prop · G703164 · 1983-12-31 00:00:00 — Som exempel bland andra på åtgärd som bolag bör kunna föreläggas atttillgripa för att undanröja ett missförhållande och förhindra upprepande angesi promemorian: "att personförändringar vidtas i ledningen". Åven den vidgade möjlighet till reaktion, som det innebärför börsstyrelsen att kunna ge föreläggande, vill föreningen tillstyrka. Meninför det återgivna exemplet ur promemorian på innebörden av ettföreläggande måste föreningen ställa sig synneriigen frågande. Visserligen hardet kommit att tillhöra spelreglerna inom näringslivet att företagsledningenblir utbytt, om något allvarligt missförhållande visar sig ha förekommit i verksamhetenmen då är det i allmänhet företagets ägare som agerar via styrelsen. Men sådanaingripanden som att genom ett officiellt förfarande föranleda att en personavlägsnas från sin befattning i ett bolag synes det av rättssäkerhetsskäl intelämpa sig för börsstyrelsen att företa. SARF tillstyrker de i promemorian framlagda förslagen omen ytteriigare differentiering av de sanktionsmedel som står till styrelsensförfogande. Beträffande sanktionsmöjligheten "varning" somnu föreslås infört önskar SARF dock påpeka att en ytterligare nyansering voretänkbar genom att genomgående använda termen "varning eller erinran". 2.1.11 och Stockholmshandelskammare Förslaget innebär att börsstyrelsens sanktionsmedel - börsstopp, avre gistrering, vite och varning - skall kunna användas på ett differentierat sätt. Organisationerna har i och för sig inte någon erinran mot det fram lagda förslaget till lagtext i denna del men vill, såvitt avser motiven, invända följande. I motivenföreslås (s. 4) att börsstyrelsen skall få befogenhet att förelägga bolagetatt vid äventyr av avregistrering vidta åtgärder för att undanröjamissförhållandet och förhindra ett återupprepande. Vidare sägs att "sådanaåtgärder kan t.ex. vara att personförändringar vidtas i ledningen". Det återgivna motivuttalandet måste tolkas på så sätt, attbörsstyrelsen i praktiken ges möjlighet att i ett enskilt fall bestämmapersonsammansätt- Prop.1983/84:164 49 ningen i ett bolags ledning. Tolkat på detta sätt framstården föreslagna åtgärden som inte bara utomordentligt långtgående utan tillyttermera visso stridande mot aktiebolagslagen. Åven från praktiskautgångspunkter framstår exemplet på åtgärd som verklighetsfrämmande. Det måstesåledes te sig som mycket svårt - närmast gränsande till omöjligt - förbörsstyrelsen att klarlägga på vem i ledningen ett ansvar skall läggas för detaktuella missförhållandet. Enligt organisationernas mening får det vidare pågoda grunder antas, i vart fall när det gäller den aktuella kategorin av bolag,att har någon i bolagets ledning agerat på sätt att den nämnda åtgärden skullekunna tillgripas, kommer med största sannolikhet - även i avsaknad avifrågavarande sanktion - åtgärder att vidtas inom bolaget med motsvarande syftesom sanktionen avser att tjäna. De inom aktiebolagslagen förekommande skadeständsbestämmelsernatorde härvid utgöra ett tillräckligt påtryckningsmedel som yttersta medelhärför. Mot bakgrund av det ovan sagda förordar organisationernabestämt att det aktuella exemplet till åtgärd utgår ur motiven till denföreslagna bestämmelsen. 2.1.12 () TCO tUlstyrker förslaget. I promemorian föreslås att börsstyrelsens sanktionsmedelutvidgas genom möjligheten att förelägga ett börsbolag att vidtaga vissa åtgärder.Vidare föreslås att den redan tillämpade formen med varning uttryckligenintages i lagtexten. Föreningen finner dessa förändringar motiverade. Bankinspektionen kan godta vad som anförs i promemorian omatt börschefen bör ingå i fondbörsens beslutande organ och att styrelsen börtillföras ytterligare expertis. De nya ledamöterna utöver börschefen är tänktaatt hämtas från parlamentarikerkretsen och samt en blandpersoner med särskilda kunskaper i aktiehandelsfrågor och fria från speciallaintressen. Även om en börsstyrelse på tretton ledamöter och tretton suppleanterkan synas stor, har bankinspektionen ingen erinran mot den föreslagnautökningen från de synpunkter som inspektionen närmast har att beakta. 