prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Stora satsningar behöver göras för att rusta upp infrastrukturen.Den riillande materielen behöver moderniseras och förnyas. Forisatta satsningar på säkerhet och pä åtgärder för att ökarationaliseringstakten är nödvändiga. Med hänsyn tillbehovet att begränsa utgifterna pä statsbudgeten har emellertid regeringen ienlighet med vad som anförts i den framlagda propositionen (prop. 1983/84:40) omvissa ekonomisk- politiska åtgärderm. m. bedömt det nödvändigt att under nuvarande omständigheter sänka investeringsnivån. Härvid harräknats med en neddragning avinvesteringsramen för /85 med netto 200 milj. kr. Detta belopp kvarstår sedan hänsyn tagits med 100 milj.kr. till behovet av medel Prop.1983/84:100 Bilaga 8 78 för investeringar i iokallågstrafiken iStockholmsregionen under /85 enligt uppgörelsen mellanStockholms läns landsting, SJ och staten (prop. 1983/84:54). En sänkt investeringsnivåenligl ovan möjliggörs delvis genom alt vissa av de planerade investeringarnasenareläggs något. Neddragningen fär emellertid inte innebära att investeringarinom de mest angelägna områdena eftersatts. Bl.a. får intesäkerhelsinvesteringarna eftersättas. Jag räknar också med atl den föreslagnainvesteringsramen skall vara tillräcklig för att SJ skall kunna upprätthällaen hög beredskap mot svåra vinterförhållanden. Vidare måsterationaliseringstaklen öka. Fortsall utbyggnad av fjärrblockeringssystemet ochfortsatta satsningar för atl lösa kapacitetsproblemen på vissa delar avbannätet är nödvändiga. Satsningen på offensiva ätgärder i syfte att ökajärnvägens marknadsandelar måste fortsätta. a. måste som jag tidigare varitinne pä den rullande materielen successivt förnyas och moderniseras. Jag vill också peka päatt investeringsnivån kan bli högre än den ovan angivna om sysselsättningslägeteller andra skäl motiverar särskilda insalser. SJ har sedan regeringsskiftet1982 - utöver ordinarie investeringsram - tilldelals investeringsmedel med ca450 milj. kr. sysselsättningsålgärder 59,9 milj. kr. tidigareläggningindusiribeställningar 59,0 milj. kr. särskilda investeringar vid SJ (prop. 1982/83:50) 177,0 milj. kr. sysselsättningsåtgärder 26,2 milj. kr. investeringar i (prop. 1982/83:120) 44,0 milj. kr. sysselsättningsåtgärder 79,4 milj, kr. Summa 445,5 milj. kr. Enligt min mening är detmöjligt för SJ att ytteriigare öka beredskapen för att kunna tidigareläggaplanerade investeringar och i samarbete med snabbtsätta igång investeringar och underhållsarbeten i sysselsätlningsfrämjandesyfte. För att kunna motsvara dessa krav bygger SJ upp en särskild objektbank.Jag räknar därför med ökade möjligheter att när sysselsättningsläget motiverardel, tilldela järnvägstrafiken mer investeringsmedel. En förutsättning för attlångsiktigt upprätthålla investeringsprofilen i SJ:s affärsverksamhet är attinvesteringarna i ökad utsträckning styrs till de bandelar som med hänsyn tilltrafikunderlaget har störst behov av upprustning och modernisering. Dettaligger i linje med del samhällsekonomiska synsätt som råder inomtrafikpolitiken. Ambitionsnivån böremellertid fortfarande vara att på den del av det ersättningsberättigade nätetsom tillhör riksnätet på sikl uppnå en banstan-dard som medger att persontågkan framföras med en hastighet av minst . På det nät pä vilketgodstrafik bör bibehållas bör krav 1983/84:100 Bilaga 8 79 kunna ställas pä 20 tons axellast och en högstafillåten hastighet av minst . För renodlade godsbanor bör dockeventuell upprustning ske med beaktande av trafikbehovet och längden pårespektive bana. En viss omfördelning av ordinarieinvesteringsmedel behöver inte innebära all upprustningen till den standardsom anges ovan sker i långsammare takt än om möjligheterna till beredskaps- och särskilda sysselsättningsinsatsertas till vara. Bland de sysselsättningsfrämjande ätgärder som regeringen beslutadeom fanns t.ex. upprustningsät-gärder på riksnätsdelen av detersättningsberättigade nätet motsvarande ca 50 milj. kr. När det gäller behovet av