prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Remissammanställningenomfattar synpunkter som har lämnats på utredningsförslagen i kapitel 5"Kooperationen och kapitalet" samt kapitel 11 "Kooperativutveckling". Överbetänkandet (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället har yttranden avgivits avstatskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), (),(), kammartätten i , samtligalänsstyrelser, . Allmänna pensionsfonden, första, andra ochtredje samt Qärde fondstyrelserna, stafistiska centralbyrån (SCB), bankinspektionen,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), lant-bmksstyrelsen, ,kommerskollegium, , statens industriverk (SIND), Stockholmsuniversitet med överlämnande av yttranden från universitetetsföretagsekonomiska och statsvetenskapliga insitutioner, universitetmed överlämnande av yttrande utarbetat vid Juridiskainstitution. med överlämnande av yttrande "frånuniversitetets samhällsvetenskapliga fakultets-nämnd, medöverlämnande av yttrande från företagsekonomiska institution,med överlämnande av yttrande från universitetetssamhällsvetenskapliga fakultetsnämnd, forskningsrådsnämnden (FRN),humanistisk-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet (), SvenskaHandelskammarförbundel, slati-stikutredningen, delegationen förglesbygdsfrågor. , , , och igemensamt yttrande, ICA-Förbundet, , (), Föreningen (),(), i (LO),Kooperationens , , , , , (),(), (), SvenskaRiksbyggen, , , , samt Centmm för tvärvetenskapliga studier avmänniskans villkor vid . Vissaremissinstanser har till sina yttranden fogat yttranden frän andra instanser.Sålunda har av i bifogats yttranden frånÖstergötlands och handelskammare och iSödermanland, av i från samma handelskammare,utvecklingsfonden i . 1983/84:84 91 i och kommun, av i länfrån läns handelskammare och i sydöstra , avlänsstyrelsen i från på , och , av i frånLantbrukarnas länsförbund i , av i frånLantbmkarnas provinsförbund i och handelskammare, avlänsstyrelsen i från läns , avlänsstyrelsen i från högskolan i , av iVästerbottens län från i och Umeåkommun, av i från iNorrbotten, av kommerskollegium från handelskammare samt av av , . () ansluter sig till Kooperativa Förbundetsyttrande i frågor som rör organisationens intresseområden. 1 Kooperationen och kapitalet 1.1 Allmänt om utgångspunkter och förslag Mångaremissinstanser har gjort allmänna uttalanden kring ulredningens utgångspunkteroch förslag i fråga om kooperationens kapitalförsörjning. Länsstyrelseni län delar kooperationsutredningens uppfattning att deproducentkooperafiva företagens största problem är den alltför lågasoliditeten. Bristen på eget kapital och förmågan att generera nytl sådant i tillräckligomfaltning för en sund och i förhållande till andra företagsformer stabilutveckling måsle, enligt , åtgärdas med någon form av stimulanseroch/eller styrmedel om kooperativ ekonomisk verksamhet skall kunna vidmakthållaoch utveckla sin nuvarande ställning. Liknandesynpunkler framförs av i och m.fi. Länsstyrelseni län framhåller att kapitalbildningen inom framför allt debörsnoterade aktiebolagen har prioriterats . Samma möjligheteratt bygga upp eget kapital har inte funnits för de ekonomiska föreningarna. Delär därför, enligt , angeläget alt de kooperafiva företagenjämställs i kapitalförsötjningshänseende med andra företag eller gmpper avföretag i aktiebolagsform. Förslagen tycks inteotillbörligt gynna den kooperativa förelagsformen utan snarare sammantagna föraden upp i paritet med övriga företagsformer, anser i Skaraborgslän m. fl. anför liknande synpunkter. 