2.2.2 Hovrätten för Nedre Hovrätten har svårt att bedöma behovet av utökat antalledamöter och suppleanter i börsstyrelsen men finner de skäl som anförts ipromemorian otillräckliga och har därför inte övertygats om behovet avutökningen. 4 1983/84. 1983/84:164 50 Hovrätten konstaterar att det allmännas representanter,vari bör inräknas av regeringen och och fullmäktige iriksgäldskontoret utsedda ledamöter, i motsats till vad f.n. gäller, kommer attha även kvalificerad majoritet (8 ledamöter). 5 § första stycket Den inledande meningen bör lämpligen omredigeras och få t.ex.följande lydelse: "Börsstyrelsen skall bestå av tolv ledamöter jämte denenligt 6 § utsedde börschefen". 5 § tredje stycket Uttrycket "Börsstyrelsens ledamöter och suppleanterför dem" i gällande rätt föreslås ändrat till "En ledamot ellersuppleant". Ändringen synes onödig och innebär i vatje fall ej någonspråklig eller annan förbättring. Kollegiet vill endast uttala att det ofta torde vara ennackdel med alltför stora styrelser. 2.2.4 Fullmäktige i riksbank Fullmäktige vill ej motsätta sig en utökning av denoffentliga representationen i börsstyrelsen innebärande att regeringen skallutse, förutom ordförande och vice ordförande, ytterligare fem ledamöter motnuvarande två. Fullmäktige vUl slutligen tillstyrker förslaget att börschefenskall vara självskriven ledamot i styrelsen. Mot yttrandet, såvitt avsåg de i promemorian upptagnaförslagen till ändringar i börslagstiftningen, reserverade sig , vilka anförde följande. Vi reserverar oss mot den föreslagna utvidgningen av § 24,där det föreslås att börsstyrelsen också kan förelägga utgivaren av ettfondpapper eller den som trätt i hans ställe att vidta viss åtgärd vid äventyrav att avregistrering kan komma att ske. Börsstyrelsen bör enligt vår meninginte få så vida befogenheter att den t. ex. skulle kunna kräva personförändringari ledningen för börsföretag. Vi anser inte heller att börschefen bör ingå somsjälvskriven ledamot av styrelsen. Hans självständiga roU betonas starkare omhan står utanför börsstyrelsen, särskilt som han i vissa situationer kan hanågot av en "åklagares" roll. Vi ifrågasätter också utökningen av den offentligarepresentationen i börsstyrelsen, vilket bl.a. skulle leda till en utvidgningav börsstyrelsen från 9 till 13. Erfarenhetsmässigt är det värdefullt attbegränsa antalet ledamöter. Genomförs förslaget skulle vidare de av regeringenutsedda ledamöterna tillsammans med den av /tillsattauppgå till 8, vilket skulle innebära kvalificerad majoritet. Detta synes ossförändra börsstyrelsens fristående ställning, vilket också är tveksamt urstatsrättslig synpunkt. 1983/84:164 51 Fullmäktigeifrågasätter om det finns anledning att till ledamot utse en fristående expertmed särskilda kunskaper i aktiehandelsfrågor. Med den reservationen villfullmäktige i övrigt fillstyrka förslaget. Fullmäktige förutsätter därvid attsuppleanterna liksom skall äga rätt att närvara vid börsstyrelsenssammanträden. Detta är särskilt betydelsefullt för den av fullmäktige iriksbanken och fullmäktige i utsedda suppleanten. Motyttrandet reserverade sig , och , vilkaanförde följande: "Vianser att börsstyrelsen blir ohanterligt stor med en utvidgning av antaletledamöter från 9 till 13. Detta understryks av önskemålet att även ej tjänstgörandesuppleanter bör ha närvarorätt vid sammanträdena. Genom förslaget skulle deav offentliga organ utsedda ledamöterna uppgå tUl 8, vilket tUlförsäkrar demäven kvalificerad majoritet. Detta förefaller oss förändra börsstyrelsensfristående ställning, vilket är tveksamt från statsrättslig synpunkt. Utöver den friståendeexperten i aktiehandelsfrågor bör åtminstone börschefen utgå urledamotskretsen. Hans självständiga roll betonas starkare, om han inte ingårsom ledamot, särskilt som han i vissa situationer har att driva ärenden införstyrelsen." Medutgångspunkt i förslag från