investeringar förpersontrafiken på bandelar utanför riksnätet är detta i första hand beroende påi vilken utsträckning SJ kommer atl träffa avtal med regionala trafikhuvudmänom särskilda investeringar. Detta hänger i sin tur samman med i vilkenomfattning huvudmännen vill bibehålla persontrafiken på berörda bandelar.Behov av sådana medel bedöms i första hand uppstå först efter budgetåret1984/85. Sammantaget bedömer jag behovet bv ordinariemedel för investeringar i det ersättningsberättigade bannätet till 242 milj. kr. Den kraftiga ökningen iförhållande till tidigare budgetår sammanhänger främst med utvidgningen av detersättningsberättigade nätet den Ijuli 1983. Beloppet skall inte föras tillstatskapitalet. Det fär ankomma pä regeringen att vid behov omfördelaytterligare medel till det ersättningsberättigade nätet. Sådant behov kan t. ex.uppstå om avtal träffas mellan SJ och huvudnriännen i (SSK, SÖSK) omupprustning av linjen MalmöYstad. För med bibanor har jag vidberäkningen av investeringsbehovet räknat med ett medelsbehov på 24 milj. kr.En del av beloppet avser den pågående upprustningen av bandelen Hoting-Forsmo.I sammanhanget bör erinras om att regeringen isysselsättningsfrämjande syfte beslutade tidigarelägga vissa arbeten påinlandsbanan. Detta innebär alt av de /85 ursprungligen planeradeinvesteringarna på pä 34milj. kr., investeringar för 30milj. En annan förutsättning för en smidig anpassningav de ordinarie investeringsmedlen är att det görs möjligt för SJ att vara merjlexibelt i sin resursanskaffning. Det gäller i första hand vid finansiering avnya bussar och godsvagnar. /78 har SJ erhållitbemyndigande alt träffa avtal med EUROFIMA beträffande hyresköp av godsvagnar.EUROFIMA tar upp län i olika valutor och ställer medlen till anslutnajärnvägsföretags disposition genom finansieringsavtal. Fr.o.m, budgetåret1980/81 får SJ inom av statsmakterna angivna ramar bestämma fördelningen mellanhy-resköpsavtal med EUROFIMA och sedvanlig långtidsförhyrning, dvs. leasing.För /85 begär SJ atl fä träffa ytteriigare finansie-ringsavlalmed EUROFIMA motsvarande ett anskafl"ningsvärde på 40 milj. kr., dvs.oförändrad ram i förhällande till innevarande budgetår. Jag föreslår atl SJ gesett sådant bemyndigande. 1983/84:100 Bilaga 8 80 Finaiisiering genomEUROFIMA används tillsammans med ordinarie investeringsmedel för att i huvudsaktillgodose SJ:s behov av standardvagnar. SJ har emellertid också ell växandebehov av specialvagnar framför allt i den expanderande utlandslrafiken.Svårigheterna atl vid behov snabbt få fram medel för sådana investeringar ärbetydande eftersom SJ:s investeringsram under pågående budgetår redan ärintecknad. Omprioriteringar [ill förmån för ytteriigare beställningar avgodsvagnar blir därför svåra att göra. Behovet av sådana vagnar har kunnat tillgodoses genom privatavägnar pch genom korttidsinhyrning av utländska vagnar. I mänga fall har SJeniellertid inte fått fram vagnar vilket medfört att kunderna valt andratransportalternativ. En möjlighet att kommatill rätta med detta är att ett särskilt dotierföre-tiig till SJ köpergodsvagnar och sedan leasar ut dem lill SJ (och/eller SJ:s kiinder). En på deUasätt utvidgad leasingrätl ger SJ möjligheter att med kört varsel fåtransportuppdrag och därmed öka sina marknadsandelar. För SJ:s kunder innebärsystemet ökade möjligheter att anpassa godsvagnarna till speciellatransportbehov. Jag föreslär mot den härbakgrunden att SJ under budgelårel 1984/85 fär en leasingram, utöver EUROFIMA,motsvarande ett anskaffningsvärde på 20 milj. kr. Defipadel av den totalaleasingramen, sorn enligt vad jag anfört ovan avser speciella vagntyper somnormall inle ryms i SJ:s ordinarie vagnsortiment, bör administreras ay ett inomSJ-koncernen vilande dotterföretag. Jag äterkornmer till detta i det följande.Det fär ankomma på regeringen att vid behov medge atl leasingramen höjs omdelta kan innebära väsentligt ökade möjligheter till resultatförbättringar ijgodslrafiken. Behovet av alternativafinansieringsforriier gäller också