prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns annars en uppenbar risk för att områdenaförslummas till förfång för turistnäringen. Ur rättssäkerhetssynpunkt måste detockså vara stötande att andra kommersiella intressen - som turism, rekreationoch friluftsliv ulgör skall gynnas på lantbrukets bekostnad. LRFavvisar därför på det bestämdaste beredningens förslag i detta avseende. Landsorganisationeni (LO): LO delar rekreationsberedningens bedömning av behovei av skyddför markhushållningsfrågorna och vill framhålla vikten av att det så snartlandets ekonomi tillåter skapas resurser för att genomföra natureservat och annalskydd för friluftslivets behov. Sjösportenssamarbelsdelegation: Båtlivets naturliga rörelseområde, långa kust medsina vidsträckta skärgårdsområden, de stora insjöarna och landets alla inrefarvatten blir av flera skäl mindre och mindre. För alt bibehålla elt riktdifferentierat båtliv är det viktigt alt de sammanhängande vallenområden, som finns, inle spärras av från varandra eller på annat sätt görs oåtkomligaför båtlivet. 5 Forskning och utbildning Socialstyrelsen:Socialstyrelsen delar uppfattningen att naturorientering ska vara viktigtinslag i barnomsorgsverksamheten. 1 det förslag till pedagogiskt program förförskolan som styrelsen publicerar läggs stor vikt vid dettaämnesområde. I programmet framhålls bl a att ell positivt förhållande tillnaturen och naturens villkor bör grundläggas tidigt genom att barnen får rika naturupplevelser av varieratslag och atl förskolan ska bidra till atl barnen känner ansvar för naturen ochfår grimdläggan-de kunskaper om denna. (): Den forskningsinsats somföreligger är orimligt låg i relation till sektorns betydelse förmänniskors behov och välbefinnande liksom för samhällsekonomin - sektornsomfattning nationalekonomiskt sett uppgick till ca 68 miljarder kronoreller av bruttonationalprodukten. Detta är en synpunkt som SCB anserbör beaktas när man bestämmer det framtida informationsbehovet inom dennasektor. 1 avsnittet om resurser och sektorssamverkan (SOU 1983:45 sl34ff)diskuteras olika möjligheter till bättre samverkan mellan insatser på olikasektorer. Där tas också upp frågan om hur man kan bedöma hur olika styrmedelsamverkar för atl nä mål som även uppsatts i andra sammanhang (tex inom familjepolilikeller fördelningspolitik). Utredningen anser att de föreslagnasamordningsinsatserna bör bidra till alt största möjliga måluppfyllelse nåsäven inom andra sektorer (än turism och friluftsliv). För all kunna göra sådana bedömningar är den nu befintligastatistiken knappast tillräcklig. Det bör dock gå att planera ochinsamla sådan statistik, även om SCB är medveten om alt det finns många svårighetermed atl belysa området på ett allsidigt och ej alltför resurskrävandesätl. Universitets- och högskoleämbetet: Utbildningsområdetmåste anpassa sin utbildning så att den svarar mot nutida och framtida krav. Pålurismområdet ligger detta ansvar såväl hos somuniversitets- och högskoleämbetet. UHÄ har tillsatt en arbetsgrupp, REST-gruppen,med uppgift alt föreslå en högskoleutbildning för hotell- och restaurangbranschensamt företa en översyn av högskoleutbildningen för turistnäringen.Arbetsgruppen kommer att framlägga ett förslag om en grundläggande högreutbildning för hotell, restaurang ocb turism. Utbildningen syftar till att geledningskompetens för befattningar inom området. Arbetsgruppen, som avslutar siltarbete , avser även all föreslå en yrkestekniskhögskoleutbildning. /: 1 elt längre perspektiv är detangeläget alt forskningen inom sektorn turism och rekreation ges en bättreorganisation än . Det är både viktigt att kontinuiteten i verksamhetentillgodoses, vilket de stora universiteten inte tillgodoser , och det ärviktigt att den utredningsverksamhet som pågår vid högskolorna inte upphöjstill forskning. För atl undvika den kortsiktiga och kanske ävenopportunistiska prägel som utmärker utredningsverksamheten krävs atl enforskningsverksamhet ges resurser både i form av pengar och personal som ärskickade att leda och bedriva kunskapsutveckling. :--- Högskolan är i högsta grad medoch påverkar utbildningen för blivande företagare och andrasom kommer att 5 1983/84. 