fondbörsutredningen (SOU 1973:60 Fondbörsen)fattade statsmakterna beslut om nya regler för börsstyrelsens sammansättning (prop.1974:178, NU 58, rskr. 370, SFS 1974:848), att gälla från den 1 januari 1975.Tidigare gällande regler hade varit oförändrade och framstod,enligt uttalande i lagstiftningsärendet, som föråldrade. De nya reglernasyftade till att ge börsstyrelsen en mera allsidig sammansättning och innebaratt fem av nio ledamöter utsågs av det allmänna. I promemorian uttalas attde motiv som angavs för en vidgad representation i börsstyrelsen fråndet allmännas sida nu ytterligare förstärkts och att anledning finns atttillföra styrelsen ytterligare expertis på aktiehandelns område. Börsstyrelsenkan inte ansluta sig till detta synsätt. Som framhållits i promemorian har denstarkt ökade aktiviteten på aktiehandelns område och därmer sammanhängandeproblem föranlett börsstyrelsen till upprepade ingrepp. Vidtagna åtgärder -ofta ytterst kännbara för de berörda - har i de allra flesta fall beslutatsunder stor enighet i styrelsen. De erfarenheter som vunnits av styrelsearbetetunder den tid nuvarande regler varit i kraft ger därför - enligt styrelsensmening - inte stöd för antagande att behov föreligger för de ändringar somföreslås i promemorian. uttalade (SOU 1973:60 sid. 54) är det också 1983/84:164 52 avvikt att styrelsens effekfivitet inte äventyras. I sammanhanget kan vidareframhållas de svårigheter som kan vara förenade med att tillämpa någon form avcirkulationssystem för suppleanternas medverkan, eftersom det inte sällanförekommer att ett och samma ärende behandlas under flera styrelsesammanträden. Börsstyrelsenvill vidare ifrågasätta om en förstärkning av det allmännas inflytande ienlighet med förslaget inte aktualiserar frågor om offentlighet och sekretessvid fondbörsen, besvärsrätt över börsstyrelsens beslut och om en rimlig balansskulle råda mellan bankinspektionen och fondbörsen. Viden samlad bedömning av nu angivna förhållanden och med särskilt beaktande avvad som är internationellt vanligt på hithörande område anser börsstyrelsen intetillräckliga skäl föreligga att ändra i reglerna för styrelsens sammansättning. Därestlikväl en utökning anses böra ske av antalet styrelseledamöter, finnerbörsstyrelsen det angeläget med hänsyn till effektiviteten i styrelsearbetetatt antalet ledamöter inte sätts högre än nödvändigt. Till skillnad från vadsom sägs i promemorian anser börsstyrelsen att det ej finns anledning att tillledamot utse en fristående expert i aktiehandelsfrågor. Inte heller börschefenbör ingå i styrelsen. Han har att liksom hitfills initiera, förbereda ochföredra ärenden bl.a. om överträdelser av inregistreringskontrakten. Det ärangeläget att börschefen har en oberoende ställning i förhållande tillstyrelsen liksom styrelsen skall vara oberoende av börschefens preliminäraställningstaganden. Inom ramen för en breddad styrelse skulle vidare kunnaövervägas att överlåta åt att i stället förregeringen utse en ledamot med särskild uppgift att ta tillvara denaktiesparande allmänhetens intressen. Med en sådan lösning skulle i styrelseningå sex ledamöter utsedda av det allmänna och fem ledamöter valda avbörsmedlemmarna och enskilda intresseorganisationer. Det framstår som särskiltangeläget att det allmännas representation i styrelsen ej görs så stark att debeslut som kräver kvalificerad majoritet kan tas enbart av dessa ledamöter. Omantalet styrelseledamöter bestäms till tolv, saknas anledning att vidta de ipromemorian föreslagna ändringarna av lagens 6 § andra stycket, 13 § tredjestycket och 24 § andra stycket. Itydlighetens intresse vill börsstyrelsen vidare föreslå att promemorians övergångsbestämmelseändras enligt följande. "Tillämpning första gången av 5 § första stycket idess nya lydelse får avse än ". Slutligenbör erinras om att ett genomförande av promemorieförslaget medförföljdändringar i 4 § andra stycket börsförordningen samt eventuellt i lagens 9§ och 10 § första stycket. Ovanståendeyttrande har beslutats av herrar , , , Ragnaroch Junel. HerrarÅqvist, ordförande, , och har anfört. 