prop · G703164 · 1983-12-31 00:00:00 — Det varnämligen av stor betydelse för bedömning av marknadsläget att den handel iinregistrerade värdepapper som ägde rum utanför fondbörsen rapporterades. Ibetänkandet om fondkommissionsrörelse m.m. uttalade utredningen (s. 160)underrubriken ianslutning till en diskussion av rapporteringsskyldigheten - att den ej varfrämmande för risken att det kunde växa fram en ny typ av ej reglerad mäklarverksamhet.Utredningen pekade på kategorin investeringskonsulter, som den berört ibetänkandet (s. 110 f.), och förhållandet att antalet bolag med ett lågtaktiekapital och hög omsättningsbenägenhet beträffande innehavda börspapperökat (s. 82 f). Utredningen föreslog att inspektionen skulle fåbefogenhet att även till annan än fondkommissionär ställa frågor beträffandehandeln under förutsättning att vederbörande antingen yrkesmässigt bedreveller medverkade vid handel med värdepapper eller var juridisk person, som,utan att bedriva yrkesmässig 1983/84:164 22 handel,ägde eUer förvaltade värdepapper i en omfattning som ej endast var obetydlig(31 §) i utredningens lagförslag s. 30 i betänkandet). Fråganom ökade befogenheter för inspektionen i syfte att effektivisera tillsynen övervärdepappersmarknaden är f.n. föremål för utredning av värdepappersmarknadsutredningen.Utredningens uppdrag torde inte omfatta börsmedlems efteranmälningsskyldighet fillbörsen. Sominledningsvis antytts har antalet fondkommissionärer som inte samfidigt ärmedlemmar av ökat. Dessa blir då över huvudtaget inteanmälningsskyldiga för sina affärer. Marknaden undandras på det sättet en delav den information som kan vara viktig för marknadens funktion. En fondkommissionärsom inte har anmälningsskyldighet kan därmed få en icke avsedd konkurtcnsfördelnär det gäller parter som måhända av fuUt legitima skäl - börsen har ju, somframgår av stadgandet, möjlighet att under vissa omständigheter besluta attanmäld affär inte skall offentliggöras - vill ha så stor sekretess som möjligt.Särskilt allvarlig kan en sådan snedvridning av konkurrensen te sig om blandägarna ingår börsnoterade investmentbolag eller starka utländska intressen.Inspektionen har erfarit att stora affärer i ökadutsträckning görs upp utan fondkommissionärs medverkan. Mäklarverksamhet utaninslag av kommission torde ha ökat . Inspektionenfår med anledning av det ovan anförda föreslå att efteranmälningsskyldighettill fondbörsen skall gälla samtliga fondkommissionärer oavsett om de ärbörsmedlemmar eller ej. Detta bör ske genom en ändring i fondkommissionslagen.Ändringen kan lämpligen göras i 24 § som gäller för såväl fondkommissionsbolagsom bankinstituts fondkommissionsrörelse genom hänvisningen i 38 § och somredan nu hänvisar till bestämmelserna om . Inspektionenanser att i 24 § fondkommissionslagen bör införas en hänvisning till 25 §förordningen om på sätt framgår av bilaga 1. Härigenomkommer samma efteranmälningsskyldighet att gälla för samtliga fondkommissionärer. Ibehandlingen av detta ärende har deltagit förutom undertecknade och ,den senare särskild förordnad föredragande, bankinspektören samtsärskilt utsedda ledamöterna ochHedberg. Prop.1983/84:164 23 Förslag till lag om ändring i fondkommissionslagen(1979:748) Härigenom förordnas etc. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Under tid, då sådant beslut om avbrytande av handel ochnotering som avses i 25 § lagen (1979:749) om gäller, får fondkommissionsbolagej vid eller utanför- fondbörsen avtala eller medverka till avtal om köp ellerförsäljning av fondpapper som beslutet avser. Uppgörelse får dock ske av redanavslutad affär. Förstastycket skall tillämpas också under tid då beslut enligt 26 § lagen omStockholms fondbörs gäller, om regeringen ej föreskriver annat. Fondkommissionsbolag skall fullgöra denanmälningsskyldighet som anges i 25 § förordningen (1979:996) om Stockholmsfondbörs, även om fondkommissionsbo-laget ej är medlem av . 