prop · G703199 · 1983-12-31 00:00:00 — Samhällets mål bör enligt IPOK vara atl varje person som invandrar tillSverige skall ges grundläggande färdigheter i svenska och kunskaper om detsvenska samhället så snart som möjligl efter ankomslen hil. SKU anser all slatenhar ett övergripande ansvar för atl alla invandrare får sfi-undervisning efterbehov. Prop.1983/84:199 55 ensroU i samhällets invandrarpolitiska arbete. Likaså understryker Landstingsförbundetoch /SR att det bör vara samhällels skyldighet att erbjuda invandrarenmöjligheter att lära sig svenska. 5/V, SÖ, UHÅ och AMS ställer sig ocksä bakom kommilténsförslag om ett ökat samhällsansvar för sfi. UHÅ framhåller att ett samlat ochsamhälleligt ansvar för sfi innebär att läroplaner kan fastställas och enreguljär lärarutbildning inrättas, vilket bör medföra en höjd kvalitet ochbättre utbyte av de medel som satsas på verksamheten. AMS framhåller dearbetsmarknadspolitiska motiven, medan 5/V och 5Ö pekar pä invandrarpoUtiskaoch utbildningspolitiska motiv. SÖ anser att det bör vara en principiellrättighet för invandraren att delta i svenskundervisning och avvisar därmedkommitténs tankar om att införa ett slags principiell skyldighet förinvandrarna alt delta i sfi. SKU avvisar också den principiella skyldighetenmed hänvisning till valfrihetsmålet. SAF framhåller att begreppet principiellskyldighet är tvetydigt och lätt kan missbmkas samt att ett utbyggt studiestödbör vara elt tillräckligt incitament för atl invandraren frivilligt skall sökasig lill utbildning. anserall invandraren själv är bäst skickad att avgöra behovet av och motiven försitt deltagande i sfi. LO,IPOK, , , , /SR och Norrköpingskommun tillstyrker förslaget om principiell skyldighet. Det understryks dockatt det bara är meningsfullt att tala om skyldighet om det finns en välfungerande uppsökande verksamhet och en bra barntillsyn. SFl-kommitténhar lagt fram förslag om en ny enhetlig ulbUdning med allmänna mål ochriktlinjer i en läroplan som fastställs av . Utbildningen skalldärigenom bli mera likvärdig över hela landet. Majoriteten avremissinstanserna tillslyrker förslaget. SÖ anser att det övergripandemålet skall fastställas av statsmakterna och att de preciserade målen bördokumenteras i en läroplan. AMS framhåller att alla invandrare oavsettsysselsättningsförhållanden bör ges en grundläggande sfi-utbildning och menaratt en sådan utbildning kan förbättra utgångsläget för arbetsförmedlingensinsatser för invandrarna. RRV understryker betydelsen av alt innehållet i sfi-utbildningenär oberoende av utbildningsanordnare. För att detta skall kunna uppnås är detväsentligt, anser RRV, att de kursplaner som reglerar verksamheten är desamma. Kommittén föreslår att sfi-utbildningenbör innehålla svenska, samhällsorientering, studie- och yrkesorientering saml kuralivainslag. Förslagel tillstyrks överlag. LO anser att en viss del av utbildningenbör avse arbelslivsorientering förlagd till arbetsplatsen och anordnad av enfacklig organi- Prop.1983/84:199 56 sation.SAF däremot anser att samhälls- och arbetslivsorientering bör vara enintegrerad del av sfi-utbildningen och skötas av sfi-lärarna. Växjökommun pekar på att ett klart mäl och en fastslagen läroplan för sfi ger eneffektivare verksamhet och bättre möjligheter alt placera invandrarna på rättnivå i utbildningssystemet. Liknande synpunkter framförs av . Fleraremissinstanser framhåller alt sfi-utbildningen bör ske tidigt efter ankomstentill . och LO anser att sfi bör vara ett"mottagningsinstrument". LO framhåller ocksä atl sfi- utbildningen börges före invandrarens inträde på arbetsmarknaden. Det ger möjligheter ettbredare yrkesval och underlättar gemenskapen med arbetskamrater och kontakt medden fackliga organisationen. Samma inställning har A55 som också konstaterar atlnuvarande svenskundervisning saknar information om arbelsmiljöfrågor och alt kommilténsförslag motsvarar styrelsens önskemål. anser atl etapp 1 av utbildningennormalt bör genomföras före anställning och fä en