prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Redan gjordasalsningar bör dessulom följas upp och utvärderas på ett samlat säll. 1983/84:107 Bilaga 5 169 Verket anser del vara av vikl all under ettuppbyggnadsskede utnyttja även utländsk kompelens och föreslår ett syslem medgästprofessurer. Del bör kompletteras med adjungerade professurer för altengagera och tillvarata den kompelens som finns inom landel. Den övergripande resursmässiga samordningen ochprioriteringen inom och mellan forskningsområden bör ske pä statsmaktsnivä, anserRRV. FRN bör alltså inle åläggas ett samordningsansvar för projektforskningen.FRN bör istället åläggas alt bevaka försummade områden samt verka för insyn ochdebatt. FRN skulle då, vid behov, kunna stödja sådan experimenlverksamhet, somföreslås i rapporten. STU framhåller all rapportens förslag lill fortsalla ochnya forskningsinsatser så långt som möjligl bör realiseras genom allytterligare slalsmedel salsas. STU avråder från en omfördelning av redanbefintliga medel. STU hänvisar till de stora statliga FoU-satsningar som,del slalsfinansiella läget till trots, görs inom informationsteknologi ochdess användning. STU:s nuvarande insatser med anknytning lillinformationsteknologi uppgår lill ca 250 milj. kr./år varav 70 milj. kr. avsersvensk kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom grundtekniker. STU anser alt experimenlverksamhet bör främjas i en ännustörre utsträckning än vad som föresläs i rapporten. UHÄrefererar lill de förslag, som förls fram av dess datareferensgrupp, vilkaredogörs för i FRN:s rapport. En stor del av datareferensgruppens förslag harförts fram i UHÄ:s peliia /82 och 1982/83 och har bifallits avstatsmakterna. Konsekvensfrågorna och frågor kring datasamhälletsutveckling har behandlats i verkels långtidsplanering. De har även färgatämbetets förslag till ämnesinnehåll för professurer inom dalaområdet. Deavspeglas dessulom i den nya utbildningsplanen för dalavetenskaplig linje. Belräffande rekryteringsunderlaget för högre fastatjänster delar verkel FRN:s uppfallning alt "avsaknaden av kompetentakandidater lill en professur inom ell ämne inte får leda till alt satsningeninom ämnet fördröjs". UHÄ menar all dess forskningsplanering innebär enlångsiktig kompetensuppbyggnad och kommer atl bidraga lill en ökning av kompetentasökande inom dalaområdel mol slulel av planeringsperioden. UHÄ vill inte ta ställning till de belopp som anges av FRNför en utbyggnad av forskningsresurserna. För högskoleområdet är en forlsallulbyggnad av forsknings- och utbildningsorganisationen liksom kraftigaförstärkningar av basresurserna av större vikt. UHÄ finner alt den längsikliga och slralegiskasamordningen av forskningsinsatserna bör ligga hos regeringen. påpekar atl rådets möjligheter alt göraompriorileringar inom givna ramar är begränsade. I linje med detta är rådeltveksamt till inrättande av särskilda styrorgan eller institutionellaanordningar för forskning inom dalaområdet. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 170 NFR menar, bl. a. under hänvisning till att FRN lagit lättpå frågorna om forskningsbarhet och tillgång på kompelens, all del finns skälför försiktighet vid genomförandet av större forskningsprogram omdatateknikens samhälleliga förutsättningar. NFR avstyrker förslagen om inrättande av ell stort antalprofessurer. NFR finner vidare, mot bakgrund av atl kostnaderna förförslagel skall läckas inom en oförändrad ram, alt då behovet av forskning meddalateknisk anknylning är så stort inom det matematisk-nalurvetenskapliga områdel,bör medel prioriteras för denna forskning framför medel till verksamhel av denarl FRN skisserar. Datadelegalionenframhåller viklen av all bedöma arbetsgruppens förslag med förslagsom berör teknik och teknikens lillämpning. Delegalionen varnar för alt omställningstagande lill forskningssalningar sker sekvensielli, och område förområde, är risken stor för atl de områden som är "sent ute"förfördelas. Behovel av samordning vid beslut av forskningsfinansieringär primärt. Delegationen menar atl