prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Möjligheterna att härigenomuppnå ytterligare effekliviieisförbältringar torde vara långt ifrån uttömda. Den ekonomisktfördelaktiga koppling mellan el- och värmeproduktion som sker i krafivärme- ochmottrycksanläggningar innebär enligl att sådana anläggningarsjälvfallet bör byggas i första hand, före separata kondenskraflverk. Med dennuvarande samhällsekonomiskt mycketfördelakliga elproduktionssirukluren - med vallen- och kärnkrafl utgörande basen och med nuvarande och för detnärmaste decenniel beräknadelkonsumlion är dock en utbyggnad av mottryckskraft inte motiveradförsörjningsmässigl eller kraflekonomiskl. 1 den övergripande, slra-legiskaplaneringen bör emellertid möjligheterna alt framöver ulnyllja fjärrvärmenätenför kombinerad el- och värmeproduktion beaklas. hänvisar till att verket i sitt yttrande över promemorian omstorstädernas värmeförsörjning bl.a. anfört att lönsamhelen för förtida investeringar är osäker i många fall. Om förtidainvesteringar i ängpannor skall komma till stånd är det enligtenergiverkel angelägel all frågan löses snarasl.Invesleringar i helvaltenpannor kommer annars all la bort återstående potential för förtida invesleringar. Enmöjlighel som därvid kan övervägas ärstatliga bidrag till sådanainvesteringar. En annan möjlighet ärsjälvfallet all genom organisatoriska ätgärder, t.ex. genom utvidgal samarbele mellan kraftinduslrinoch kommunerna, åsladkomma en ulökad planeringoch vissa invesleringar i förlid för en kraflvärmeproduklion på 1990-talel. har avlal med vissa kommuner om all gemensamt uppförafastbränsleledade helvatlenpannor och kraftvärmeverk. Stålens energiverkanser del angeläget all vallenfallsverkel även forlsällningsvis aklivibedriver denna lyp av verksamhet och utvecklar samarbelsformer som tillgodoserkommunernas önskemål. Vallenfallsverkels kompetens bör kunna vara en lillgång för kommunerna, ochdess ulnylijande bör underlälla inlroduklion av ekonomiskl bärkraftig fasl- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 131 På kraftvärmesidan gervallenfallsverkels engagemang en ändamålsenlig inplanering i elsyslemel av elproducerad i kraflvärme-anläggningar. Landets totalaelkonsumtion inkl. överföringsförlusler uppgick under budgelårel 1982/83 lill103,, vilkel är 3,mer än under föregående budgelår. Slalens vallenfallsverk levererade inomlandel under budgelårel 1982/83. Verkels fasla leveranser ökadejämförl med föregående är frän 47,7TWh till . Tillfälligaleveranser inom landet uppgick lill och exporten lill ca . Av de somvatlenfallsverkel lolall levererade under /83 svarade vauenkraft för28,, kärnkraft för och värmekraft exkl. kärnkrafl för medan 1,2 TWhköptes in från andra svenska leverantörer och importerades. Jämfört med föregående år ökadeimporten och kärnkraflproduklionen medan vattenkraftproduktionen, denoljebaserade kraftproduktionen och inköp inom landel minskade.Vatlenfallsverkel svarade för ca hälften av landels elenergiförsörjning. I sinanslagsframslällning redovisar vallenfallsverkel sin syn på vissa frågor som bakgrund lill och förulsälining för den egna verksamhelen. Jag villförsl kommeniera några av dessa frågor. Verkel behandlar ianslagsframslällningen sambandel mellan el- och värmeförsörjning. Del är enligl verkelsamhällsekonomiski myckel fördelakligl alt ersälia olja med el för uppvärmning, så längelillgång finns till billig vallen- och kärnkraft och inte dyrare kraflslagbehöver utnyttjas för längreperioder. Verket redovisar hur en ökad elanvändning för uppvärmning bör ske för atl möjligheierna lillframlida kraflvärmeproduklion skall las lill vara ochkärnkraflavvecklingen inte försvåras. Jag vill i della sammanhang erinra om alt jag iproposition 1983/84: 28 om beskattningenav energi anförde all den beräknade goda tillgängen på relalivi billig elenergi under1980-lalel och in på 1990-lalel i förslå hand bör användas inom industrin men ävenutnyttjas för bl.a. uppvärmningsändamål i fjärrvärmenäl, flerfamiljshus ochsmåhus. Därmed kan oljeanvändningenminskas. Del