tidig arbetslivsanknytning.Flera remissinstanser påpekar all sfi- utbildningen måste kunna byggas pä medfortsättningskurser, framhåller att det måste vara ett absolut krav attden grundläggande sfi-utbildningen kan kompletteras med ytterligaresvenskundervisning som ger invandraren en reell möjlighet att genomgåutbildning inom t.ex. AMU. SFI-kommilténhar presenterat fyra olika huvudmannaskapsalternativ: Förelt kommunall huvudmannaskap presenterar kommittén fyra olika modeller. Denförsta modellen innebär ett kommunalt "paraplyansvar", där kommunenhar det övergripande ansvaret för utbildningen men kan lägga ul undervisningenpå andra anordnare. Den andra modellen innebär alt komvux anordnar den förstaetappen medan andra anordnare också kan anlitas för den andra etappen. Dentredje modellen innebär en delning av målgruppen mellan komvux och AMU så atlde som skall genomgå en yrkesinriktad arbelsmarknadsulbildning efter sfi färundervisningen inom AMU medan resten går i komvux. Den fjärde modellen innebär ellrenodlat kommunall huvudmannaskap med komvux som enda anordnare. 1en reservation till betänkandet förordas elt statligt huvudmannaskap. Kommitténföreslår regional samverkan genom s. k. sfi-områden för alt underlättaanordnande av sfi i små kommuner. 1983/84:199 57 Frågan om huvudmannaskapet uppfattas av samtligaremissinstanser som en nyckelfråga. Alla remissinstanser utom statskontoret och Södertäljekommun fiUslyrker ett enhetligt huvudmannaskap. a. AMS och IPOK framhålleratt eU enhetligt huvudmannaskap är nödvändigt för alt alla invandrare skall kunnafå en likvärdig grundläggande utbildning i svenska och samhällsorientering. SÖ, AMS och har i sina yttranden redovisat de svåraöverväganden som sammanhänger med huvudmannaskapsfrågan, vilket för verkens delresulterat i att de inte tagit ställning i huvudmannaskapsfrågan. De haristället vall att redovisa fördelar och nackdelar med statligt respektivekommunalt huvudmannaskap. 5/V framhåller att fördelar med etl kommunalthuvudmannaskap är atl man får en lokalpolilisk förankring av sfi, att sfi kaninordnas i ett kommunalt invandrarservicemönsleroch att barnomsorg, uppsökandeverksamhet, information etc. kommer atl fungera bäUre. De nackdelar betonarär au kommunerna är många och har olika förutsättningar att anordna sfi, attdet kan bli svårare att anpassa sfi till arbetsmarknadens krav samt atlkommunerna har bristande erfarenhet av sfi. Elt statligt ansvar genom AMU har,anser , fördelen atl man inom AMU har ett utbyggt system för sfi, attflertalet nya invandrare behöver arbetsmarknadsutbildning och att AMU harutbildade sfi-lärare. Nackdelar är, enligt , att AMU saknar erfarenhel avuppsökande verksamhet och barnomsorg, att samordning med verksamhetblir svär och att AMU endast finns pä etl 100-tal orter. RRV framhåller också fördelarna med ett renodlathuvudmannaskap, bl.a. de samordningsvinster som kan göras genom utnyttjande avlärare och lokaler över olika utbildningsformer. RRV pekar emellertid också påvissa fördelar med att låta blivande AMU-deltagare även i fortsättningen få sinsfi-undervisning vid AMU-center. Kommittémajoritetens förslag om etl kommunalthuvudmannaskap med komvux som huvudman tillstyrks av SoS, UHÅ, TCO, /SR. , , studieförbunden TBV, NBV,och Vuxenskotan, samt . Vä.xjö, , , ,, och kommuner. Tillstyrkandet frän kommunernas sida är förenatmed villkoret atl dessa får 100-proceniiga statsbidrag för verksamheten. Statligthuvudmannaskap - i enlighet med vad som förordals i reservationen- förordas avLO, ABF, , , länslandsting. , samt , ,, , , och kommuner. , LO och kommuner betonar alt sfi är en invandrarpoliliskoch arbelsmarknadspolitisk åtgärd och därmed en stallig angelägenhet. Dessainstanser anser ocksä alt etl överförande av sfi lill kommunerna inle kan skeulan ökade kommunala kostnader. 