prop · G70319 · 1983-12-31 00:00:00 — Propositionom dubbelbeskattningsavtal mellan , , , och Bilateraladubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staterna beträffande inkomst ochförmögenhet har funnits ända . Del första svenska avtalet ingicksmed . Det följdes sedermera av avtal med , medIsland och med . Med hade emellertid ingåttsett specialavial som reglerade grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-KiirunavaaraAktiebolags () inkomster. Nuvarande svenska dubbelbeskattningsavtal med deövriga nordiska staterna beträffande inkomst och förmögenhet ingicks, medIsland (SFS 1964:584), med är 1971 (SFS 1972:35), med år1973 (SFS 1977:812, ändr. 1981:116) och med likaledes (SFS1974:27). Samtliga dessa avtal, utom del med , är baserade pä detmodellavtal som och utveckling ()rekommenderade är 1963 för bilaterala dubbdbeskaUningsavtal. Fråganom ett multilateralt dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staternadiskuterades . Sålunda hemställde irekommendation 10/1964 att regeringarna skulle undersöka möjligheterna attingå ett multilateralt dubbelbeskattningsavtal i huvudsaklig överensstämmelsemed ÖECD:s moddlavlal. Frågan om ett multilateralt avtal behandlades emellertidsamtidigt även i ett vidare sammanhang. Ar 1964 beslöt nämligen den europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) atl tillsätta en arbetsgrupp med uppgift atl undersöka möjligheterna atlingå ell multilateralt dubbelbeskattningsavtal mellan EFTA-staterna. I avvaktan på resultatet av 1983/84:19 131 gruppens arbete sköts frågan om ett multilateralt nordisktavtal . Samtliga nordiska stater utom ingick i EFTA:sarbetsgrupp. EFTA-gruppens arbete resulterade i ell avtalsutkast men det leddeinte fram till ett multilateralt avtal. Gruppen uttalade i sin rapport inovember 1969 att man visseriigen funnit att ett multilateralt avtal ärtekniskt möjligt men alt ett sådant avtal kunde rekommenderas endast om detfrån alla synpunkter var bättre än de existerande bilaterala avtalen. Gruppenhade emellertid funnit alt man inte lyckats uppnå det mått av enhetlighet ibeskattningsreglerna som vore önskvärt och att man inte lyckats finna entillfredsställande ordning för att lösa tvisler som kunde uppkomma vidtolkningen och tillämpningen av avtalet. Sedanarbetet inom avslutats logs tanken på ett multilateralt avtalinom äter upp. I avvaklan på att EFTA-arbetet skulle slutföras hadeemellertid diskussioner förts mellan de nordiska staternas finansministerier ommöjligheten atl utarbeta ett modellavtal för bilaterala handräckningsavtal ochman beslöt att prioritera denna fråga. Jag fär i denna del hänvisa tilldåvarande departementschefens redogörelse i prop. 1972: 142 s. 23. Sedan ettmultilateralt nordiskt handräckningsavtal färdigställts togs fråganom ett inkomst- och förmögenhetsskatteavtal äter upp. Efler preliminäradiskussioner beslöts att man skulle söka utarbeta ettmultilateralt nordiskt avtal på detta område. Som underlag för arbetetanvändes ett på svenska upprättat utkast som huvudsakligen baserats på ÖECD:smodellavtal frän men som också innehöll en rad bestämmelser som hämtatsfrån existerande bilaterala avlal mellan de nordiska staterna. De ändradeformuleringar som krävdes för att ge det bilaterala modellavlalet enmultilateral form hämtades från del utkast till multilateralt avtal somutarbetats inom EFTA. Sedan utarbetat ett nytt bilateraltmodellavtal, omformulerades del multilaterala avtalsutkastel i anslutning tilldet nya modellavlalet. Förhandlingarna om del multilaterala avtalet avslutadesi den 12- . Sistnämnda dag paraferades ett på svenskaupprättat förslag till avlal mellan , , , och Norgeför undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhelsamt elt till avtalet fogat protokoll, som utgör en integrerande del avavtalet. Texter på övriga nordiska språk har sedermera utarbetats i resp. land. Avlalsförslagets svenska text remitterades tillkammarrätten i och riksskalteverket. Remissinstanserna har haftvissa erinringar mot förslaget av både