1983/84:84 92 FöreningenAuktoriserade Revisorer (), instämmer i beskrivningen av de kooperativaföretagens ogynnsamma finansiella utveckling och delar ulredningens bedömningatt åtgärder i syfle atl stimulera tillförseln av egel kapital är motiveradeockså för de kooperativa företagen. Föreningen anser det inte möjligt att medett samlat betraktelsesätt uttala sig om de relativa förmåner som respekfiveassociationsform kommer i åtnjutande av samt om åtgärderna kan anses somkonkurtensneutrala eller ej. Även om FAR inte funnit några uppenbara orättvisori utredningens förslag, möjligen med undantag för den frivilliga avdragsgillaavsättningen till kooperativ kapitalfond, finner FAR det angeläget att man idet fortsatta beredningsarbetet eftersträvar att upprätthålla neutraliteten ifinansiella konkurtensvillkor mellan kooperativa föreningar och andra företagsformer. skall kooperationen varken gynnas eller missgynnas,vare sig på det skatterättsliga eller associafionsråttsliga området. Det ärSparbanksföreningens uppfattning att vissa hinder för kooperafionen föreligger,särskilt när det gäller kapitalanskaffning och kapitalbildningsfrågor, och attdärför åtgärder kan vara erforderliga för att återställa en konkurtensneutrahtetmellan olika företagsformer i det svenska näringslivet. Åtgärder frånsamhällets sida för alt lösa kapitalproblemen inom kooperationen bör enligtSparbanksföreningens mening utformas så att medlemsinsatserna ökar. Samfidigtskall samhället ställa krav på att kooperationen bedriver sin verksamhet så attmotiven hos medlemmarna för att betala in störte insatser stärks. Utredningensförslag beträffande skattestimulanser för kapitalupjpbyggnaden uppfyller enligtföreningen dessa önskemål. ÄvenSvenska understryker atl de villkor som f. n. gäller för ekonomiskverksamhet i kooperativ resp. bolagsform inte är likvärdiga. T. o. m. denspeciallagstiftning som i olika avseenden finns för den kooperativaverksamheten har, anför , i allt väsentligt utgått från defömtsättningar och behov som råder för bolagsformen. De villkor som gäller inom berörd lagstiftning favoriserar därför klart ekonomisk verksamhet ibolagsform. Riksbyggenpåpekar vidare att verksamheten i olika kooperativa föreningar ofta ärorganiserad på olika säll. Del innebär, all alla de förbättringar som föresläsi fråga om villkoren för kooperafiva föreningars kapi-talförsöijning inte utanvidare kan utnyttjas av alla föreningar. Totalbilden av de föreslagna förbättringarnablir därför, enligl , inte fullt så positiv i praktiken som det kansynas av utredningsförslagen. LRFkonstaterar alt många av utredningens förslag är positiva och kommer att bidratill förbättringar av de kooperativa företagens möjlighet till erforderliguppbyggnad av både internt och externt kapital. LRF har emellertiduppfattningen att utredningen varit alltför reslrikfiv i sina förslag och ivaije delsituation sneglat på faran att förorda medel som skulle kunnauppfattas som favoriserande av den kooperativa företagsformen. 1983/84:84 93 KFtillstyrker i princip det samlade åtgärdsprogrammet. Att detta har kunnat vinnaett så brett stöd inom utredningen torde, enligt KF, i hög grad ha berott påatt principen om konkurtensneutralitet mellan - och likvärdigaarbetsbetingelser för de olika förelagsformerna inom svenskt näringsliv harvarit vägledande i utredningarbetet i fråga om de konkreta förslagen påkapitalbildningens område. Omförslagen genomförs, anför , kommer detta att leda till att främjakapitalbildningen och soliditeten i de kooperativa företagen. Störte rättvisa iskattehänseende och möjligheter för kapitalbildning mellan kooperativa företagoch aktiebolag kommer också att uppnås. () instämmer i att anskaffningen av egenkapitalutgör ett beiydande problem för kooperationen. Det är dels attlönsamhetsproblem och dels elt kapitalanskaffningsproblem. SFF konstaterarockså att kooperationen är i underläge Jämfört med aktiebolagen vadgäller möjligheter fill anskaffning av egenkapital. SFF instämmer därför i attstimulansåtgärder för kapitalanskaffning måste tillskapas även för kooperativaföreningsföretag och instämmer även i utredningens slutats att den kooperafivaverksamhetsformen fömtsätter speciella lösningar och speciella villkor. Länsstyrelseni anser på denna punkt att strävan bör vara att anpassaändringarna till gällande regelsystem. Vad som, enligt , framförallt inte bör ifrågakomma är att tillföra regler som helt eller delvis brytermot systemets uppbyggnad. Mot