prop · G70328 · 1983-12-31 00:00:00 — Motsvarande problem attfördela avdraget för ingående skalt uppkommer också hos andra förbmkare avenergi, som endast delvis använder den inköpta energin för verksamhet sommedför skattskyldighet till mervärdeskatt. Detta förhållande föreligger isamtliga de fall där uppvärmning av rörelselokal och privat bostad sker frånsamma anläggning. Det gäller åtskilliga jordbmkare men även många andra sombedriver mervärdeskattepliktig verksamhet i samma faslighet som den därbostaden ligger eller där även annan icke mervärdeskatteplikfig verksamhetbedrivs. Svårigheter uppkommer också när det gäller att avgöra storleken påavdraget i alla de fall där verksamhet bedrivs i hyrda lokaler, t.ex. sloradelar av detaljhandeln. Kommittén har inte berört dessa problem och harföljaktligen inte heller redovisat metoder för att underlätta den prakfiskatillämpningen. De av kommittén föreslagnaundantagen från en generell övergång till mervärdeskatt skulle som harnämnts leda till problem då del gäller beskattning av bensin. Förslaget attendast reducerad mervärdeskatt skall utgå på öärrvärme och stadsgas skulleockså leda till fillämpningsproblem och minskar självklart skattens generellaomfattning. Förskatteadministrationens del innebär förslaget att skatt på energi skulle behövatas ut enligt två olika skattesystem. Fömtom riksskatteverkel skulle ocksåsamtliga länsstyrelsers mervärdeskatteenheter komma alt handlägga frågorrörande beskattningen av energi. De fidigare nämnda problemen att fördelaavdraget för ingående mervärdeskatt skulle för länsstyrelsernas del innebäravissa svårigheter att avgöra avdragels storlek i ett stort antal fall.Förslaget innebär därmed att kostnaderna för skatteadministrationen skullekomma alt öka. Jaghar tidigare framhållit alt nuvarande ordning med differentierade punktskatterpå energi bör bibehållas. I likhet med det övervägande antalet remissinstanseranser jag atl en kombination av differentierade styrskatter och mervärdeskattpå energi är olämplig. Med hänsyn härtilll bör mervärdeskatt på energi inteinföras. Sammanfattningsvisinnebär vad jag nu har förordat följande riktlinjer för energiskattepolitikenunder 1980-talel. Skatleändringar på olja bör vid behov vidtas för attåstadkomma en inte oväsentlig realprisstegring. Inhemska bränslen bör gynnasgenom skattefrihet. Skatten på kol bör höjas i etapper tills skatten perenergienhet är ca hälften av skatten på olja. För naturgas bör gälla altskatten per energienhel är ca tre Qärdedelar av skatten på olja.Drivmedelsbeskattningen bör främja fortsatt energihushållning. Elanvändninginom industrin bör vara skattemässigt gynnad i förhållande till elanvändningför uppvärmning. Beskattningen av el för uppvärmning bör ha viss följsamhet motbeskattningen av olja. Iriksdagens beslut om olika skattefrågor med anledning av komplelle- 1983/84:28 24 ringspropositioneningick vissa energiskatteändringar (prop. 1982/83:150, SkU 55, rskr 393). Lagen(1983:531) om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt har utfärdats i enlighelmed detta beslul. Energiskallen på eldningsoljor och motorbrännoljor höjs fr.o.m.den 1 november 1983 med . per m olja. Skatten på elektrisk kraft höjdesfr. o. m. med per kilowattimime med undantag förindustrins förbrukning utöver 40000 kWh . Dessaenergiskatleförändringar ligger väl i linje med de riktlinjer förenergibeskattningen som jag har förordat. För industrins energianvändningkommer även fortsättningsvis att gälla förmånliga skaitebestäm-melser.Industriers förbmkning av elektrisk kraft ulöver 40000 kWh har undantagitsfrån elskallehöjningen. Jag kommer i det följande alt föreslå alt kol och kokssom används i metallurgiska processer skall undantas från beskattning. Det ärenligt min mening viktigt att skatten på olja får en styreffekt även för deföretag som har medgetts skallenedsätl-ning. Skattehöjningen på olja kommer attinnebära en stimulans till energihushåUning och oljeersättning även för destörre energianvändarna om