formell och materiell natur. En del avdessa erinringar har, efler diskussioner med de övriga avialsslalerna.föranlett ändringar i texterna. Övriga erinringar kommer jag atl beröra senarei samband med redogörelsen för avtalels innehåll. Avtalet och protokollet undertecknades . Prop.1983/84:19 132 I I § föreskrivs atl det till lagen som bilaga fogadeavtalet och protokollet, som utgör en integrerande del av avtalet, skall gällaför del. 2 § slås fast, all avtalets beskattningsregler skalltillämpas endast om de innebär en inskränkning av den skattskyldighet i som skulle ha förelegat om avtal inte hade funnits. Vidare finns bestämmelser om hur den skaltskyldige skall förfara om han blir beskattad i strid med avtalets bestämmelser (3 §). Slutligen görs del klart all skattskyldig skall lämna de uppgifter till ledning för taxering som han normalt är skyldig atl lämna, även i det fall inkomst eller förmögenhel enligt avtalet undantagits från beskattning helt eller delvis (4 §). 31 i avtalet träder detta i kraft trettiodagar efter den dag då samtliga slaler meddelat det finska ministeriet för utrikesärendenaatt de åtgärder vidtagits som erfordras för ikraftträdande i resp. stat. Det ärsåledes inle möjligt alt redan nu bestämma avtalet skallträda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits, att lagen träder ikraft den dag regeringen bestämmer. 3 Skattelagstiftningen I övriga nordiska stater Del danska skattesystemet bygger i huvudsak på sammagrundprinciper som skattesystemet i de övriga nordiska länderna. I tasut t. ex. statlig och inkomstskatt, sjömansskatt saml statlig förmögenhetsskatt.Härtill kommer särskild inkomstskatt och amtskommunal inkomstskatt. Juridiska och fysiska personer är obegränsat skattskyldigaom de har hemvist i . Obegränsat skattskyldig är också en person somstadigvarande vistas i landet. En person anses i allmänhet vistas stadigvarandei om han uppehåller sig där sammanhängande . Danskmedborgare som arbetar på danskt fartyg eller innehar statlig anställning ärockså obegränsat skattskyldig. Fysisk person, som efter att ha varit obegränsatskattskyldig under minst fyra är lämnar för att bosätta sig i annanstal, förblir obegränsat skattskyldig efter utflyttningen, såvidahan inte visar, att han är obegränsat skaltskyldig i den nya bosätlningsslatenenligt reglerna för där bosatta personer. För alt den obegränsadeskallskyldigheten till skall upphöra före fyraårsperiodens utgång,fordras dessutom alt skattesystemet i den nya bosätlningsslaten inte iväsentlig grad avviker från det danska. En person som är obegränsat skaltskyldigi beskattas där för all inkomst, oavsett om den hårrör från Danmarkeller från utlandet, och för all förmögenhet, oavsett var denna är belägen. inle har hemvist i är begränsat skattskyldig där,dvs. han beskattas endast för vissa inkomster som härrör från och förförmögenhet som år belägen där. Skatt för fysiska personer uppbärs genom ett källskattesyslem.Beroende på inkomstslag och inkomsttagare indelas inkomsten i A- och B-inkomst.Med A-inkomst avses lön och liknande ersättning utbetalad av arbetsgivarebosatt i . Lön eller liknande ersättning från andra arbetsgivare utgör B-inkomst.Till B-inkomst hänförs även t.ex. ränta. Anställd, som erhåller lön som är B-inkomst,eriägger skatt på grundval av en preliminär deklaration. Vissa inkomster avengångskaraktär, t. ex. realisationsvinst, avgängsvederiag etc. som uppbärs avfysisk person, är undantagna från vanlig inkomstskatt. De beskattas i ställetmed en särskild inkomstskatt efter en skallesats av av den del av vinsteneller inkomsten som överstiger . Beskattningsåretöverensstämmer normalt med kalenderåret. Den statliga inkomstskatten utgår efleren progressiv, skiktad grundskala. Skallen beräknas efter en uttagsprocenl sombestäms för varje beskattningsår och som inle får översliga 90%.Inkomstskalan är indexreglerad och fastställs genom särskilt beslut för varjeår. Inkomstskalor och skatteuttag framgår av följande tabell (en dansk krona,dkr., motsvarar ): 87 200 