1983/84:164 24 med vissa förslag till ändringari börslagstiftningen Frågorsom rör handeln med aktier är föremål för överväganden i olika sammanhang. pågår en översyn av börsbolagens inregistreringskontraktmed börsen, dvs. de kontrakt mellan de börsnoterade bolagen och börsen i vilkaföretagen bl. a. förbinder sig att lämna information till allmänheten ochbörsstyrelsen om förhållanden som kan påverka kursbildningen på aktierna.Översynen av standardkontraktet kan beräknas vara klar under innevarande år.Vidare pågår inom fondbörsen arbete med att samla gällande börsetiska regler ilättillgänglig form. Fondbörsen har sedan också vidtagit åtgärderför att komma till rätta med de problem som uppstått kring handeln med aktiersom inte är börsregistrerade. Kraven för notering på de ej officiella vänte-och C-listorna har sålunda skärpts. Bankinspektionen, som iegenskap av tillsynsmyndighet över bl. a. fondkommissionärerna, har att vakaöver handeln med ej börsregistrerade aktier på den s. k. OTC-marknaden gör f. n.en undersökning av handeln med . Enligt uppgift kommer inspektionendärvid att ta upp frågan om hur handeln på denna växande marknad börorganiseras i fortsättningen och hur detta skall förenas med det nuvarandemonopolet för . Inspektionen kommer också att föreslå nya riktlinjerför vilka typer av företag som bör få tillgång till OTC-marknaden. Bankinspektionenkommer att redovisa sin undersökning strax /84 förregeringen och att föreslå viss lagändring med hänsyn till börsmonopolet. Medhänsyn härtill synes det lämpligt, att frågan i vad mån handeln med OTC-aktierföranleder ändringar i börslagstiftningen, bedöms först när resultatet avinspektionens undersökning föreligger. framställning till regeringen har vidare bankinspektionenföreslagit att skyldigheten för börsmedlem att anmäla alla avslut i börspapperutvidgas till att avse också sådana avslut som görs utanför fondbörsen av fondkommissionärsom inte är börsmedlem - s.k. efteranmälan. Framställningen har remissbehandlats.Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot att fondkommissionärsom inte är börsmedlem också skall vara skyldig att göra efteranmälan. Idenna promemoria tas upp ett par frågor om lagändringar som kan göras vid sidanav de åtgärder som börsstyrelsens och bankinspektionens sålunda pågående arbetekan föranleda. Prop.1983/84:164 25 Styrelsen för har flera olikamöjligheter att ingripa om företag vars aktier är registrerade vid börsen inteföljer de regler som gäller för handel och notering av börsregistreradefondpapper. För det första kan börsstyrelsen enligt 25 § lagen(1979:749) om () besluta att handel och notering avvisst fondpapper skall avbrytas - börsstopp. Beslut om börsstoppfår meddelas om särskilda skäl föreligger och får inte gälla längre än somoundgängligen behövs. Börsstopp kan tillgripas för att eliminera ellerförebygga en väsentlig snedvridning av kursbildningen (prop. 1975/76:175 s.21). Vidare kan börsstyrelsen enligt 24 § FL besluta om avregistreringav fondpapper, om marknadsförhållandena eller annan omständighet föranlederdet och det inte är olämpligt från allmän synpunkt. Beslut om avregistreringav fondpapper utan ansökan av utgivaren eller den som trätt i hans ställekräver kvalificerad majoritet i börsstyrelsen. Beslutet kan ej överklagas.Innan börsstyrelsen fattar beslut om avregistrering utan ansökan av utgivarenskall denne beredas tillfälle att yttra sig om det ej är uppenbart obehövligteller beslutet ej kan uppskjutas. Avregistrering utan egen ansökan kantillgripas vid grova eller upprepade brott mot den i inregistreringskontraktenfastslagna informationsplikten. Ytterligare en sanktionsmöjlighet har börsstyrelsen genomatt i inregistreringskontraktet tagits in en förpliktelse för bolaget att utgecivilrättsligt vite till fondbörsen om bolaget bryter mot sina åtaganden enligtkontraktet. Vite kan utgå om kontraktsbrottet inte är ursäktligt och om börseninte i stället föredrar att tillämpa bestämmelserna om börsstopp eller avregistrering.Vitet kan utgå med ett belopp som motsvarar högst tio gånger den årsavgiftbolaget senast betalat till