den velenskapliga samordningen väl kanskötas av FRN. Den strategiska, eller poliliska. samordningen menardaladelegalionen väl kan rymmas inom delegationens direktiv. Daladelegationen stödjer FRN:s förslag belräffande såvälorganisationen av forskningsverksamheten som behovel av fasta resurser i formav högre tjänster. Bildandet av forskningscentra skulle stimulera tvär- ochmångvelenskaplig forskning, enligt delegalionen. Genomförandel av fältexperimentär en viktig del av forskningssatsningarna. Datadelegationen finner FRN:s förslag tillresursdimensionering högl beräknal med hänsyn lill tillgängliga finansiella ochpersonella resurser. Delegationen varnar för att en alllför kraftig salsning pådataforskning skulle kunna få en negativ inverkan på andra salsningar inomberörda inslitulioner inom samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet. IVA anseralt "den beräknade kostnaden för forskningstjänsier är hög jämförl medvarje annat forskningsområde i landet". finner del inle hellerklarlagt atl del finns kompetent forskningspersonal, eller lokaler, för såmassiva insatser. IVA föreslår en långsammare uppbyggnad av områdel ochavråder från inrättandet av ett stort antal professurer. IVA föreslår all man studerar och analyserar hur det gårtiil ute pä fältet när datateknik introduceras. Sådan forskning kan på fem årssikl ge ökad kunskap om hur dalatekniken påverkar individen, föreiagei ochsamhällel. är tveksam till om del finns metodik utvecklad,som kan användas för att studera de framlida effekterna av datoriseringen. IVA är överens med FRN om atl del är behovsformuleringensom skall studeras. IVA finner del därtor motiverat alt experimentellverksamhet bedrivs. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 171 2.4Myndigheternas redovisning av egen FoU inom dataområdet Statskontoretsäger sig inte ha den överblick över eller insyn i statligt stöd till forskningoch ulveckling att verket har möjlighet atl yttra sig om omfördelning av medel. Verketmenar dock att salsningen på den av FRN föreslagna forskningen bör kunna görasulan negativa konsekvenser för annan närliggande angelägen forskning. Verketmenar att ett neltotillskoli av medel för forskning bör kunna övervägas avstatsmakterna. Statskontoretger en utförlig redovisning av sill program för metodutveckling, melodstöd ochvägledning till myndigheterna vad gäller informationsbehandling och ADB samlfrågor kring organisationsförändringar och besparingar. Detta ingår istatskontorets arbetsuppgifter. Verket hänvisar lill ett framtagethandlingsprogram, statskontorels rappori 1983:20. Statskontoretbedriver inle forskning. Målinriklad ulveckling ulgör däremot en del avmetodslödet. Resursinsatsenför statskontorets delprogram, rådgivning och metodstöd budgeteras /84till 17,1 milj.kr., varav löner för egen personal 12,6 milj. kr.Anslagsframställningen /85 kommer att ligga på i stort sett samma nivä. Ihandlingsprogrammet görs en åtskillnad mellan rådgivning-kunskapsspridning äena sidan och målstyrt utvecklingsarbete å andra sidan. Av ovan angivna medeluppskallas cirka hälften användas för utvecklingsarbete. Medulveckling menas härvid hela spektrum från sammanslällning av resultat frånandras utvecklingsarbete och anpassning lill statsförvaltnings-miljö, till egelutvecklingsarbete som kan vara av intresse även ulanför statsförvaltningen.Tyngdpunkten ligger dock på anpassningsarbetet. Statskontoretfinner alt FRN: s förslag lill forskning kring de grundläggandeförulsältningarna för teknikens utveckling och lillämpning innebär en väsenlligbreddning lill de discipliner, som tidigare endasl i lilen utsträckning lagitupp datatekniska aspekter, i sina forskningsprogram. Statskontoretmenar att dess handlingsprogram i viss mån har motsvarande bredd.Statskontoret anser del värdefulll om en samverkan kunde etableras mellan detmetodråd, som finns knutet lill verkel, och den nya delegation ellermotsvarande, som man väntar sig all FRN inrättar, till följd av förslagel. STUframhåller att FRN:s förslag till fortsatta och nya forskningsinsatser