dkr. 103 200 dkr. 64 200 dkr. 68 800 dkr. 28,39, Den kommunala inkomstskatten är proportionell och utgårmed procentsats som beslutas av resp. kommun. T.o.m. var äkta makar i princip samtaxerade utom ifråga om inkomst som hustrun uppbar på grund av fritt yrke, på grund av tjänsthos annan än mannen samt egen pension, etc. Fr. o. m. särtaxeras äktamakar i princip för inkomsl och förmögenhet. Särtaxeringen är dock intefullständig. Om båda makarna i väsentlig omfattning deltagit i annans eller iegen gemensam förvärvsverksamhet, beskallas inkomst av denna verksamhet hosden av makarna som huvudsakligen har drivit verksamheten, men till den andramaken kan hänföras högst dock högst 106200 dkr. av inkomsten i fråga. Underåriga barn särtaxeras i regel, men samlaxeras medföräldrarna vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningen i fråga om inkomst pågrund av avkastningsrätt samt förmögenhet, om avkastningsrätten eller förmögenhetenerhållits som gåva av föräldrarna. 10 Riksdai;en 1983184. Prop.1983/84:19 134 Vid beräkning av skatt till staten medges personligtavdrag, s. k. "personfradrag", med f. n. och vidberäkning av kommunala skatter och avgifter till kyrkan med 18700 dkr. Vidberäkning av löneinkomst medges ett avdrag av lönen, dock högst med 3200 dkr. eller avdrag med de faktiska utgifter man haft för att förvärvainkomsten. Vid beräkning av beskattningsbar inkomsl erhåller en person somuppbär bl. a. folkpension vissa tilläggsavdrag. Anställd som avser att börjaegen rörelse får skattefritt avsälla minst 500 dkr. dock högst avnettoinkomsten. inkomstskatt utgår för obegränsat skattskyldigamed den för varje kommun bestämda skatten medan inkomstskatt för begränsatskattskyldiga utgår med en enhetlig skattesals av . Skattesatsen förutdelning från danskt bolag är . För begränsat skattskyldiga är detta endefinitiv skatt medan obegränsat skattskyldiga endasl tillgodoräknas denna somen preliminär skatt. Obegränsat skallskyldig erlägger förmögenhetsskatt med2,på den del av förmögenheten som överstiger 1 158900 dkr., oavsett omförmögenheten finns i eller utomlands. Om en person är begränsatskattskyldig, eriägger han skatt efler vanliga skattesatser, men amtskommunalinkomstskatt samt bidrag till bl. a. folkpensioneringen utgår inte för sådan skaltskyldig. Beträffande både den statliga inkomstskatten ochförmögenhetsskatten finns begränsningsregler. a. sker nedsättning avstatlig inkomstskatt med den del av summan av statlig inkomstskatt, statligförmögenhetsskatt, skall, amtskommunal skatt och folkpensionsavgiftsom överstiger av den beskattningsbara inkomsten. Slutligen medges nedsättningav förmögenhetsskatten enligt vissa regler i fall då inkomsten är låg iförhållande till förmögenhetens storlek. Förmögenhetsskatten fär dock nedsättasmed högst . Inkomsl av en- och tväfamiljshus beräknas i regel efter2,på taxeringsvärde upp till 771 100 dkr. samt efler 7,på överskjutandetaxeringsvärde. Den statliga inkomstskatten för aktiebolag uppgår till 40%av den beskattningsbara inkomsten. Moderbolag som innehar eller mer avaktiekapitalet i ett utländskt dotterbolag kan erhålla nedsättning med så stordel av skatten som mottagen utdelning från dotterbolaget utgör av hela denskattepliktiga inkomsten. Enligt särskilda regler om förlustuljämning kan förluslunder ett är kvittas mot vinst efter föriustårel. Avräkning medges för utländsk skatt på inkomsten. Dettagäller både för fysiska och juridiska personer. , som tjänstgör på fartygregistrerade i , påförs en särskild sjömansskatt i stället för statligoch inkomstskatt samt folkpensionsavgift. Ar 1983 uppgår sjömansskattentill om månadslönen inte överstiger 10320 dkr., till för nästa 6880dkr. och till pä överskjutande belopp. "Personfradraget" är 1 920dkr. 1983/84:19 135 Den finska inkomstbeskattningen grundas liksom den svenskapå två allmänna inkomstskatter, nämligen den statliga inkomstskallen och denkommunala inkomstskatten. Härtill kommer en allmän förmögenhetsskatt Iillstaten. Den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten samt den kommunalainkomstskatten regleras i en gemensam lag om skatt på inkomst och förmögenhetfrån . som arbetar ombord på finskt handelsfartyg erlägger ensärskild sjömansskatt enligt bestämmelserna i lagen om sjömansskatt från år1958. Slutligen uttas, enligt i stort sett samma grunder som den kommunalainkomstskatten, en kyrkoskatt till förmån för de lokala församlingarna av denevangelisk-lutherska kyrkan och del ortodoxa kyrkosamfundet. Fysiska personer bosatta i saml finska bolag ochandra sammanslutningar är i princip oinskränkt skattskyldiga, dvs. all inkomst.som förvärvas av och all förmögenhet som innehas av sådana rättssubjekt ärskattepliktiga. Fysiska personer som inle är bosatta i samt utländskabolag och andra sammanslutningar är begränsat skattskyldiga, dvs. skattskyldigaför inkomster - med vissa undanlag som härrör från och för tillgångarsom är belägna där. Fysisk person anses bosatt i om han har sitt bo ochhemvist där eller om han ulan avbrott vistas i . Statlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt förfysiska personer bestäms enligt progressiva skalleskalor. Skattesatsen vid den statliga inkomstbeskattningen varierarfrän för inkomst mellan 12 500 och 17000 finska mark (FM) till för dendel av inkomsten som överstiger 373000 FM (en FM motsvarar f.n. ca 1:40 svenskakronor). För bolag och sammanslutningar är den statliga inkomstskattenproportionell. Den kommunala inkomstskatten ärproportionell. Den varierar mellan och beroende på kommunalutdebitering. Kyrkoskatten utgår efter motsvarande grunder. Skattesatsen uppgårtill mellan I och . För äkta makar tillämpas i princip särbeskattning vidinkomstbeskattningen. Beträffande den statliga inkomstbeskattningen gällerdock särbe-skattningen endast förvärvsinkomster. Andra inkomster, t. ex.kapitalinkomster, sambeskattas. Sambeskaltning gäller även i fråga om förmögenhetsbeskattningen. Aktiebolag är i prtncip underkastat s.k. ekonomiskdubbelbeskattning, dvs. den del av bolagets vinst som delas ut till aktieägarebeskattas både hos bolaget och aktieägaren. Den ekonomiska dubbelbeskattningenmildras dock i flera avseenden. Sålunda är finskt aktiebolag samt finsk kooperativförening (med undanlag för penninginrältning. försäkrings- och pensionsanstaltsamt fondhandlare) i allmänhet fritagna frän både statlig och kommunalinkomstskatt på utdelning från annat finskt aktiebolag eller annan finskkooperativ förening och sparbank. Öm utdelningsmottagaren är fysisk personeller sådant inhemskt dödsbo som beskattas såsom sär- 1983/84:19 1,36 skilt skattesubjekt, får denne vid både stals- ochkommunalbeskattningen av utdelningen göra avdrag lör mottagen utdelning, dockhögst med 2 750 FM. Slutligen har aktiebolag och kooperativ förening samtsparbank och andelsbank rält att vid den statliga inkomstbeskattningen dra avett belopp motsvarande av utdelad vinst. Under vissa förutsättningar kanavdraget för en begränsad tid uppgå till . 1 den mån bolagels inkomslutgörs av utdelning, som enligt tidigare nämnda bestämmelser är skattefri hosbolaget, får avdraget beräknas endast på den del av den utdelade vinsten somöverstiger mollagen skattefri utdelning. Den statliga inkomstskatten för bolag är somjag tidigarenämnt proportionell och skattesatsen år . Härtill kommer kommunalinkomstskatt med i genomsnitt saml kyrkoskatt , sammanlagt således igenomsnitt . Effekten av de redovisade skattereglerna kan illustreras medföljande exempel: Mottagen skattefri utdelning 100000 Utdelning till aktieägarna 300000 Rörelsevinsl enligt ovan 400000 Avdrag: av (300000- 100000) = 200000 120000 Statlig inkomstskatt på 280000 120400 inkomstskatt 16%på400000 64000 Kyrkoskatt på 400000 4000 Den effektiva skattesatsen på rördsevinslen blir således iexemplet 47,. I fråga om vissa slag av inkomster, som uppbärs frånFinland av person bosatt utomlands, sker beskattning i form av definitiv källskali,dvs. skatt som dras av vid utbetalning av inkomsten. De inkomstslag som häravses är utdelning, ränta, vissa slag av