prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Lägenhetsförleckningsom avses i 3 § behöver dock inte upprättas förrän senast den 30 juni 1984.Sker en överlåtelse av en andel eller aktie efter ikraftträdandet men före del atllägenhetsförteckningen har upprättats, skall avskrift av överlåtelseavtaletfogas till förteckningen när den upprättas. Prop.1983/84:67 143 Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller,justitierädel Jermsten. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 6 oktober1983 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förfinansdepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 4. lag omskyldighet för bostadsföreningar och bostadsaktiebolag att föra lägenhetsförteckningm.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn Per . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet. I remissprotokollet framläggs förslag till nya regler om realistionsvinstbe-skattningvid avyttring av bostadsrätter, med vilka i sammanhanget likställs andelar ochaktier i s.k. äkta bostadsföretag, som inte är bostadsrättsföreningar.Regleringen innebär atl realisationsvinster, som är fria från beskattningefter innehav i fortsättningen blir beskattade utan begränsning tillinnehavstiden i likhet med vad som redan gäller beträffanderealisationsvinstbeskattningen av fasfigheter och aktier. Den föreslagnabeskattningen är i princip uppbyggd efter det system som gäller för aktier;sålunda medges ej någon indexreglering men i stället sker beskattningen efteren fallande skala i förhållande till innehavets längd. 1 motsats till vad somgäller beträffande realisationsvinstbeskattningen av bl.a. villafastigheter gerförslaget inte en bostadsrättshavare någon möjlighet att få uppskov medbeskattningen för det fall att han anskaffat eller avser att anskaffa en annanbostadsrätt eller en villafasfighet som ersättning för den avyttradebostadsrätten. Reglerna innehåller vidare ålskilliga specialföreskrifler, säsomom bestämmande av försäljningspriset i vissa fall och om beräknande avomkostnadsbeloppet. Från de synpunkler lagrådet har att beakta vid singranskning föranleder de grunder, på vilka förslagel vilar, i huvudsak intenågon erinran från lagrådets sida. Avsaknanden av uppskovsrätt väcker dockvissa betänkligheter. En möjlighet att få uppskov med beskattningen skullevara värdefull 1983/84:67 144 särskilt i sådana fall då bostadsrättshavaren av någonorsak - exempelvis ändring i familjeförhållandena eller förflyttning lillarbete på annan ort - blir tvingad att avyttra sin bostadsrätt; beskattningenkan ju tänkas leda till att han inte har ekonomisk möjlighet att skaffa en nybostadsrätt som ersättning för den gamla. Förslaget innebär onekligen att en bostadsrättshavarei detta hänseende sätts i ett sämre läge än en villaägare. 1 remissprotokollethar som skäl mot införande av ett uppskovssystem anförts bl.a. önskemålet attha enkla regler och att inte öka belastningen påskatleadminastrationen. Härtillvill lagrådet anmärka endast alt del synes tveksamt i vilken ulsiräckningsådana förhållanden bör kunna tillmätas betydelse som motiv för en lösning, somfrån allmän rättvisesynpunkt framstår som mindre tillfredsställande för denskattskyldige. Lagen om ändring i kommunalskattelagen 35 § 3 mom. Fjärde stycket av momentet reglerar den skattepliktigarealisationsvinstens storlek när överlåtelse av bostadsrätt skett under tvång.Bestämmelsen torde avse såväl det fallet att bostadsrätten, utan att avyttringi egentlig mening förekommer, tas i anspråk genom expropriation som attbostadsrätten avyttras lill följd av sådant förhållande, som anges i 2 § lagenom uppskov med beskattningen av realisationsvinst. 