1983/84:199 58 Studiefrämjandetoch förordar en lösning med antingen kommunalt ellerstatligt huvudmannaskap där studieförbunden anlitas som studieanordnare. Därvidkan man, enligl de båda studieförbunden, ta vara på de resurser i form avlärare, lokaler och kunskaper som finns hos studieförbunden som man färstörre enhetlighet och samordning. SFl-kommitlénsförslag innebär all nya invandrare bör priorileras för sfi-utbildningen men atldel också bör finnas platser för äldre invandrare, dvs. sädana som kommil tillSverige under 1960- och 1970- talet. Kommillén uppskattar antalet nyainvandrare med behov av svenskundervisning till 15000 och antalet gamla till ca6000 per är. bedömningar utgår ifrån de senaste årensinvandring. SFI-kommiltén föreslår att de som i väntar påuppehållstillstånd (s. k. vänlare) skall ha rätt till sfi. villkommittén införa vissa begränsningar i förhållande till nuläget. a. norrmänoch danskar föreslås vara undantagna från sfi. SÖhar invändningar mol kommilténs sätt alt beräkna behovet och menar att man istället borde utgått frän efterfrågad utbildning . Fleraremissinstanser anser behovet vara för lågt räknat. RRV finner kommitténsberäkningar av antalet deltagare osäkra. Detsamma gör AMS, SÖ och 5/V. IPOKoch SFL finner däremot kommitténs uppskattningar vara realistiska. SKU pekar päden minskade invandringen och dess betydelse för behovet av sfi. AMS, SÖ och RRVframhåller atl dimensioneringen inte får bli så snäv att vissa grupper lågprioriterasoch väntetiderna till utbildning blir för länga. LO är tveksam lill förslagetatt vänlare skall ha rätt till sfi-utbildning. Man hävdar alt undervisning för vänlaremåste vara av en annan karaktär än sfi- utbildningen. LO anser altstudieförbunden kan anordna meningsfull sysselsättning för vänlare utanför sfi-organisationen. Invandrarnämndeni pekar också på den bristfälliga mofivation som väntare har när detgäller sfi, vilket gör atl många knappast lär sig någon svenska underväntetiden. Kommitténsförslag all kyrkobokföring bör vara det enda kravet för tiUträde till sfi-utbildningenbiträds överlag. Fleraremissinstanser har betonat atl förändringar i invandringen påverkarutbildningsbehovet. Många grupper, inte minsl flyktingarna, har studiehinderav psykologisk och social art vilket påverkar utbildningens inriktning ochlängd. 5o5 avstyrker kommitténs förslag att utländsk sjukvårdspersonal skallingå i målgruppen för sfi- utbildning. SoS förordar atl dessa även ifortsättningen bör få en speciell tillrättalagd utbildning genom Folkuniversitetet.SÖ understryker alt utbildningsbehovet varierar för olika grupper.Flyktingarnas speciella behov framhålls av SÖ, AMS och LO. 1983/84:199 59 UHÅ och IPOK tillslyrker förslaget om att invandrarstuderandeskall kunna få en del av sin sfi-utbildning inom högskolans ram. SFI-kommitténsförslag om att invandrare som är berättigade till grundvux skall få sin sfiinom ramen för grundvux avstyrks av 5Ö, AMS, , TCO, och SFL. Flera instanserhävdar att delta skulle innebära en försämring om inte samlidigt resurserna förgrundvux utökades. 5 Sfi-utbildningens omfattning och uppläggning Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker kommitténsförslag att sfi-utbildningen bör omfatta och delas i två etapper omvardera . Flera av dem understryker atl måste ses som enminiminivå och kunna kompletteras med annan svenskundervisning. Sålunda anser bl.a.AMS, , SÖ, SFL aU möjligheter fill föriängning av sfi-utbildningen grundadpå kunskapstesl måste finnas i individuella fall. AMS, , SÖ, KAFU ochFolkuniversitetet framhåller atl innebär en försämring för vissagrupper men atl förbäuring av metoder, t. ex. värvning av sfi med annanutbildning, kan effektivisera undervisningen. 