royalty, inkomst av anställning samlpension, livränta och vissa utbetalningar enligt sociallagsliftningen. Skattesatsenär för utdelning och för ränta och royalty samt för lön, pensionoch övriga nämnda inkomstslag. Övriga inkomster, som förvärvas avskattskyldiga bosatta utanför , beskattas fortfarande efter taxering.Delsamma gäller sådan utdelning, ränta eller royalty som förvärvas av ellutländskt företag genom ett fast driftställe som företagel har i . Den statliga förmögenhetsskatten för fysiska personerutgår efler en progressiv skiktskala med 0,för nettoförmögenhet somöverstiger 244000 FM men inte 339000 FM och med 1,för sådan förmögenhet somöverstiger I 016000 FM. För andra än fysiska personer är förmögenhetsskattenproportionell. Finska aktiebolag och kooperativaföreningar samt vissa andra sammanslutningar är emellertid undantagna frånförmögenhetsskatt. 1983/84:19 137 Slutligen bör nämnas, all finsk lagstiftning innehållerregler om skattelättnader vid investering i de s.k. utvecklingsområdena.Lagstiftningen är temporär och tillämpas vid taxeringarna ifråga om skaltskyldig som under åren 1982- 1989 grundar nyproduktionsanläggning eller nytt turistföretag inom utvecklingsområde ellerutvidgar där befintlig produktionsanläggning eller turistföretag eller förnyarsin maskinpark m. m. så atl anläggningens produktionsförmåga eller produktionensförädlingsgrad väsentligt höjs, eller företagets kapacitet väsentligt ökaseller dess kvalitetsnivå stiger väsentligt. Skattelättnaderna utgörs av friavskrivningsrätt på anläggningstillgångarna, I -extra avskrivningsavdrag,förbud mol s.k. prövningsbeskaltning vid kommunaltaxeringen samt frihet frånförmögenhetsskatt. I utgår inkomstskatt såväl till staten som tillkommuner. Förmögenhetsskatt utgår endasl till staten. Fysiska personer bosattai och isländska bolag är i princip skattskyldiga för all inkomsl ochförmögenhet. I fråga om fysiska personer som inte har hemvist i samlutländska bolag föreligger skyldighet all erlägga inkomstskatt för inkomst avfastig-hel belägen i saml av rörelse som bedrivs i eller från Island.Skallskyldigheten omfattar vidare inkomsl frän andra inkomstkällor i ,t. ex. inkomsl av arbete som utförs där, inkomst i form av lön, pension ellerbidrag frän isländska staten samt utdelning från isländska aktiebolag eller andraisländska förelag. Skatten uttas, då så kan ske, genom avdrag vid utbetalningenav inkomsten. Beträffande förmögenhetsbeskattningen gäller i princip attfysiska personer som inle är bosatta i och utländska bolag erläggerskatt för i belägna förmögenhetstillgångar som inbringar inkomst. Fysiska personer erlägger inkomstskatt till staten enligten progressiv skala. Skattesatsen uppgår till i lägsta skiktet och stigertill för beskattningsbar inkomsl som överstiger (en isländsk krona motsvarar f n. ca ). Den sålunda uträknadeinkomstskatten minskas med . Om detta belopp överstigeruträknad inkomstskatt minskas andra skatter med skillnaden. Eventuellt överskottutbetalas inle. Bolag beskattas efter en fast skattesals av . Såvälaktiebolag som annat bolag med begränsad ansvarighet får vid beräkningen avskattepliktig inkomst avdrag för bidrag till reservfond, dock högst med ettbelopp motsvarande av nettoinkomsten. Aktiebolag får också göra avdrag förutdelad vinst, dock högst med ett belopp som motsvarar av aktiekapitalet. Den kommunala inkomstskatten är proportionell.Skattesatsen varierar mellan olika kommuner men uppgår till högst 12,1%.Skatten erläggs endast av fysiska personer. Den uträknade skatten sätts ned med1 för skaltskyldig med hemvist i samt med 223isländska kronor för varje barn som den skaltskyldige försörjer. Prop.1983/84:19 138 Fysiska personer erlägger förmögenhetsskatt till statenmed 1,på den del av den sammanlagda förmögenheten som överstiger 495900 isländskakronor. För bolag och andra juridiska personer är skattesatsen 1,på samtligaförmögenhelstillgångar. Den norska inkomstbeskattningen bygger i huvudsak på tvåallmänna inkomstskatter, en statlig inkomstskatt och en