prop · G70325 · 1983-12-31 00:00:00 — medförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenashemslällan. 1 proposiiionenföreslås utgifter m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för innevarandebudgetår. Deanslag som begärs uppgår till ca 1070 milj. kr. De största anslagen föreslås gåtill kostnader för materielanskaffning till marinförband, ersättning förskyddsrumsbyggande saml kostnader för FN-styrkor utomlands. 1 1983/84. 1983/84:25 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , . R. Carisson, , Thunborg Föredragande: statsråden , , Thunborg, R. , ,, , , , Propositionmed förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 Regeringenhar i prop. 1983/84: 26 om sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1983/84 föreslagit att anvisar anslag om sammanlagt I 193 milj. kr.för de ändamål som föreslås i propositionen. Vidare har regeringen i prop.1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder föreslagit att 12,5 milj. kr.anvisas för särskild information och utbildning av det nya programmet förreparation, ombyggnad och tillbyggnad av bostäder. Inom industridepartementetsverksamhetsområde har regeringen i prop. 1983/84: 38 om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i , m.m. och i prop.1983/84:8 om ett nationellt mikroelektronikprogram föreslagit att sammanlagt124 milj. kr. anvisas för de ändamål som föreslås i propositionerna. Slutligenhar regeringen i prop. 1983/ 84:42 om trygghetsfrågor i statlig anställning m. m.föreslagit att 6 milj. kr. tas upp för särskilda trygghetsåtgärder för lärare m.m. Deytteriigare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detla sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1983/84. Denna proposition bör föreläggas . Skulleanslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget för innevarande budgetårvisa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m. m. 1983/84:25 3 påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /84. Anförandena redovisasi underprotokollen för resp. departement. Statsrådet avslutar: Jaghemställer att regeringen föreslår attbesluta om anslag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1983/84 eller vidta övriga åtgärder i enlighet med de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionensom bilagor 1 11. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 [1] E 5. Engångsanskaffning av inventarier m. m. Underdenna mbrik häri statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av 22,4 milj. kr. Regeringenhar i sysselsättningsskapande syfte genom olika beslul uppdragitåt och att utföra ny- ochombyggnadsarbeten till en sammanlagd kostnad av ca 145 milj. kr. Besluten ledertill ett ökat medelsbehov under anslaget av 12,8 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Engångsanskajfning av inventarier m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 Åtgärderför att förstärka ubåtsskyddet Regeringenbemyndigade min företrädare atl tillkalla en kommission'med uppdrag alt undersöka ubåtskränkningarna av svenskt territorium.Kommissionen överlämnade betänkandet (SOU 1983: 13) Att möta ubåtshotel.Överbefälhavaren har i en rapport till regeringen lämnat enredogörelse för och bedömning av främmande ubåtsverksamhet på svensktterritorium . Ubåtsskyddskommissionenhar haft i uppdrag att redovisa och bedöma utvecklingen då det gällerubåtskränkningar av det svenska territoriet och diskutera tänkbara motiv fördessa. Det har vidare varit kommissionens uppgift att kartlägga och bedöma densamlade svenska ubåtsskyddskapaci-teten och därvid ta ställning till frågan omytterligare resurser erfordras för att möta ubåtshotel. 