1983/84:164 53 Vi kan i princip godtaga förslagen idepartementspromemorian i fråga om sanktionsmedlen och börsstyrelsenssammansättning. Om någon reducering av det föreslagna antaletstyrelseledamöter - tretton anses böra ske, bör det övervägas om det ärerforderligt med den fristående experten i aktiehandelsfrågor. Inom ramen av trettoneller eventuellt tolv ledamöter bör det anförtros att - i likhet med och - få självt utse en ledamot (som skall särskilt tillvaratagaden aktiesparande allmänhetens intressen). När det gäller denförfattningstekniska utformningen i olika avseenden instämmer vi i vadmajoriteten framfört. Suppleanterna , , , och börschefen och vice börschefen (föredragande) har instämtmed majoriteten. Suppleanten har instämt med minoriteten. Ordföranden har tillagt. Av rättssäkerhetsskäl har för vissa typer av beslut ilagens 6 § andra stycket, 13 § tredje stycket och 24 § andra stycket tagits inregler om kvalificerad majoritet. I syfte att ytterligare tillgodoserättssäkerhetsaspekten föreslås med förebild i vad som gäller förKonungariket Stadshypotekskassa - att styrelsen inte får fatta beslutav nu angiven art utan att den är fulltalig. För beslutets giltighet bör ocksåkrävas, att ordföranden eller vice ordföranden biträtt beslutet. Mot bakgmnd avdet anförda föreslås, att tUl lagens 8 § fogas ett nytt tredje stycke avföljande lydelse Gämför 2 § tredje stycket SFS 1983:718): " Beslut enligt6 § andra stycket, 13 § tredje stycket och 24 § andra stycket får styrelseninte fatta utan att den är fulltalig. För beslutets giltighet fordras även attordföranden eller vice ordföranden biträtt beslutet." 2.2.7 Allmänna pensionsfonden, ftärde fondstyrelsen Enligt fondstyrelsens uppfattning är det effektivitetsmässigten nackdel med alltför stora styrelser. har fondstyrelsen förståttatt det finns ett visst behov av att tillföra börsstyrelsen breddadmarknadskompetens inom värdepappersområdet. Fondstyrelsen är dock tveksam till om det allmännasinflytande generellt bör öka i börsstyrelsen. Promemorian motiverar detta medbl. a. att skattesubventioner medfört att aktiesparfonderna fått en storomfattning och att också allemanssparandet är förenat med skatteförmåner.Fondstyrelsen kan inte finna att dessa förhållanden i sig motiverar en vidgadrepresentation för det allmänna i börsstyrelsen. Däremot borde den stora delav börskapitalet som ägs av institutionella placerare vara representerad ibörsstyrelsen. Företrädare för institutionella placerare besitter betydandekunskaper om värdepappersmarknaden. Mot bakgrund av ovanstående föreslårfondstyrelsen, att börsstyrelsen utökas på följande sätt: 1983/84:164 54 En representant för den aktiesparande allmänheten En representant för institutionella placerare Övriga organisationer och insfitutioner utser som femrepresentanter. Totalt skulle därmed antalet ledamöter ökas med två tiUelva. Av de nya ledamöterna skulle regeringen utse en och dessutom skullebörschefen bli självskriven ledamot. SärskUt yttrande av : Mot bakgmnd av börsens såväl direkta som indirektautvidgade engage-ment när det gäller medelstora företag bör en ledamot avbörsstyrelsen utses av organisation som direkt företräder dessa företag. När det gäller börsstyrelsens sammansättning viU vi erinraom vår framställning om att bli representerade i börsstyrelsen.Regeringen ansåg genom beslut att "skäl ejföreligger" att ändra bestämmelserna. verksamhet haremellertid fått allt större betydelse för ett snabbt ökande antalmindre och medelstora företag. Mot denna bakgrund anser vi att starka skäl nutalar för att börsstyrelsens sammansättning borde ändras så att organisationensom representant för över 50000 mindre och medelstora företag ges motsvaranderätt att nominera ledamöter i styrelse, som tillkommerSveriges och . Bland annat detförhållandet att börsstyrelsens sanktionsbefogenhet torde kommaatt bli av stor betydelse för OTC-marknadsutvecklingen anser vi utgöra ettväsentligt motiv för representation i börsstyrelsen. 