sålångt som möjligt bör förverkligas genom atl ytterligare medel tillförs ochinle genom en omfördelning av redan befintliga resurser. STU menar all"det vore beklagligt om som en av de ledande industrinationernainle kan göra nödvändiga framtidsinvesteringar för all på bred 1983/84:107 Bilaga5 172 fronllillvarala de indusiriella förnyelsemöjligheterna, som följer av ulvecklingeninom informationsteknologin". STUger en utförlig presentation av sin verksamhet inom området informationsteknologioch informationsbehandling. STU:s nuvarande insalsermed anknytning till informationsteknologi uppgår till cirka 250 milj. kr. varav70 milj. kr. avser svensk kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom grundtekniker(elektronisk och elektrooptisk komponenlteknologi, informationsbehandling,dala- och kommunikationsteknik, mät- och reglerteknik m. m.). Den större delenavser en rad olika tillämpningsutvecklingar. Innovationsidéer från uppfinnareoch mindre företag baseras i slor ulsträckning pä informationsteknologi. Delgäller ocksä STU: s leknikupphandlingsprojekt. Underkommande ireårsperiod (1984/85 - 1986/87) föreslår STU kraftigt ökadesatsningar inom informationsteknologi med en stark inriktning mol i synnerhetindustrins men även den offentliga seklorns framtida behov. I linje härmed ladeSTU fram ett förslag till ett nalionelll mikroelektronikprogram(NMP). beredes f. n. inom . Ettstörre samlat program inom informationsteknologin som bereds inom STU, avsesall inbegripa tre block: - Utveckling avkomponenlteknologi och induslriell ulvecklings- och produktionsförmåga (NMP). - Ulveckling av systematiskagrundtekniker och därmed industrins förutsättningar för innovationer ochproduktutveckling. - Forskning och experimentrörande samverkan mellan informationsteknologi och arbetsorganisation,konsekvenser m. m. STUmenar alt den forskning, som bedrivs inom ramprogrammet på "ett naturligtoch självgenererande sätt" lell fram till en möjlig och angelägenforskning i den anda som FRN föreslär i sin rappori. Ramprogrammet har, enligtSTU, attraherat forskare, vilka verkar inom hell andra områden, lill deldatatekniska området. HSFRhänvisar lill sin uppgift all stödja "forskning som en förutsättning föroch konsekvens av den stora nationella satsningen på teknisk utveckling". HSFRframhåller dock att rådels möjligheler att inom givna ramar göraompriorileringar är begränsade. Rådelinrättade 1980 "Svensk samhällsvetenskaplig datatjänst, SSD" meduppgift bl.a. att informera om och förmedla ADB-behandlade data ochprogrampaket, databassyslem m. m. 1982inrättades, på förslag av , en professur i rältsinformalik för främjande avforskning rörande juridiska aspekler på datoriseringen. Undervåren 1983 prioriterades två forskartjänster med datoranknytning, matematisklingvistik samt datateknik, stress och hälsa. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 173 lystes tvä doktorandljänster , "kognitivaaspekter på människa-dalorinteraktion" samt "språk ochhandikapp". Inom ramenför ovan nämnda program om forskning som en förutsättning för och enkonsekvens av den slora nationella satsningen på leknisk ulveckling prioriterarHSFR forskning på följande områden: - Tekniksamhälletoch de handikappade - Datorutvecklingen,individen och samhället. härför /85 anslagit medel lill"humanistisk dalabehandling" för all stimulera metodutvecklingen påområdet. MFR:sinsalser när del gäller forskning om dalateknikens användning sker framföralllpå området ulveckling av tillämpningar av dalatekniken. MFR redogör för förslagfrån en arbetsgrupp, som utrett särskilda ålgärder aktualiserade avsmådatorutvecklingen. Arbelsgruppen konstalerar i sin rapport att datoranvändningen inommedicinsk forskning visal en explosionsartad ulveckling. Gruppen menar all enökad datorbchandling är atl förvänta. Smådatorer kommer atl användas både somsjälvsländiga enheler och som intelligenta terminaler mot stordator. kommer hälso-och sjukvårdsforskningen all behöva programvara förkommunikation, registrering och analys av epidemiologiska och statistiska