bl.a. anskaff-Viingen av nya bussar. Statens järnvägarbedriver en pnifattande busstrafik i stora delar av landet. Bussparkenornfattar nästan I 600 bussar och omsättningen beräknas under budgetåret1983/84 uppf;å till ca 800 milj. kr.I SJ:s nya organisation är SJ:s busstrafik organiserad i en egen division medåtta bussregioner. avbusstrafikens intäkter härrör frän trafik som bedrivs enligt entreprenadavtalmed oHka trafikbolag i landet, främst länshuvudmännen. SJ arbetar här jämsidesmed privata, kommunala och övriga statjiga trafikföretag (GDG som är helägtdotterföretag till SJ och poslens diligensrörelse). De villkor som SJ:sbusstrafik arbetar under skjyer sig från villkoren för övriga trafikföretag.Kapitalanskaffning via statsbudgeten ger inte samma flexibilitet iresursplaneringen som andra företag i branschen har. SJ styrs vidare av deränte- och avskrivningsregler som staten ställt upp för flertalet affärsverk,vilket bl. a. innebär att man inte kan fondera medel för atl ökasjälvfinansieringsgraden. 1983/84:100 Bilaga 8 81 Dessa förhållandengör atl SJ:s ersättningsanspråk gentemot länshuvudmännen blirojämt fördelade över liden. SJ:s höga koslnader är ocksådelvis beroende av alt SJ är inne i ett skede med snabb förnyelse avbussparken. Med den utvecklingsom skett sedan del regionala huvudmannaskapet tillkom har del blivit alltmerväsentligt all SJ kan arbeta på villkor som är så likartade övriga förelag som möjligt. Jag föreslår motden här bakgrunden att den fortsatta anskaffningen och finansieringen av bussar lill SJ, liksomanläggningar och inventarier i övrigt förbusstrafiken görs av ell inom SJ vilande dotlertoreiag. Förelaget föreslås sedan leasa utrustningen lillSJ-koncernen på affärsmässiga villkor.Delta innebär atl för aktiebolag sedvanliga ränte-, avskrivnings- och fonderingsprinciperkan lillämpas. Vidare föreslår jagatl SJ får möjlighet all pä motsvarande sätt finansiera motorvagnar och annanspårbunden rullande materiel liksom anläggningar och inventarier avsedda för trafikenligl avtal med länshuvudmännen. Samtliga gamlabussar bör överföras lill företaget motsvarande deras andel i SJ:s statskapital(beräknat till 160 milj. kr. Av detta belopp avsätts hälften som egetkapital i förelaget (apporlemission). Resterande del får regleras genom en skuldförbindelsemellan SJ och företagel avseende t.ex. en tioårsperiod. Företagel får betala ränta ochamorteringar till SJ som härigenom får möjlighet all betala av statskapitalet.Statskapitalet är därmed helt avskrivetefter 10 är med undantag av den del som faller pä del i företagetinsalta egna kapitalet. Leasingalternalivetger enligt min mening förutsättningar för en mer marknadsmässig prissättning frän SJ:ssida och flexibilitet i kapitalanskaffningen. Dessutom fär SJ lägre kostnader för kapitaletvilket innebär all bussdivisionensresultat totalt sett inle försämras. Den nyafinansieringsformen bör gälla senast fr.o.m. den I juli1984. Del f. n. vilandedotterföretaget lill SJ bör som jag tidigare nämnt också svara för leasing av godsvagnar motsvarande ettanskaffningsvärde på 20 milj. kr. SJbör vid behov och intillett belopp av totalt 300 milj. kr.,få lämna statlig kreditgaranti fördotieiförelageis räkning. Det ankommer på regeringen att falla de yiierligare beslut som är nödvändiga förförslagens genomförande. Jag vill vidare anmäla att jag har för avsikt all föreslå atlriksrevisionsverket ges möjlighetatl utse medrevisor i företaget. Jag föreslår motbakgrund av vad som anförts i det föregående beträffande behovet avbesparingar på statsbudgeten, möjligheterna att tillföra SJ merinvesteringsmedel när sysselsättningsläget motiverar särskilda insalser, styrning avinvesteringarna lill bandelar som med hänsyn lill trafikunderlagethårde största upprusiningsbehoven saml förslagen till ulternaiivu finanseringslbrmer i vissa fall, att SJ för /85 erhålleren investeringsram pä I 920 milj. kr. Jag har härvid räknat med en prisnivålor- 6 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 82 ändring på samt med en