bakgrund härav kan, enligt , ett parav utredningens förslag ifrågasättas. Liknandesynpunkter framförs av () som menar att förslagen tillskatterättsliga i sig torde kunna genomföras. RSV framhåller emellertid attflera av förslagen strider mot systematiken i den nuvarande skatterättsligalagstiftningen. Enligt RSV:s mening krävs återhållsamhet i fråga om att införaytterligare särtegler och undantagsbestämmelser. () kan det vara svårt att rättvisande utvärderade skatterättsliga och andra skillnader som föreligger mellan ekonomiskaföreningar och aklieblag. All en diskriminering generellt skerav kooperativ verksamhet och att de av utredningen föreslagna åtgärdernabehöver genomföras för att uppnå en åsyftad likabehandling har dock, enligtNO:s uppfattning, inte visals av utredningen. Kommerskollegiumframhåller att kooperationen förvisso behöver tillskott av riskvilligtkapital, men att gmndorsaken till den försämrade soliditeten torde kunna sökasi bristande lönsamhet. Låg lönsamhet är ett problem inom stora delar avnäringslivet och en allmän lönsamhetsförbättring bör därför efterträvas.Liknande synpunkter framförs av . pekar på interna faktorer som förkla-ringsgmnd tillden negativa soliditelsutvecklingen. 1983/84:84 94 hållervidare att kooperationen redan i utgångsläget är skattemässigt gynnad och attden kooperativa kapitalkostnaden inte ligger högre än kapitalkostnaden ibolagssektorn. Enligt Industriförbundets uppfattning harkon-kurtensneutraliteten inte ägnats vederbörligt utrymme i utredningen. Förbundetsövergripande krav är därför alt frågan om kooperationens kapitalförsörjningtas upp till ny behandling parallellt med motsvarande diskussioner rörandekapitalförsörjningen inom bolagsseklorn. Förslagsvis skulle detta kunna skeinom ramen för . Köpmannaförbundoch SHIO-Familjeföretagen påpekar att ett stort antal företag inom hantverk,service och detaljhandel inte drivs som aktiebolag och attkonkurtensneutralitet måste råda även gentemot dessa. För att skapa neutraliteti beskattningen mellan kooperativa ekonomiska föreningar och andra företag ärdet, enligt förbunden, nödvändigt att eliminera de kooperativa företagensförmånliga skatlemässiga behandling. Först när detta har genomförts kan man övervägade stimulansåtgärder utredningen har behandlat. ()konstaterar att utredningen i sin bedömning av kooperationens värde församhället inte har gjort någon egentlig åtskillnad mellan olika kooperativaverksamheter. Del förhållandet att konsumentkooperationen,lantbrukskooperalionen och arbetskooperationen har tillkommit i olika syftenoch arbetar under olika betingelser har således inte analyserats. () påtalar detta. Enligt NO är det risk för attbedömningsunderlaget blir missvisande om man drar kooperativ verksamhet över enkam. Olika kooperativa verksamheter har delvis olika problem. Särskildkonsumentkooperationen står bl. a. till följd av den sjunkande konsumtioneninför omställningsproblemen vilkas lösning kan vara angelägen utifrån delallmänna intresset av en fungerande konkurrens. I betydande utsträckning är detdock, anför NO, fråga om svårigheter som gäller generellt för näringslivet.Kooperafionens problem bör därför inte få leda till favörer förkonsumentkooperationen och än mindre för annan kooperativ verksamhet iförhållande till andra företagsformer och verksamheter, vilket utredningensförslag, enligt NO, i viss utsträckning gör. Även kammarrätten iGöteborg påtalar skillnaden mellan konsument-och producentkooperationen ochmenar att det inte är givet att de olika typerna av kooperation bör stödjas påsamma sätt. 1.2Vissa generella ställningstaganden till förslagen rörande kapitalförsörjningen Ettantal remissinstanser tillstyrker samtliga förslag som redovisas underpunkterna 1.3.