prop · G70334 · 1983-12-31 00:00:00 — om ny organisation förpostverket beslutad den 27 oktober1983 Regeringenföreslår all anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås en ny organisation för postverket som innebär enstarkare betoning av affärs- och marknadsorienteringen hos verket. Omorganisationeninnebär en fortsatt delegering av beslut i den löpande verksamheten frånhuvudkontoret och nuvarande sju regionförvaltningar till föreslagna 33postregioner. Därigenom kommer besluten i ökad utsträckning att fattas närakunderna. Den styrning som huvudkontoret utövar gentemot regionerna skallfrämst ske genom angivande av mål och kontroll av att målen uppfylls. Inomdessa ramar skall regionerna ges slor självständighet. Inomhuvudkontoret, det nya namnet på cenlralförvallningen, inrättas enligtförslaget en avdelning för huvudaffärsområdet en avdelning för huvudaffärsområdel Betalningsförmedling. Genom dennaomorganisation och de åtgärder som vidtas inom postverkets kompetensområde ianslutning därtill bör resurserna för affärsutveckling kunna förstärkas,vilket är av största vikt i en situation där marknaden ständigt förändras ochkonkurrensen ökar - inte minst genom den tekniska utvecklingen. Möjligheterna atlåstadkomma en effektiv produktion av tjänster som ännu bättre än idagtillgodoser kundernas, främst förelagskundernas, speciella behov bör kunna ökagenom denna omorganisation. 1propositionen fastslås atl postverkets mål bör vara atl ge en hela landet täckande,snabb, säker och lättillgänglig postservice samt alt täcka sina kostnader med rörelseinläkteroch förränta det kapital som statsmakterna tillskjutit för invesleringar. Deverksamheter som postverket driver skall alla bidra till atl dessa måluppfylls. 1 1983/84. Prop.1983/84:34 2 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden I, Carisson, , , , , ,, , , , Eiahl, R. , , ,Thunborg. Proposition om ny organisation för postverket Postverkels huvudorganisation fastställdes senast avriksdagen (prop. 1975/76:167, /76:2:6, rskr 1975/76:365). Medhänvisning tiU det bemyndigande som då gav regeringen har vissaförändringar godkänts i huvudkontorets organisation och anmälts till riksdageni prop. 1979/80:100 bil. 9 sid. 81 och i prop. 1981/82:100 bil. 9 sid. 133.Strävandena mol ökad marknadsinriktning och delegering samt mot resultatansvarför rörelsegrenar och regioner har varit starka motiv för organisationsbesluten.Med hänsyn till erfarenheterna av hur organisationen fungerat och med hänsyntill förändringar i marknaden, som bl.a. innebär allt större konkurrens, harpostverket i skrivelser och den 26augus-li 1983 föreslagitförändringar i den regionala organisationen respektive huvudkontorels organisation. Förslagen har remissbehandlats. Tablåer över nuvarande ochföreslagen organisation, skrivelsen med föislag till organisation förhuvudkontoret och en sammanfattning av förslaget till regional organisation börfogas till regeringsprolokollel som bilagorna 1-5, De delar av förslaget som kräver beslut är - indelningen avpostverkels huvudkontor i huvudaffärsområden, - den regionalaindelningen. förslag innebär i korthet för huvudkontoretalt verksamheten delas in i två huvudaffärsområden - Försändelse- och lätlgodshante-ringoch Betalningsförmedling. Huvudaffärsområdena föreslås få resultatansvar, somi sin tur kommer att fördelas till ett definierat anlal affärsområden. är postverket regionalt och lokalt uppdelat på sjupostregioner och 1983/84:34 3 Verkels förslag i fråga om den regionala organisationen innebär atlantalet postregioner utökas från sju lUl 33, varav 25 utanför ,Regionerna får ett resultatansvar direkt under verkschefen. För samordning avverksamheten inom bildas enligt postverkets förslag av deåtta återstående regionerna en särskild Stockholmsenhet ingående ihuvudkontoret. Dess chef är resultatansvarig inför verkschefen och de åttaregioncheferna i sin tur inför chefen för stockholmsenheten. Dennya regionindelningen i landet (utanför ) bygger på attregionorten