den del av skatten på olja som svarat mot höjningen undantasvid beräkningen av industrins skatlenedsättning. Chefen för finansdepartementetredovisade i kompletteringspropositionen alt regeringens nedsättningsbeslutbör utformas på detla säll. I detta sammanhang bör också frågan omalt förlänga den tid för nedsättningen som anges i besluten atl övervägas. Jagkommer i det följande alt lämna förslag till de ytteriigare förändringar avenergiskatterna som jag nu anser vara lämpliga. Till frågan om höjning avskatten på bensin för vilken såväl energipolitiska som trafikpolitiska skältalar har regeringen anledning atl återkomma. Deförslag från energiskatlekcmmittén som inte har behandlats och sominte heller behandlas i det följande, finns del enligt min mening inte nu skäl atlgenomföra. 2.2Skatteändringar m. m. Ikompletteringspropositionen (1982/83: 150) aviserades att förslag bör kunnalämnas atl inhemska bränslen undantas från mervärdeskatt och från förmånsbeskattningenvid inkomsttaxeringen. Jag vill nu ta upp dessa frågor. Iriksdagens beslut om riktlinjer för energipolitiken framhålls bl.a. atten övergång till fasta bränslen skall främjas. förväntas inhemskabränslen ge ett väsentligt bidrag till energiförsörjning. Dennainriktning syftar i sin tur till att skapa förutsättningar för en ännu störreoljeersättning med inhemska bränslen på . Föratt öka sysselsättningen och främja övergången till inhemska bräns- Prop.1983/84:28 25 len beslutade atl vidla åtgärderför att få till stånd strategiskt betydelsefulla energiinvesteringar (prop.1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111). Bl.a. anslogs 200 milj. kr. för stöd till torveldadeförbränningsanläggningar som beställs . har vidarebeslutat om åtgärder för att öka användningen av inhemska bränslen iNorrbottens län (prop. 1982/83: 120 bil. 6, NU 38, rskr 306). Det är från samhällsekonomiska utgångspunkter angelägetatt användningen av skogsbränsle inte försvårar skogsindustrins möjligheterall erhålla träfiberråvara. Regeringen har uppdragit åt och statensindustriverk att gemensamt utreda effekterna på skogsindustrins virkesförsötjningav en ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål. Uppdragetredovisades i en gemensam rapport . Rapporten har sänts ul påremiss. bedömde alt de inhemska bränslenaskonkurrenskraft borde stärkas för alt del skall vara möjligt att uppnå de målsom anges energipoliliska beslut. Kommittén föreslog därför atldessa bränslen skulle undantas från energiskalt. Kommittén tog däremot inle uppfrågan om inhemska bränslen skall undantas från mervärdeskattelagens beslämmelser.Flera remissinstanser lar emellertid upp delta i remisssvaren. och altkommitténs förslag i sin helhet verkar till inhemska bränslens nackdel. Enligtstatens naturvårdsverk är det angeläget från miljösynpunkt atl användningen avinhemska bränslen utvecklas snabbi. år starktkritiskt till kommitténs förslag och föreslår en total befrielse från skattför inhemska bränslen. framför liknande synpunkter.Föreningen menar atl mervärdeskattesystemet försvårar introduktionen av framförallt de förädlade biobränslena såsom briketter, pellets och pulver. delar kommitténs bedömning atl enskärpt energibeskattning är otillräcklig som styrmedel för en introduktion avinhemska bränslen i den takt som har fömtsätts. anser att detär nödvändigt att statsmakterna långsiktigt garanterar lönsamhet för fastbränsleeldningom oljeberoendet skall minska i tillräcklig grad. Man finner det angeläget att mervärdeskallebefrielseav inhemska bränslen noga prövas. Svenska tillstyrker atlskatterna på inhemska bränslen reduceras eller heU tas bort för att öka landetsförsörjningstrygghet och minska sårbarheten. Flera skrivelser har inkommit med synpunkter i frågan ommervärdeskatt på inhemska bränslen. anför all kommunen ilikhet med flera andra kommuner i landet varit angelägna om att användainhemska bränslen i de kommunala värmeanläggningarna. kommunframhåller i skrivelsen att för att möjliggöra en konvertering till