5o5 framhåller att ungdomarnasbehov av sfi ligger . Delsamma gäller utländsksjukvårdspersonal, framhåller SoS. , Vuxenskolan, SAF, /SR och Järfällakommun anser att utbildningen bör begränsas lill 500 fimmar, främst avekonomiska skäl. Förslaget om indelning i två etapper anses ge möjlighettill effektivisering av undervisningen och bättre möjligheter att nivågrupperadeltagarna. RRV tror att vissa studiehinder därigenom kan undanröjas ochstudieavbrotten minska. LO och kommun förordar tre etapper där dentredje etappen omfattar arbetslivsorientering. Kommittén föreslår ett särskilt studiestöd för invandraresom genomgår sfi-utbildning, s.k. sfi-penning. I detta förslag instämmer allautom C5A', RRV och /SR, vilka avstyrker förslaget. anser att sfi-penningbör ulgå även lill flyktingar, men menar dock att sfi- penning inte bör gesunder vistelse i flyktingförläggning. RFV tillstyrker förslaget alt de allmännaförsäkringskassorna skall beräkna och betala ut sfi-penningen. Verket anseratt förslaget om inkomstrelalerad sfi-penning kan bli relativt betungande frånadministrativ synpunkt och rekommenderar så långt möjligt schabloniseradeberäkningsmetoder. Verket anser vidare alt samordningsfrågorna bör analyserasnärmare och erinrar om verkets regeringsuppdrag att utreda frågan omföräldrapenning för tillfällig vård av barn för föräldrar som genomgårutbildning. Prop.1983/84:199 60 5AF understryker vikten av att nya invandrare möjligl,helsl före anställning, genomgår sfi och tillstyrker därför förslaget att vuxnainvandrare utan anställning får en sfi-penning på /tim trots atlersättningen i en del fall kan översliga den lön, som utgår på den öppnamarknaden. SFL hävdar att sfi-penningen bör beräknas så att denligger i nivå med de lägsta lönerna för vuxna löntagare på arbetsmarknaden,dvs. /mån än av kommittén föreslagna /mån. Hotett- ochRestau-ranganstäUdas förbund anser att anställda måste få full kostnadstäckningför lönebortfall och alt därför reglerna måste göras sä flexibla, att verkligförlorad arbetsförtjänst ersätts. CSN avstyrker kommitténs förslag om sfi-penning medmotiveringen att man inle bör införa nya studiestöd och all ell slöd lillstudier inle helt bör motsvara inkomstbortfall. Studiestödet till de studerandei sfi-utbildningen bör istället, anser CSN. utgä enligt de regler som f n.gäller för timersättning vid grundvux. Denna uppfattning delas av RRV ochSACO/SR. RRV anser även att de grupper som inle drabbas av inkomstbortfall börfä sfi-penning som motsvarar den ersätlning samma grupp har vid grundvux. Verkelavslyrker ocksä förslagel alt personer i åldrarna samt över 65 årskall få ersätlning. /SR menar i likhet med CSN atl del inte är acceptabeltalt införa ytterligare ett studiestödssystem utöver de stödformer som redanfinns. Inom CSN har som alternativ till kommitténs förslagutarbetats ett förslag vars bärande tanke är alt studiestödet för sfi-utbildningenoch dess administration bör vara detsamma som för grundvux. Förslagel, vilkeibifogas CSN:s yllrande, innebär bl. a. att timersättning utgår med schabloniseradebelopp saml alt regler för återkrav införs. Enligt förslaget bör såväl prövningav rätt till timersättning som beloppsberäkning och utbetalning skötas avskolstyrelserna. Nämnden anser att det s. k. sfi-registret bör omfalla även grundvuxoch administreras av nämnden. CSN framhåller alt man pä sikt eftersträvar attförsöka skapa etl mer sammanhållet sludieslödssystem och SFI- kommitténsförslag skulle, om det genomfördes, komma alt verka i rakl molsalt riktning. Enligt kommitténs förslag skall invandrares rätt lill sfi-penningupphöra efter förslå kyrkobokföringen i . Delta förslag avstyrksav LO, och internationeUa föreningar för invandrarkvinnor,med motiveringen att det drabbar grupper av invandrare med en utsattarbetsmarknadssituation. 5/V anser att resekostnader bör ersättas för deltagare i sfi-utbildningen. SFL anser atl de som deltagit i sfi under väntan påuppehållstillstånd skall ha rätt till sfi med sfi-penning under 600 limmarsedan de falt sina tillstånd. 1983/84:199 61 7 Barnomsorg vid sfl-utbildning Kommittén föreslär att särskild barnomsorg bör ordnas avkommunerna för barnen till de föräldrar som deltar i sfi-utbildningen och atl statsbidragutgår för denna verksamhet. I detta förslag instämmer majoriteten avremissinstanserna. 