-1.9 i det följande utan särskilda kommentarer kring de enskildaförslagen. Det är länsstyrelserna i , , ,, och , sodalstyrd- 1983/84:84 95 sen, lanlbruksstyrelsen, ,, statens industriverk, ochLandstingsförbundet. Elt par instanser tillstyrker samtliga förslag ochkommenterar på någon enstaka punkt. Länsstyrelserna i och Blekingelän poängterar viklen av den föreslagna fonden för kooperativt egenkapital.Tjänstemännens () är i princip emot skattefondsparandemen fillstyrker också för kooperationen så länge systemet gäller. Några remissinstanser gör allmänna uttalanden utan närmareställningstagande. i anser sålunda att ålgärderbör vidtas för att underlätta kooperationens kapitalförsöijning och anser det väsentligt att kooperationen ges samma möjlighetersom annan företagsamhet när det gäller kapitaluppbyggnad. AP-fonden, första,andra och tredje fondstyrelserna anför att i den mån skattestimulansertillämpas för egenkapitalinsatser i aktiebolag, bör analoga regler gälla ävenför ekonomiska föreningar. anser att utredningens förslag omenkelbeskattning m. fl. lättnader i den skattemässiga behandlingen avekonomiska föreningar bör genomföras endast om skattesatsen för ekonomiskaföreningar och aktiebolag utjämnas. De nu nämnda remissinstanserna kommer inte att återigennämnas i den redovisning som görs i det följande av remissutfallet avseendeenskilda förslag. 1.3.1 Förslag och remissutfall - Enkelbeskattning införs för den del av insatsräntan somöverförs till medlemsinsatsema. Förslaget stöds av det övervägande antaletremissinstanser. / sin nuvarandeform stöds det sålunda fömtom avinledningsvis nämnda instanser av , kammarrätten iGöteborg, fierlalet länsstyrelser, kommerskollegium, i ,Föreningen , , , och . i län, , , , (), (), () och stöder också förslaget men vill ha en annan formulering avavdragsrättens begränsning. () tiUstyrker förslaget förprimärföreningar enbart. i och SvenskaHandelskammarförbundel tillstyrker fömtsatt att en motsvarande lindring görs avbeskattningen av utdelningar från aktiebolag. Prop.1983/84:84 96 Förslaget avstyrks av Lunds universdel, och , och . Svenska avstyrker till förmån för annanavdragsmodell. Flera av de störte kooperativa organisationerna anser attavdrag skall medges för hela den insatsränta som läggs till kapitalet, oavsettom en nettoökning av andelskapitalet har skett eller ej. Därigenom blir detmöjligt för föreningarna att utnyttja avdragsrätten oberoende av den naturligamedlemsomsättningen , som inte sällan innebär en minskning netto avinsatskapitalet. Avgående gamla medlemmar tar i genomsnitt med sig betydligtstörte belopp ur föreningarna än de nyfillkommande för med sig. Detta förslagtill ändrad formulering av begränsningen i avdragsrätten för insatsräntanframförs av KF, LRF, OK, , , och . Ett alternativ till utredningens förslag vore enligt KFatt ge utdelningen på andelskapitalet karaktär av ränta i skatterättsligmening. Detta skulle innebära att räntan i princip blir avdragsgill förulbetalaren och skattepliktig för mottagaren. Denna princip skulle gälla fulltut för såväl primär- som sekundärföreningar. Svenska för fram detta alternativ som sittförslag till lösning. Utredningens förslag till enkelbeskattning avinsatsräntan för primärföreningar skulle nämligen inte kunna utnyttjas allsinom organisation. Inte heller LRF ser någon störte möjlighet attför lantbrukskooperalionen alt utnyttja den föreslagna skattelättnaden. LRFansluter sig dock till förslaget. () anser att föreliggandeutredning inte ger tillräckligt underlag för en allsidig bedömning och föreslåratt frågan avgöres när kapilalvinstkommitténs förslag föreligger. Också kommerskollegium,som i princip tillstyrker, hänvisar till kapitalvinstkommittén och menar attslutlig ställning till beskattningens utformning bör tas först när kommitténhar avlämnat sitt betänkande. Intill dess bör dock enligt kollegietutredningens förslag kunna tillämpas. anser det vidarelämpligt att fastställa ett lak för hur stor avdragsrätt som skall medges.Avdragsrätten bör således inte överstiga de lindringar i beskattningen sombeviljas aktiebolagen och som detta förslag är tänkt atl kompensera. Lunds universdel avslyrker förslaget därför attkooperationen blir otillbörligt gynnad i skattehänseende i förhållande lillaktiebolagen. Insatsräntor