normalt skall utgöras av en större ort med stort kundunderlag ochomfattande postal produktion. En viktig utgångspunkt är också postverketstransport- och sorteringsslruktur. Vidare bör regionindelningen om möjligtanknyta till övrig administrativ indelning i samhället och till indelningen inäringsgeografiska områden. Denföreslagna organisationen är en vidareutveckling av den nuvarande organisafionen.Motiven kvarstår atl i betydande utsträckning decentralisera verksamhet ochdelegera beslut och ansvar fill lokal nivå samt att minska direktstyrningengenom övergång till målstyrning. De postområden, som inte kommer att bildaegna regioner, kommer atl ingå som postområden i de nya regionerna.Postområdeschefen blir delresultatansvarig inför regionchefen. Enöversikt av postverkets verksamhet Postverketär ett av landets största serviceföretag med drygt 2 000 fasta serviceställenspridda över hela landet. Genom detta nät, som binds samman av ettrikstäckande transportsystem, och genom den röriiga serviceorganisation sombl. a. innefattar stads- och lantbrevbärarna, når postverket varje hushåll ilandet. Huvuduppgiften är att svara för landets postservice inklusivepostgiroverksamheten. Del innebär att postverket i första hand skall förmedlainformation, lätlgods och betalningar. Dessutom skall sådan annan verksamhetbedrivas som postverket genom sitt nät har speciella förutsättningar för. Bl.a. utförs mot ersättning uppdrag för statens räkning och ål PKbanken. Postverketär ett företag i näringslivets och allmänhetens tjänsl. Den alldelesövervägande delen av intäkterna hänför sig till servicen åt företagen. marknadsfördistribution av meddelanden och av gods som väger högst per kolli(lättgods) samt säljer tjänster inom betalningsförmedlingsområdet. Brevet är postverketsviktigaste inkomstkälla. Brevtjänslen är utsatt för konkurrens framför alltgenom de nya kommunikationsformer som utvecklas inom teleområdet. På längresikt kan brevet hotas som kommunikafionsmedd av i första hand olika former avdatakommunikation. Elt mol-11 1983/84. 130 125 120 1 15 1 10 105 1Ö0 Fösändel sein täli ter i fast pris 75/7A VA/7? 77,'7a 7tl/;'y 79/00 80/01 f3i/ö:,> 82/83 Figur: Volymförändringar av postverkets tjänster sedan budgetåret 1975176 dragär alt postverket själv tar vara på de möjligheter som teletekniken innebärgenom att skapa nya kommunikationstjänster, t .ex. elektronisk postservice(EPS). Genom den taxeomläggning som genomfördes med en indelning inormalbrev och ekonomibrev har brevposlen delals upp i två skilda behandUrigsströmmar.Delta har lett till en bättre och säkrare service. En rationalisering ochomfördelning av resurserna inom produktionsområdet har skett och effektiviseringenkommer att drivas vidare. /76 har antalet brev ökat medsammanlagt . Det motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på 2,. Postverketsvarar för en stor del av massdistributionen av information och reklam.Konkurrensen inom denna marknad är hård dels genom direkt konkurrens frånenskilda distributionsföretag för oadresserad reklam, dels genom indirektkonkurrens från andra media. 1983/84:34 5 dockhiltUls varit expansiv och postverket räknar med en fortsalt tillväxt inomdetta område. Antalet försändelser med information och reklam har ökat med igenomsnitt 5,budgelårel 1975/76 eller med sammanlagt . Härhar antalet massbrev ökat med sammanlagt . Det motsvarar en genomsnittligårlig ökning på . Postens gruppreklam har ökat med i genomsnitt per åreller sammanlagt . Här varierar ändringstakten mycket enskilda år och nivånlåg förhållandevis högst /83 som ju var valår. Pålättgodsmarknaden har postverket en stark stäUning. av poslpaketenskickas av företag. Konkurrensen är hård också på paketområdet. För att kunnahävda sig måste postverket ständigt utveckla sina tjänster bl. a. genom atterbjuda helhetslösningar på kundernas problem. Delta sker i nära kontakt medpaketkunderna. räknar med en viss framtida tUlväxt av paketdislribufionen.Antalet paket har ökat med i genomsnitt 