1 sammanhanget böruppmärksammas även det fallet att tvånget inte riktar sig direkt mot bostadsrättshavarenutan formellt mot bostadsrättsföreningen och dess fastighet. Om exempelvisföreningen nödgas sälja fastigheten till följd av expropriationshol skallenligt 38 § bostadsrättslagen bostadsrätten upphöra och föreningen vara skyldigatt utge skälig ersättning för bostadsrätten. Bestämmelsen om realistionsvin-stensstorlek i fjärde stycket torde vara tillämplig även för en sådan situation. Anvisningarna till 35 § I den föreslagna nya punkten 8 av anvisningarna till 35 §har införts de särskilda bestämmelser angående beräkningen avrealisationsvinsten som skall gälla i fall då en överlåtelse av en bostadsrättomfattar även viss "utrustning" eller andel i en s.k. inrereparationsfond eller annan liknande fond. Med "utrustning" avses härsådana föremål som i föreningens ägo skulle anses höra till den byggnad ivilken bostadsrätten är upplåten. 12 kap. 2 § jordabalken, till vilken paragrafhänvisning ges, återfinns emellertid begreppet utrustning i en avsevärt snävarebetydelse. För att åstadkomma nödvändig terminologisk anpassning lill reglernai jordabalken måsle därför förevarande punkt ändras. Det synes därvid möjligtatt också uppnå den förenklingen att de i sista stycket givna särskildaföreskrifterna angående fall dä det är fräga om avyttring av vissa andelar ochaktier kan undvaras. Prop.1983/84:67 145 Enligt lagrådets mening skulle punkten lämpligen kunna gesföljande lydelse: "Vid tillämpning av 3 a mom. gäller följandebeträffande beräkningen av realisationsvinsten. Utgår särskild ersättning till den skattskyldige för avhonom ägda föremål, vilka enligt 2 kap. 2 § jordabalken eljest skulle ha hörttill den byggnad i vilken nyttjanderätten är upplåten, skall denna ersättningräknas in i vederlaget för bostadsrätten, andelen eller aktien. Vad nu harsagts gäller dock inte om ersättningen utgör inläkl av rörelse enligt punkt 1av anvisningarna till 28 §. Ersättning som utgår till den skattskyldige för andel iinre reparationsfond eller någon annan inom föreningen eller bolaget bildadfond, som år avsedd för reparation och underhåll av upplåtna lägenheter, skallinte räknas in i vederlaget för bostadsrätten, andelen eller aktien. Har någonsärskild sådan ersättning inte betingats skall det utgående vederlaget minskasmed ett belopp motsvarande den del av fonden som vid avyttringen belöper päbostadsrätten, andelen eller aktien." Anvisningarna lill 36 § 1 överensstämmelse med vad sagts angående behovel avändringar i punkl 8 av anvisningarna till 35 § måste åven de föreslagnaanvisningarna till 36 §, punkt 2 c sjätte stycket, ändras. Detta skullelämpligen kunna ske på så sått att första meningen i detta stycke ges följandelydelse: "Av punkt 8 andra stycket av anvisningarna till 35 §framgår att ersättning för föremål som ägts av den skattskyldige i vissa fallskall räknas in i vederlaget för bostadsrätten." I de följande tvä meningarna i samma stycke bör i sä fallockså ordet "utrustningen" på tre ställen ersättas med ordet"föremålen". Den i sjunde stycket av punkt 2 c upptagna schablonregelnom beräknande av kapitaltillskott för amorteringar av lån avser formelltsamtliga lån som föreningen tagit upp. 1 stycket görs dock undantag för detfallet att ett gammalt lån amorteras genom att ett nytt län tas upp; en sådanamortering skall inte beaktas vid bestämmande av kapitaltillskottet. Lagrådetvill i anslutning härtill framhålla att en förening kan tänkas ha tagit upptillfälliga, kortfristiga lån exempelvis för att klara av en anhopning avutbetalningar, som avser driften eller underhållet av föreningens fastighet.