måste vid beskattningen i möjligaste mån jämställasmed aktieutdelningar, menar . Samma resonemang förs avICA-Förbundet, som också anser att den för aktiebolagen tillämpadeskattereduktionen på av utdelningsbeloppet utan störte svårigheter bordekunna införas beiräffande utdelning på insatskapitalet. Prop.1983/84:84 97 anser från principiell synpunktatt förslaget inte bör genomföras. De huvudalternativ valet står mellan äravskaffandet av dubbelbeskattningen på utdelad vinst å ena sidan ochavskaffande av hela bolagsbeskattningen (inkl. skatt på ekonomiska föreningar)å den andra. Som ett alternativ pekar på det förslag somförts fram i KF:s remissvar (se ovan). Enligt Bankinspeklionen bör principen om likabehandling ibeskattningshänseende av utifrån fillskjutet egenkapital gälla oberoende avassociationsform. 1.4 Höjd avsättning till reservfond 1.4.1 Förslag och re ad Den lagstadgade reservfondsavsättningen höjs från 5 till10% av årets överskott. Förslaget stöds, förutom av de inledningsvis nämndainstanserna, av (), (),kammarrätten i , länsstyrelserna i , , ,, , , och samt län,kommerskollegium, , universdel. FöreningenAuktoriserade Revisorer, , , , och Svenska . och Svenska Åkeriförbundel år tveksamma. Förslaget avstyrks av länsstyrelserna i ,och , , , ,och som föreslår att nuvarande regler medlägst avsättning till reservfond bibehålls och att avsättningen till denkooperativa kapitalfonden (se avsnitt 1.5) skall tillåtas ske med mellan 5 och20% på beräkningsunderlaget för reservfondavsättning. Även Svenska Riksbyggenoch anser detta förslag värt att överväga. LRF instämmer i sin avslyrkan av förslaget kraftigt i vadsom framförs i ledamöterna reservation. I dennaanförs bl. a. att förslaget kommer alt gagna de mest konsoliderade föreningarnamed relafivt god lönsamhet men negativt drabba de ekonomiskt svagareföreningarna. LRF betonar vidare att föreningarnas ledningar naturligtvis insersina skyldigheter beträffande föreningens långsiktiga konsolidering ochhänvisar även till den skärpning i lagstiftningen avseende under vilkafömtsättningar vinstudelning eller utbetalning i annan form får ske i denekonomiska föreningen som genomförts fr. o. m. . Även KF tillmäter argumenten i reservationen sådan vikt,att en omprövning i anslutning till yrkandet i reservationen, enligt KF, ärangelägen. KF vill i första hand tillstyrka ett bifall till yrkandet ireservationen. Som 7 1983/84. Prop.1983/84:84 98 ett altemativ kunde enligt KF:s mening övervägas att medgeskattebefrielse för de framtida årliga avsättningarna till den kooperativakapitalfonden mellan den i lagen föreskrivna avsättningen avnettoöverskottet upp fill en nivå av förslagsvis av nettoöverskotlet. , OK och länsstyrelsernai och pekar också på svårigheterna för de ekonomisktsvagare föreningarna, framför allt nystartade föreningar, att vid en höjd obligatoriskavsättning uppnå en tillfredsställande soliditet. avvisar inte förslaget men anseratt det ter sig något osäkert eftersom det grundläggande antagandet förreservfondavsättningen är överskottet och detta är en funktion avprissättningen till medlemmama över vilken man kan ha ganska stor kontroll. Enalternativ lösning vore enligt att i stället relaterareservfondavsältning-en till skuldema i det kooperativa företagel. och Svenska Åkeriförbundettillstyrker endast under fömtsättning att samtliga ekonomiska föreningar fårdel av utredningens förslag till skattelindringar, t. ex. uppskjutenbeskattning. 1.5.1 Förslag och remissutfad - För avsättning av årets överskott utöver lagsladgadreservfondsavsättning och medges avdragsrätt. Avsättningen skallske fill en kooperativ kapitalfond. Fonden kan upplösas endast för täckande avförlust. Förslagetstöds, förulom av inledningsvis nämnda instanser, av RRV, kammarrätten iGöteborg, länsstyrelserna i , , , , ,och län, , , , , , , , ,, Svenska , , ochTrädgårdsnäringens . Av ovanstående instanser anser KF, LRF, ochSveriges Föreningsbankers Förhund som vill att reservfondavsättningen skallbibehållas på - att avsättning skall medges med maximalt avårs-överskottet. Även Svenska kan ansluta sig till denna lösning. RSV, i ochkommerskollegium är tveksamma fill förslaget. vill att slatsmaktema skallskjuta på ställningstagandet till förslaget tills kapitalvinslkommittén ärfärdig med sitt arbete. Svenska Handelskammarförbundel, Svenska Köpmannaförbundetoch SHIO-Familjeföretagen fömtsätter att en motsvarande lösning genomförs ocksåför aktiebolagen. 