5/V, RRV och SoS framhåller vikten av en ordnad barnomsorgså att även de hemarbetande invandrarkvinnorna kan delta i sfi-undervisningen.Norrköpings kommun påpekar att den barnomsorg som blir aktuell för asylsökandemed barn bör beaktas vid utformningen av de avtal mellan och de enskildakommuner, som fömtsälts ske vid etl lokalt omhändertagande av flyktingar. TCOoch SFL anser däremot att barnomsorgen for de sfi-studerandes barn bör ske inomramen för samhällets reguljära barnomsorg. SFL finner de typer avsärbehandling som kommittén föreslagit i vissa avseenden direktdiskriminerande. Bl.a. 5/V och anser alt omfattningen av barnomsorgenär för lågt beräknad. Flertalet av de remissinslanser som yttrat sig i lärarfrägornainstämmer i kommilténs förslag om att en lärarulbildning i svenska somfrämmande språk bör inrättas, samt att rekryteringen av lärare lill den nya sfi-utbildningeni första hand sker bland de lärare och cirkelledare som är och har varitverksamma inom den hitlillsvarande sfi-utbildningen. UHÅ föreslår atl ämnetsvenska som främmande språk i utbildningen även skall kunna kombineras medsamhällsvetenskapliga ämnen. Ämbetet varnar, liksom SÖ, för alltför generösadispenser från kraven på grundutbildning för lärare. UHÄ betonar vikten av atlfrågan om behörighetsgivande sfi-lärar-utbildning löses snabbt, så atl berördahögskolemyndigheter kan börja arbeta med utveckling av kurser inomgrundutbildning och fortbildning. RRV anser atl förslagen som rörkompletterande utbildning av lärare och personliga tjänster bör övervägas yllerligarevad gäller såväl omfattning som kostnader. 5/V vill i sitt yttrande starktunderstryka viklen av alt den erfarenhet av undervisning i svenska somfrämmande språk som byggts upp inte tilläts gä lill spillo, eftersom dettaskulle få allvarliga konsekvenser för kontinuiteten i undervisningen. SFL kan inle acceptera en ny organisation av sfi-utbildningenulan atl lärarfrägorna löses och biträder därför kommitténs förslag att den nyaorganisationen bygger pä nu verksamma lärare i svenska som främmande språk.Förbundet framhåller att den kompletterande utbildningen för lärare som skallleda till full behörighet bör erbjudas med oavkortad lön saml altkompletteringen skall ske efter tjänstetillsättningen. Vidare anser SFL attkommitténs resonemang när det gäller övergångsfrågorna är alltför vaga i trygghelsavseende.Förbundet kräver bl.a. atl de lärare som skall 1983/84:199 62 överförashar minst 3 1/erfarenhet av svenskundervisning för vuxna invandrare, attgängse meritvärderingsbeslämmdser inte bör gälla och att särskilda tillsättningsgmnderbör utarbetas. Bland de kommuner som yttrat sig i lärarfrägorna uppger Örebrokommun att kommunen i inledningsskedet av sfi-reformen kommer att nästan heltsakna lärare med den av kommittén föreslagna behörigheten. Rekrytering får skebland cirkelledare och AMU-lärare. kommun anser att den kompletterandeutbildningen i ämnet svenska som främmande språk bör stå öppen även för låg-ochmellanstadielärare. Denna gmpp lärare har i kommunen visat sig vara etl utmärktkomplement till lärare med akademisk utbildning. önskar attäven lärare inom grundvux som undervisar invandrare skall kunna komma ifrågaför de nya tjänsterna och att utbildningsinsatser görs för att ge dembehörighet. Kommitténsförslag atl finansiera sfi-utbildningen genom statsbidrag och en mindrearbetsgivaravgift tillstyrks av flera remissinstanser, som finner det positivt atlman kommer bort från den direkta kopplingen mellan anställning av invandrareoch kostnader för del enskilda förelaget. Vad gäller kommilténskostnadsberäkningar för förslagets genomförande anser AMS, RRV, att dessa är osäkra och dåligt underbyggda. hävdaralt kommittén synes ha underskattat de verkliga kostnaderna och ävenmissbedömt utbildningsbehovet. I del senare instämmer AMS och SÖ. /tvivlar på att kommunerna kommer alt erhålla fullkostnadstäckning för sfi-undervisningen. /SR betonar också att finansieringav sfi-utbildningen inte fär innebära atl resurser tas från övriga delar avvuxenundervisningen. SAF,och avstyrker förslaget att reformen delvisskall finansieras med en höjning av arbetsgivaravgiften med 0,eller 0,07%och