real ökning avinvesteringsvolymen på i enlighet med strukturplanen för SJ. Den av mig förordadeinvesteringsramen för SJ innebär atl anslaget /85 uppgår till 1898,8 milj. kr. Härvid har hänsyn tagits tillatt det bör finnas en viss marginal utöver den beräknade medelsförbrukningen.Anslagsberäkningen framgår av tabellen nedan. Beräknad medelsförbrukning /85 Avgår beräknad ingående balans Anslag budgelårel 1984/85 Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. tillStatens järnvägar för /85 anvisa ett reservationsanslag på I898800000 kr., 2. godkännaatt i enlighet med vad jag anfört ovan fär träffahyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa) godsvagnar motsvarande ettanskaffningsvärde på , 3. godkännavad jag förordat beträffande finansiering av investeringar för busstrafikenvid , liksom investeringar i motorvagnar och annan rullandemateriel saml anläggningar och inventarier avsedda för trafik enligt avtal medlänshuvudmännen, 4. godkänna att statensjärnvägar, intill ett belopp av totalt 300 milj. kr., får lämna statligkreditgaranti till ett av stalensjärnvägars dotterföretag till följd av denföreslagna nya finansieringsformen för busstrafikinvesteringar m.m., och den utökade rätten för statensjärnvägar atl leasa godsvagnar. Ersättning till för vissatjänster 1982/83* Utgift 862500000 1983/84 Anslag 1463000000 1984/85 Förslag 1511400000 *Anslajels benämnning: Ersällning lillslatensjämvägar för drift av icke lönsamma jiirnvägslinjer ni. Från anslaget betalasfr.o.m. /84 ersättning lill SJ för samtliga sådana tjänsler somär önskvärda från samhällsekonomiska utgångspunkter men som inte ärföretagsekonomiskt motiverade lör SJ som affärsföretag. 1983/84:100 Bilaga 8 83 I sin anslagsframställningbegär SJ ersättning med sammanlagt 1591,8 milj. kr. Av detta belopp avser1288,3 milj. kr. drift av icke lönsamma järnvägslinjer, 10 milj. kr. medel förförstärkt underhåll pä bandelar som inle tillhör riksnätet, 2,0 milj. kr.bibehållande av olönsamma järnvägsta-lioner på affärsbanenätet, 20,0milj.kr.trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar och 36,5 milj. kr.vissa andra koslnader för järnvägskorsningar. Vidare begär SJ ersättning förfortsatta rabatlålgärder i persontrafiken motsvarande 235 milj. kr. SJ:s beräkning aversättning för driften av det ersättningsberättigade bannätet bygger påutfallet av 1980 ärs trafik så som den redovisats separalredovisningsaml på uppgifter om kostnadsutvecklingen och SJ:s bedömning avhur kostnaderna kommer all utvecklas fram lill utgången av /85..ven på intäklssidan har SJ räknat fram hur intäkterna har förändrats sedan år1980 och hur de kan väntas utvecklas fram till budgetärels utgång. Jag har vid beräkningen av ersällningsbehovettagit hänsyn lill taxeförändringar och trafiknedläggningar som beslutats efterdet atl SJ redovisade sin anslagsframställning. Vidare harjag - vilketunderslröks budgetproposition - funnit del angeläget atlstimulera SJ att öka ralionaliseringslaklen och vidta åtgärder för all ökaintäkterna pä del ersättningsberättigade bannätet. Jag har härvid räknat med enrationaliseringspotential pä , inte minst med hänsyn till möjligheterna alteffektivisera styckegodstransporterna med hjälp av C-samtekniken i samarbetemellan SJ och Svelast. Behovet av ersättning under budgelårel 1984/85 uppgårdärmed till 1 244 milj. kr. Den driftersätlning somSJ sedan budgelårel 1958/59 erhållit för underskott på del irafiksvagabannätet har baserats på de återkommandeseparatredovisningarna. Den första separatredovisningen av irafiksvagajärnvägslinjer vid SJ lades fram och avsåg 1952 ärs trafik. Utgångspunkten vid enseparalredovisning är atl bedöma den resultatförbättring för SJ som ennedläggning av hela del irafiksvaga järnvägsnätet skulle medföra. I en sådankalkylsiiuation bortfaller de kostnader och intäkter som är hänförliga lillifrågavarande nät. Separatredovisningarna genomförsav SJ och granskas sedan av särskilda sakkunniga som tillkallas av regeringen. Metodiken vidseparatredovisningarna har successivt förfinats. Den trafikpolitiskautredningen gjorde en fullständig genomgång av dessa frågor i sill betänkande(SOU 1975:66) Trafikpolitik - behov och möjligheter. På grundval av betänkandetframfördes förslag till principer för ersättning lill SJ:s trafiksvaga bannät iprop. 