börsen. Med utgångspunkt i inregistreringskontraktens bestämmelserom vite har börsstyrelsen även använt sig av varning som sanktionsmedel. Användningenav vamingsinstrumentet grundas på att börsstyrelsen vid ett brott motkontraktet har att överväga om förfarandet är ursäktligt eller ej. Finnerbörsstyrelsen att ett brott mot kontraktet skett men att detta varit ursäktligtvarför bestämmelserna om vite, avregistrering och börsstopp inte skalltillämpas har börsstyrelsen därför ansett att den i beslutet ändock kan påtalaförfarandet, dvs. utfärda en varning. Det är lämpligt att lagen innehåller enuttrycklig bestämmelse om möjlighet att utdela varning närinregistreringskontraktet åsidosatts och i andra fall. har olika sanktionsmedel kommit tUlanvändning . Fråga har emellertid uppkommit om intebörsstyrelsen har behov av en ytterligare differentiering av sanktionsmedlen.Genom en Prop.1983/84:164 26 sådanåtgärd skulle börsstyrelsens handlingsmöjligheter öka. Börsstyrelsen föreslåsdärför få befogenhet att - om inregistreringskontraktet eller reglerna omhandel vid fondbörsen i övrigt åsidosattes förelägga bolaget att vid äventyrav avregistrering vidta åtgärder för att undanröja missförhållandetoch förhindra ett återupprepande. Sådana ätgärder kan t.ex. vara attpersonförändringar vidtas i ledningen, att viss information lämnas tillallmänheten eller att nyemissionsprospekt kompletteras. Beslutom föreläggande bör liksom f.n. beslut om avregistrering utan egen ansökankräva kvalificerad majoritet i börsstyrelsen. Denna fråga berörs ytterligare iavsnitt 3. Ettförslag till ändring i 24 § FL av ovan angivna innebörd har upprättats (se bU. Bestämmelserom antalet ledamöter i börsstyrelsen och hur dessa utses fmns i 5 § FL. Enligtdenna paragraf består börsstyrelsen av nio ledamöter. Regeringen utser fyraledamöter, bland dem ordförande och vice ordförande. De övriga två ledamöter,som utses av regeringen, är f. n. en riksdagsledamot och en representant förAktiespararnas riksförbund. Av de övriga fem ledamöterna i börsstyrelsen utsesen genom val samfällt av fullmäktige i och fullmäktige iriksgäldskontoret, en av , en av och två av medlemmarna av fondbörsen. För vaije ledamot finnsen suppleant. Denne utses i samma ordning som ledamoten. Reglerna om styrelsenssammansättning kom sedan fondbörsutredningen i sitt betänkande (SOU1973:60) Fondbörsen behandlat frågan (prop. 1974:178, NU 58, rskr 370, SFS 1974:848och 849). Bestämmelserna fördes oförändrade över till FL (prop. 1978/79:9, NU50, rskr 443, SFS 1979:749). Enligt8 § FL är styrelsen beslutför med ordförande och minst fem andra ledamöter.Beslut fattas med enkel röstövervikt. Detta gäller dock inte beslut omtillsättande och entledigande av börschef, upphörande av medlemskap utanansökan och avregistrering av fondpapper utan ansökan. Beslut i dessa frågorskall ha biträtts av minst två tredjedelar av börsstyrelsens samtligaledamöter. 1974:178 (s. 16) framhölls att börsen fyller en viktig samhällsfunktionoch att det allmänna därför borde ha en förstärkt representation i fondbörsensstyrelse. Enligt.deäldre bestämmelserna, som gällt , bestod det allmännas inflytande i styrelsen i att av de nio ledamöternaregeringen utsåg en, ordföranden och två. Enligtföredraganden borde antalet offentliga ledamöter vara fem. Av de av regeringenutsedda fyra ledamöterna angavs att en skaU tiUvarata den aktiesparandeallmänhetens intressen. Prop.1983/84:164 27 kontoretfick utse den femte offentliga ledamoten motiverades med dessa institutionerssärskilda ansvar för obligationsmarknaden. Näringslivet fick liksom tidigaretvå ledamöter i styrelsen. Den tredje intressegruppen, börsmedlemmarna, fickdäremot sin representation minskad fill två ledamöter. Föredraganden ansåg attbörsmedlemmarnas rimliga krav på medinflytande i börsens ledning varuppfyllda. Demotiv som fanns för en vidgad representation från det aUmännas sida ibörsstyrelsen har under den nu gångna tioårsperioden ytterligare förstärkts.Aktiemarknaden har ökat stort i omfattning