hävdar att finansieringen i stället bör ske helt över statsbudgelen. Vadgäller statsbidragets utformning menar RRV och 5Ö att en ökad schabloniseringbör eftersträvas för att skapa en friare resursanvändning och förenkladadministration. Bl.a. LO tillslyrker förslaget om arbetsgivaravgift för sfi.LO, ABF och anser att studieförbunden bör få behälla resursernapå den s. k. fria kvoten för päbyggnadsutbildning i sfi. AMS hävdar attresurser måste finnas kvar för fortsatt svenskundervisning i AMU. Enliglkommilténs förslag skulle sfi-reformen träda i kraft den Ijuli 1983. Under enövergångsperiod på tvä år skulle enligt kommittén nuvarande anordnare av sfi-undervisninganlitas för att möjliggöra en successiv uppbyggnad av den nya organisationen ikommunen. 1983/84:199 63 milté skulle planera och organisera genomförandet avreformen och disponera ett anslag för övergångskostnader. 5/V, AMS, SFL, /SR och SAF anser det vara viktigt atlden nya organisationen börjar fungera för att undvika ensänkning av kvaliteten på den nuvarande undervisningen och viljan atl anordna sädan.AMS framhåller att organisationskommitténs första uppgift bör vara atlutarbeta riktlinjer för hur samarbelel bör ske mellan kommande och nuvarande utbildningsanordnareför alt tillgängliga resurser skall utnyttjas på bästa sätt underövergångstiden. Några instanser, t. ex. SÖ, , ABF och Folkbildningsförbundelfinner övergångstiden alltför kort. ABF förordar en övergångslid påminst medan hävdar att övergången bör äga rum per den för atl undvika alltför omfattande ekonomiskakonsekvenser. slort antal remissinstanser, bl.a. , SÖ, SFL, TCO, , och finner att den resurs som föreslagits av kommittén för alt läcka övergångskostnaderna är helt otillräcklig. ABF menar, alt kommitténs förslag i detta avseende vittnar om en nonchalant inställning lill sludieförbunden. Förbundet beräknar atl avvecklingskost naderna för samfiiga studieförbund om elt rent kommunalt huvudmanna skap genomförs kan uppgå till ca 50milj.kr. Förbundet anser vidare atl kommilténs förslag i syfte atl skapa förulsättningar för de nuvarande sfi-ledarna inom sludieförbunden alt fä anställning hos en ny huvudman är otillräckliga och bristfälligt underbyggda. SÖ anser att erfarenheter från andra reformer bör vara vägledande för hur slor summa som skall anslås för övergångskostnader. TCO föreslår att studieförbundens merkostnader i samband med övergången till del nya systemet i stället läcks med medel ur folkbildningsanslaget. I della instämmer SFL, som även understryker nödvändigheten av klara riktlinjer för reformens genomförande såväl vad gäller konsekvenser för studieförbunden som för övrigt. Av de remissinstanser som yttrat sig i lagstiftningsfrågoravslyrker Landstingsförbundet kommitténs förslag atl rätlen lill ledighet undersfl-utbildning regleras i en särskild lag. Den rätlen bör enligt förbundet istället inordnas i en omarbetad sludieledighetslag. SAF accepterar förslaget att arbetsgivare på begäran avkommun skall medverka till atl information om rälien lill svenskundervisningför invandrare kan lämnas pä arbetsplatsen. Däremot motsätter sig föreningenkommitténs förslag atl i den nya ledighelslagen ge även fackliga förtroendemänsom inle är anställda där tillträde till arbetsplatsen. Någon motsvarande rällföreligger enligl SAF inle i annan lagstiftning. 1 likhet med kommitténs majorilet motsätter sig SAF ocksådel i en reservalion framförda förslaget om en skadesiändssanklioneradskyldighet för arbetsgivare att själva informera utländskaarbetstagare och kommunen. Prop.1983/84:199 64 Propositionenshuvudsakliga innehåll................................ 1 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde ................ 2 1 Inledning........................................................................ 2 2 Föredragandensöverväganden ................................... 5 2.1 Motiv för en förändring avsvenskundervisningen för vuxna invandrare 5 2.2 En ny modell för undervisningen ........................... ... 10