1978/79:99. Förslagen godtogs av . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 84 De sakkunniga somgranskade separatredovisning gjorde en förnyad genomlysning av dessafrågor i sin granskningsredogörelse (Ds K 1981:7). Bl.a. förfinades metodikennär det gäller beräkning av kostnaderna för grenstationer mellan delersättningsberättigade bannätet och affärsbanenätet. En stor del av arbetetmed granskningen av separatredovisningarna har beställ i att söka förbättrametodiken i en strävan all komma fram lill ett ersättningsbelopp som är sårättvisande som möjligt. Jag anser all del f. n. inte går att komma längre idetta avseende. Granskningsarbetet har vidare präglats av diskussioner omgränsdragningen mellan affärsbanenätet och det ersättningsberättigade bannätet.Sedan den Ijuli 1983 har denna avgränsning fått en mer långsiktig utformning.Därmed har de två viktigaste motiven för separatredovisningar och särskildgranskning av dessa bortfallit. Det kan vidarekonstaleras all även om användningen av datasystem underlättatSJ:s arbete med separatredovisningarna, sä medför sepaialredovisningarnafortfarande en arbetsbelastning för SJ, som knappast längre slår i rimligproportion till nyttan av redovisningens resultat. I stället för fortsattaseparatredovisningar bör enligt min mening den nivå på drijtersättningensstorlek under /85 som jag förordat i det föregående kunna tjänasom utgångspunkt för årsvisa justeringar av beloppet. Delta kan göras pågrundval av inträffade och förväntade ändringar i kostnadsläget samt genom altbedöma de ekonomiska konsekvenserna av t. ex. förändringar i trafiken och itaxeläget. Av betydelse är t.ex. attregeringen senare kommer all fastställa ett basutbud av persontrafik påbandelar som tillhör riksnätsdelen av del ersällningsberältigade bannätet.Möjligheterna all i del sammanhanget göra erforderliga kostnadsberäkningar ärgoda. Jag vill också stryka under atl SJ visat en störreöppenhet än tidigare när del gäller redovisning av koslnader och intäkter förolika verksamheter. Jag anser del mot den härbakgrunden tillräckligt all regeringen fortsättningsvis i samband med detärliga budgetarbetet begär in erforderiigl underlag frän SJ för att kunna görabedömningar av driftersältningens storlek. Jag utesluter emellertid inle alt behov av särskilda kontroller avanslagsnivån kan komma alt uppslå efter en lid. När tillräckliga ertarenhe-lervunnits kan därför frågan om särskilda redovisningar komma att aktualiseras pänytt. Uppgifter från den ,som genomfördes , utgör grunden för beräkningen av koslnader och bidragtill huvudman vid prövning av den framtida persontrajlken på vissa trajiksvagajärnvägslinjer. Jag vill dock stryka under att SJ och transporlrådet (TPR)kompictlciar dessa uppgifter i varje enskilt fall med detaljerade studier föratl ytterligare förbiiitra heräkningsunderiaget. Detta innebär all de siffror 1983/84:100 Bilaga 8 85 som presenteras i dessa sammanhang får ansesbelysa de faktiska kostnaderna för fortsatt trafik på ett fullttillfredsställande sätt. Inom ramen för den handläggningsordning som lagts fastkan länshuvudmännen begära in offerter frän SJ pä del tägulbud de ärintresserade av. Prövningen av denframlida persontrafiken vid SJ:s irafiksvaga järnvägslinjer pågår nu alltsåenligt den ordning som beslutat om och som bl. a. innebär atllänshuvudmännen före utgången av är 1984 har alt ta ställning tillpersontrafikens framlid på de ersältningsberälligade järnvägslinjer som liggerutanför riksnätet. har persontrafiken lagts ned påtre kortare trafiksvaga järnvägslinjer. I stället för fortsalt järnvägstrafikhar huvudmännen vall alt salsa pä en väsentligt utbyggd busstrafik.Förulsällningar för fortsatt trafik på övriga aktuella linjer i dennaprövningsgrupp