1983/84:145 66 varaverksamma i turistnäringen. Behovet av sådan utbildning har blivit allt mer markerat och utbildningen i ekonomi och planering bör fördjupas. Det ställer då större krav på utbildningens innehåll och högskolan stöder utredningens åsikt att forskningsinsatserna måste ökas inom hela fältet. Både näringsliv och samhällsorgan kommer att möta nya frågor vad gäller turism och rekreation . Del samordningsprogram som förordas i betänkandet skulle ge möjligheter till bredare ansatser och ut rymme för grundforskning, något som är mycket eftersatt. Kunskapernaom de genereha förutsättningarna för turism i och speciellaförhållanden i olika geografiska områden och branscher har ökat betydhgt undersenare år. Linjen för Turism och Rekreation vid högskolan i hararbetat med dessa frågor . I det arbetet ingår utveckling av kunskapoch metoder för att göra bedömningar av marknadsförhållanden, produkter,planeringsbehov, ekonomiska förutsättningar och konsekvenser etc ituristföretag och turistområden. På motsvarande sätt har man arbetat vid övrigaturismutbildningar. Det behövs nu en vilja att systematiskt utnyttja de samladekunskaperna, att ställa dem till förfogande bl a för utrednings- ochplaneringsändamål. Behovet av utvecklade samverkansformer känns här särskiltakut. Forskningsrådsnämnden:Under avsnitt 5.4.2 "Data och forskning" framhålls en brislområdesproblematiksom är väl känd från en rad andra icke traditionellt forskningstunga områden.Problemet avspeglar sig bl a, som utredningen framhåller, däri att"sektorn har svårt att attrahera forskare med hög kompetens samt attsambandet mellan forskning och utbildning inom sektorn är dåligt". Härfinns en rad erfarenheter att dra frän andra områden om statsmakterna skullevälja att prioritera sådan forskning. FRN är beredd att lämna synpunkter idetta avseende om området skulle ges sådan prioritet. Högskolani /: 1 Rekreationsberedningens betänkande talas om turismensbetydande spridningseffekter. Detta synes något förvånande. De undersökningarsom gäller internationella förhållanden och de undersökningar som genomförtsvid vår högskola, det gäller /regionen och kommun,pekar tvärtemot pä mycket eller i vart fall relativt sett små indirektaeffekter av turismen. Det är sant atl turismen i egenskap av en konsumtionssekiori ekonomin är länkad till många andra sektorer och därigenom har återverkningari många led. Ser man emellertid till vilka indirekta effekter(spridningseffekter) som turismen får i ett område är det regel att läckage urden lokala eller regionala ekonomin är så stort att det vid sidan om dendirekta ekonomiska effekten inle återstår särdeles myckel alt tala om. Prop.1983/84:145 67 : En mycket viktig faktor somutredningen delvis berör är behovet av säsongsförlängning. Detla skulle kiinnaske främst genom semeslerspridning, vilket STF varit och är myckel positivtill. En annan åtgärd som skulle möjliggöra säsongsföriängning är tex utiändskacharterturister, som genom all styras till rält plats vid rätt tid skulle geett gott bidragslillskott. : I mån av tillmötesgåendei prisfrågor skulle säkert pensionärerna kunna öka utnyttjandet av den ledigakapaciteten med flera betydelsefulla procent. Med tanke på att vi har tåg som för det mesta går kvartsbelagdaoch många hotell som står så gott som lomma å ena sidan, och 1,4miljoner ålderspensionärer på den andra, som kan och vill resa men inte harråd, så frågar man sig om inle en liten arbetsgrupp mellan berörda parterskulle kunna realisera en hel del av vad man vill nå med de mångårigautredningar som i detta berörts. Romeleås- och sjölandskapskommittén (): pläderarför snabb samordning av produktutveckling och marknadsföring samt stöd till detlapå regional nivå där utveckling bör ske och där organ bör bildas för deltaändamål. Stöd till det utvecklingsprogramarbele som genomförts får inteavbrytas. 