Även amortering av sådana lån synes formellt komma att räknas med vidtillämpning av schablonregeln. Lagråden ifrågasätter om en sådan tillämpning ärönskvärd. Vill man undvika den torde det vara nödvändigt att i lagtextennärmare precisera vad som avses med lån i delta sammanhang. Punkt 2 innehåller särskilda regler för det fall att enbostadsrätt överlåtits till make, barn eller föräldrar. Då skall,förutsatt att ingen Prop.1983/84:67 146 skattepliktig realisationsvinst uppkommit för förvärvarenoch inte heller någon ändring i boendeförhållandena inträffat i nära anslutningtill överlåtelsen, vid en senare avyitring realisafionsvinslen beräknas som ombostadsrätten förvärvats vid det närmast föregående onerösa fång som har skettfrän annan än sådan närstående eller som har skett . Motivet tillbestämmelsen är enligt remissprotokollet att förhindra befarade försök att medhjälp av närstående kringå de nya reglerna om evig realisationsvinstbeskattning.Det förfarande som åsyftas är alt bostadsrättshavaren tillskapar ett högtingångsvärde för en avyttring efter ikraftträdandet genom att redan före nämndalidpunkt skattefritt till den närslående överlåta bostadsrätten till marknadspriseller högre pris. Bakom de föreslagna reglerna synes ligga tanken alt enöverlåtelse under angivna förhållanden mellan nära anhöriga aldrig har seriöskaraktär ulan i realiteten är att betrakta som skenavlal. Härfillvill lagrådet anföra följande. I den mån en transaktion av det slag, sombeskrivs i punkt 2, inte är av seriös beskaffenhet framstår en reglering ienlighet med förslagel som naturlig. Det torde också kunna förutsattas altöverlåtelser, på vilka bestämmelserna i punkt 2 passar in, i de allra flestafallen har skenkaraktär. Bestämmelsen blir emellertid tillämplig även päöverlåtelser, som år allvarligt menade, där exempelvis betalning erlagtskontant och ungeför efter marknadspris. Det förhällandet att bostadsbyte inleägt rum i nära anslutning lill en överlåtelse behöver inte alllid betyda attparterna haft något illojalt syfle med transaktionen; en annan sak är att ensådan överlåtelse ibland kan tänkas bli ogiltig därför alt bostadsrättsföreningeninte godkänner förvärvaren som medlen. I seriösa fall - och enligt lagrådetsmening kan det i och för sig inte betraktas som otillbörligt att enskattskyldig för en planerad, verklig transaktion väljer den tidpunkt som ärförmånligast frän skattesynpunkl - kommer bestämmelsen om vinstberäkning ipunkt 2 atl leda till den konsekvensen att den närstående förvärvaren -som vidsitt förvärv kanske inte ens kände till atl nya realisationsvinstregler vara färde-viden överlåtelse efler ikraftträdandet beskattas inte bara försin egen vinst utanäven för den vinst som hans fångesman kan ha gjort. En sådan ordning förbestämmande av vinsten strider helt mot vad som annars gäller för realisalionsvinsibeskatlningen. Övergångsbeslämmelser med principellt samma uppbyggnadtogs visserligen in lagstiftning om en tidsobegränsadrealisationsvinstbeskattning för fasfigheter; se punkt 7 iövergångsbestämmelserna till lagen (1967:748) om ändring i kommunalskatlelagen.Denna reglering torde dock i allmänhet inte ha lett till så stora ökningar avskattebelastningen som de nu föreslagna övergångsbestämmelserna förbostadsrätterna kan medföra, eftersom lagstiftningen om fastighetsbeskattningeninnehöll mycket generösa regler om indexuppräkning. Även om de nu föreslagna särskilda övergångsbestämmelsernaformellt inte strider mot det i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformenintagna 1983/84:67 147 förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning, leder de -tillämpade i anledning av sådana överlåtelser mot vilka grundadeanmärkningar inte kan riktas - till en stötande retroaktiv effekt som interimligen bör godtas. Lagrådel erinrar i sammanhanget om att del har förutsattsatt förbudet mol retroaktiv skattelagstiftning bör påverka lagstiftarensställningstagande även utanför förbudels egenlliga tillämpningsområde (prop.1978/79:195 s. 56). Vad angår utformningen i och för sig av de olikaövergångsbestämmelserna torde den avsedda innebörden av punkt 4 komma frambättre om de behövliga reglerna för tillämpning av punkterna 2 och 3 får sinplats i respektive punkt. Lagrådet förordar därför, såvitt angår punkt 2, atttill denna fogas etl nytl sista stycke av följande innehåll:"Bestämmelserna i denna punkt skall gälla även i fall då den skatlskyldige,med motsvarande tillämpning av 35 § 2 mom. tredje stycket, skall anses haförvärvat bostadsrätten genom ett fång som