dala. MFR harännu inle lagit ställning lill arbetsgruppens rapport, men släller sigprincipiellt posiliv lill förslagen om tillskapande av resurser för utbildning,informationsverksamhet och programvaruutveckling. I rapporten ingår ävenförslag om inrättande av en programbank, som kan ge medicinska forskareuppgifter om befintliga program för smådatorer. MFR utreder f. n. koslnadernaför programbanken. NFR stöder inte forskning om dalaieknikens användning.Däremoi används dalaleknik i hög grad i NFR-finansierad forskning omnalurvelenskapliga objekl. NFR ger dessutom slöd till forskning i datateknik, såväl igränsområdet mot fysik (t.ex. på halvledarområdel) som i teoretisk /84 har NFR prioriterat matematikens dalavetenskapligaanknytning som forskningsområde. Behovet av forskning med dataleknisk anknylning anser NFRvara sä slort inom del malematisk-naturvetenskapliga området atl medel bör prioriterasför denna forskning framför medel till verksamhet av den art som FRN föreslår. haringet egel program på daiateknikomrädet. Eftersom är inriklal på skogs-och jordbruksforskning ger rådet, som sektorsorgan, lill stor del stöd tillforskning vid (). Inom SLU har utarbetats ettförslag angående förstärkning av kompetensen Prop.1983/84:107 Bilaga 5 174 inomdel datatekniska områdel. Förslagel förelades slyrelse ijuni1983 och avses ingå i SLU: s anslagsframslällning /85. Jordbruketanvänder datorer främst på fyra nivåer, nämligen postba-serad stordator,lerminalbaserad dator, gårdsdalor och dedikerade mikrodatorer. Datateknik ocheleklronik ingår redan i, eller är under utveckling för,utfordringsanläggningar, utrustning för slyrning av foderlilldelningochkontroll av produklion och tillväxt i mjölk-, slaktsvin- och broilerproduktion. SLU har inte möjlighet allbli självförsörjande beträffande dataleknisk kompelens. Denlanlbruksvetenskapliga fakulteten vill nu satsa på en försiktig utbyggnad avden datatekniska samt mäl- och reglertekniska kompetensen för ulbiidning pågrund- och forskarnivå, service ål fakultetens forskare samt forskning rörandemäl-, styr- och reglerutrustning för jordbrukets produktionsprocesser. Förslagelinrymmer inrättandet av ett antal ijänsler som professor inom området mät- ochreglerteknik, jord- och skogsbruket samt tjänsler som programmerare ochförsöksledare. Dessulom äskar fakulteten medel för ulruslning inom dataområdet,total kostnad 2,5 milj.kr. konstaterar alt koslnaden för genomförande avdessa, liksom övriga nya förslag, måsle läckas av medel inom lolall givnaresurser. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 175 Betänkandet (SOU 1983:4) Om hälften vore kvinnor 1. I belänkandet har jämställdhetskommillén sökt samla allkunskap om kvinnliga forskares situation i forskarsamhället och beskrivajämställdhets-forskningens organisation. Huvuddelen av betänkandet består av 42 uppsalser, deflesla skrivna av kvinnliga forskare. Utifrån de kvinnliga forskarnas egnaerfarenheter har kommittén framlagi sina förslag till åtgärder. Inledningsvis ger en sociologisk studie avvårt samhälle som beslår av tvä världar, kvinnors och mäns världar. BoEkehammar beskriver ulvecklingen av andelen kvinnor i forskarutbildningen ochvart de tar vägen som färdiga forskare. Vidare har beskrivitkvinnoforskningens pionjärperiod i 1975. Efler en redogörelseför jämslälldhetsforskningens ulveckling i andra länder skisseras en länkbarsvensk modell för denna forskning. / betänkandet (SOU 1983:4) Om hälften vore kvinnorföreslår jämslälld-hetskommiltén sålunda följande: Vi föreslår alt - olika modeller prövas för alt irygga dentvärvetenskapliga och forsk- ningsslimulerande verksamhet som bedrivs av Forum för kvinnliga fors kare och kvinnoforskning vid universilelen i Slockholm. , , och , - en insfitulion för jämslälldhetsforskning inrällas. Vidare föreslår vi atl - utgivning avKvinnovelenskaplig lidskrift tryggas genom bidrag frånarbetsmarknadsdepartementets anslag för jämslälldhetsforskning, - enbibliotekarieljänst för kvinnohistoriska samlingarna vid Göteborgsuniversitetsbibliotek inrältas. När del