6.2 Regional- och sysselsättningspolitik. De flesta remissinstanserna tillstyrker de förslag som gårut på atl jämställa turistnäringen med andra näringar. De flesta tillstyrkerockså återinförandet av projekieringsstöd. Många säger nej till förslag som ipraktiken utvidgar stödområdet medan andra säger ja men menar att de bör gällai alla 25 primära rekreationsområdena. Flera länsstyrelser påpekar dessutomatt beredningens förslag förutsätter vidgade medelsramar. : vill att rekrealionspolitiskamål skall prioriteras och att man skall söka former för all öka disponiblainkomster i ekonomiskt svaga hushåll. Staiens naturvårdsverk: delarberedningens uppfattning att det finns behov av en stödform som är oberoendeav arbelsmarknadspolitiska förhållanden. En sådan stödform finns iform av verkets sk anläggningsstöd. anser därför att det inlefinns behov av ny stödform utöver de som redan finns. I stället bör verkets anläggningsstöd, som funnits i 13år, tillföras ökade medel. Anläggningsslödet har ett väl fungerande system av bidragssregler.Medelstillgången är dock alltför begränsad. Av anläggningsstödet (ca 16 miljkronor) går knappast hälften till bidrag för rekreationsanläggningar avriksintresse. För att även verkels anläggningsstöd skall bli ett verkningsfulltinstrument behöver den del som avser bidrag till rekreationsanlägg- 1983/84:145 68 ningarökas till ca . Med en sådan ökning av verkels anläggningsstöduppnås en väsentlig del av det som beredningen föreslagit ulan att man behöverinrätta en ny stödform. (): Enligt nuvarande bestämmelser skall i fråga om hus eller anläggning föraffärsmässig rörelse möjligheten till regionalpolitiskt stöd alltid prövas iförsta hand. Arbeten pä hotell och anläggningar inom turistnäringen får utförassom beredskapsarbete endast om synnerliga skäl föreligger. Styrelsen haruppfattat föreskrifterna som ett principiellt ställningstagande avstatsmakterna att del statliga stödet till investeringarna i princip bör skeöver de regionalpolitiska stödformerna. Styrelsen ser också klara fördelar i ensådan ordning. Det kan inte vara tillfredsställande att projekt som inte bedömskunna komma i fråga för lokaliseringsstöd därefter skall kunna beviljas stödför utförande som beredskapsarbete. Arbetsmarknadsstyrelsenlämnar , i enlighet med arbetsmarknadskungörelsens bestämmelser,bidrag enligt bidragsregler om arbeten av detta slag utförssom beredskapsarbete. Förslagetatt projekleringsbidrag bör återinföras i de prioriterade rekreationsområdenaär styrelsen inle beredd atl tillstyrka. Projekteringskostnaderna äremellertid bidragsberälligade vid utförande av elt objekt som beredskapsarbete. Beredskapsarbetenasuppgift är att bereda sysselsättning åt arbetslösa. Styrelsen anser därför attdet vore principiellt felaktigt alt välja objekt utifrån någon annanutgångspunkt än deras lämplighet som sysselsättningsobjekt och avstyrkerdärför förslaget. Skall vissa sektorer prioriteras bör detta ske vid den meraövergripande bedömning som sker pä regeringsplanet. Styrelsen vill emellertidframhålla att många objekt för såväl när-som fjärrekreation kan vara lämpligasom beredskapsarbeten. Sådana arbeten har också under en lång följd av år iförhållandevis stor omfattning utförts som beredskapsarbeten. Vadslutligen gäller förslaget att föra ut beslutsrätten i fråga om turist-ärendenatill länsarbetsnämnderna vill styrelsen framhålla att en sådan decentraliseringredan är genomförd i betydande utsträckning. Möjligheterna till ytterligareutflyttning av ärendebehandling och beslutsrätt bevakas fortlöpande. (): har en stor del av del regionalpoliliskastödet beviljats till turistnäringen. Ser man till den regionala fördelningenså har av säväl bidrag som lån tillnäringen beviljats projekt i de primära rekreationsområdena. Till de åttaområden som beredningen prioriterat har gått av lokaliseringsbidraget och72% av lokaliseringslånen. Avde prioriterade områdena ligger tre hell eller delvis utanför nuvarandestödområde. 