1,/76eller med sammanlagt . Postverkethar en viktig roll i distributionen av tidningar till prenumeranter. Av dettotala antalel prenumererade tidningsexemplar distribuerar postverket över 40%i sin egen organisation och genom skt dotterbolag . Tidningsdistribulionenär en stabil marknad, men bedöms sakna tUlväxtmöjligheter. Antalet tidningarsom distribueras genom postverket ligger ganska kring 600 milj. st.per år. Nivån /83 låg ca 3,högre än 1975/76. Intäkternafrån samtliga typer av försändelser i fast pris har ökat /76. Del motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på . Betalningsförmedlingenär ett stort och viktigt arbetsområde för postverket. Genom sitt rikstäckandenät av postkontor, postställen och lantbrevbärare saml genom postgirosystemetfungerar postverket som förmedlare av betalningar. är därvid ocksåentreprenör ål andra uppdragsgivare, främst PKbanken. Postgirosystemet ochentreprenaden för PKbanken utgör kärnan i postverkels betalningsförmedling. fjärdedel av rörelseintäkterna kommer från betalningsförmedlingen. Betalningsförmedlingsverksamheleni postgirosystemet är en integrerad och myckel viktig del av postverkelskassatjänst. Genom postgirot erbjuder postverket såväl bastjänster -inbetalningar, utbetalningar, gireringar och utlandstjänster - som avancerade företagstjänslersåsom inbetalningsservice, fakturabelalningsservice, utbetalningsservice, aulogirooch hyres-redovisning. Postgirot har i del närmaste av den totalagiromarknaden. Inompostgirot effektueras ca 1,3 miljoner betalningsuppdrag per dag. Den omsattasumman per dag är ca . En bärande princip i verksamheten är atlbetalningsuppdragen effektueras de kommer in till postgirot. 1983/84:34 6 Antaletpostgirokonton för företag och privatpersoner är ca 1,1 miljoner. Genom atlpostverket också handhar PKbankens personkontosyslem och giroentreprenaden inomSparbanksgirot (ca 1,4 miljoner sparbankskonlon) har två tredjedelar av allainnehavare av lönekonton tillgång till postgirosystemet. Antaletuppdrag inom betalningsförmedlingsområdet har ökat med i genomsnitt per årsedan budgetårei 1975/76 eller sammanlagt . Ökningen beror främst på enökning av antalet gireringar. Antalel uppdrag i postverkets kassor harstagnerat. Här har dock skett en förskjutning mot mer kvalificerade produktersom är dyrare att fillhandahålla. All antalet uppdrag i postverkets kassorstagnerat betyder därför inle automatiskt att arbetsmängden stagnerat. Detråder en stark konkurrens inom betalningsförmedlingsområdei, inte minst genombankerna och bankgirot. Den tekniska utvecklingen beräknas medföra storaförändringar. Användningen av olika former av kredit- och betalkort väntas ökaoch minska behovet av kontanter. Hushållens räkningar kommer troligen att iökad utsträckning betalas genom direkt överföring mellan konton. Detta minskarbesöksfrekvensen på postkontoren. Föratt hävda sig i konkurrensen satsar postverket på en stark utveckling avprodukter, service och marknadsföring inom postgirosystemet, men måste ocksåkunna återfalla på en hög kvalitet i service och marknadsföring i det rikstäckandeservicenätet av postkontor, postställen och lantbrevbärare. Effektiviteten idetta nät har en stor betydelse för hur postgiroverksamheten kan hävda sig. Påsamma gång är en gynnsam utveckling av postgiroverksamheten en förutsättningför att servicenätet skall kunna behållas. Trots satsningen på enutveckling av postgirosyslemel tenderar ändå de traditioneUabetalningstjänsterna i postverkets servicenät atl minska. arbetardärför intensivt med att finna nya uppdrag för postkassorna och lantbrevbärarnainte minst för atl kunna finansiera och därmed bibehålla nätet av postkontoroch lantbrevbäringslinjer, vilket är av utomordentlig betydelse för att kunnaupprätthålla en väl fungerande postservice även i glesbygden. Det viktiga samarbetet medPKbanken utvecklas bl.a. genom att öka postkontorens möjligheter alt gekvalificerad bankservice ål privatpersoner. är också inriktad påatt intressera den offentliga sektorn för att utnyttja det postala servicenäteti betydligt fler sammanhang än - bl. a. för oUka former avsamhällsinformation. Omfattande arbete bedrivs för att utveckla nya produkteroch tjänster bl.a. för olika slag av bokningsservice och biljettförsäljning påpostkontoren. Detta sker i samverkan med bl.a. teatrar, idrottsrörelsen,turistnäringen och kommuner. För kassaverksamheten som helhet är postverketsbedömning att dessa insatser av olika slag på marknadsföring ochproduktutveckling skall leda till alt det blir möjligt att i stort upprätthållanuvarande verksamhetsvolym. 