1 fråga om HårsQärden-incidentenhar kommissionen haft i uppdrag att klarlägga händelseförioppel, utvärdera deoperativa, taktiska och tekniska erfarenheter som vunnits samt utvärderaformerna för informationsgivning. Avde redogörelser som lämnas i betänkandet framgår att de ubåtskränkningar somskett är av en utomordentligt allvariig nalur med betydande konsekvenser för svensksäkerhetspolitik. 'Förutvarande statsrådet , ordförande, f d. landshövdingen riksdagsledamöterna . Prop.1983/84:25 8 Kommissionen redovisar atl de:t med fullständig säkerhethar konstaterats att främmande ubåtar uppehöll sig i Hårsfjärden-området ioktober 1982. I rapporten redovisas att det i den aktuellaliden torde ha uppehållit sig sex ubåtar, varav tre var miniubåtar avditintills okänd karaktär. HårsQäiden-incidenlen har föranlett dels en förnyadgranskning av tidigare incidenter, som i vissa avseenden kunnal te sigförbryllande, dels understrukit iillvaret i det ubåtshot som riktas mot . Kommissionen konstaterar aU antalet ubåtskränkningar har ökalkraftigt . Del framstår som sannolikt all miniubåtar förekommitvid tidigare ubåtskränkningar och att den främmande ubåtsverksamhetendelvis har organiserats i eU antal större, samordnade operationer. överen kan konstateras att ubåtsverksamheten kännetecknas av entendens till ökande omfattning, ökande benägenhet för intrång på svenska inrevatten och ett provocerande uppträdande samt en spridning till en större del avåret och en större del av den svenska , inkl. Norriand. En säkerhetspolitisk bedömning av ubåtskränkningarna kan naturiiglvisinte göras isolerat från den gmndläggande frågan om ubåtarnas nationalitet.Kommissionen fastslår på denna punkt alt varken botlenundersök-ningarna ellerandra undersökningar har resulterat i bevis i form av föremål e.d. som skullekunna binda en viss nation vid kränkningarna. Emellertid har för kommissionenredovisats en stor mängd observationer av skilda slag som sammantaget tydligtutvisar att det rör sig om ubåtar tillhörande Warszawa-paktsländerna, dvs.väsentligen sovjetiska ubåtar. Kommissionen ansluter sig till den av expertergjorda bedömningen aU del i , liksom tidigare och,åtminstone i helt dominerande grad, under 1980-lalel som helhet rörde sig omkränkningar genom sovjetiska ubåtar. Ingen observation har erhållits som lyder på att ubåtarfrån något NATO-land trängt in på svenskl territorium. Kommissionen understryker det för och svensksäkerhets-, försvars- och neutralitetspolitik synnerligen allvarliga ochoacceptabla i dessa kränkningar. Kommissionen konstaterar att ubåtsskyddet prioriteratslågt i svensk försvarsplanering , men alt 1982 årsförsvarsbeslut sotn påverkals av incidenterna vid Utö och år 1980resp. 1981 präglades av en större medvetenhet om ubåtshotel. Kommissionensbeskrivning och värdering av de befintliga och planerade resurserna förubåtsskyddet ger vid handen aU den förbättring av del svenska ubåtsskyddet somär på väg i och för sig är rikfig men inte kan anses tillräcklig för alt mötadel myckel påtagliga hol mol den svenska säkerhetspolitiken som kränkningarnautgör. Med utgångspunkt i de brister som kommer att bestå även vidgenomförandet av nu planerade åtgärder och Prop.1983/84:25 9 detfaktum all dessa i allmänhet får effekt först , föreslårkommissionen ytterligare förstärkningar som berör många delar av del framtidaubåtsskyddet. De förslag till åtgärder som lämnas innebär att ubåtsskyddel måsletillföras ytterligare 200-250 milj.kr. Delta bör enligt kommissionen ses som ett etappmål vars lillräcklighetfår bedömas utifrån syftet att förhindra fortsatta ubåtskränkningar. Ubåtsskyddelbör enligt kommissionens mening sammansättas av ett flertal delsystem. De börmedge allmän ytövervakning såväl av internationellt vatten som av svenskt lerritorialhavoch svenska inre vatten i avsiki att upptäcka främmande ubåtar. Genomradarövervakning kan ubåtar som visar något över ytan indikeras. Genomoregelbunden flygspaning kan snorklande ubåtar eller ubåtar nära ytan indikeras.Våra egna ubåtar kan därtill genomföra passiv hydrofonspaning. I samband medvår fredslida utbildning bör sporadiska och kvalificerade ubåtsjaklövningarsältas in. Föratt avslöja ubåtar som söker ta sig in på våra inre vatten bör det finnas fastaoch rörliga undervattensbevakningssystem anslutna till bemannadebevakningsenheter. Vid dessa måste även finnas kapacitet för att ta emot ochsammanställa rapporter om spontana iakttagelser. 