. kostnader förfortsall försöksverksamhel med näringshjälp lill långlidsarbetslösa, skall be- 1983/84:100 Bilaga 12 161 stridas med under delprogrammet anvisade medel ävenunder /85. Fr.o.m. budgetåret1982/83 kan, som en försöksverksamhet, näringshjälp beviljas i viss omfattning äventill långtidsarbetslösa. I en skrivelse har AMS redovisaterfarenheterna av den försöksverksamhel som bedrevs under /83. Syftetmed försöket är atl se om näringshjälp kan vara en lämplig stödform förlånglidsarbetslösa och ge dem möjlighet att som egna företagare klara sinförsörjning. Försöksverksamheten som pägår även under delta budgetär - är begränsad tillfem försökslän och till högst 50 personer. För verksamheten har en kostnadsram om 2250000kr. fastställts.Under /83 bedrevs försöken i , ,, och Norrbottenslän. Sammanlagt har 38 långvarigt arbetslösa personer beviljats näringshjälp lill start av egenrörelse. 13 av företagen har startats iNorrbottens län, tio i och nio i . Elva av de 38 som erhållit stöd är kvinnor. Två är invandrare.Flera av stöden har gällt hantverksföretag,t.ex. skrädderi, herrfrisering,keramikverkstad, skoma-keri. Beslut omnäringshjälp föregås som regel av ett omfattande utredningsarbete. AMSframhåller i sin redovisning av försöksverksamheten att de långahandläggningstiderna medfört att de anslagna medlen och platserna inte hunnitutnyttjas fullt ut under /83. Det förhållandevis låga utnyttjandetskall, enligt styrelsen, inte ses som tecken på att behoven inte skulle vara större. Styrelsen betonaralt näringshjälp åt långtidsarbetslösa äi" ett intressant instrument ochönskar att verksamheten får fortsätta, gärna i flera län. Jag föreslår attförsöksverksamheten - inom en oförändrad kostnadsram - fär fortsätta under /85. Som jag har anfört bör utgifter förnäringshjälp bestridas med underdelprogrammet Arbetshjälpmedel åt handikappade beräknade medel. Jag har beräknat en ökning med 2milj. kr.för ökad omfattning av näringshjälpen. Lönebidrag lämnas till arbetsgivare somanställer en person som pä grund av nedsattarbetsförmåga annars inte skulle kunna få arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. I vissa fall kan lönebidrag också lämnas vid anställning avpersoner som på grund av ålder eller andra personliga förhållanden inlekan få ett arbete utan sådant bidrag. Den 30 juni 1983sysselsattes 36 145 personer med hjälp av lönebidrag, 11 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 12 162 vilket innebär en ökning med 2301 personer pä ett år.6686 personer av dessa hade anställning hos statlig myndighet eller därmed jämställdinstitution. Antalet anställda med lönebidrag hos allmännyttiga organisationervar 10602.Sysselsatta hos kommuner, landsting och affärsdrivande verk var 8 184 personeroch 10673 var anställda hos enskilda arbetsgivare. I enlighet medförslag i prop. 1981/82: 30 om vissa ekonomisk- politiska åtgärder m.m. beslutade (AU 1,rskr 15) om ändrade riktlinjer för anställning med lönebidrag. Ändringarna innebaralt möjligheten att överföra redan anställda till en anställning medlönebidrag slopades. Vidare upphörde möjligheten att förlänga lönebidragför en person som överförts lill anställning med lönebidrag inom den kommunalasektorn. Denna möjlighet bibehölls dock på den enskilda sektorn. I ett längreperspektiv kunde emelleitid, enligl riksdagsbeslutet, skäl finnas alt avveckla de förlängdabidrager. Regeringen borde därför låta undersöka hur en sådan avvecklinglämplii»en bör ske och därvid överväga alternativa stimulans- ochstödformer eller liknande anordningar. Den 27 april 1983har AMS lämnai en redovisning av arbetstagare som överförts till enanställning med lönebidrag inom den enskilda sektorn. Av denna framgår att perden uppgick antalet personer som överförts tillanställning med lönebidrag till 1084 personer. Av dessa var 753 män och 331kvinnor. Två tredjedelar var eller äldre, hälften var över 55 år.Flertalet arbetstagare arbetade inom yrkesområdena tillverk-ning-maskinskölsel(). Två tredjedelar var anställda i företag med mer än 50 anställda. Ett70-tal av företagen hade mer än 200 anställda. Ca tre fjärdedelar avarbetstagarna var fysiskt arbetshandikappade, största gruppen varrörelsehindrade. De övriga hade psykiska eller socialmedicinska arbetshandikapp eller förståndshandikapp. Enligt AMS haröverföringsmöjligheten varit positiv i förmedlingsarbe-tel.Överföringsmöjligheten underlättade förmedlingens arbete med ny-placering avarbetshandikappade och bidrog även lill atl minska risken för utslagning av redananställda med nedsatt arbetsförmåga. Elnligt AMS anser flera länsarbetsnämnder att möjligheten alt färlängabidraget för dem som överförts till enanställning med lönebidrag skall finnas kvar där så anses befogat. Det bör avvecklas försl när vederbörande slutar sin anställningeller när del framgår att arbetsförmågan förbättrats i sådan grad alt bidragetbör upphöra. Av styrelsensredovisning framgår att enbart ett fåtal nya beslut om överföringar har fattatsefter utgången av . Allt eftersom avgångar sker frånlönebidragsanslällningarna kommer därför antalet överförda till stödformen attsuccessivt minska. För denna grupp bör arbetsförmedlingarna få besluta omförlängning av lönebidraget, om det är motiverat med hänsyn till den anställdes nedsattaarbetsförmåga. Under innevarande budgetår har ett tillfälligt stödlämnats lill ett antal Prop.1983/84:100 Bilaga 12 163 allmännyttiga organisationer för atl underlätta förorganisationerna att /85 själva svara för ay lönekostnaden för sådana anställda med lönebidrag, som harsysselsatts i arkivarbete. Stödet har lämnats inom en ram om 1,2 milj.kr. Regeringen uppdrog ålAMS att fördela medlen. Genom dettillfälliga stödet lämnades bidrag för sammanlagt 133 arbetstagare, varav 78anställda hos handikapporganisationer, 42 hos invandrarorganisationeroch 13 hos andra organisationer. har givitregeringen tillkänna (AU 1982/83:21, rskr 228) att den noga bör följakonsekvenserna av att lönebidraget lill allmännyttiga organisationer sänktestill av lönekostnaden för tidigarearkivarbetsanslällda.