inhemskabränslen i kommunala anläggningar behövs som en minsta erfor- Prop.1983/84:28 26 deriigåtgärd att mervärdeskatten slopas för inhemska bränslen, harframfört liknande synpunkter. Föregen del vill jag anföra följande. Oljeersättning med inhemska bränslen är enprioriterad del av oljeersättningsprogrammel. Mervärdeskatt på inhemska fastabränslen motverkar att dessa bränslen används i bl.a. kommunala anläggningaroch grtippcentraler. Ny teknik för småskalig miljövänlig förbränning och för förädlingav inhemska bränslen utvecklas f.n. Jagförordar därför att inhemska bränslen i likhet med andra bränslen undantas frånskatteplikt enligt mervärdeskattelagen. Enligt 8 § 4) lagen (1968:430) ommervärdeskatt undantas från mervärdeskatt bränsle för uppvärmning ellerenergialstring, dock inte ved och torv. En ändring bör göras så att undantagetfrån mervärdeskatt kommer atl omfatta också ved och torv. En sådan ändring kaninnebära att det i vissa fall kan uppstå svårigheter att avgöra om skatt skallutgå eller inte. Detta torde dock i huvudsak gälla fall där köparen är skaltskyldigoch där således en eventuell beskattning inte skulle få något genomslag. Medhänsyn härtill bör den nu föreslagna ändringen inte vålla några större tillämpningssvårigheter. Vadgäller frågan om förmånsbeskattning av inhemska bränslen vill jag framhållaföljande. Densom äger eller brukar en jordbruksfastighet skall i princip beskattas för egnauttag från fasligheten. Sedan 1978 års taxering gäller dock undantag förvedbränsle till den egna bostaden (SkU 1976/77:20, SFS 1977:80). Ett sådantundanlag har bedömts få positiva effekter från skogs- och miljövårdssynpunktoch kunna sfimulera till användning av avfallsvirke för uppvärmningsändamål. Somjag tidigare påpekat är inhemska bränslen en prioriterad del av oljeersättningsprogrammel.Jag har vid ett flertal tillfällen erfarit att användningen av framför allthalm och biogas som bränsle kan motverkas av den nuvarande förmånsbeskattningenoch att detta kan leda till problem för bl. a. den utmstningstillverkandeindustrin. Jag anser del därför befogat att vidga den undantagsbestämmelse som f.n. gäUer för vedbränsle fill atl gälla också andra bränslen. Uppvärmning avbostaden med bränslen som har tagits från den egna fastigheten bör såledesgenerellt vara fri från förmånsbeskattning. Har bränslen inköpts frånutomstående bör dock givetvis nuvarande regler tillämpas, även i fortsätlningen.Detsamma gäller om det uttagna bränslet skall användas i annannäringsverksamhet som bedrivs av den skattskyldige eller för uppvärmning av enbyggnad som är belägen på annan fastighet än den ifrågavarandejordbruksfastigheten. Molden nu redovisade bakgrunden förordar jag att anvisningarna fill 21 §kommunalskattelagen (1928:370) ändras på så sätt alt uttag av bränslen tillbostaden inte skall hänföras till inläkt av jordbruk eller skogsbruk. 1983/84:28 27 EnergiskaUenär f. n. per ton för stenkolsstybb, koksstybb, slenkolsbriketler ochliknande fasta bränslen framställda av stenkol samt brunkolsbriketter. Förkoks och koksbriketter är skallen, . För annan stenkol är skatten12 kr. Skatteavdrag får göras för bränsle som används för annat änenergiändamål. T. ex. kan koks användas både för reduktionsändamål (borttagandeav syre ur järnoxider) och för uppvärmning av malm eller andra råvaror tillsmältor. Den kvantitet som åtgår för smältningen är fullt beskattad men föröverskjutande bränslemängd som utgör reduktionsmedel får skatteavdrag göras. Energiinnehålleti kol är ca två tredjedelar av energiinnehållet i olja. Energiskatten på oljablir fr. o. m. . per m'. En energineutral beskattningav kol skulle motsvara ca per lon. Jag har tidigare (avsnitt 2.1)förordat all som en riktlinje för beskattningen av kol skall gälla att skatienpå kol höjs i etapper tills skatten per energienhet är cirka hälften av skatienpå olja. Jag har med hänsyn härtillfunnit atl skatten på kol nu bör höjas till . Detta innebär enmycket kraftig höjning från de nuvarande skattesatserna 