1983/84:34 7 Postverkethade under budgetårei 1982/83 ca 63500 anställda, motsvarande 49000årsarbetskrafter. Antalet anställda har ökat /76.Under de senaste åren har dock personalökningen varit obetydUg. har haft entillfredsställande ekonomisk utveckling och kunnattäcka sina kostnader för en successivt utbyggd verksamhet med egna intäkter. Prisutvecklingenpå postverkets produkter har, sett över en längre tidsperiod, kunnal begränsastill alt ligga i nivå med prisutvecklingen i samhället i övrigt. Under senareår har portot stigk betydligt mindre än konsumentpriserna i genomsnitt. Detta harskapat förutsättningar för en någorlunda stabil efterfrågan påpostverkets tjänster. En bidragande orsak till den tillfredsställandeekonomiska utvecklingen har varit alt postgirot hävdat sig väl pågiromarknaden. 2 AUmänna utgångspunkter för mitt förslag Dekrav som statsmakterna bör ställa på postverket är enligt min mening att verketskall ge eii bra, hela landet täckande postservice. Verkets huvuduppgift är attförmedla skriven, tryckt eller på annat sätl dokumenterad information,betalningar och mindre vam sänd ningar. Servicen skaU vara snabb,lättillgänglig och säker. skall såsom affärsverk med sina intäkter täcka samtliga kostnader inklusive ränta på av staten fiUskjutetkapital för investeringar. Jag avser att i senare sammanhang ta upp frågan omen ytterligare precisering av målen och om ett rationellare system för statsmakiernasstyrning av postverket. Ett utvecklingsarbete med denna inriktning pågår iregeringskansliet. har undersenare tid alltmer börjat komplettera sin verksamhet såsom framgått av vad jagfidigare sagt. Bakgmnden till detta är bl.a. den vikande efterfrågan på detraditionella betalningstjänster som postkontoren utför. Det har blivit allt vanligareatt pensioner, sjukpenning etc. sätts in direkt på bankkonton. Vidare har bankomalsystemetbyggts ut kraftigt under senare fid. a. den teletekniska utvecklingenkommer att medföra stora förändringar inom betalningsförmedlingsområdet. Olika formerav betalkort väntas bli använda i stor omfattning och minska behovet avkontanter. Vidare kommer troligen en ökad andel av hushällens räkningar attbetalas direkt mellan konton. Allt detta minskar besöksfrekvensen påpostkontoren. För att på lång sikt kunna hålla servicen i postkassoma och i lantbrevbäringenpå nuvarande nivå har postverket kraftigt satsat på att finna nya uppdrag.Exempel på sådana nya tjänster som introduceras på postkontoren är kvalificeradbankservice i samarbete med PKbanken, samhällsinformation, biljettbokning, bokningav fritidslokaler samt videotexservice kallad Poslel. Riksdagenhar tagit ställning till en del av denna verksamhet på så sätt 1983/84:34 8 anslutit sig till trafikutskottets belänkande (/83:110) med anledningav motion 1982/83:515. UtskoUel anför i betänkandet aU de elektroniskaposttjänster som postverket erbjuder utgör ett värdefuUt komplement tiU detjänster som tiUhandahåller. Jag vill betona att de elektroniskaposttjänsterna och andra nya tjänster inom postverkets verksamhet bör ses somkomplement »ill distributionen och betalningsförmedlingen som är postverketshuvuduppgifter. De nya tjänsterna skall bidra till att målen om god postserviceoch kostnadsläckning även fortsättningsvis kan uppnås. Postverketbör enligt min mening, i enlighet med de förstag verket lagt, få genomföra enomorganisation som innebär en starkare betoning av