1 utredningen föreslås att de regionalpolitiska resurserna ävenskall kunna användas i dessa områden. Detta finner verket tveksamt 1983/84:145 69 eftersomdet skulle innebära atl man därmed utvidgar och särskilt anpassar stöden speciell bransch. Verket finner det mycket tveksamt atl göra avsteg frånnuvarande principer som successivt skulle kunna leda till en urholkning avregionalpolitikens huvudsyfte, nämligen att främja de mest utsatta regionerna ilandet. Enligt industriverkets uppfattning bör denna fråga prövas i ett brett regionalpolitisktsammanhang och därför behandlas av den nu sittande regionalpolitiskautredningen som väntas presentera sina förslag. Utifrån deregionalpolitiska synpunkter som verket har all beakta är även turistområden it. ex. Norrbollen och särskilt angelägna all utveckla. Enprioritering måste ses utifrån de ekonomiska resurser som finns tillgängliga.Under /83 var turistnäringen den bransch efter verkstadsindustrinsom erhöll det största lokaliseringspolitiska stödet. En eventuell begränsningav resurserna i framliden för regionalpolitiskt slöd måste självfallet innebäraatt insatserna koncentreras till de ursprungliga stödområdena. Utredningenföreslår att grunderna för beräkningen av sysselsättningseffekten vidfastställande av stödets storiek förändras genom all antalel säsongssysselsattaoch ej som antal årsarbetskrafter bör få ligga som grund för subvenlionsberäkningen.Det kan konstateras atl subventionen per nytt arbetstillfälle inomturistnäringen är högre än för genomsnittet av stödföretag samt allregionalpolitiskt angelägna projekt - även turistprojekt kan beviljas ettstörre slöd än vad som är riktpiärket i respektive stödområde. Även omturistnäringen arbetar utifrån speciella förutsättningar så kan inte verketfinna tillräckliga skäl för att ansluta sig till förslaget. Frågan har varitföremål för överväganden vid tidigare översyner av de regionalpolitiska medlenoch bör naturligt tas upp och behandlas av den regionalpolitiska utredningen. Deregionalpoliliska stöden har som främsta syfte att skapa nya arbetstillfällen.Stödet har och skall enligt verkets uppfattning främst användas till nyinvesteringarinom näringen. Stöd till upprustning och ombyggnad av äldre anläggningar somutredningen föreslär bör beviljas endasl om det leder till en utökadsysselsättning. Länsstyrelseni : anser att kravet på särskilda skäl bör tas bortför samtliga primära rekreationsområden inom stödområde C. Länsstyrelseni : I motsats till beredningen vill hävda attlokaliseringsstödets marginella utnyttjande för marknadsföringssatsningar inteberor på bristande information om slödmöjlighe-terna. Istället förhåller delsig helt enkelt så all endasl lån på i princip marknadsmässiga villkor kan utgåför sådana investeringar. Detta är inte attraktivt för företagen och behovet avändrade regler är stort. Del gäller inle bara stödet till turistnäringen utangenerellt. En idé som bör övervägas 1983/84:145 70 äratt koppla någon form av royally-avlal till elt speciellt marknadsföringsstöd. Länsstyrelseni : tillstyrker utredningens förslag om attreglerna för lokaliseringsstödet ändras så atl fullt bidrag kan utgå även vidsäsongssysselsättning alt reglerna för lokaliseringsstödet ändras att ävenkunna utgå till upprustning och ombyggnad av äldre anläggningar atlinformationen om ohka stödmöjligheter förbättras att lokaliseringsstödet utökasall gälla även produktutveckling och marknadsföring atl beredskapsmedlen färnyttjas för att stödja investeringar där kommunerna är huvudmän attberedskapsmedlen till stödinsatser utgår enligt anläggningsstödets fördelaktigarebidragsformer () att länsarbetsnämnderna i samråd med länsstyrelserna fårhandlägga bidragsverksamheten att informationen av bidragsmöjligheterna för tjänste-och serviceuppgifter inom turismen förs ut att projekteringsbidraget återinförsmen då för alla 25 primära rekreationsområdena all bestämmelser som