6, 12 resp. . En skattehöjning hämlöver skulle nu innebära en alltför drastisk höjning,vilket skulle kunna medföra all del investeringsprogram som ingick i denekonomisk-politiska propositionen inte kan genomföras. En höjning fill 140 kr.per ton bör ske fr. o. m. . per ton bör gälla för alla kolbränslen. Den nuvarande ordningen med treolika skattesatser har medfört administrativa problem och svarar inte mot någotenergipolifiskl mofiverat behov av differentiering. För kol-vätskeblandningarbör skatt utgå för det inblandade kolet med samma skattesats. Om det är frågaom en kol-oljeblandning kommer självfallet också den inblandade oljemängden attbeskallas. Vid remissbehandlingen av energiskattekommitténsbetänkande har . och påpekat alt den av kommittén föreslagna skallehöjningen på kol ochkoks skulle leda till allvarliga konsekvenser för stålverken. Dessaremissinstanser framhåller atl skatt på kol och koks som används förmetallurgisk produktion hell saknar styreffekt eftersom dessa råvaror inte kanersättas med andra råvaror. Någon energiskatt bör därför enligt dessa remissinstanserinte tas ut. Jag delar efter samråd med chefen för industridepartementet dennauppfattning. Kol och koks som används i metallurgiska processer bör undantasfrån beskattning. Detta kan lagtekniskt ske genom tillägg till 24 § lagen(1957:262) om allmän energiskatt. Detär angeläget att utbyggnaden av koleldade förbränningsanläggningar sker på ettplanerat sätt så atl såväl energiförsörjningsinlresset som hänsynen tillmiljön tillgodoses. Flera åtgärder har vidtagits härför. Ytteriigare åtgärderkommer att vidtas. 1983/84:28 28 Koncessionsnämndenför miljöskydd har i ärenden om nya koleldade anläggningar ställt långtgåendekrav på miljöskyddsåtgärder. har (JoU 1981/82:35, rskr 321) medanledning av proposifion 1981/82:151 om åtgärder mot försurningen uttalat attdenna skärpta praxis bör gälla för de anläggningar som kan bli aktuella.Riksdagen har beslutat att införa elt investeringsstöd tillanordningar för atl minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol (prop.1982/83: 100 bil. 14, NU 22, rskr 166). I min anmälan till denekonomisk-politiska proposiiionen redovisade jag - efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet - uppfattningen att det finns anledning att återkomma tillkolels miljöaspekter i ett senare skede, när erfarenheter har vunnits, nyaforskningsrön har vidgat kunskapsramarna och pågående utredningar haravslutats och remissbehandlats. Vidare redovisades avsikten att genomfortsatta insatser på det internationella planet, bilateralt och inom ramenför konventionen om begränsning av långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, intensifiera arbetet för alt nå en allmän minskning avsvavelutsläppen i . Projektet (),som bedrivits av i samarbete med berörda intressenter, överiämnadei slutrapporten och miljöeffekter. Rapporten harutsänts på en omfattande remiss. Enligt 2 § lagen(1981:599) om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle skall den somäger eller den som förfogar över en större eldningsanläggning samråda med denmyndighet som regeringen bestämmer innan han avgör för vilket slag av fastbränsle anläggningen skall utföras. Myndigheten skall verka för attanläggningen utförs för inhemskt fast bränsle när detta är tekniskt och ekonomisktrimligt. Denna uppgift överfördes från statens industriverk tillslalens energiverk. Utredningen om styrmedel för näringslivetsenergihushållning, Graf-strömska utredningen, har i betänkandet (SOU 1981:94)Energisamverkan stat-kommun-näringsliv föreslagit att den nuvarandesamrådsskyldigheten skall ersättas av en tillståndsprövning. Jag avser atl inom kortåterkomma i frågan om tillståndsprövning av nya koleldadeförbränningsanläggningar. Enligt min mening är det angeläget att ytterligarestärka samhällets möjligheteratt aktivt styra kolintroduktionen. Jagbehandlar i det följande frågor rörande beskattningen av blyfri bensin,motoralkoholer och motorgas. Jag har härvid förutom med chefen för finansdepartementetäven samrått med chefen för och chefen förjordbruksdepartementet, Energiskaltekommilténföreslog att skatten på btyfri bensin skall vara lägre per liter jämförtmed vanlig bensin. Den av kommittén redovisade avsikten var att skatleskillnadenmellan normalbensin och blyfri bensin skall vara tillräckligt slor för atlstimulera införandel av blyfri bensin. 