skett . Frågan om sistnämndafång har skett från en närstående person avgörs med hänsyn till förhållandetmellan dem som då avyttrade respektive förvärvade bostadsrätten. "-Beträffande punkt 3 föreslås att till första stycket läggs en ny mening avföljande lydelse: "Vid bestämmande av innehavstiden skall 35 § 2 mom.tredje stycket ha motsvarande tillämpning." Godtas vad lagrådet sålunda förordat får punkt 4 utgå ochpunkt 5 i stället betecknas 4. Lagen om ändring i taxeringslagen 42 § 3 mom. I detta moment har införts beslämmelser om en omfattandeuppgiftsskyldighet för s.k. äkta bostadsrättsföreningar och andra berördaföreningar och bolag. I anslutning fill förslagen i denna del har iremissprotokollet bl.a. uttalats, att det för framtiden "enligt 20 §första stycket" samma lag åligger föreningarna (resp. bolagen) att sörjaför att sådant räkenskapsmalerial bevaras som behövs för alt fullgöraifrågavarande uppgiftsskyldighet. Av tredje stycket i nämnda paragraf framgåremellertid att den sålunda reglerade allmänna skyldigheten att bevara underlagtill ledning för annans taxering endasl kvarstår "sex är efter utgången avdet kalenderår underlaget avser". Enligt 22§ bokföringslagen (1976:125) har berörda föreningar och bolag visserligen redani dag skyldighet atl bevara allt sitt räkenskapsmaterial . För nuavsett ändamål är emellertid även denna fidrymd alltför begränsad. I den måndet inte förutsätts bli aktuellt att efter hand införa bestämmelser om nya"stickdagar" kan således förevarande behov medföra krav på altuppgifter i en del fall måste bevaras i åtskilliga decennier. En sådan skyldighetkommer onekligen att innebära en betydande ny belastning för de berördaföretagen. Bedöms övervägande skäl tala för alt den 1983/84:67 148 föreslagnaordningen likväl genomförs måsle den vidgade skyldigheten slås fast i en ny,särskild bestämmelse. Deförslagna särskilda bestämmelserna om fillämpning av 42 § 3 mom. c) och e) ivissa fall synes knappast ha karaklär av övergångsregler. Lagrådet förordar atlbestämmelserna i stället för in i 42 § 3 mom. och där får bilda elt sistastycke. Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Prop.1983/84:67 149 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Proposition om ändrade beskattningsregler förrealisationsvinster på bostadsrätter Föredraganden anmäler lagrådels yttrande ' över förslagtill 1. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om stadig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 4. lag omskyldighet för bostadsföreningar och bostadsaktiebolag att föralägenhetsförteckning m.m. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Den diskussion i fråga om den grundläggande utformningenav förslaget som lagrådet har fört föranleder följande kommentar från min sida.Enligt lagrådel väcker avsaknaden av uppskovsrätt vissa betänkligheter. Jag kanhålla med om atl det vid en direkt jämförelse som begränsar sig tilluppskovsfrågan kan hävdas alt bostadsrättshavaren genom förslaget sätts i ettsämre läge än villaägaren. Enligt min mening får emellerfid jämförelsen integöras så snävt. Man måste även beakta de grundläggande skillnaderna mellanbeskattningsmetoderna . Vid ställningstagandet i uppskovsfrågan har jag också laglstor vikt vid alt den valda metoden medför en måttlig skattebelastning pä bostadsråttsvinster.Mot den bakgrunden får det enligt min mening anses försvarligt att tillmätaönskemålet atl ha enkla regler och att inte öka belastningen påskatteadministrationen avgörande betydelse när man tar ställning iuppskovsfrågan. Lagrådet har godtagit förslagen till lag om ändring ilagen om statlig inkomstskatt och lag om skyldighet för bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag att föra lägenhetsförteckning m.m. De invändningar och påpekandensom lagrådet framfört beiräffande övriga lagförslag behandlar jag i detföljande i anslutning fill lagtextens disposition. Utöver de justeringar avlagtexten som därvid föreslås har vissa ytterligare redaktionella jämkningargjorts i de remitterade lagförslagen. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1983/84:67 150 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) 35 § 3 a mom. Jag ansluter mig till vad lagrådet har anfört i fråga omtillämpningsområdet för del föreslagna fjärde stycket i momentet. Anvisningarna till 35 § Lagrådet har förordat en förändrad utformning av den nyapunkten 8 i anvisningarna till 35 § i syfte att åstadkomma en terminologiskanpassning till jordabalkens regler. Jag tillstyrker lagrådets förslag tilländrad lydelse som också innebär en förenkling i förhållande lill detremitterade förslaget. Anvisningarna tid 36 § Ändringarna i punkt 8 av anvisningarna till 35 § medför,som lagrådet framhållit, att även punkl 2 c själle stycket av anvisningarnatill 36 § måste ändras. Bestämmelsen bör ges den utformning som lagrådet harföreslagit-När det gäller reglerna om avdrag för kapitalfillskott har lagrådettagit upp konsekvenserna av förslaget i etl hånseende. Lagrådet ifrågasätter omdet är önskvärt att även amorteringar på tillfälliga, kortfristiga lån fördrift och underhåll skall grunda avdragsrätl vid vinstberäkningen. Till dettavill jag såga att den föreslagna gränsdragningen mellan avdragsgilla och ickeavdragsgilla kapitalfillskott har gjorts schablonmässig i syfte att undvikaproblem vid den praktiska tillämpningen. Jag har i den frågan anslutit mig tillkapitalvinstkommitténs bedömning att en begränsning av avdragsrätten tillendast amorteringar på förbättringslån skulle leda till svårbemästradetillämpnings- och kontrollproblem. Från den utgångspunkten och då de avlagrådet diskuterade situationerna inle torde förekomma annat än i renaundantagsfall anser jag att den i remissen föreslagna bestämmelsen om avdragsrätlför kapitaltillskott bör lämnas oförändrad. Lagrådet har riktat kritik mot den i punkt 2 intagnabestämmelsen och hävdat all den i vissa fall kan leda lill en stötanderetroaktiv effekt som inte rimligen bör godtas. Lagrådet gör dock inle gällandeatt den föreslagna övergångsbestämmelsen formellt skulle strida mot det i 2kap. 10 § andra stycket regeringsformen intagna förbudet mot retroaktivskattelagstiftning. Motiven för atl föra in den nu diskuterade bestämmelsenhar redovisats i den allmänna motiveringen i lagrådsremissen (avsnitt 3.7.2).Jag konstaterar också att lagrådel finner den föreslagna regeln naturlig i defall närstående-transaktioner inte är av seriös karaktär. Frågan bhr då närmastom bestämmelsen getts en sådan utformning atl den även blir tillämplig på Prop.1983/84:67 151 överlåtelser som inte kan anses företagna i skatleundandragandesyfte. I likhet med kapitalvinstkommittén som ursprungligen föreslog enbestämmelse av ifrågavarande slag anser jag det inte vara möjligt att göra fillämpningendirekt beroende av syftet med överlåtelsen mellan de närstående. Gränsdragningenmellan seriösa och icke godtagbara transaktioner måsle därmed göras utifrånvissa objektiva kriterier. Med den utgångspunkten torde det enligt min meningvara i det närmaste omöjligt att finna en lösning som utesluter alla tänkbaraseriösa fall från bestämmelsens tillämpningsområde. Lagrådet har inle heller anvisalnågon sådan lösning. Det finns anledning att hår påpeka att jag i samband medutformningen av den diskuterade bestämmelsen har tagit viss hänsyn fillinvändningar av det slag lagrådet fört fram. Jag syftar då på att endastnärståendetransaktioner enligt del remitterade förslagel skallomfattas av den särskilda regeln. hade föreslagit altregeln skulle kunna bli tillämplig på sådana transaktioner fr.o.m. den 1januari 1980. Det är också min bestämda uppfattning att sannolikheten är mycketliten för alt överlåtelser mellan närstående skulle ha ägt rum utanatt någon av kontrahenterna känt fill det sedan lång lid diskuterade förslaget.Särskill när det gäller överlåtelser av bostadsrätter med betydandemarknadsvärden - de fall som lagrådet närmast synes