1 övrigt bör optiska, hydroakustiskaoch magnetiska metoder utnyttjas samt olika slags hinder kunna arrangeras. Nären ubåt indikerats bör resurser för lokalisering, identifiering och avvisningsnabbt kunna kraftsamlas. Dessa resurser består av bl.a. helikoptrar ochfartyg med ubåtsjaktutrustning helst i samverkan. Vapen och annan utrustningför uppgiften att tvinga upp en ubåt till ytan skall snabbt kunna sättas in. Alltdetta ställer anspråk på ett ledningssystem som med kort varsel kan sättas ifunktion. Motbakgrund av gjorda erfarenheter och analyser av inträffade ubåtsincidenterfinner kommissionen del angeläget atl inle bara ytterligare förstärkaubåtsskyddet på lång sikt utan även få till stånd snabba, i närtid effekthöjandeåtgärder. Iavvaktan på utveckling och utläggning av det nya fasta undervattens-bevakningssystemetfinner kommissionen det nödvändigt att redan nu utnyttja befintlig, till vissdel äldre materiel som ingår i krigsorganisationen. Efterhand tillkommande ny materiel kommer att successivt ersätta denna materiel,varvid möjligheter finns att även koppla automatiskt larm tillbevakningscentraler. Forsknings- ochutvecklingsinsatser bör enligt kommissionen göras för att fä fram kvalificeradeövervakningssystem som kan förflyttas mellan olika områden och utnyttjas förkraftsamling vid större incidenter. Denplanerade anskaffningen av röjdykarhydrofoner tUl minröjningsförbanden börenligt kommissionen tidigareläggas och utökas. Prop.1983/84:25 10 Kommissionenanser aU utbildnings- och beredskapssystemet bör förändras så att ubåtsskyddsförmåganförbättras. Såväl fartygsförband för ingripande mot ubåtar som förband förövervakning av prioriterade områden, bör finnas tillgängliga under störstamöjliga lid av året. Förbandens utrustning bör även kompletteras. Överbefälhavarenhar inplanerat anskaffning av tre medellunga ubålsjakthelikoptrar för prov ochförsök med ny utrustning. Kommissionen kan konstatera atl detla ger såväl sensom låg effektökning av ubåtsjaktkapaci-teten. Enligt kommissionens mening börytterligare fyra lunga helikoptrar så snart r,om möjligt tillföras ubåtsjaktfunktionen.Detta kan ske antingen genom ombyggnad av flygvapnets helikoptrar 4 A ellergenom nyanskaffning. Med de tre helikoptrar 4 B som ombyggs till 4C-standardoch en anskaffning enligt kommissionens förslag av ytterligare fyra sådana, kommermarinen all förfoga över 14 kvalificerade ubålsjakthelikoptrar,dvs. dubbelt så många som fanns disponibla . Detär angeläget att möjligheterna till utnyttjande av flygplan, inte enbart förallmän övervakning ulan även för lokalisering med hjälp av exempelvis hydrofonbojar,uppmärksammas genom studier och prov. mening bör ytterligare ett minröjningsfartyg anskaffas.Medel bör dessutom reserveras så att beställning av de tre resterandeminröjningsfartygen kan läggas redan under innevarande försvarsbeslutsperiod . Kommissionenunderstryker dessutom det angelägna i att de fartyg som framgent anskaffas, sålångt det är lämpligt, förses med ubåtsjaktutrustning, liksom allförutsättningarna prövas att inordna även andra, befintliga fartyg i ubåtsskyddel. För atlförverkliga den av kommissionen föreslagna ytterligare förstärkningen av ubåtsjaktkapacileten,erfordras även en förstärkning av forskning och utveckling inom området undervattensleknologi. Genomalt ubåtsjakl under varit ett relativt lågt prioriteratområde i det svenska försvaret, har också den kompetens som tidigare i någonmän fanns inom svensk industri på detta område minskal. Enligt kommissionensmening bör det prövas, i vilken utsträckning de olika förbättringar som nuföreslås, och de forsknings- och utvecklingsinsatser som måste ske, kanutnyttjas för att successivt stärka den svenska industrins kompelens inte minstnär det gäller olika delar av den undervattensleknologi som är aktuell i dettasammanhang. 