hindrarovanslående förändringar upphävs. Statskontoret:Statskontoret biträder inte förslag atl använda beredskapsmedel annat än tillarbetsmarknadspolitiska ändamål, där turism kan vara en sysselsättningsskapandenäring. Däremot tillstyrker man att de regler tas bort som ställerturistanläggningar i ett sämre läge än andra bidragsobjekl. har inget alt invända mol beredningens förslag, utom atl verketdelar reservantens uppfattning, att föreslaget investeringstöd på högst 30 procenttill turismanläggningar utanför stödområdena är olyckligt, då högst 20 procentkan utgå till andra branscher med minst lika stor regionalpolitisk belydelse.Verket anser också liksom reservanten, att projekteringsbidrag ej böråterinföras. Sverigesturistråd: tillstyrker även den anpassning av befintligastödformer som föreslås. : Beredningens förslag beträffande det regionalpolitiska stödetinnebär att slöd till turistnäringen inom de prioriterade områdena skall utgåefter mer generösa villkor än till andra näringar inom dessa områden och attturistnäringen där får gynnsammare villkor än inom andra områden. Frånrekrealionspolitiska synpunkter kan en gynnsammare behandling av deprioriterade områdena vara motiverad, men styrelsen vill starkt ifrågasätta omstöd på regionalpolitiska grunder vare sig av praktiska eller principiella skälkan utformas med sådana hänsynstaganden. Prop.1983/84:145 71 Landstingsförbundet:Beredningens förslag belräffande del regionalpolitiska stödet innebär bl a atllokaliseringsstöd skall kunna utgå till turistföretag i de ovan nämnda primärarekreationsområdena oberoende av gällande regionalpolitiskastödområdesindelning. kan inte tillstyrka detlaförslag. Nuvarande regionalpolitiskt motiverade stödområdesindelning bör ändrasifall det finns regionalpoliliska skäl för detta, dock inte för alt utveckla enspeciell näring. 1 den mån staten finner det angeläget alt från andra änregionalpolitiska utgångspunkter subventionera just turistföretag i olikadelar av landet bör detta ske i särskild ordning. Däremoi är det enligtstyrelsen önskvärt att reglerna för del regionalpoliliska slödel anpassas tillde speciella villkor som gäller för turistföretag. Delsamma gäller naturligtvisi fråga om de arbelsmarknadspolitiska medlens utformning. iSverige (LO): Enligt LOs uppfattning är resonemanget om att en prioritering avslöd till vissa områden inte skulle gå ut över andra områdens möjligheter atlfå stöd ohållbart. Detta förutsätter nämligen att tillgängen på stödmedel ärobegränsad. Beredningen har på andra ställen i betänkandet angett atl man haren klar uppfattning om att stödmedlen i nuvarande stalsfinansiella läge ärmycket begränsade. Motbakgrund av ovanstående vill LO därför avstyrka att lokaliseringspolitiskamedel används utanför det regionalpolitiska stödområdet. LO tillstyrker istället beredningens indirekta förslag om att ett särskilt rekreationspolitisklstöd inrättas för alt fylla denna funktion. LO har en liknandeuppfattning om förslaget all anpassa reglerna för beredskapsarbeten tillrekreationssektorns särskilda förutsättningar. Detta förslag kan LO tillstyrka endaslunder förutsättning alt det avser speciella anslag till turistsektorn. Förövrigt anser LO alt användningen av beredskapsarbeten ska avgöras utifrån arbetsmarknadsmässigagrunder. LO kan därför tillstyrka beredningens förslag om att vissasärbestämmelser för turislsektorn kan las bort i nuvarande förordningar omberedskapsarbeten. (): Enligt TCO:s mening är det möjligt att anpassalokaliseringsstödet något bättre än till turistnäringens speciellaförhållanden. De av beredningens förslag som har detta syfte kan TCO därförtillstyrka. Däremot avstyrker TCO med bestämdhet alla tankar på atl låtalokaliseringsstöd och anslag till beredskapsarbeten styras av turistpoliliskamål. Dessa stöd måsle förbli sysselsättningspolitiskt motiverade och endastanvändas för turisländamål då det finns fullgoda sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl för delta. Det är exempelvis