prövas f. n. Beredningsarbetet har kommit olika långt pä olikalinjer. Huvudmännens ställningstaganden kommer därför att föreligga successivtunder . Träffas inte överenskommelse mellan SJ och länshuvudman omfortsatt trafik med tåg, ankommer det på TPR att till regeringen redovisaförslag i de olika fallen. Det är angeläget att ha en viss framförhållning idessa frågor, där erfarenhetsmässigt en rad delproblem kan försenahanteringen. I TPR:s beredning av dessa frågor ingår ocksåöverväganden om de olika linjernas karaktär. Linjer som ingär i eller utgörbetydelsefulla länkar i interregionala eller internationellapersontrafikförbindelser, skall hänföras till riksnätet pä vilket persontrafikenenligt de trafikpolitiska besluten skall bibehållas under det tidsperspektivsom kan överblickas. Dessa linjer skall ingå i ett funktionellt sammanhängandejärnvägsnät och ha ett betydande antal genomgående personresor. Trafikutskottetuttalade vid sin behandling av budgetpropositionen i denna del under våren1983 att man inte kan utesluta att ytterligare linjer kan komma att tillförasriksnätet. TPR beaktar detta vid beredningen av dessa frågor. Enligt gällande reglerfår länshuvudmännen i de fall de väljer att föra över persontrafiken påbandelar som ligger utanför riksnätet till landsväg ett särskilt statsbidragför ersättningstrafiken under i första hand . Detta bidrag är avsett atttäcka länshuvudmännens merkostnader för ersättningstrafiken. Efter en periodav bedömer jag emellertid att ersättningstrafiken skall vara integreradmed länshuvudmannens övriga trafik. Bidraget bör därför inte utgå efter dennafemårsperiod. TPR kan dock om synnerliga skäl föreligger fä besluta om visstbidrag utöver ö/7g-se statsbidrag till kollektivtrafiken. Förslaget att slopa detsärskilda bidraget efter fem är får ses söm ett led i strävandena att nä ökadkonkurrensneutralitet i valet mellan järnvägs- och busstrafik på deirafiksvagaste linjerna. I sammanhanget erinras om det delade betalningsansvarsom gäller i och med att staten svarar för upprustning och förstärkt underhållvid de nedläggningsprövade linjer där huvudman köper fortsatt tågtrafik av SJ. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 86 Det är nu inle möjligtall förutse vilka bandelar som kan komma all omfattas av avtal med länshuvudmanom upprätlhållande av persontrafik, och vilka krav som då ställs pä förstärktunderhäll och andra upprustningsåtgärder. SJ måste emellertid vara beredd påsådana krav. I enlighet med verkets önskemål bör anvisas 10 milj. kr. förförstärkt underhäll på bandelar som inte tillhör riksnätet. Åtgärder somkräver investeringsmedel finansieras över anslag D 1. Jag föreslär vidare altSJ erhåller ersättning med 2,0milj.kr. för vissa olönsamma järnvägsstationer.Ersättningen avser stationer på affärsbanenätet som regeringen under tidigareär ålagt SJ att bibehålla sedan resp. kommuner gjort framställning härom. Jagkonstaterar alt SJ pä nytt har aviserat driftinskränkningar på flera av deberörda stationerna. Under innevarande budgetår erhåller SJ särskiltbidrag pä 12,6 milj. kr. till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar. Bidrag utgår för sådana trafiksäkerhetsfrämjande åtgärdervid järnvägskorsningar som huvudsakligen betingas av vägtrafikenssäkerhetskrav. Bidraget avser såväl vägskyddsanläggningar. exempelvis ljus- ochljudsignaler och bommar som andra åtgärder, t.ex. slopande av vägar,ersättningsvägar, plan-, profil- och siktförbätlringar m. m. Del totala antaletkorsningar har kunnat minskas med ca 350 . Vid årsskiftet1982-1983 fanns 23 350 plankorsningar med spär tillhöriga eller trafikerade avSJ. Av dessa var helt utan skydd för vägtrafikanterna. Till delta kommer ca1 200 korsningar mellan väg och enskild järnväg. Medelsbehovet för detfortsatta säkerhetsarbetet vid plankorsningar under /85 angesav SJ till 20milj. För samordning, utvärdering och utveckling avirafiksäkerhetsfräm-jande åtgärder i korsningar mellan väg och järnväg finns ensärskild delegation beslående av representanter för SJ.