gäller forskartjänsler föreslår vi atl - en professur ilitteraturvetenskap, särskilt kvinnolitteralur, inrällas vid universilelel iGöleborg 1985, - enforskartjänst i litteraturvetenskap vid i vid omprövninginriktas mot kvinnolitteralur, - en professur ijämställdhetsforskning med inriklning pä mänsklig reproduktion ochsocialisalion inrältas vid i , - universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) vid bedömningen av innehållet i nya och lediga professurertar hänsyn lill behovet av tjänster för jämslälldhetsforskning och allhögskolestyrelserna förfar på samma säll, när del gäller doceni- ochforskarassistentljänsler, - forskningsrådenbeaktar möjligheterna atl inrikla forskartjänster mol jämställdhetsforskning. 1983/84:107 Bilaga 5 176 - regeringeninrättar fem särskilda docenttjänster i jämslälldhetsforsk ning. - vetenskapliga handledareutbildas i frågor som rör jämställdhet i forskningen, - varje fakullelsnämnd, ianslutning till anslagsframslällningen, gör en rappori om åtgärder förjämställdhet inom forskarutbildning och forskning inom sitt ansvarsområde ochatl rapporterna sammanställs och sprids inom högskolan. - tillämpningenav bestämmelser om åldersgräns för utbildningsbidrag noga följs från jämställdhelssynpunkt och atl beslutet omprövas om utvärderingen visar all åldersgränsen hindrar rekryteringen av kvinnor lill forskarutbildningen. - olika tillsättande organ inomhögskolan tar upp en diskussion med nominerande organisationer om denkompetens, utifrån kvinnors och mäns olika erfarenheter, som är nödvändig altha med i olika styrelser och nämnder, - regeringen bevakar att andelenkvinnor ökar i forskningsrådsnämnden och forskningsråden. Sammanfattningav förslagen med anknytning lill rekrytering Vi föreslår atl - jämställdhetsfrägorna skallingå i grundutbildningen av lärare. - UHÄ skall påbörjaarbetet med en handbok i jämställdhets-frågor för lärare m.fl., - kravet pä skolöverslyrelsen atlbevaka jämställdhetsfrägorna i sin läromedelsgranskning skrivs in ianvisningarna för verksamhelen, - erfarenheterna frångranskningen av läromedel i grundutbildningen vid universilelel i spridstill övriga universitet och högskolor, - forskningsresultat frånjämställdhetsforskningen förs in i läromedlen pä alla nivåer i skolan ochhögskolan, - jämställdheten beaktas iutvecklingsplanen för barnomsorgen när det gäller förskolans pedagogiskaverksamhel och i ulbildningen och fortbildningen av förskollärare, - möjligheterna till samverkanmellan ämnen, som av tradition valls av flickor resp. pojkar, las till varabland annat i de lokala arbetsplanerna i , - jämställdhetsfrägorna betonas ifortbildningen i teknik för låg- och mellanstadielärare. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 177 Vidare föreslår vi alt - tidsbestämda mål faslslälls för andel antagna avunderrepresenteral kön utbildningslinjer vid högskolan, där endera könet utgör mindre än 30 - könet i slällelför skall fälla utslaget i valet mellan kvinnlig och manlig sökande medsamma poäng till utbildningar, där ena könet utgör . - tidsbestämdamäl anges för andel kvinnor av de forskarexaminerade, - kvoteringlillämpas vid fördelningen av utbildningsbidrag för doktorander, - de olikaprocentsatserna fastställs av varje fakultetsnämnd med hänsyn till silutationeninom de olika ämnena och ämnesområdena. - institutioneller enhel som ökar antalet kvinnor bland de forskarstuderande belönas medextra del av anslagen för forskarutbildning, - tydliga ochnyanserade regler för tidsbestämda mål, procentsatser och belöningarfastställs, - forskningsrådenaktivi anstränger sig för alt kunna tilldela kvinnliga forskarstuderandedoklorandljänsler, - de nyaassistenlljänslerna och doklorandljänslerna tillsätts enligl regeringsformenoch med beaktande av jämställdhetslagen. Slutligen föreslår vi att - rekryleringsseminarierför atl särskill intressera kvinnliga studerande för forskning regelbundetanordnas vid varje utbildningslinje vid högskolan, - flickor ochkvinnor på olika nivåer i ulbildningen, som har gjort ell oiraditionelltulbildningsval