3 Överbefälhavarens rapport och planering Överbefälhavarenhar i en rapport till regeringen lämnat en redogörelseför och bedömning av främmande ubåtsverksamhet på svenskl territorium undersommaren 1983. 1983/84:25 11 raratt sannolikheten är hög för alt utsatts för ettbetydande antal kränkningar av främmande ubåtar. Svenskt inre vatten dvs. skärgårdarna,bedöms ha berörts av dessa kränkningar i ett flertal fall. Överbefälhavarenkonstaterar att nationaliteten på de främmande ubåtarna inle har kunnatfastslås. Verksamhetens hela omfattning kan f.n. inte säkert bedömas. Enförändring i förhållande till tidigare kan enligt överbefälhavaren vara attubåtarna uppträder försiktigare. lämnade sitt betänkande har ett stortantal rapporter rörande främmande ubåtar på svenskt territorium inkommit tillöverbefälhavaren. Det övervägande antalet indikationer utgörs av optiskaiakttagelser från allmänheten. Indikationer från militära enheter är därutöver hydrofon-,magnetiska- och radarsignalspa-ningsobservationer. Observationerna avser såvälkonventionella ubåtar som miniubåtar. Enheterur försvarsmakten har genomfört tre större företag i avsikt att tvinga upp eneventuell ubåt, nämligen i Sundsvallsområdet under och störredelen av maj, i och samt i Karlskronaunder sista delen av augusti och . Hårsfjärden-incidentenår innebar enligt överbefälhavaren en betydande omställning avförsvarsmaktens verksamhet när det gäller ubåtsskydd. Miniubåtshotet hade intetidigare förutsetts i materielanskaffning och utbildning av förband. Förbandoch materiel avsedda för helt andra verksamheter utnyttjas f.n. för ubåtsskyddoch inom ramen för ordinarie grundutbildning som i första hand syftar tillförsvar mot invasion. Överbefälhavaren konstaterar att det kommer att ta tidinnan utbildning, taktik och lämplig materiel sammanförts till en verksamfunktion med avhållande effekt mot miniubätar. EfterUtö-incidenten beslöts alt en omplanering mot förbättradeubåtsskyddsåtgärder skulle genomföras. Dessa åtgärder innebar bl.a. att treäldre tunga helikoptrar skulle ges ubåtsjaktkapacitet, atl helikopterbasförbandenskulle ges förbättrad rörlighet, att helikoptrarnas tillgänglighet skulleförbättras genom viss modernisering, att ubåtsjaktför-måga skulle inplaneras påprojekterade robotbåtar och att minröjningsfartygens minsökningssystem skulleanpassas mot långsamtgående och stilla-liggande ubåtar. Ubåtsskyddeltillfördes för dessa ändamål ca 150 milj. kr. Åtgärdernaresulterar i successivt ökad effekt i ubåtsskyddel /83-1985/86. 1982års försvarsbeslut innebar att ytteriigare 200 milj. kr. skulle omfördelas förubåtsskyddsåtgärder. Dessa resurser har inplanerats för anskaffning avspaningsutrustning för flygplan, ubåtsjaktutrustning till robolbåtar (kustkorvelter),helikoptrar, fast undervaltensspaning, incidentvapen och lättubåtsjaktflygplan. Prop.1983/84:25 12 missionensom framlade belänkandet Att möta ubåtshotet . Regeringen beslöt imaj 1983 att förslag till åtgärder skulle ligga tillgrund för planeringen och alt överbefälhavaren skulle förutsätta atlytterligare 250 milj. kr. kommer att ställas till förfogande förubåtsskyddsåtgärder under /84. Därigenom kan beställning avytterligare fyra mintöjningsfartyg göras under /84. Dessutom kanfyra helikoptrar av typ 4 A moderniseras och ges ubåtsjaktkapacitet. Därutöverkan vissa andra planerade åtgärder lidigareläggas. Genomomplanering inom försvarets budgetram har ytterligare 190 milj.kr. satsats påanskaffning