2.2.9 i (LO) LO tillstyrker förslaget att utöka samhällsrepresentanfioneni börsstyrelsen. LO vill emellertid påpeka följande: - beslut omformerna för handel med börsaktier kan på avgörande sätt påverka förhållandenaför arbetstagarna, - löntagarnakommer att bli aktieägare som kommer att placera en betydande del avkapitalet i börsaktier. Mot bakgrund av detta föreslår LO att löntagarna inomramen för samhällsrepresentantionen blir representerade i börsstyrelsen. 2.2.10 Aktiefrämjandet Aktiefrämjandet vill framhålla att - vi anser att den nuvarande börsstyrelsen ochbörsledningen, trots aktie marknadens explosionsartade utveckling, hanterat de därmed samman hängande problemen på ett förtjänstfullt sätt 1983/84:164 55 - en större börsstyrelse ställerstörre krav på delegafion av interimisfiska beslut osv. till börschefen ochdelar av börsstyrelsen för bibehållen handlingskraft och snabbhet - frågan om sanktioner ochbörsstyrelsens sammansättning osv. endast utgör en mindre del av den totalabörsetiska problematiken. Detandra förslaget avser börsstyrelsens sammansättning och beslutsför-het. År 1974anfördes som skäl för det allmännas, dvs. statens, representation ibörsstyrelsen att börsen fyller en viktig samhällsfunktion. Som skäl för den nui departementspromemorian föreslagna ökade representationen för staten anförsaktiemarknadens ökade omfattning. Trots att det konstateras att börsstyrelsenmed nuvarande sammansättning kunnat i allt väsentligt bemästra uppkommandeproblem, anförs att det "framstår som klart" att det aUmänna bör gesett starkare inflytande i styrelsen. finner denna argumenteringföga övertygande. Den naturliga slutsatsen synes i stället vara att öka dennuvarande börsstyrelsens befogenheter. Detta föreslås också, ochbankföreningen har i den delen ingen erinran. Den i promemorianuttryckta uppfattningen att expertis pä börshandelns område bör vara välföreträdd i börsstyrelsen är självfallet riktig. kan därför ioch för sig biträda förslaget att börschefen skulle vara självskriven ledamot.Föreningen anser dock att börschefens självständiga roll bättre kan hävdas omhan inte ingår i styrelsen. Förslaget att därutöver öka börsstyrelsen med tre avregeringen utsedda ledamöter, varav två parlamentariker och en företrädare förfinansdepartementet, är däremot mindre väl förenligt med strävandena mot ökadexpertis i styrelsen. Snarare förstärks genom detta förslag de olägenheter somalltid vidlåder alltför månghövdade styrelser. Enligt nuvarande ordningutser staten, dvs. regeringen samt riksbanks-och riksgäldsfullmäktige, fem avde nio ledamöterna. Av de nu föreslagna tretton ledamöterna utser regeringenensam sju. Nuvarande ordning med två tredjedels majoritet vid vissa viktigastyrelsebeslut innebär att åtminstone en av de ledamöter, som inte utsetts avstaten, måste biträda beslutet. Den nu föreslagna ordningen med krav på attminst åtta ledamöter skall biträda motsvarande beslut innebär däremot att de avstaten utsedda ledamöterna (sju av regeringen och en av riksbanks- ochriksgäldsfullmäktige) bildar erforderlig kvalificerad majoritet. Om dessaförslag genomförs äventyras syftet med kvalificerad majoritet samt framträderden formellt fristående börsstyrelsens karaktär av statsmyndighet klart. Dettaföranleder en rad frågor, bl. a. förhållandet till den statliga tillsynengenom bankinspektionen, vilka inte alls berörts i den remitterade promemorian. ansersåledes att förslaget om ändrad sammansättning och beslutsförhet ibörsstyrelsen inte är grundat på tillräckliga sakskäl, inte Prop.1983/84:164 56 är utrett i erforderliga avseenden samt skulle skapa enfrån arbetsmässig synpunkt för stor styrelse utan garanti för ledamöternastillräckliga sakkunskap. avstyrker därför förslaget. Förslagen om utökning av börsstyrelsen med flerrepresentanter för det allmänna motiveras av starkt ökad aktivitet påaktiehandelns område och oetiska inslag i börshandeln. Det kan ifrågasättas omlösningen av