affärs- ochmarknadsorientering. Detta är vikfigt med hänsyn titt de stora förändringarna imarknaden för postverkets tjänster och den ökande konkurrens som postverketfår vidkännas inte minst genom den tetetekniska utvecklingen. Postverketstjänster måsle utvecklas i nära kontakt med kunderna så att man ännu kan tillgodose olika kunders speciella önskemål. Det förutsätter altbesluten fattas så nära kunderna som möjligt. Det är vikfigt aU klara, välavgränsade ansvarsområden skapas för att möjliggöra största möjliga delegeringav beslutsbefogenheter så att besluten kan fattas snabbi och så att deanställda kan överblicka sin organisation och därmed förstå den bättre ochkänna större arbetsglädje. bör i möjligaste mån styras genom atl målanges och resultatet kontrolleras centralt. Ansvaret för aU uppnå målendelegeras. Remissinstansernahar inle haft'något att invända mot den allmänna inriktningen avorganisationsförändringen som postverket föreslagit och somjag ansluter mig till. 3 Två huvudaffärsområden inom huvudkontoret Mittförslag: Jag förestår, i enlighet med postverkets förstag, att det inom verketshuvudkontor inrättas två avdelningar - en för huvudaffärsområdetBetalningsförmedling och en för huvudaffärsområdel Försändelse- och lätlgodshantering.Beträffande indelningen i avdelningar av huvudkontoret i övrigt föreslår jag atlriksdagen bemyndigar regeringen att besluta efler de i postverkets förslagangivna riktlinjerna för vilka funktioner som krävs utanför huvudaffärsområdena. Regeringenbör begära ställningstagande till inrättandel av de tvåhuvudaffärsområdena inom huvudkontoret. Ytterligare organisatoriska och andraåtgärder inom postverkets kompetensområde krävs för att omorganisafionen skallkunna genomföras på ett effekfivt sätt och ge de eftersträvade resultaten. Prop.1983/84:34 9 Postverketsförslag i fråga om huvudkontoret: Enligt postverkets förslag skall vart och ettav de två huvudaffärsområden som skall inrättas vid huvudkontoret haresultatansvar vilket i sin tur kommer att fördelas till ett definierat antalaffärsområden. Med resultatansvar avser postverket ett ansvar för att uppnå demål som satts av verksledningen. Jag återkommer till frågan om resultatansvar.Varje huvudaffärsområde skall ansvara för produkt-och produktionsteknisk utveckling, övergripandemarknads- och säljplanering, ekonomiskplanering och kontroll, -administration, informationoch sales promofion. Huvudaffärsområdena samordnas i en förelagsledning. Postverkethar inte föreslagit hur avdelningarna vid huvudkontoret i övrigt skallutformas. De funktioner som enligt verket bör finnas inom huvudkontoret vidsidan av huvudaffärsområdena skall fillgodose följande behov. Verkschefensbehov av en företagsledningsstab som i huvudsak bereder frågor av policykaraktär,exempelvis överordnad personalpolicy, ekonomisk planering och kontroll samtinformation. Behovetav samordning av utvecklingen av sådan affärsverksamhet inom ramen för avstatsmakterna fastlagda mål som inte sker i anslutning till huvudaffärerna. Samordningav administrativa servicefunktioner som är gemensamma för hela postverket medutgångspunkt från främst huvudaffärsområdenas och regionernas behov. Remissinstanserna:RRV tillstyrker postverkets förslag att sammanslå de nuvarande rörelsegrenarnakontorsrörelsen och postgirot fill del nya huvudaffärsområdetBetalningsförmedling. Statskontoret efteriyser en fördjupad belysning avfrågor rörande styrning och kontroll. Skälför mitt förslag: huvuduppgifter är att förmedla betalningar ochatt distribuera försändelser och lätlgods. Del bör komma fill uttryck i denorganisatoriska överbyggnaden. Förslagettill indelning av huvudkontoret i huvudaffärsområden är också uttryck för entanke, som följs upp på lägre nivå inom huvudkontoret och som innebär att desom arbetar med samma tjänsl t. ex. distribution av brev, tidningar, lättgodseller direktreklam - från utveckling till produktion och försäljning, bildaren egen enhet - ett affärsområde med gemensamt väldefinierat mål. Målen