och har därmedkommit att spela en allt viktigare roll i vår samhällsekonomi. Särskildainsatser har från statsmakternas sida gjorts för att öka allmänhetens sparandei aktier. Staten har sålunda genom kraftiga skattesubventioner medverkat tillatt sparandet i de s. k. aktiespar-fonderna fått stor omfattning. Ävensparandet i aktiefonderna inom allemanssparandet, som träder i kraft den 1april 1984, är förenat med skatteförmåner och kan förväntas få en storomfattning. Den mycket starkt ökade aktiviteten på akfiehandelsområdet har inteskett utan att problem uppkommit. Inslag har sålunda förekommit som inte ärförenliga med en sund börshandel och som också har föranlett börsstyrelsen tiUupprepade ingrepp. Ioch för sig har börsstyrelsen med sin nuvarande sammansättning i alltväsentligt kunnat bemästra de problem som uppstått inom handelnpå fondbörsen. Mot bakgrund av de omständigheter som i korthet angetts i detföregående framstår det emellertid som klart att det allmänna bör ges ettstarkare inflytande i börsstyrelsen än f.n. Därtill kommer att det - som ävenframhållits i den allmänna debatten kring de uppseendeväckande företeelser sominträffat i fråga om ett antal börsbolag - kan finnas anledning att förbättramöjligheterna att tillföra styrelsen ytterligare expertis på aktiehandelnsområde. Medhänvisning till det sagda föreslås till en början att regeringen får utse delssom f.n. ordföranden och vice ordföranden, dels fem, mot f.n. två, andra ledamöter.Såsom uttalades proposition bör fortfarande en av ledamöternasärskilt representera den aktiesparande allmänhetens intressen. Av de övrigakan en lämplig utgångspunkt vara att två hämtas från parlamentarikerkretsen, enrepresenterar (som f. n. har representation endast genom ensuppleant) samt en väljs bland personer som har särskilda kunskaper i aktiehandelsfrågoroch som står fri från speciella intressen. Vidarebör börschefen ingå i börsstyrelsen som självskriven ledamot. Med hänsyn tillsina särskilda kunskaper i verksamheten på fondbörsen måste det anses rimligtatt han ingår i det beslutande organet. Utökasbörsstyrelsen till tretton ledamöter bör den tidigare nämnda regeln om två tredjedelsmajoritet vid vissa beslut ändras så att minst åtta ledamöter skall biträdabeslutet. Detta bör krävas också för beslut om Prop.1983/84:164 28 sådant föreläggande som behandlas i avsnitt 2. Bestämmelsenom beslutförhet bör vidare ändras så att börsstyrelsen är beslutför medordförande och minst sju andra ledamöter. Den föreslagna utvidgningen medför att börsstyrelsen fårföljande sammansättning. Utsedda civ regeringen ordförande ledamöter Utsedd av fullmäktige i och fullmäktige iriksgäldskontoret Utsedd av En ledamot Utsedd av En ledamot Utsedda av börsmedlemmarna Två ledamöter På samma sätt som f. n. skall för varje ledamot finnas ensuppleant som utses i samma ordning som ledamoten. Detta innebär attbörsstyrelsen enligt förslaget kommer att bestå av tretton ordinarie ledamöteroch tretton suppleanter. Enligt nuvarande praxis kallas samtliga ledamöter ochsuppleanter - sammanlagt 18 personer - till börsstyrelsens sammanträden. Föratt suppleanterna skall bli insatta i styrelsens verksamhet i erforderiig måntorde det vara tillräckligt att endast några suppleanter kallas till varjesammanträde enligt ett cirkulationssystem. Ett förslag fill ändring i 5, 6, 8 och 13 §§ FL av ovanangivna innehåll har upprättats (se bil. Prop.1983/84:164 Promemorianslagförslag Lag om ändring i lagen (1979:749) om Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1979:749) om att 5, 6, 8, 13och 24 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Börsstyrelsen skall bestå av nio ledamöter. Ordförande, vice ordförande och två andra ledamöter utses av regeringen. I övrigt utses genom val en ledamot av fullmäktige i och fullmäktige i samfällt, en ledamot av , en ledamot av samt två ledamöter av medlemmarna av fondbörsen. För varje ledamot skall finnas en suppleant som utses i samma ordning som ledamoten. Börsstyrelsen skall bestå av