är emellertid vikligl all undvika all läsa fasl uppvärmningen vid el. När kärnkraften skall börja avvecklas kommertillgången på elenergi all bli mer begränsad. Användningen av el för uppvärmning bör därför under 1980-lalel i förslåhand ske i flexibla syslem där fleraolika energikällor kan ulnylljas. Jag föreslog mol denna bakgrund all allmänenergiskall för elenergi som förbrukas i avkopplingsbara elpannor under lider då elenergin inle behöver ersällas avoljeeldad kraftproduktion ikraflsysiemel skall kunna ålerbelalas om vissa villkor är uppfyllda. har bifallil della förslag (SkU1983/84:9, rskr 96 och 97). 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 132 Statens vattenfallsverkhar träffat avtal med Svenska om förvärv av samlliga aktier iSwedegas AB från . Förvärvet har godkänts av (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125). har fåtti uppdrag av regeringen atl i viss omfattning fortsätta projekteringen av denav verket föreslagna huvudsträckningen mellan och för enrörledning för transitering av nordnorsk naturgas. I anslagsframställningenhar verkel också aktualiserat frågan om verkets ägarengagemang i . Jag återkommer lill denna fråga i en proposition om vissaoljefrägor som jag avser föreslå regeringen atl förelägga under våren1984. Enligl vallenfallsverkelsfemårsplan för forskning, ulveckling och demonslralion kommer verket att avdriflmedel satsa nära 160 milj. kr. på sådana ändamål under de närmasteåren. Belräffande en forlsallvattenkraftutbyggnad framhåller verket att situationen vad gäller Sverigesframlida el- och energiförsörjning till stora delar är förändrad jämfört medden lidpunkt då riktlinjer för vatlenkraflens utnyttjande lades fasl. Dettamåsle beaktas vid bedömningar om framlida vattenkraftutbyggnad.Valtenfallsverkel anser alt det finns anledning atl överväga en ulbyggnad avvattenkraften utöver den av fastlagda nivån och all enförstudie i form av översiktsplan bör genomföras för tvä slörre oulbyggdaälvar, förslagsvis och . Vatlenfallsverkelföreslår i sin anslagsframställning att verket skall ges befogenhet all beslutaom igångsättning av om- och lillbyggnader av vallenkraflanläggningar som inleskall prövas av regeringen enligl I § vallen-rällskungörelsen (1971:789). F.n.har verkel befogenhel all inom ramen för anvisade medel besluta om utbyggnad avsmå vattenkraftverk om högsl 1,5 MW. Förslaget innebär bl. a. att befogenhetenutökas till att gälla även om- och tillbyggnader av vallenkraflanläggningar omhögsl 20 MW. Vatlenkraftberedningensbelänkande (SOU 1983:49) Vallenkraft remissbehandlas f. n. Jag älerkommer lill vallenkraftberedningens förslag och deövergripande vallenkraflulbyggnadsfrågor som vallenfallsverkel har lagil upp ianslagsframslällningen i en proposifion somjag avser föreslå regeringen allförelägga . Jag vill i sammanhängd nämna allregeringen har gell slalens energiverk i uppdrag all bl. a. ulreda vilkaprojekl som bör påbörjas försl av de ulbyggnader som val-lenkraftberedningenföreslagit. Energiverkel skall också ge förslag lill hur skall behållakompelensen på vailenbyggnadsområdet. Bl.a. skall energiverkel undersöka omvatienfallsverkeis kompelens kan ulnylljas vid ulbyggnader av fallrällighelersom lillhör andra än vatlenfallsverkel. Uppdraget skall i dessa delarredovisas . Vallenfallsverkelkonslalerar i sin anslagsframslällningall beslui om nya produklionsanliiggningar behöver inle fallas underinnevarande budgelår lör atl elförsörjningen inom del slalligaavsätlningsområdel skall kunna under 1980-lalel. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 133 Tolall bedömerverkel all antalet egna anställda inom anläggningsverksamhelen kommer allminska med ca 1 600 personer / 84-1987/88. En vissfortsall nedgång kommer enligt verket att ske under resten av 1980-lalet. Jag ser det somväsentligt atl verket planerar och vidtar personaladministrativa åtgärder föralt lindra konsekvenserna av den minskadebyggnadsverksamheten. Det är viktigt med en omsorgsfull planering av byggnadsverksamheten i syfte allåsladkomma en jämnare minskning avanlalel anställda och en uthålligare anläggningsorganisation. Jag vill i detta sammanhang notera atl verket harinrättat en särskild tjänst förstrategisk sysselsättningsplanering. Härigenom har bättre möjligheter försysselsättningsplanering skapats. Jag går över lillall behandla frågor om vallenfallsverkels utbyggnadsprogram,medelsbehov m.m. För innevarandebudgetår har under reservationsanslaget . kr., varav 85 milj.kr. på tilläggsbudget I (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125) och 14,7 milj. kr. över finansfullmakten försysselsättningsfrämjande åtgärder enligt särskilt regeringsbeslut. Anslaget är beräknatmed beaktande av att en marginal bör finnas för att möjliggöra en sådanökning av valienfallsverkets invesleringar under löpande budgetår som kanpåkallas från kraftförsörjningssynpunkt. Vallenfallsverkels investeringsram förinnevarande budgetår uppgår till 3608,6 milj. kr. I beloppet ingår 14,7 milj.kr. som under budgetåret har anvisats med stöd av finansfullmakten isysselsättningsfrämjande syfte och 137,6 milj. kr. som vid budgetårets ingång återstod av medelsom tidigare hade anvisats med stöd av finansfullmakten. Vidare ingår i investeringsramen85 milj. kr. för medel till (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125). Detta belopp avser den del av investeringen istamledning för Sydgasprojeklet somär överkapacitet för eventuella nya gasprojekt. I investeringsramen ingår också 10 milj. kr. för om- ochtillbyggnad av Upperuds kraftstationoch 75 milj. kr. för kapitaltillskott till andra bolag än eldistributionsbolag(prop. 1983/84:25, NU 15, rskr 123). För budgetåret1984/85 förordar jag en investeringsram av 3 282,6 milj. kr. Ramen är beräknad med beaklande avsådana kostnadsförändringar somerfarenhetsmässigt kan beräknas ske lill det nya budgetårels början. Av följandesammanslällning framgår hur jag beräknar att vattenfallsverketsmedelsförbrukning i huvudsak kommer att fördela sig på olika objektsgrupper /85. Som jämförelse redovisas utfallet för budgetåret1982/83 och av verket beräknad medelsförbrukning för budgetåren 1983/84 och 1984/85 (i milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Medelsförbrukningen förvattenkraftaidäggningar beräknarjag lill 750,8 milj, kr.. Medlen är beräknadeså alt lidigare beslulade utbyggnads- och ombyggnadsarbeten vid Messaure.Vielas, Laxede och Porsi i , Stornorrfors i älv, Slenkullafors iÅngermanälven saml Upperud i skall kunna forlsalla planenligt.För dessa arbeien harjag beräknal 413 milj. kr.. Jag har också räknat in 13,3milj. kr., som avser kapitaliillskoii till vattenkraftbolag, 3,2 milj. kr. somavser anläggningsmedel lill regleringsförelag, 14,9 milj. kr. för efterarbelenoch skaderegleringar, 211,8 milj. kr. för kompletteringar och små kraftverk.12,6 milj. kr. för projekteringsplan, 80 milj. kr. för förvärv och finansieringav vattenkraft-anläggningar saml 2 milj. kr. för tillkommande anläggningar. För kärnkraftanläggningarhar jag för nästa budgetår tagit upp 607,7 milj. kr. För färdigställandel avRinghals kraflslalion inkl. erforderliga efterarbelen och komplelleringar harberäknals 277,7 rnilj. 1 della belopp ingår även 6 milj. kr. som avserkvarstående ulgifter för inilialbränsle.För kapilaltillskoll lill avseende block 3 harberäknats 330 milj. kr. Medelsbehovet för övrigavärmekraftanläggningar beräknarjag lill 36.9 milj. kr. Medlen fördelar sig med13,5 milj. kr. för kompletteringar, 10,4 milj. kr. för projekleringskoslnaderoch 13 milj. kr. för kapilallillskoll lill krafivärmebolag. Jag har inle nu tagitslällning lill frågan om medel förOxelösunds kraftvärmeverk. Valtenfallsverkel har i anslagsframställningenangeil all om förhandlingar med och kommun om ång- och värmeleveranserleder lill posilivl resullal avser verkel all inkomma med särskild skrivelsemed hemslällan om beslui för utbyggnaden. Förvärmeproduktionsanläggningar harjag beräknal 100 milj. kr. Medlen fördelar sigmed 50 milj. kr. för anskaffning och inslallalion av elpannor, värmepumpar ochandra värmeproduklionsanläggningar saml 50 milj. kr. för kapilallillskoll lillvärmeproduktionsbolag. För investeringar idistributionsanläggningar harjag beräknal sammanlagl 1659.6 milj. kr. Beloppelavser invesleringar i driftövervakningsanläggningar, slorkrafinäl, regionalaoch lokala näl samt övriga dislribulionsanläggningar. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 135 Medelsbehovel för övrigaändamål beräknarjag fill 127.6 milj. kr. I della belopp ingår 19,5 milj. kr.för inköp och kompleilering av fasligheter, 30 milj. kr. för förvärv ochfinansiering av distributionsförelag samt 3,1 milj. kr. för investeringar inomkanalrörelsen. Vidare ingår 75 milj. kr. för medel lill . Deltabelopp avser medel lill den del av investeringen i slamledning förSydgasprojeklet som är överkapacitet. Beloppet är t. v. inteförräntningspliktigt. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört förordar jag atl reservationsanslaget Slalens vallenfallsverk:Kraflslalioner m. m. för budgelårel 1984/85 las upp med 3 323 milj. kr.Beloppel har beräknats med beaktande av atl en marginal ulöverinvesteringsramen bör finnas för all göra del möjligl all ökavallenfallsverkels invesleringar under löpande budgelår om della skulle varapåkallal från kraftförsörjningssynpunkt. Investeringar i sysselsättningsfrämjandesyfte bör, även i fortsättningen, finansieras över finansfullmaklen. Med detbelopp somjag har förordai kan medelsreserven, med beaklande av all ingåendebehållning på anslagei kan beräknas lill ca 124 milj. kr. i början av nästabudgetår, beräknas uppgå till ca 164 milj. kr. Regeringen harbemyndigats atl, för andra typer av bolag än distribu-lionsförelag, medgeaktieförvärv eller bildande av bolag inom ramen' för vallenfallsverkelsinvesleringsanslag intill ett sammanlagl belopp av 75 milj. kr. per budgelår(prop. 1981/82:125, NU 53, r.skr 405). Bolagsbildningar för andra lyper avbolag än dislribulionsbolag bör enligl delta beslut begränsas till ett förvarje år fastställt belopp. I likhel med vallenfallsverkel anser jag allbeloppel bör begränsas till 75 milj. kr. för / 85. Jag delar vidarevallenfallsverkels mening atl det finns behov av ell bemyndigande förregeringen all inom viss ram få beslula om försäljning av aktier som förvaltasav vallenfallsverkel. Ramen bör begränsas lill 5 milj. kr. per budgelår.Riksdagens bemyndigande härom bör inhämlas. Statens vallenfallsverkdisponerar f. n. rörlig kredil hos riksgäldskonloret inom en ram av 350 milj.kr. 1979/80: 100 bil. 17, NU 70, rskr 410). Verket föreslår atl ramenhöjs till 600 milj. kr. och framhåller att likviditetssilualionen harförsämrats markant, bl. a. lill följd av övergången lill nyttfinansieringssystem för kärnkraftens restkoslnader. Jag förordar all den avslatens vattenfallsverk disponerade röriiga krediten i riksgäldskonloret höjslill 575 milj. kr. Regeringen harbemyndigande alt teckna borgen för län till bolag i vilka vattenfallsverketförvallar statens aklier intill f. n. sammanlagt 11 638 milj. kr., varav högst295 milj. kr. för lån till eldistributionsförelag (prop. 1982/ 83: 100 bil. 14,NU 33, rskr 280 och prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125). Av den totalaborgensramen har 10400 milj. kr. beräknats för Forsmarks Kraftgrupp AB:supplåningsbehov. För /85har vattenfallsverket räknat med alt statlig borgen behöver tecknas för lån omytterligare 1 350 milj. kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 136 finansiering av block 3. Verket föreslår allborgensramen höjs med 1 500 milj. kr. Verket har härvid förutsatt allborgensramen inle kommer att minskas till följd av all två kortfristiga län -som upptagits i avvaklan på all en långsiktig upplåning skulle ske -återbetalats under budgelårel 1982/ 83. Med lanke på atlförändringar och förskjutningar av säväl kapilalbehov som uppläningslidpunkierkan uppkomma förordar jag all borgensramen räknas upp med I 500 milj. kr. medhänvisning lill Forsmarks Kraflgrupp AB:s lånebehov. Delta innebär att av dentotala borgensramen beräknas 11 900 