prop · G70377 · 1983-12-31 00:00:00 — Prop.1983/84:77 Regeringens proposition om uppsägning av internationella konventionrörande fastställande av vissa gemensamma bestämmelser i fråga om konosse-ment(Haagreglerna); Regeringen föreslår att anta det förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I finns två regelsystem om befordran av styckegodstill sjöss. Det ena systemet grundas pä internationella konventionrörande fastställande av vissa gemensamma beslämmelser i fråga om konossement (Haagreglena).Reglerna finns intagna i den s.k. konossementslagen . Det andrasystemet bygger på konossemenlskonventionen i dess lydelse enligt ettändringsprotokoll (Haag-Visbyreglerna) och regleras i sjölagen.Förekomsten av två parallella system har visat sig ge upphov till svårigheter iden praktiska tillämpningen. I propositionen föreslås därför att riksdagengodkänner att säger upp Haagreglerna. Motsvarande åtgärd kommer attgenomföras i , och . 1 1983/84. Närvarande:statsministern , ordförande, och stalsråden 1. , , ,, , , , , , R. Carisson,, Propositionom uppsägning av internationella konvention rörande fastställande avvissa gemensamma bestämmelser i fråga om konossement (Haagreglerna) ISverige finns, liksom i , och , två regelsystem omstyckegodsbefordran till sjöss. Det ena systemet grundas internationellakonvention rörande fastställande av vissa gemensamma beslämmelser i fråga om konossement(Haagreglerna). Reglerna finns intagna i lagen (1936:277) i anledning avSveriges tillträde till internationella konvention rörande konossement.Det andra systemet bygger på konossemenlskonvenfionen i dess lydelse enliglett ändringsprotokoll (Haag-Visbyreglerna). Dessa bestämmelser finns isjölagen (1891:35 s. 1), främst 5 kap. 1 168 och 169 §§ sjölagen och 8§ konossementslagenanges regelsystemens resp. tillämpningsområde. genomfördeslagstiftning som grundas på Haag-Visbyreglerna. Lagstiftningen utarbetades pågrundval av ett förslag av sjölagskommittén. 1 lagstiftningsärendet behandladesfrågan om önskvärdheten av att ha ett "dubbelspårigt" regelsystem.Sjölagskommittén hade för sin del förordat att frågan om uppsägning av Haagreglernaskulle tas upp tilll prövning då det kunde förutses när Haag-Visbyreglernaskulle träda i kraft (SOU 1972: 10 s. 38). Föredragande statsrådet framhöll (prop.1973:137 s. 47-48) att, när det gällde den fortsalla giltigheten avHaagreglerna, det måste tas i beräkning att en del konventionsstater skullevälja att avvakta del fortsatta internationella arbetet på området utan atttillträda Visbyreglerna. Även om en uppsägning av Haagreglerna skulle innebäralagtekniska förenklingar fanns det enligt föredraganden skäl att dröja medställningstagandet tills det visade sig vilken anslutning Visbyreglerna skulle Prop.1983/84:77 3 Det kunde ocksä av politiska skäl vara olämpligt med hänsyn tilldåvarande konvenlionsparter att upphöra att erkänna Haagreglerna somfolkrättsligt förpliktande fördrag. Mot denna bakgrund anslöt sig föredragandentill den enighet som hade uppnätts vid nordiska departementsöverläggningar omatt då inte säga upp Haagreglerna. Föredraganden fann det emellerfidändamålsenligt att regeringen fick fullmakt att upphäva konossementslagen närtiden visade sig mogen för att säga upp Haagreglerna. En sådan uppsägning bordeenligt föredraganden ske gemensamt med de övriga nordiska länderna. Genomlagen (1973; 1203) om ändring i konossementslagen bemyndigades regeringen attupphäva konossementslagen sedan de lagändringar i sjölagen som grundades påHaag-Visbyreglerna hade trått i kraft. Den svenska lagstiftningen trädde ikraft . Först i och med att Haag-Visbyreglerna trädde i kraftden blev dock sjölagens regler tillämpliga i nuvarandeutsträckning (jfr 169 § sjölagen). (Ju 1977:16) har i en skrivelse till den 22 november1979 erinrat om del dubbelspåriga regelsystemet, som då hade varit . Utredningen uppgav att det hade visat sig att dettasystem i den praktiska tillämpningen hade gett upphov fill åtskilligasvårigheter. Utredningen framhöll sålunda att det i praktiken hade råttosäkerhet om i vilken utsträckning Haagreglerna skulle tillämpas vidtransporter från eller annan Haag-Visbystal. Samma osäkerhet hadeenligt utredningen gjort sig gällande vid transporter till från en statsom har fillträtt Haag-Visbyreglerna. Vidare hade tvekan uppstått i vilkenutsträckning de regler i sjölagen som infördes men som inte direktgrundas på Haag-Visbyreglerna skall tillämpas vid transporter som ärunderkastade konossementslagens regler. Enligt ulredningen vållade dennaosäkerhet i rättstillämpningen betydande ölägenheter, eftersom den rörde en lagsfiftningsom skulle tillämpas av rederier, försäkringsbolag, transportkunder m.fl. Ulredningenförordade därför all man från svensk sida skulle säga upp Haagreglerna ochupphäva konossementslagen. Härmed skulle man åstadkomma att alla transportertill och från undantagslöst blev underkastade sjölagens regler och attnågon tveksamhet inle längre skulle komma att råda om i vilken utsträckningreglerna skulle tillämpas som tvingande rätt. På motsvarande sätt skulle man enliglutredningen också komma alt undanröja den oklarhet som råder om Haag-Visbyreglernasfillämpning på transporter från andra Haag-Visbystater. 