dessa problem ligger i en utökning av styrelsen som här föreslås.Inte något i börsstyrelsens agerande motiverar en väsentlig utökning avstyrelsen. Uppkomna problem kan i första hand lösas genom de föreslagna skärpningarnavad avser börshandel som ovan angetts. Vid övervägandet av frågan om börsstyrelsenssammansättning vill framhålla att beslut som fattas ibörsstyrelsen ofta får konsekvenser för börsens anställda liksom för ett stortantal anställda i banker och fondkommissionsbolag, vilka arbetar som börsombudeller på annat sätt berörs av börsaffärer. anser det därförangeläget att förbundet ges representafion i börsstyrelsen. I departementspromemorian återges den utveckling som imitten av medförde en förstärkning av det allmännas inflytande ibörsstyrelsen. Antalet offentliga ledamöter växte nämligen då från tre (avtotalt nio) till fem (fortfarande av nio). Det allmänna samhällsintresset fickalltså majoritet. Detta skedde på bekostnad av börsmedlemmarnas representationsom begränsades till endast två ledamöter. Motiven för denna ändring var den gången i huvudsak attbörsen fyllde en viktig samhällsfunktion och att det allmännas representationdärför borde förstärkas. Man säger i promemorian att börsstyrelsen visserligen"i och för sig" och "i allt väsentligt" kunnat bemästraproblemen inom börshandeln. Någon exemplifiering av tveksamma fall eller någotpåvisande av annan praktisk grund förde citerade reservationerna förekommerej. Trots detta utsågs det i detta sammanhang, något förvånande, att det"framstår ... som klart att det allmänna bör ges ett starkare inflytande ...än ". Föreningen kan inte acceptera en så bristfällig argumenteringoch inte heller instämma i ett förslag som synes sakna substan-fiell gmnd. Föreningen motsätter sig att det allmänna ges ett ännu starkareinflytande i börsstyrelsen än det redan befintliga. Redan med nuvarande sammansättningkan det lätt nog uppstå oklara föreställningar om inte börsen i själva verkethar fått karaktären av en offentlig myndighet. Det skulle knappast gagna bildenav Stockholmsbörsen som en i vedertagen mening fri marknad för bl.a. utländskainvesteringar, om inslaget av offentligt organ blir dominerande. I särskilt höggrad skulle det allmänna intrycket. Prop.1983/84:164 57 hemma såväl som utomlands, kunna bli präglat avmyndighetsbegreppet, om de statligt utsedda ledamöterna på föreslaget sättskulle kunna bilda egen kvalificerad majoritet i fall då sådan erfordras. Även medhänsyn till sedvanliga effektivitetskrav får föreningen motsätta sig enutökning av antalet ledamöter. Det torde följa av vanlig administrativerfarenhet att effektiviteten i styrelsearbetet skulle bli lidande om gruppenförstoras upp från nuvarande nio till föreslagna tretton personer. Börsstyrelsenfungerar enligt föreningens uppfattning utan anmärkning med sin nuvarandenumerär. Föreningen avstyrker därför förslaget att öka antaletstyrelseledamöter. För denhändelse föreningens synpunkter ej vinner gehör och man fortfarande villöverväga nägon förstärkning av antalet av de styrelseledamöter som kan sägasföreträda allmänna intressen, finner föreningen förslaget, att börschefenskall vara ledamot, ej omotiverat. En sådan komplettering av styrelsekretsenkan ses som en anpassning till vad som är vanligt både i näringslivet och blandoffentligrättsliga organ. Föreningen får slutligen vända sig mot den i promemorianskisserade tanken att - ifall den ursprungligen föreslagna ökningen genomförs-suppleanterna kallas enligt ett cirkulationssystem. Ett sådant förfaringssättvore enligt föreningens åsikt till förfång för kontinuiteten i styrelsearbetet.Det har i praktiken visat sig värdefullt att såväl ledamöter som suppleanterkallas till börsstyrelsens sammanträden. Ett cirkulationssystem kan antagaskomma att minska såväl intresset för de olika ärendena som förmågan tillinformation och överblick. Beträffande förslaget till ändringar i börslagstiftningenkan riksförbundet ej instämma i att representationen för det allmänna skallökas.