1983/84:28 29 (Jo 1977:08) har utrett frågor om luftvårdsproblem på grund av bilavgaser ochbehandlat bl.a. frågan om införandet av blyfri bensin. Kommittén lämnade i maj1983 betänkandet (SOU 1983:27-28) BUar och renare luft. Betänkandet har sänts ulpå remiss. Enligt min mening bör stäUning las till energiskattekommitténsförslag om skatterabatt för blyfri bensin som ställning las fill bilavgaskommitténsbetänkande. Oljeersällningsdelegationen(I 1979:01; OED) överlämnade rapporten (Ds I 1982:12) Strategi föralternativa drivmedel. I rapporten behandlades främst frågan om introduktion avmotoralkoholer. En närmare plan redovisades för det fortsatta arbetet medintroduktion av bränsle med i del närmaste metanol (MIOO). Ibudgetpropositionen lämnade jag en redovisning av arbetet med introdukfionav allernafiva drivmedel och förslag till fortsalt inriktning (prop.1982/83:100 bil. Jag framhöll därvid aU de statliga insatserna främst börgälla att utveckla användningen av M100. Jag anförde vidare att målet för destatliga insatserna bör vara atl ge närmare underlag för ett beslut i slutet av1980-talet i frågan om introduktion av MIOO som drivmedel i större skala. Jagredovisade atl den av OED föreslagna planen för del fortsatta arbetet visarvilka åtgärder som behöver vidtas för att elt sådantunderlag skall kunna finnas . OEDanförde i sin rapport att den gällande skattesubvenlioneringen av MTBE (metylterliärbutyleler)utgör ell av de avgörande hindren för låginblandning av metanol i bensin. Jagföreslog därför att skattesubvenlioneringen av MTBE skulle upphöra. Riksdagenhar bifallit detta förslag (SkU 1982/83:22, rskr 150). Denav OED föreslagna planen för del fortsatta arbetet omfattar flera åtgärder för atlla fram underlag rörande användning av MIOO i fordon. Bl.a. ingår i planen testav prototyper, ett första fältförsök med ca 20 provbilar och ett störrefältförsök omfattande ca 200-300 fordon. Enligt OED kan den föreslagna planenfinansieras inom ramen för befintliga resurser, främst genom del statligaenergiforskningsprogrammet och genom oljeersättningsfonden. Förutom det ovanredovisade förslaget rörande beskattningen av MTBE föreslog OED ingaskatteförändringar för att siödja genomförandet av planen. Jaghar tidigare (avsnitt 2.1) framhållit alt beskattningen av energi bör utformasså alt den främjar tillkomsten av de energiinvesteringar som enligt de energipoliliskarikfiinjerna bör genomföras . Detla innebär att en fömtsättningför en energipoUliskt motiverad skaltesub-ventionering av ett visst bränsleeller drivmedel bör vara atl ett beslut om introduktion i större skala harfattats. Ilikhet med OED finner jag att skatien på motoralkoholer inte nu bör förändras.Genomförandet av planen för introduktion av alternativa driv- 1983/84:28 30 medelbör i nuvarande skede åstadkommas med andra styrmedel. I ett senare skede, närställning har tagits i frågan om en större introduktion, bör en skattesubventioneringav motoralkoholer kunna övervägas. F. n. gäller att skatten på motoralkoholerär något mindre än hälften av skatten på bensin. Energiinnehållet i metanol ärhälften av energiinnehållet i bensin. Tills vidare bör vid eventuellaskaltehöjningar på bensin gälla att skatien på motoralkoholer höjs med hälftenav skattehöjningen på bensin. Energiinnehålleti motorgas, gasol för motordrift, är ca tre fjärdedelar av energiinnehållet ibensin. Skatten på motorgas är emellertid endast hälften av skallen på bensin.Jämfört med skallen på motoralkoholer är skallen på motorgas bara något högre,trots at( energiinnehållet i metanol endast är ca två tredjedelar avenergiinnehållet i