milj. kr. för Forsmarks Kraflgrupp AB:supplåningsbehov. En ram om 295 milj. kr.gäller för borgensåiaganden genlemol eldislribulionsförelag anlingen direkl avverkel eller indirekl via verkets förvall-ningsbolag (). För all erforderiigl ulrymme skall finnas under /85föreslår vatlenfallsverkel att ramen för borgensåiaganden genlemoleldislribulionsförelag höjs med 100 milj. kr. lill 395 milj. kr. Jaglillslyrker della förslag. Av den nu gällande borgensramen har 943 milj.kr. moliverals av behov av borgensieckning för upplåning på allmännakapitalmarknaden lill andra bolag än . Borgensramen bör minskas med 58 milj. kr. med hänsynlill atl under /83 ålergick borgensåtaganden med detta beloppgenom slullig återbetalning av lån. För /85 föreslår verkel enhöjning av ramen med 335 milj. kr. för borgensteckning för upplåning lill andrabolag. Av ramhöjningen har verkel beräknat 160 milj. kr. för , 35milj. för AB Kärnkraflulbildning, 25 milj. kr. för och100 milj. kr. för nya bolag. Jag lillslyrker verkels förslag lill ramhöjningför andra bolag. I enlighel med vad jag här har anförl förordarjag all regeringen inhämlar bemyndigande all leckna borgen för låniniill sammanlagl (11638 -H 1500+- 100- 58 + 335) = 13 515 milj. kr., varavhögst 395 milj. kr. för län lill eldislribulionsförelag. För genomförandet avransonerings- och regleringsåtgärder inom energiområdel svarar vid en krisbränslenämnden, iransporlrådel och elförsörjningsnämnden inom resp. bränsle-,drivmedels- och elområdena (prop. 1976/77:74 bil. 2, FöU 13, rskr 311). och Iransporlrådelfinns inrällade även i fredslid medan elförsörjningsnämnden enligl nuvarandeplanering inrällas försl vid en kris. Vallenfallsverkelombesörjer enligl sin inslrukiion (1982:705) beredskapsplanläggning av rikelselenergiförsörjning. Verkel har vidtagil förberedande arbele med altorganisera en elförsörjningsnämnd. Enligt min mening skulle beredskapen inomenergiområdel slärkas ylleriigare om elförsörjningsnämnden i likhel medbränslenämnden finns inräl-lad även i fredslid. Nämnden bör vara administrativtknuten lill vallen- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 137 1 icke krislid bör nämnden inle bedriva någon löpande verksamhet ellerha anställd personal. Jag beräknar inle behov av några särskilda medel lillvallenfallsverkel lill följd av all elförsörjningsniimnden finns inrältad äveni fredslid. Med hänvisning till vad jag har anförlhemsläller jag atl regeringen 1. beslulaall den av stålens vattenfallsverk disponerade rörliga krediten iriksgäldskontorel höjs från . 2. bemyndiga regeringen attinom en ram om högst . per budgelår beslula om försäljning av akliersom förvallas av . 3. bemyndigaregeringen att teckna borgen för lån lill bolag i vilka slatens vattenfallsverkförvallar statens aklier intill sammanlagt , varav högsl . för län lill eldislribulionsförelag, 4. lill : Kraftstationer m. m. för /85 under tolftehuvudlileln anvisa eti reservationsanslag av , dels bereder lillfälle atl 5. la del av vad jagharanfört om inrällande av elförsörjningsnämn den. I slalsbudgelen /84 har under anslaget Energiforskning anvisals ettreservationsanslag av . Under anslaget redovisas utgifterna förslalens slöd lill forskning och ulveckling på energiområdel inom ramen förHuvudprogram Energiforskning. löpande ireårigaenergiforskningsprogram upphör i och med ulgången av /84. (Efn) och övriga programansvariga organ har inkommii med förslag lill fortsallainsalser inom huvudprogrammel /85-1986/87. Statsrådet I. Carlssonhar (bil. 10) anmäll sin avsikt alt senare under delta riksmöteföreslå regeringen atl lägga fram en forskningspolitisk proposition. Jag avseralt i della sammanhang lägga fram förslag om forlsalla insalser inomHuvudprogram Energiforskning. I avvaktan härpå bör anslaget Energiforskning islalsbudgelförslagel för /85 liksom innevarande budgelår förasupp med ett formelll belopp av . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 138 Jag hemsläller alt regeringen föreslår all, i avvaklan påsärskild proposifion i ämnet, för /85 beräkna lillEnergiforskning ell reservationsanslag av I . Studsvik Energiteknik ABär slalens slörsla samlade resurs för energi-tekniskt forsknings- ochulvecklingsarbeie. Bolagel har ca 900 anslällda i Sludsvik och . Inomsvenska dotterbolag och delägda bolag, bl.a. (lidigare ) och , arbetar omkring60 personer. Närmare redogörelser för bolagets verksamhet m.m. har lämnalssenast i budgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. 14 s. 252). Bolagel är verksaml inomforskning, ulveckling och teknikdemonslra-lion på flera energiområden. Del ärorganiseral i två divisioner, division Energiteknik och division Kärnteknik.Inom division Energiteknik finnsresurser för forskning och ulveckling vad gäller fasla bränslen, bränslekarakterisering,miljöpåverkan, förbränning, förgasning, fjärr- och värmeteknik samlsolleknologi. Inom division Kärnleknik bearbelas bl.a. säkerhelsfrågor,bränsleulveckling saml miljö- och avfallsteknik. Forskningsreaklorn R2 iSludsvik togs i drifl är 1960. Den är i huvudsak en materialprovningsreaklormen ulnylljas också för bl.a. industriell neutronbeslrålning och somneulronkälla för allmänna forskningsändamål. I Sludsvik finns också ellavancerai bränslelaboralorium som medger arbete med myckel slarkl radioaklivaprover. Inom divisionEnergiteknik har uppförts pilotanläggningar för förbränning i s. k. snabbfluidiserande bädd och för förgasning av biomassa. Dessa anläggningar ulnylljasför avsedd provdrifl. Inom divisionen har insalser vidare skell inomfjärrvärme- och materialområdena. Av följande tablå framgåranslagna medel för budgetåren 1982/83-1983/ 84 samt bolagels beräkning avmedelsbehovel för /85 (milj. Bidrag till verksamheten vid Avveckling av forskningsreaktorer m. m. Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik m. m. Transport och slutlig förvaring av låg- och medelaktivt avfall (nyll anslag) Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 139 Bolagel begär medel fördels den löpande verksamhelen (bidragsansla-gel) dels vissa exlraordinärainsalser med anledning av lidigare verksamhel som har bedrivils som ell led iuppbyggnaden av del svenska kärnkraft-programmet. Sammantaget kräver dessa senare insatser enligtbolagel 139,3 milj. kr. för /85 vilkel moisvarar en ökning med89,3 milj. kr. jämfört med innevarande budgelår. Bidragen lill den löpandeverksamhelen vid . som till slor del innefattarutgifter för egen forskning och för deltagande i branschforskning har minskatkraftigt. För /82 erhöll bolaget 80 milj. kr. /83 58.2 milj. kr. och /84 42,5 milj.kr. För budgelårel 1984/85 hemsläller bolagel om 62,3 milj. kr. I anslagsframslällningenbegärs även medel för energirelaterad grundforskning med 7,5 milj. kr. Jagavser la upp denna fråga i min anmälan till den under punklen E 12 aviserade forskningspoliiiskaproposifionen. 1982/83 Ulgift 58200000 Reservafion 198.3/84 Anslag 42 500000 1984/85 Förslag 42635 000 Frän anslagei lämnasslatens bidrag lill verksamhelen inom . 1 anslagsframslällningenför budgelårel 1984/85 konslalerar bolagel all verksamhelen har ulvecklalspositivt och i linje med de slralegiska målen. Orderingången har varillillfredsslällande och orderslocken är god inför del nya budgelårel. Liksomföregående år lämnar rörelsen ell överskoll. Den operalivaverksamhelen har under det senaste årel forlsall alt ulvecklas enligl deslralegiska målsällningarna för bolagel. Huvudlinjerna i stralegin innebär allvidareutveckla en kommersiell marknad vid sidan om den slalligauppdragsverksamhelen genom olika programorgan, all öka internationalisering ochexportvolym saml alt bibehålla och - för vissa delar - förbällra lönsamhelen iverksamhelen. Division Energiteknik harpåtagligt förbättrat sill ekonomiska resultat. En bibehållen uppdragsvolym frånprogramorganen har kompletterats med en ökande andel uppdrag från industri,värmeverk och branschforskningsorgan. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 140 Division Kärnteknik harfortsatt att öka sin försäljning pä utlandet. Samlidigi har lolalvolymen ökalmed oförändrat god lönsamhet.