en börschef och tolv andraledamöter. Ordförande, vice ordförande och fem andra ledamöter utses av regeringen.I övrigt utses genom val en ledamot av fullmäktige i och fullmäktigei samfällt, en ledamot av , enledamot av samt två ledamöter av medlemmarna avfondbörsen. Har ställföreträdare för börschefen utsetts, är han suppleant fördenne. För varje annan ledamot skall finnas en suppleant som utses i sammaordning som ledamoten. Sker ej valenligt första stycket, utser regeringen ledamot och suppleant som skulle hautsetts genom sådant val. Börsstyrelsensledamöter och suppleanter för dem utses för tre kalenderår. Avgår någon iförtid, utses efterträdare för återstående tid. Regeringenbestämmer arvoden för ledamöter och suppleanter. En ledamoteller suppleant utses för tre kalenderår. Avgår någon , utsesefterträdare för återstående tid. Regeringen bestämmer arvoden för utsedda ledamöter ochsuppleanter. 6 § Dendagliga ledningen och förvaltningen av fondbörsen handhas av en börschef.Börsstyrelsen tillsätter och entledigar börschefen samt kan utse och entledigaställföreträdare för honom. Beslut omtillsättande och entledigande av börschef skall ha biträtts av minst tvåtredjedelar av börsstyrelsens samtliga ledamöter. Beslut omtillsättande och entledigande av börschef skall ha biträtts av minst åttaledamöter. Börsstyrelsen är beslutför med Börsstyrelsen är beslutför med ordförande och minst/em andra le- ordförande och minstsju andra le damöter, damöter. Beslut fattas med enkel röstövervikt, om ej annat följerav 6, 13 eller 24 §. Vid lika röstetal gäller den mening som ordförandenbiträder. Om börsmedlem genom att bryta mot denna lag ellerföreskrift som har meddelats med stöd av lagen eller på annat sätt visar sigolämplig som börsmedlem, får börsstyrelsen besluta att medlemskapet skallupphöra. FöreliggerförhåUande som avses i första stycket, får börsstyrelsen i stäUet för attbesluta om medlemskapets upphörande meddela medlemmen skriftlig erinran, om detkan antagas att denne låter sig rättas därav. Skriffiig erinran får vidaremeddelas, om det föreligger missförhållande av mindre allvarlig beskaffenhet ifråga om börsmedlemmen eUer dennes verksamhet. Beslut omupphörande av medlemskap utan ansökan skall ha biträtts av minst tvåtredjedelar av börsstyrelsens samtliga ledamöter. Beslut omupphörande av medlemskap utan ansökan skall ha biträtts av minst åttaledamöter. Börsstyrelsenfår besluta om avregistrering av fondpapper, om marknadsförhållandena eller annanomständighet föranleder det och det ej är olämpligt från allmän synpunkt.Beslutet skall offentliggöras. Beslut om avregistrering av fondpapper utan ansökan avutgivaren eller den som har trätt i hans ställe skall ha biträtts av minst tvåtredjedelar av börsstyrelsens samtliga ledamöter. Avregistrering enligt andra stycket får ej beslutas utanatt utgivaren eller den som har trätt i hans Börsstyrelsenfår besluta om avregistrering av fondpapper, om marknadsförhållandena ellerannan omständighet föranleder det och det ej är olämpligt från allmän synpunkt.Börsstyrelsen kan även förelägga utgivaren av ett fondpapper eller den somträtt i hans ställe att vidta viss åtgärd vid äventyr av att avregistrering kankomma att ske. Är med hänsyn till omständigheterna en så ingripande åtgärdinte behövlig, får börsstyrelsen i stället tilldela utgivaren eller den somträtt i hans ställe en varning. Beslut om avregistrering, föreläggande ellervarning skall offentliggöras. Beslut om avregistrering av fondpapper utan ansökan avutgivaren eller den som har trätt i hans ställe och om föreläggande skall ha biträttsav minst åtta ledamöter. Avregistrering enligt andra stycket, föreläggande ellervarning får ej beslutas utan att utgivaren el- ställehar beretts tUlfälle att yttra sig över det som har tillförts ärendet genomannan än honom själv, om ej åtgärden är uppenbart obehövlig eller beslutet ejkan uppskjutas. lerden som har trätt i hans ställe har beretts tillfälle att yttra sig över detsom har tUlförts ärendet genom annan än honom själv, om ej åtgärden äruppenbart obehövlig eller beslutet ej kan uppskjutas. Dennalag träder i kraft den Den tid för vUkenregeringen utser nya ledamöter och suppleanter enligt 5 § första stycket i dessnya lydelse får vara kortare än . 