ha i åtanke att döma av denjämförelse som lagrådet gör med motsvarande övergångsregel i 1967 årslagstiftning för fastigheter - förefaller det mig uteslutet att de berördanärstående personerna skulle ha varit okunniga om diskussionen i frågan. Jag vidhåller förslaget om en särskildövergångsbestämmelse för överlåtelser mellan närstående . Lagrådet har också föreslagil en ändrad utformning avövergångsbestämmelserna i elt annat hänseende. Jag kan inte dela lagrådetsuppfattning atl det skulle uppkomma svårigheter att utläsa den avseddainnebörden av punkt 4 i det remitterade förslaget. Dessutom anser jag att mittförslag, till skillnad från den utformning som lagrådel förordar, har denfördelen att den aktuella situationen beskrivs utan hänvisning till annatlagrum. Den i remissen valda utformningen bör därför enligt min meningbehållas. Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 42 § 3 mom. Den i momentet föreslagna uppgiflskyldigheten för deberörda föreningarna och bolagen kan givetvis inte fullgöras på ett riktigtsått om inte företagen bevarar erforderhgt underlag för uppgiftslämnandet. Motden bakgrunden kan jag inte heller tolka lagrådels tveksamhet mot denföreslagna ordningen på annat sätt ån alt lagrådet ifrågasätter såväl uppgiflskyldighetensomfattning som skyldigheten för företagen att bevara underlag utöver vad somföljer av av reglerna i bokföringslagen. Prop.1983/84:67 152 anger att uppgiftsskyldigheien innebår en ny betydandebelastning för de berörda företagen. Gentemot detta vill jag framhålla att,även om den föreslagna obligatoriska uppgiftskyldigheten skulle begränsas iolika avseenden torde det inte innebära någon minskad belastning påbostadsföretagen eftersom de skallskyldiga måste få tillgång till motsvarandeuppgifter för att kunna göra en korrekt vinstberäkning. Enligt min meningtalar, vid sidan av fiskala kontrollskäl, behovet av att säkerställa denskattskyldiges tillgång till ifrågavarande uppgifter för att genomföra denföreslagna ordningen. Föreningarnas och bolagens skyldighet att bevara underlagför uppgiftslämnandet behöver regleras i en ny bestämmelse. Jag föreslår atten sådan bestämmelse tas in som ett sista stycke i momentet. Jag ansluter mig till vad lagrådet har anfört och föreslåratt de särskilda bestämmelserna om fillämpningen av 42 § 3 mom. c) och e) istället förs in som ett femte stycke i 42 § 3 mom. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att antaga de av lagrådet granskadelagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1983/84:67 153 Propositionen.................................................................. ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ........................... ....... 1 Lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) . Lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt .... 16 Lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) ............. 17 Lag omskyldighet för vissa bostadsföreningar och bostadsaktiebolag att föralägenhetsförteckning m.m 21 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning ................................................................ 22 2 Nuvarandeförhållanden............................................ 23 2.1 Bostadsrättsmarknadenm.m............................ 23 2.2 Den löpandeinkomstbeskattningen .............. .... 24 2.3 Realisationsvinstbeskattningen....................... 25 2.3.1 Historik ................................................ 25 2.3.2 Gällande rätt ........................................ 26 2.3.3 Tillämpningen ....................................... .... 28 3 Allmän motivering .................................................... .... 29 3.1 Övergång evig realisationsvinstbeskattning 29 3.2 Valet avbeskattningsmetod .......................... 31 3.3 Vinstberäkningensnärmare utformning ......... .... 35 3.3.1 Behandlingen avutrustning ................ .... 35 3.3.2 Försäljningspriset,m.m.......................... .... 36