av spaningsmedel och incidentvapen samt åtgärder som rör utbildningoch beredskap i enlighet med ubåtsskydds-kommissionens förslag. Parallelltmed anskaffning och införande av ny materiel för ubåtsskydds-funktionengenomförs omfattande åtgärder beträffande utbildning och personalförstärkninginom ubålsskyddsområdet. Utbildningen och verksamheten inom kustfloltanförändras, helikopterverksamheten utökas, fler besättningar till ubålsjakthelikoptrarutbildas, utbildningen vid vissa kusl-artilleriförband och förband inom arménoch flygvapnet inriktas på ubåtsskydd m.m. Enligtöverbefälhavaren bör en insatsstyrka bestå av ubåtsjaktflygplan, helikoptrar, robolbåtar(kustkorvetter), patrullbåtar, minröjningsfartyg, röjdykarfartyg och ubåtar. Ensådan styrka bör insättas i samordning med ett fast spaningssyslem och minspärrlroppar,rörliga spärrförband, kustjägarförband samt vissa andra landförband. Vissaviktiga komponenter i denna jaktstyrka såsom minröjningsfartyg och robotbåtarfinns ännu inte. Först finns en fullständig jaktstyrka organiserad.Tidigast kan ytteriigare en jaktstyrka formas. Underperioden 1982- 1992 satsas enligt överbefälhavaren totalt I 220 milj. kr. påmateriel samt drift och underhåll inom ubålsskyddsområdet. Jagkonstaterar atl varit utsatt för ubåtskränkningar.Del mest påtagliga exemplet var U 137: s gmndstötning vid . Vidarehar och regeringen med fullständig säkerhet konstateratatt främmande ubåtar förekommit i Hårs-Qärden. Överbefälhavaren anser slutligenatt sannolikheten är hög för att utsatts för ettbetydande antal kränkningar av främmande ubåtar. Regeringenser med stort allvar på ubåtskränkningarna. Det är vår bestämda föresals atlmed alla till buds slående medel hävda territoriella integritet.Förtroendet för vår vilja och förmåga att bevara 1983/84:25 13 Det får varken skapas farhågor eller förväntningar om attSverige ens under starkt yttre tryck skulle överge sin neutralitelspoliuk. Därför måste ubåtsskyddetförstärkas med största skyndsamhet. Respekten för vår säkerhetspolitiska linjekräver att vi redan i fredslid ingriper med fasthet mot kränkningar av vårtterritorium. Regeringen har faststäUl skärpta regler för ingripande motfrämmande ubåtar med tillämpning fr. o. m. . En ubåt som kommerin på svenskt inre vatten riskerar att ulan förvarning utsättas för vapeninsalssom syftar till alt tvinga upp ubåten eller ubåtarna till ytan föridentifiering och undersökning. Redan i anslutning till Hårsfjärden-incidentenpåpekade statsministern atl den har möjlighet alt beordraförsvarsmakten att sänka en främmande ubåt i svenskt vatten. Den som övervägeren kränkning av svenskl territorium bör ta med i beräkningen alt regeringen framdeleskommer att använda sig av den möjligheten. Regeringen har ikompletterande anvisningar för överbefälhavarens programplan m. m. förperioden /85 - 1988/89 angett atl förslag skallligga till grund för planeringen. Föratl genomföra de av kommissionen föreslagna åtgärderna måste ubåtsskyddeltillföras ytterligare 250 milj. kr. under innevarande försvarsbeslutsperiod.En överenskommelse härom träffades mellan företrädare försocialdemokratiska partiet, och . För alt finansiera detlabeslöt på förslag av skatteutskottet (SkU 1982/83: 55) att höjningenav energiskatten på olja med . per m' skulle genomföras den 1 november1983. Jag kommer mol denna bakgrund att under anslagen Marinförband: Ledningoch förbandsverksamhet och Marinförband: Materielanskaffning lämna regeringenförslag om åtgärder för att förbättra ubålsskyddsfunktionen med 250 milj.kr. ulöverden fastställda utgiftsramen för /84. Överbefälhavarenredovisar i sin rapport de åtgärder som planeras för att förstärkaubåtsskyddet. Jag anser att den planmässiga uppbyggnaden av resurserna förubåtsskydd i huvudsak är lämplig. Del är dock nödvändigt att ytterligareåtgärder vidtas för att på kort sikt