ur jämsiälldhetssynvinkel. ges slöd och uppmuntran. Sammanfattning av förslagen med anknylning lillijänstetUlsätlningar Vi föreslår atl -jämställdheten beaktas inom ramen för förtjänst ochskicklighet bl.a. vid tillsättning av forskartjänster. - handläggarna av tillsättnings- och besvärsärendenpå utbildningsdepar- lemenlel, tillsammans med handläggarna av jämställdhelsärenden på , liksom jämslälldhetsberedningen inom kanslihuset, vid återkommande utbildningsdagar studerar jämställdhetsfrågorna. Vi vill understryka alt - be.svärsärenden med kvinnliga och, manligasökande lill bl.a. forskar tjänster vid högskolan skall beredas gemensaml av utbildningsdeparte mentet, och . Vi föreslär vidare all - UHÄ inom ramenför sin organisation utser ett jämställdhelsorgan med uppgift atl vararemissinstans och svara för information i lillsäilnings-och besvärsärenden, därjämställdheten skall beaktas, - forskningsstimulerandearbete, pedagogisk verksamhet och läromedelsproduktion beaktas vid bedömningav meriter för doceni- och forskarassistenttjänster, 12 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 5 178 sökande till forskartjänster och lill de nyaassistent- och doklorandljäns lerna förs samman i grupper med någorlunda likvärdiga sökande. Ur den bäsla gruppen väljs en person, som lillhör det underrepresenterade könet inom kategorin. Finns fler sökande av minoritelskönel i gruppen rangordnas de inbördes. Slutligen föreslår vi all - man strävar efter en utveckling mot fler professurerper institution. Vi har i flera sammanhang, senast i belänkandetFörvärvsarbete och föräldraskap (SOU 1982: 18), föreslagil all regeringen idirekliv till ulredningar skall efterlysa förslag, som utgår från ettjämställt synsätt. Förslagen skall vara analyserade frånjämställdhelssynpunkt. Undanlag från denna regel skall motiveras i direktiven. Om slalliga ulredningar på delta säll måste ta framförslag och handlingsalternativ, som kan påverka ulvecklingen motjämställdhet, uppslår också en eflerfrågan på experter och sakkunniga medkunskap och erfarenhel från jämställdhetsforskning. Instruktionernaför forskningsråden, slyrelsen för arbelarskyddsfonden, slyrelsen förinternationell utveckling (SIDA) och styrelsen för teknisk ulveckling (STU) börinnehålla krav på att de i sin anslagsbeviljande verksamhel skall beakta attforsknings- och utvecklingsarbete skall främja jämslälldhel. är exempel på några vägar atl välja för atl resultatfrån jämslälldhetsforskning på olika ämnesområden skall komma samhällel lilldel. Jämställdhetskommillén avlämnade i december 1982belänkandel Om hälften vore kvinnor (SOU 1983:4). 1 belänkandel lämnas enkartläggning av kvinnliga forskares situation samt ett antal förslag tillätgärder för alt uppnå jämslälldhel för kvinnliga forskare. En reservation mol kommilténs förslag har avgivils avledamoien (), som inte delar majoritetens uppfattning i de delarsom avser kvotering vid antagning lill utbildning m. m. eller i vad förslageneventuellt kan föranleda i ökade anspråk på ekonomiska resurser. Belänkandet har remissbehandlals. Yttranden överbetänkandet har avgivils av: brottsförebyggande rådet, beredningen föru-landsforskning, försvarels forskningsanstalt, , delegationenför social forskning, cenlrala sludiestödsnämnden. skolöverslyrelsen,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), universitet och högskolor som lyderunder UHÄ, Cenlrum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning viduniversitetet i , forskningsrådsnämnden,humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådet,nalurvelenskapliga forskningsrå- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 179 del,, skogs- och jordbrukets forskningsråd,, arbetarskyddsstyrelsen, arbelarskyddsfonden,arbelslivscentrum, jämstäildhetsombudsmannen, expertgruppen för invandringsforskning,delegationen för arbelsmarknadspolitisk forskning, delegationen förjämslälldhetsforskning, slalens råd för byggnadsforskning, styrelsen förteknisk utveckling, statskontoret, , slatensarbelsgivarverk, slatens arbelsmarknadsnämnd.