1983/84:84 99 Förslagetavstyrks av i och , och . Kammarrätteni anför alt förslaget i och för sig innebär en skattelindring förkooperationen som det övriga näringslivet inte får del av. Det är emellertidinte troligt att en skattelättnad av detta slag på något nämnvärt sätt skullekunna förskjuta balansen i konkurtenshänseende mellan olika företagsformer. Medhänsyn härtill och till det angelägna i att stärka tillväxten av egenkapitalinom de kooperativa föreningarna anser kammartätten att utredningens förslagbör kunna godtas. Inte heller LRF anser attförslaget, sett i det stora perspekfivet vid en Jämförelse mellan aktiebolagoch kooperativa företag, kan anses gynna den sistnämnda kategorin. LRF villemellertid inte motsätta sig att motsvarande förändring genomförs även föraktiebolagen. I likhet med KF, OK, Svenska , och anser LRF att avsättningen bör medges med maximalt 15%av årsöver-skottet. LRFföreslår vidare att lagtexten, av redovisningstekniska skäl, utformas på såsätt att avsättningen till den kooperativa kapitalfonden och den därav följandeskatteredukfionen beräknas före avsättningen till reservfonden. Uppsalauniversitet finner utredningens förslag välbetänkt men anser att förslaget börgälla samtliga ekonomiska föreningar. EnligtNO bör frågan avgöras när kapitalvinstkommitténs förslag föreligger eftersomutredningen inte ger tillräckligt underiag för en allsidig bedömning. FöreningenAuktoriserade Revisorer, som avstår från att ta ställning till förslaget,fäster uppmärksamheten på det faktum att reservfondsavsättning i alltväsentligt sker utan skattekonsekvenser. Att av årsvinstenskulle kunna föras till beskattat eget kapital med avdragsrätt innebär ipraktiken att flertalet kooperativa föreningar befrias från inkomstskatt. Dennaeffekt synes föreningen vara myckel långtgående. Enligt föreningensuppfattning bör fonden vid sin upplösning återföras fill beskattning. () ifrågasätter lämpligheten i att för en specifik företagsform införaavsättningsmetoder som avvisats. Enligt RSV:s mening är det sannoliktatt om förslaget genomförs - det även för andra företagsformer kommer attpåyrkas motsvarande avsättningsmöjlighet. Sammaargument mot förslaget framförs av i . Mot dettaskall emellertid, anför , ställas angelägenheten av att dekooperativa föreningarna ges denna ytterligare möjlighet att bygga upp del egnakapitalet. Vid en sådan sammanvägning vill inte motsätta sigförslaget. 1983/84:84 100 Tveksamhet anförs av samma skäl av kommerskollegium somanser att förslaget i alla händelser inte bör genomföras med mindre än attsamma möjligheter till vinstdisposition ges även aktiebolagen. Liknande synpunkterframförs av i som också anser attutredningen om företagsbeskattning först bör avvaktas. i avstyrker och hänvisartill alt förslaget innebär ett avsteg från gällande princip att avsättningtill bundna fonder skall ske med beskattade medel, till spridningseffekternaoch till det faktum att systemet blir tekniskt krångligt att tillämpa.Länsstyrelsen i , och Grossislförbundanser att förslaget särskill gynnar kooperationen och därför kan diskuterasfrån neutralitetssynpunkt. En fondavsättning kan inte rimligen få aktualiserasenbart för ekonomiska föreningar, anför . avstyrker på samma gmnder somförbundet avstyrker förslaget om enkelbeskatlning av insatsräntan. 1.6.1 Förslag och remissutfall - Möjlighet öppnas för uppskjuten beskattning genomnedskrivning av viss del av medlemmarnas stadgeenliga insatsbetalningar.Möjligheten gäller medlemmar ijordbmks-, skogsbmks-, trädgårds- ochfiskekooperativa föreningar. Remissopinionen är delad.