nå största möjliga effekt. Därvid bör bl.a.systemen för fast undervattensbevakning förstärkas. Iregleringsbrev för /84 beslutade regeringen att avkall får görasavseende den långsiktiga beredskapen för invasionsförsvar för att möjliggöratidiga insatser för alt förbättra ubåtsskyddsförmågan. Sådana omprioriteringarkan innebära att andra planerade åtgärder inom materiel-och utbildningsområdetuppskjuts eller förändras. Jag avser att föreslå regeringen att motsvarandeinriktning skall gälla för /85. Regeringenhar vidare uppdragit åt överbefälhavaren alt redovisa de åtgärder som erfordrasför att tidigarelägga planerad anskaffning av materiel för ubåtsskydd m.m.Därvid skall bl.a. redovisas de avsteg från Prop.1983/84:25 14 normalaupphandlingsrutiner för materiel som kan vara motiverade för att påskyndaanskaffningen. Vidareerinrar jag om atl regeringen har möjlighet att besluta att värnpliktiga skallinkallas till beredskapsövning om det är nödvändigt med hänsyn tillförsvarsberedskapen. Jag är beredd atl föreslå regeringen att utnyttja denmöjligheten, om del knivs för att upprätthålla ubåtsskyddel på en tillräckligthög nivå. Särskilda förberedelser kommer all vidtas för ett snabbi genomförandevid beslut härom. Slutligenvill jag upplysa om alt förhandlingar f. n. pågår med personalorganisationernai syfte att ändra nuvarande arbetstidsavtal så att försvarels möjligheter tillsnabb uppbyggnad av ubåtsskyddet förbättras. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat om grundläggande inriktning av ubåtsskyddel. [1]Cl. Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet. För /under delta anslag anvisat ett förslagsanslag av . Beträffandemedelstillgången och inriktningen av verksamheten under programplaneperiodenfår jag hänvisa till vad jag har anfört angående åtgärder för altförstärka ubåtsskyddet. För /84räknar jag med ett medelsbehov av 20 milj.kr. i prisläge förattförbättra ubålsskyddsfunktionen. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /84 anvisa ett förslagsanslag av . [2]C2. Marinförband: Materielanskaffning. För /84 har riksdagenunder detla anslag bemyndigat regeringen att medge att beställningar avmateriel m. m. för marinförband får läggas ut inom en kostnads- 1983/84:25 ' 15 i prisläget ochanvisat ett förslagsanslag av . i samma prisläge (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr 271), Chefen för marinen har - för att vidta åtgärder inomubåtsskyddsområdet - i särskild skrivelse anmält att det i prisläge februari1983 erfordras bemyndiganden om 140 milj. kr. för att bygga om fyra tungahelikoptrar till ubålsjakthelikoptrar samt bemyndiganden om 460 milj. kr. föratt vid beställa fyra minröjningsfartyg typ Landsort. 1 regleringsbrev för /83 finns under nämndaanslag ett beställningsbemyndigande om 160 milj. kr. för beställning avubåtsskydds-befrämjande åtgärder. Av dessa bemyndiganden har 55 milj.kr. varitavsedda för anskaffning av tre medellunga helikoptrar. Dessa bemyndigandenavses i stället användas för atl bygga om de fyra tunga helikoptrarna till ubålsjakthelikoptrar. I regleringsbrev för /84 finns under nämndaanslag ett bemyndigande om 105,7 milj.kr. till regeringens disposition för attge handlingsfrihet att beställa ett minröjningsfartyg. Chefen för marinen har för att genomföra projektenhemställt om ytterligare beställningsbemyndiganden för minröjningsfartyg om354,3 milj.kr. och för ombyggnad av helikoptrar om 85 milj. kr. Överbefälhavaren har tillstyrkt chefens för marinenframställning. Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (I OOO-talkr.) ;"ör marinen Marinförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. (inkl. sjukvårdsmateriel) för delprogrammen 2.1 -2.99 Beträffande medelstillgången och inriktning avverksamheten får jag hänvisa till vad jag tidigarehar anfört angående åtgärder för att förstärka ubåtsskyddel.