att märka, alt regionalpolitisktmotiverade insatser ter sig mest motiverade i ett par av de primärarekreationsområden som rekrealionsberedningen inle vill prioritera. (): HCK anser del nödvändigt att tillgängligheten förhandikappade verkligen blir beaktad. Lokaliseringsstödet och stödet tillberedskapsarbeten måste därför villkoras och Prop.1983/84:145 72 utgå endasl under förutsättning att tillgänglighet förhandikappade tillgodoses. !RESO: Betänkandet lar i sinaöverväganden upp lokaliseringsstöd till turistföretag saml anpassning avberedskapsarbeten till turist- och rekreationsutvecklande behov. Detla harnågot berörts ovan men vi understryker här alt vi finnerRekreationsberedningens synpunkter väl motiverade och genomförbara. Folkparkernas centralorganisation (FPC): Med hänsyn tillden allmännyttiga resurs landets folkparker ulgör, och att verksamhetenbedrivs utan vinstintresse, hemställes att folkparkerna vid utveckling av rekreationsområdena jämslällesi bidrags- och övrigt hänseende med övriga allmänna anläggningar atl även defolkparker, som ligger i anslutning till ett rekreationsområde, jämslälles ibidrags- och övrigt hänseende med övriga allmänna anläggningar. (): SLAO anseratt den växande vintersportlurismen bör ges mer utvecklingsstöd. Den svenskaefterfrågan ökar. En ökad svensk vinlersporlturism har mycket gynnsammaregionalpolitiska effekter. Vintersportområdena är slora avfolkningsbygder därturismen ofta är enda hoppet. Ett ökat stöd kan ta sig många ullryck. Ökademarknadsföringsinsatser av bl a turistrådet är gynnsamma dels på hemmamarknadenoch som en motpol till den stora och växande marknadsföringen av konkurrentområdenoch dels på den nordiska marknaden. Ett annat stödobjekl är den nödvändiga infrastrukturen medlokala vägar och gator, parkeringsplatser, vatten och avlopp, el, service mm.Ofta hämmas utvecklingen av avsaknaden av nödvändig infrastruktur och berördakommuner bar som regel hårt ansträngd ekonomi. SLAO stöder fortsatt utveckling av befintliga skidområdenbland annat med hänsyn till befintlig infrastruktur. Konkurrenssituationenkräver också mer kompletta anläggningar/skidorter. i : Del läggs sålunda ettförslag vars innebörd är att staiens insatser för turismen i stort sett skall frånkännasregionalpoliliska hänsyn. finner detla helt oacceptabelt.Som särskilt stötande framstår förslagen atl förmånsslälla områden i söder närdet gäller tillgång till det regionalpolitiska stödet. Del finns uppenbariigenanledning att erinra om stödets ändamål; att åstadkomma regional utjämning ochinte atl tjäna som ett praktiskt finansieringsinstrument för branschvisasärintressen. Under hänvisning till de redovisade invändningarna igrundläggande hänseenden avstår förvaltningsutskottet från att vidarekommentera enskildheter i förslaget. Avslutningsvis må dock allmäntunderstrykas vikten Prop.1983/84:145 73 avatt staten engagerar sig mer kraftfullt än för en positiv utveckling päturismens område. Glesbygdsdelegationen:Delegationen kan inte tillstyrka förslag om stöd utanför nuvarande stödområden. Vadgäller rekreationsberedningens förslag om prioritering av åtta primärarekreationsområden har de länsstyrelser i län som inrymmer ell prioriteratområde oftast tillstyrkt medan övriga länsstyrelser avstyrkt. Bland övrigainstanser avstyrker de flesta. Närdet gäller gränsdragning kring de primära rekreationsområdena finns synpunkteroch förslag från flera länsstyrelser. Länsstyrelseni : konstaterar att beredningen tagit fasta på attetablerade resvanor inte kommer att ändras annat än marginellt. Därmed kommer inleheller någon större spridning alt ske av resandet över året och resmålen kommeri stort sett alt framgent vara de samma som . Semesterresorna begränsasinte heller av brist på boendeanläggningar. Settur riksperspektiv är naturligtvis logiken bestickande, men länsstyrelsenifrågasätter om detta synsätt verkligen kommer att tillvarata samhälletssamlade resurser för turismen på ett så optimah sätl som möjligt.