inkomstskatt.Härtill kommer t. ex. förmögenhetsskatt och egendomsskatl. Skallskyldighelsreglernaär i huvudsak gemensamma för de båda inkomstskatterna. Fysisk person, som ärbosatt i , och norsk juridisk person är i princip skattskyldiga förinkomst som förvärvas såväl i som utomlands. Med bosättning i i skattehänseende stadigvarande vistelse där. Stadigvarande vistelseanses föreligga när vistelsen varat . Från den generellaskattskyldigheten för i hemmahörande fysisk och juridisk person gällervissa undantag. Sålunda är mottagare av utdelning från norska aktiebolag inteskattskyldig till inkomstskatt för utdelningen. Vidare gällerbeträffande fast egendom och rörelsetillgångar i ullandel att sådan förmögenhetinle är skattepliktig i . Slutligen stadgas visst undantag för norskmedborgare och person med s.k. norsk innfödsretl, dvs. person född i avnorska föräldrar, som efter atl ha boll utomlands bosätter sig i . Sådanperson åtnjuter skattefrihet i för inkomsl från utländsk källa vid deförsta två taxeringarna efter det att vederbörande blivit skattskyldig i Norge.Fysisk person som inle är bosatt i och utländsk juridisk person är iprincip skattskyldiga för inkomsl från inkomstkällor i . Ränta, royaltyoch hyresinkomst från norsk källa är dock skattepliktig endast om inkomsten är hänförligtill inkomsl av rörelse som bedrivs vid fast driftställe i . Utomlandsbosall person är alltså skattskyldig i exempelvis för inkomsl av fastegendom i och rörelse som bedrivs där vid fast driftställe. Arvode tillutomlands bosatt ledamot av styrelse eller s. k. representantskap i norsktbolag beskattas i även om verksamheten utövats utomlands. Person somtillfälligtvis uppehåller sig i och som uppbär lön eller annan ersättningfrån norsk källa för arbete inom landet beskattas i för ersättningen.Beträffande inkomsl som förvärvas av som tjänstgör på norskt fartyg ochutomlands bosatt artist gäller dock särskilda regler. Den statliga inkomstskatten utgår efler en progressiv skiklskala.Skattskyldiga indelas i tvä skalleklasser, klass I avseende ensamslående ochgifta som särbeskatlas samt klass 2 som omfattar gifta som sambeskattas ochensamstående med barn. Skaltskyldig som lillhör klass I är vid den statligabeskattningen berättigad till "klassefradrag" med 34000 n. kr. [ennorsk krona (n. = ca ] medan avdraget för skaltskyldigenligt klass 2 uppgår till 68000 n. kr. Skattesatsen för överskjutande beloppvarierar . 1983/84:19 139 inkomstskatt utgår efler proportionell skattesatssom i hela landet är . Klassindelningen är densamma som vid den statliga inkomstbeskattningen,Vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten är "klassefradragel"11300 n. kr. i klass I och 22600 n. kr. i klass 2. På sammabeskattningsunderlag som gäller för beräkning av inkomstskatt utgåräven en s.k. "avgift till skatteförddningsfonden" . Vid bestämmandet av beskattningsunderlaget för statlig ochkommunal inkomstskall medges person bosalt i bl. a. avdrag för kostnaderi vissa förvärvskällor samt vissa personliga avdrag på grund av försörjningspliktetc. Person bosalt utanför är inle berättigad till sådana avdrag. Aktiebolag, kommanditaktiebolag eller sammanslutning medhemort i beskattas i allmänhet såsom självständiga skattesubjekt. Avdragsrättför utdelning gäller för norska bolag vid beräkning av beskattningsbar vinsttill statlig inkomstskatt i vissa fall. Utländska bolag har rält till sådantavdrag, om del finns elt skatteavtal mellan staten i fråga som innehållerbestämmelser härom samt i vissa andra fall. Inhemska bolag m. fl. har rätt tillavdrag till en skattefri fond och alla aktiebolag skall ha en reservfond. Denbeskattningsbara bolagsvinst som uppkommer efter avdrag för utdelningbeskattas till statlig inkomstskatt efter en skallesals av 27,. Aktiebolag erläggerkommunal inkomstskatt för sin vinsl saml också avgift till skatteförddningsfonden,sammanlagt högst . Norska aktieägare är fritagna från inkomstskattpå utdelningen. Den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsvinst har alltsåupphävts.