1983/84:164 32 Bankinspektionens förslag till undantag från fondbörsmonopol Framställningom ändring i 2 § lagen (1979:749) om m.m.. Tillskillnad från vad som gällde tidiga«e har i den nya börslagstiftningen somträdde i kraft tagits in en definition av begreppet börsverksamhet.Under förberedelsearbetet till det s. k. märket makersystemet uppkom fråganhuruvida den handelsom förväntades komma att ske inom systemet kunde komma attbetraktas som börshandel. Någon regelbunden handel förväntades inte ske.Departementschefen (prop. 1981/82:116 s. 12 f) ansåg att en sådan handel kundeske utan att börsmonopolet kränktes. Han föreslog ett förtydligande avinnebörden av begreppet fondbörsverksamhet innebärande att medfondbörsverksamhet förstås "att köp- och säljanbud beträffande fondpapperregelbundet vid offentligt upprop eller på liknande sätt sammanförs för handeloch notering av kurs". Det konstaterades att i fråga om ett mindre antalbolag förekommer i börsens lokaler en spontan handel mellan fondkommissionärervia deras börsombud, därvid de börsombud som har ett anbud att förmedlamarkerar detta på en tavla. Den handel med oregistrerade värdepapper som då förekomi börsens lokaler ansågs bedrivas under former som uppenbarligen inte ansågssom fondbörsverksamhet. Departementschefen uttalade att han räknade med att enökad handel av oregistrerade papper enligt ett märket makersystem eller någotannat lämpligt system, skall kunna utvecklas dels i börslokalerna på sätt somredan sker, dels utanför börsen via förmedling av fondkommissionär utan attfondbörsverksamhet uppkommer. Bankinspektionen ålades att vaka över atthandeln sker i former och omfattning som är förenligga med lagstiftningen påområdet. Vidare uttalade han att avsikten inte var att den organiserade ochomfattande handel och notering som den s. k. fondhandlariistan avsåg skulleåteruppstå. Somett led i sin strävan att fullgöra de uppgifter som ålades bankinspektionen ianslutning till det s. k. märket makersystemet utfärdade inspektionen1982-11-15 efter överläggningar med dels verkställande ledningen för Stockholmsfondbörs dels i cirkulärskrivelse 1982:8 fillsamtliga fondkommissionärer vissa riktlinjer angående deras medverkan som s. k.märket maker. Inspektionen har haft nya överläggningar medovan nämnda parter på basis av vunna erfarenheter och i cirkulärskrivelsedenna dag utfärdat delvis nya riktlinjer angående fondkommissionärs medverkansom märket maker. Isistnämnda cirkulär redovisar inspektionen att 32 bolag introducerats på t.o.m. . Prop.1983/84:164 33 har ytteriigare ett bolagintroducerats. Inspektionen, som bifogar årsstatistik' för omsättningen av OTC-aktiermätt i antal aktier, kan konstatera att omsättningen varit hög och handeln iflertalet bolag daglig. Inspektionen har därför ställt frågan omdet inte blivit fråga om fondbörsverksamhet. harinspektionen ansett sig kunna avvakta med ett ställningstagande i frågan medhänsyn till statsmakternas klara uttalanden om att möjliggöra en aktiehandel påOTC-marknaden utan hinder av börsmonopolet och att märket makersystemet kanbehöva någon tid för att finna sina former. Vad som redan nu gör ettställningstagande nödvändigt är emellertid att handeln sker och harfått sådan stor omfattning. Den kan därför inte på ett ändamålsenligt sätthanteras på de krittavlor som finns i och på vilka börsmedlemmarnabereds tillfälle att anteckna köp-, sälj- och betalkurser. Förbörsmedlemmarna leder det nuvarande primitiva och föga rationella sättet personalintensiv och kostnadskrävande hantering. Allvarligare är emellertidatt allmänhetens berättigade krav på löpande information om kurser på OTC-aktierinte tillgodoses på bästa sätt. Det framstår därför som nödvändigt att så snartsom möjligt förbättra informationen till marknaden.