1983/84:77 4 3 Remissbehandlingav sjölagsutredningens skrivelse Sjölagsutredningensskrivelse har remissbehandlats. Yttranden har avgivits av Sverigesadvokatsamfund, , , och ångfartygs assurans förening. Samtliga remissinstanserhar tillstyrkt utredningens förslag eller lämnat det utan erinran. Flertalet avremissinslanserna har bekräftat vad utredningen har framhållit ifråga om olägenheten med dubbla regelsystem. Vidare har dessa remissinstanserpekat pä intresset av att försöka uppnå en allmän uppslutning kring Haag-Visbyreglerna. Denna strävan skulle enligt remissvaren kunna tillgodoses genom ettsamnordiskt agerande på det sätt som utredningen har föreslagit. har slutligen understrukit att den återhållsamhet som förordades i 1973års lagstiftningsärende inte längre behöver åberopas eftersom som är en viktigaste handelspartners - har sagt upp Haagreglerna. Sjölagsutredningenhade enligt de ursprungliga direktiven fått i uppdrag att se över sjölagensregler om begränsning av redarens ansvarighet och om transport av passagerareoch resgods. I tilläggsdirektiv (Dir. 1980:81) har uppdraget utvidgats till attomfatta en översyn av reglerna i sjölagens 5 kap. om befordran av gods. 1 detsammanhanget har utredningen att överväga om skall tillträda internafionellakonvenfion om sjötransport av gods (Hamburgreglerna). Denna konvention utgör engenomgripande omdaning av Haagreglerna. I dess slutartiklar föreskrivs att enstat som tillträder Hamburgreglerna skall säga upp Haagreglerna och Haag-Visbyreglerna.Under en övergångsperiod av från Hamburgreglernas ikraftträdade blirdet dock möjligt att skjuta upp uppsägningen av de äldre reglerna. Sjölagsutredningenberäknar avsluta sitt arbete . Lagstiftning grundad påutredningens kommande betänkande kan därför inte genomföras förtän under år1986. Därav följer emellertid inte att om ulredningen i samförstånd medsjölagskommittéerna i , och skulle föreslå en anslutning tilHamburgreglerna - den lagstiftningen kommeratt sältas i kraft vid sammatidpunkt. Hamburgreglerna har fått en ytterst ringa anslutning. F.n.är det därför inte möjligt att förutse när konventionen kommer att träda ikraft. 1983/84:77 5 Deskäl som sjölagsutredningen har angett talar med styrka för att Haagreglernasägs upp. Flera av viktigaste handelspartners har numera anslutit sigtill Haag-Visbyreglerna. En uppsägning av Haagreglerna kan därför inte längreväntas medföra de negativa politiska verkningar som berördes i 1973 årslagstiftningsärende. Inte heller finns det anledning att befara alt sådanaländer som har tillträtt enbart Haagreglerna skulle fillämpa strängare reglerför svenska redare än för redare från andra länder. Haagreglernas tillämpningberor nämligen inte på redarens nationalitet. SomJag har anfört är det f. n. osäkert när Hamburgreglerna kommer attträda i kraft. Mot bakgrund härav anser Jag att frågan om en eventuell senareanslutning till Hamburgreglerna inle bör påverka bedömningen av spörsmålet omuppsägning av Haagreglerna. Enuppsägning av Haagreglerna har också tillstyrkts av företrädare för dem somberörs av lagstiftningen i fråga. Vid nordiska departementsöverläggningar iseptember 1983 har vidare enighet rått om atl de nordiska länderna gemensamtbör säga upp Haagreglerna möjligt. Från finländsk sida har manförklarat sin avsikt atl fillträda Haag-Visbyreglerna. En sådanåtgärd skulle bidra till att ytterligare stärka Haag-Visbyreglernas ställning. Sammmanfattningsvisanser Jag att tiden nu får anses mogen att säga upp Haagreglerna. Detta bör skei samordning med , och . SomJag har nämnt i det föregående har lagstiftningsärendebemyndigat regeringen att upphäva konossementslagen. har däremotinte i formellt hänseende godkänt uppsägningen av Haagreglerna. Ett sådantgodkännande bör därför inhämtas . Enuppsägning av Haagreglerna får verkan efter det att uppsägningsinstrumentethar deponerats. Konossementslagen kan inte upphävas förtån uppsägningen harblivit gällande. Avsikten är att även denna åtgärd skall samordnas med ,och . Jag avser att i ett senare sammanhang återkomma till deföljdändringar av redaktionell karaktär som bör göras i 72 och 233 §§sjölagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer Jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna att regeringen säger upp internationella konvention rörandefastställande av vissa gemensamma bestämmelser i fråga om konossement. 1983/84:77 6 Regeringenansluter sig till för-edragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.