föraffärsområdena skall stå i sam- 1983/84:34 10 klangmed målet för huvudaffärsområdet och detta i sin tur med postverketsövergripande mål. Inom mindre arbetsenheter med gemensamma mål blir det lättareför de anställda atl överblicka verksamheten och förslå hur den egna insatsenbidrar till det gemensamma målet. Det ökar förutsättningarna för att deanställda skall känna arbetsglädje, vilket i sin tur är den viktigaste fömtsättningenför att postverket skall nå framgång. Genom en sådan indelning avorganisationen blir det också lättare att delegera beslut och att styra ochfölja upp verksamheten. Indelningeni huvudaffärsområden och den organisatoriska grundsyn som detta är uttryck förbör enligt min mening kunna bidra till den krafl-samUng mot marknads- ochproduktutveckling som är nödvändig om postverket framgångsrikt skall kunnasvara upp mol kundernas - främst företagskundernas - ständigt förändradebehov. Det är också nödvändigt med hänsyn fill att postverket utsätts för enallt hårdare konkurrens inom många områden. skall självklart i dennautveckling mot ökad marknadsanpassning utgå från de krav på rikstäckandepostservice som staten ålägger verket. 4 Regional och lokal organisation trettiotre målstyrda, kundnära postregioner Mittförslag: Jag föreslår, i likhet med postverket, att verket regionaltorganiseras i tretfiotre postregioner mot nuvarande sju. Den föreslagna regionindelningenframgår av de kartor och tabeller som avses fogas till regeringsprotokottet sombilaga 3. På regionhuvudorterna smälts postområdenas och postregionernas adminislrationsamman. Regioncheferna får ett ansvar för att uppnå de mål som satts avverkschefen. De postområden, som inte kommer att bilda egna regioner, kommeratt ingå som postområden i de nya regionerna. Postomrädeschefen blirdelansvarig inför regionchefen för att målen uppnås. Postverketsförslag: De i postverkets skrivelser angivna förslagen överensstämmer med mittegel utom i fråga om och Norrbottensregionen. Verketföreslog i sin skrivelse alt en särskild Stockholmsenhetskulle inrättas vid huvudkontoret. Chefen för skulle vararesultatansvarig inför verkschefen och de åtta regioncheferna i sin tur införchefen för . har inte tagit ställning titt fråganom regionhuvudorten i skall vara eller . Regionchefernas ansvardefinieras som ett resultatansvar. Med resultatansvar avser postverket ettansvar för att uppnå de mål som fastställts för verksamheten. Målen sätts itermer av förändringar av olika slag för 1983/84:34 11 marknadoch försäljning, produktivitet, service, organisation och personal. Defastställs av verkschefen efter diskussion med de resultatansvariga chefernaoch innebär ett åtagande gentemot verkschefen. Styrande för affärsverksamhetenoch servicen inom regionen blir sålunda de ekonomiska och andra mål, som förvarje region fastställts av verkschefen. Ledningsfilosofini förslaget innebär en stark betoning på ansvar för all uppnå salta mål.Bildandet av de två huvudaffärsområdena medger en delegering av ansvar förresultat i postverket. För att skapa förutsättningarna för denna målstyrningoch säkerställa det konlrollbehov som uppstår har verket initierat enutveckling av styr- och redovisningssystem. Regionernaskall löpande affärsmässigt styras av huvudaffärsområdena och - för olikaprodukter - av ett antal affärsområden som ingår i huvudaffärsområdena. Detlainnebär en stark uppmärksamhet på utvecklingen av postverkets olika produkter,försäljningsutveckling, servicegrad och kostnadsutveckling. Styrningen sker i resuttaltermerför vaije affärsområde och för varje region i inläkts/kostnadstermer ikombination med mål för servicegrad, personalutveckling m. m. Regionchefenhar beslulsansvar inom ramen för givna mål och överenskommen budget och etttotalansvar för atl all verksamhet inom regionen bedrivs effektivt. 1 deltaligger exempelvis att intäktsulvecklingen och produktivitetsutvecklingen blirgod, atl lokala produkter är lönsamma och atl personalutvecklingen bedrivs såall den leder till hög effektivitet.