molorgas. Skatten på motorgas är således subventionerad iförhållande till såväl skatten på bensin som skatten på motoralkoholer. Vidde senaste årens skatteförändringar på molorgas har tillämpats de riktlinjersom föreslogs i prop. 1978/79: 115. Föredragande statsrådet anförde därvidföljande (bU. 1 s. 89): Jagser del vidare som angeläget atl även andra alternativa drivmedel än motoralkoholerutnyttjas. Ett näraliggande alternativ är motorgas, gasol för motordrift, som ulöverall den kan komplettera nu utnyttjade drivmedel även har vissa fördelar frånmiljösynpunkt i jämförelse med motorbensin. Mednuvarande uttag av skatl på .gasol för nämnt ändamål synes det vara möjligt altviss övergång till gasoldrift inom bilparken kan komma alt ske. Enförutsättning härför har angivits vara att skatteuttaget på gasol i jämförelsemed det totala skatte- och avgiftsuttagel på motorbensin inte förändras iväsentligt hänseende, dvs. att skatten på gasol inle ökar i sådan utsträckningatt det blir olönsamt atl gå över fill motorgasdrifl. Någon anledning att nuföreslå en höjning av skatten på gasol för motordrift föreligger inte. Denvidare utvecklingen inom motorgasområdet och inom syntetbränsleområdet torde ihuvudsak få bestämma skatleuttagets vidare nivå. Som allmän inriktning bördärför enligt min mening t. v. gälla att nuvarande skalle- och avgiftsuttag på molorbensinrelativt motorgas i huvudsak bibehålls. Detskatte- och avgiftsuttag som gällde var per liter för molorgasoch per liter för bensin. Vid de skattehöjningar på bensin som harvidtagits därefter har skatten på gasol höjts så att den har motsvarat 55/109av skatten på bensin. anför i silt yttrande över energiskattekommitténs belänkandeatt drift med molorgas innebär vissa fördelar från miljösynpunkt, främstgenom alt d<:n är elt blyfritl bränsle. Enligt verket visar emeUertidundersökningar som har framkommit på senare fid att ökade kväveoxiduisläppibland uppstår vid motorgasdrifl i jämförelse med bensindrift. Gasdrift medför åandra sidan i allmänhet utsläpp av kolväten som är mindre biologiskt aktiva ände utsläpp som erhålls vid dagens bensindrift. Verket framhåller vidare attbensindrivna bilar utmstade för blyfri bensin och avancerad avgasrening gerbetydligt lägre föroreningsut- Prop.1983/84:28 31 släppän gasdrivna bilar och detta till lägre kostnader. Enligt verket bör motorgasinte premieras i större utsträckning från miljösynpunkt än vad som harföreslagits för blyfri bensin (per liter). Motorgasen föreslås erhållamotsvarande skatterabatt som blyfri bensin men med beaktande av gasens lägreenergiinnehåll. Föregen del vill jag framhålla följande. Molorgas är snarare ett komplement änett alternativ till dagens drivmedel. Eftersom även motorgas är enpetroleumprodukt, medför en introduktion av motorgas inte någon nämnvärd förbättringav försörjningstryggheten. En begränsad användning av motorgas innebär dock atterfarenheter erhålls från en användning av ytterligare ett drivmedel. En fömtsättningför den övergång till motorgas-drift som har skett , torde ha varitden nu gällande skattesubvenlioneringen av motorgas. Subventioneringen bördärför inle minska drastiskt. Den nu gällande skattesubvenlioneringen avmotorgas är betydligt större än den subventionering som föreslås avnaturvårdsverket. Jag anser mot denna bakgmnd atl skatten på motorgas bör höjasi etapper tills skatten per liter är av skatten på bensin. 2.2.4Beskattning av elektrisk kraft m. är den allmänna energiskatten för elektrisk kraft 3öre/kWh för industriabonnenler. Skatten är /kWh för övriga abonnenterutom för abonnenter i vissa län och kommuner i främst norra för vilkaskattesatsen i stället är /kWh. I detta sammanhang villjag erinra om den särskilda skatl på vattenkraft som infördes den 1 januari1983 (prop. 1982/83:50, SkU 15, rskr 106). Denna skatt uttas av elproducenternaoch utgår med /kWh för elkraft producerad i vattenkraftsanläggningar tagnai drift och med /kWh för elkraft producerad ivattenkraftsanläggningar som har tagits i drift .