prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — Närflera svara för skattens erläg- När flera svarar för skattens eriäg gande, åligger ansvarigheten dem gande, åligger ansvarigheten dem solidariskt. Skattskyldigär den som i varje särskilt fall är gentemot statsverket ansvarig för skattens erläggande. I fall, som avses i 30§ 1mom. första stycket a) eller b), skall skatten inbetalas tillbeskattningsmyndigheten eller den myndighet regeringen bestämmer inom en månadfrån den dag, då expedition i ärendet blir tillgänglig för sökanden, eller, vidtillämpning av andra stycket samma moment, den senare dag, då beslutet omskattens fastställande meddelas. Innan expedition i ärendet blivit tillgängligeller beslut som sagts blivit meddelat, må skatten icke mottagas.Fastställer överrätt skatten till högre belopp än beskatlningsmyndigheten föratberäknat eller vitsordar skallskyldig anmärkning av den enligt 48 § förordnadegranskningsmyndigheten, skall sålunda tillkommande skattebelopp inbetalas tilllänsstyrelsen i det län, dit beskatlningsmyndigheten hör inom efterdet atl överrältens beslut meddelats eller granskningsmyndigheten erhållitmeddelande om vitsordandet. 1 fall, som avses i 39§ Imom. första stycket a) eller b), skall skatten inbetalas tillbeskattningsmyndigheten eller den myndighet regeringen bestämmer inom en månadfrån den dag, då expedition i ärendet blir tillgänglig för sökanden, eller, vidfillämpning av andra stycket samma moment, den senare dag, då beslutet omskattens fastställande meddelas. Innan expedition i ärendet blivit till-gängligdlerbeslutsomnusagtsblivitmeddelat, får skatten inte tas emot. Fastställer överrätt skatten tilll högrebelopp än beskattningsmyndigheten förat beräknat eller vitsordar skaltskyldiganmärkning av den enligt 48 § förordnade granskningsmyndigheten, skall sålundatillkommande skattebelopp inbetalas till länsstyrd-sen i det län, dit beskatlningsmyndighetenhör i nom en månad efler det att överrättens beslut meddelats ellergranskningsmyndigheten /å/( meddelande om vitsordandet. I fall, som avses i30 § I mom. första stycket c), åligger det den skaltskyldige att inbetalaskatten genom insättning på beskatlningsmyndighetens postgirokonto inom dentid, som gäller för avgivande av deklaration. Om den av beskattningsmyndigheteneller besvärsmyndighet fastställda skatten överstiger vad som skolat utgörasenligt deklaration eller, då beslut förat meddelats i saken, enligt det beslutsom närmast föregått, åligger det den skattskyldige att inom tid, sombeskattningsmyndigheten bestämmer, till denna inbetala del felande beloppet.Vad nu sagts skall även gälla, om skatt fastställts ehura deklaration ej avgelts. A'a>synnerliga skäl äro därtill, må beskattningsmyndighet, som avses i andrastycket, bevilja anstånd med skattens erläggande. Den handling, som liggertill grand för skattens fastställande eller, när .fråga är om inteckning i fästegendom, tomträtt eller skepp, pantbrev eller vilandebevis må beskattnings-myndighetenicke utlämna, förrän Om det finns synnerligaskäl för det, får beskattningsmyndighet, som avses i andra slyckel, beviljaanstånd med betalning av skallen. Den handling som liggertill grund för skattens fastställande får beskatt-ningsmyndigheten inte lämnaut förrän skatten betalats. När fräga är om inteckning i fas I egendom, tomträtt,skepp eller näringsverksamhet. Senastelydelse 1974:887 Ofr 1975:38 och 1975:922) Har inteckning över-förts från skeppsbyggnadsregistret tillskeppsregistret i samband med att skeppsbygge registrerats som skepp, må ickenationalitetshandling för skeppet utlämnas, förrän skatten för inteckningen erlagts. gällerdetsamma beträffande pantbrev, hypoteksbrev eller vilandebevis. Har inleckningjor/söver från skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret i samband med attskeppsbygge registrerats som skepp, /är nationalitetshandling för skeppetinte lämnas ut förrän skatten för inteckningen betalats Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagom ändring i lagen (1978:882) om säkerhet för Härigenomföreskrivs att 2 och 4§§ lagen (1978:882) om säkerhet för skattefordringar m. m.skall ha nedan angivna lydelse. Säkerhet får bestå avpant, borgen eller företagsinleckning. Säkerhet far bestå avpant, borgen eller företagshypotek. Borgenskall ställas såsom för egen skuld. Om den ställs av två eller flera personer gemensamlskall den vara solidarisk. Pantfar tillgodogöras i den ordning som gäller för utmätt egendom. Borgen far genastutsökas. Därvid gäller i tillämpliga de larbestämmelsema i uppbördslagen(1953:272) om indrivning av restförd skatt. Införsel får äga ram om det ärmedgivet beträffande den fordran som säkerheten avser. Om företagsinteckningutgör säkerhet, får utmätning genast ske i den egendom som omfattas av inteckningen,även när den gäller i annan näringsverksamhet än gäldenärens. Om hypoteksbrev utgörsäkerhet, får utmätning genast ske i den egendom som omfattas av företagshypoteket.även när detla avser annan verksamhet än gäldenärens. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1983/84:128 33 Lagom ändring i lagen (1981:775) om införande av Härigenomföreskrivsatt 25 § lagen (1981:775)om införandeav utsökningsbalken skall hanedan angivna lydelse. Omett skepp, som enligt punkt 2 Om ett skepp, som enligt punkt 8 övergångsbestämmelsernatill lagen övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1067) om ändring i lagen (1982000) om företagshypotek om- (1966:454) om företagsinteckning fattas av sådant , skall säljas omfattasav en sådan inteckning. exekutivt enligt 10 kap. i balken, skallsäljas exekutivt enligt 10 kap. i skall borgenären underrättas och balken,skall borgenären underrättas fordran som anmäls tas upp i sak- ochfordran som anmäls tas upp i ägaribrteckningen. Bestämmelsemai IO kap. i balken om tillägg enligt 264 § sjölagen (1891:35 s. I) tillämpasbeträffande ränta, som enligt punkt 14 eller 15 övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891:3 5 s. I) skall i stället försådant tillägg beräknas på kapitalbeloppet av en inteckning enligt äldre lag. Vadsom sägs i balken om registrerat skepp gäller även i fråga om båt som enligtpunkt 5 övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen(1891:35 s. I) är upplagen i skeppsregistret. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 1983/84. 1983/84:128 34 Yttrandenöver betänkandet har avgetts av hovrätten över och , , , , (),datainspektionen, bankinspektionen, datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA), statskontoret, , riksskalteverket, lantbmksstyrelsen,fiskeri-styrelsen, kommerskollegium, statens industriverk, konkurslagskommit-tén(Ju 1971:06), pantbrevsutredningen (Ju 1979:02), utredningen (E 1980:05)angående de små och medelstora företagens finansiella situation. FinansbolagensFörening, Föreningen (), Föreningen . (), (), , , ,, , , , Ackordscentral, Sverigesadvokatsamfund, , , , , hantverks- och industriorganisafion(SHIO) - Familjeföretagen, , ,stadshypotekskassa, allmännyttiga hypoteksbank,Utvecklingsfonden i samt . Kommerskollegiumhar bifogat ett yttrande från . SkånesHandelskammare har anslutit sig till Handelskammares yttrande.Post- och samt har anslutit sig tillvad har framfört. harinstämt i de synpunkter som har framförts av ochSveriges . Hovrättenöver och : En reformering av lagstiftningen om företagsinteckningi syfte att uppnå ett närmande till bestämmelsema om inteckning i fast egendomär enligt hovrättens mening motiverad. Likaså anser hovrätten att övervägandeskäl talar till förmån för ett tillgodoseende av önskemålen om bl a. enutvidgning av kretsen av inteckningsberättigade näringsidkare och enförenkling av reglema rörande den geografiska begränsningen avföretagsintecknings gilfighet. Mot bakgmnd härav ställer sig hovrätten ihuvudsak bakom gmndtankarna i betänkandet. I några avseenden vill dockhovrätten framföra avvikande uppfattning och i övrigt göra vissa anmärkningar. Prop.1983/84:128 35 Medhänsyn till hovrättens arbetsbelastning har det inte varit möjligt förhovrätten att i önskvärd utsträckning i detalj granska de ställningstaganden iolika enskildheter som betänkandet rymmer. På gmnd härav har hovrätten väsenfiigenfått avstå från att kommentera detaljema i lagförslagen och utredningensöverväganden härvidlag. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten anser att utredningens lagförslag om företagshypotek istort kan godtas i sin helhet under fömtsättning att den myndighet, som skallhandlägga företagsinteckningar, utrastas med ett ändamålsenhgt datasystem. Bankinspektionen:Utredningens lagförslag är gmndat på en inträngande och förtjänstfull analysoch beskrivning av alla de problem och frågeställningar som varit att beakta.Förslaget är ägnat att stärka företagsinteckningens värde såsom säkerhet förkredit vilket bankinspektionen från sina utgångspunkter hälsar medtillfredsställelse. Företagsinteckningen har blivit mycket användbar somkreditsäkerhet och ökat möjlighetema att få kredit för sådana näringsidkare somsaknat säkerhet i fast egendom eller hos vilka sådan säkerhet på gmnd avrörelsens beskaffenhet haft ett begränsat värde. Inte sällan harföretagsinteckning ställd såsom kompletterande säkerhet visat sig ge bättretäckning för kreditinstituts fordran än pantbrev i industrifastighet. Detföreliggande lagförslaget tillgodoser i viktiga delar önskemål och synpunktersom förts fram av företrädare för kreditväsendet och somockså ligger väl i linje med de intressen som inspektionen företräder.Inspektionen erinrar i sammanhanget om sitt initiativ beträffandeförmånsrättsordningen för företagsinteckning, vilket ledde till en förbättringav inteckningens kreditsäkerhetsvärde från ingången av 1976 jämfört medtidigare ordning. Motbakgrand av det nu sagda tillstyrker inspektionen med nedan angivna undantagatt det föreliggande förslaget läggs till grand för lagstiftning. Fiskeristyrelsen:Från de synpunkter har att företräda fillstyrks attbetänkandet läggs till gmnd för ny lagstiftning. Det torde dock endast i mindremån bidra till att lösa fiskets kreditproblem som väsentligen bottnar i denassociationsrättsliga stmkturen på de företag som verkar inom fisket. KommerskoUegiurn:Kollegiet finner utredningens förslag välgrandade och har i huvudsakliga delaringet att erinra. Utredningsarbetet synes baserat på den tidigare remissbehandladepromemorian (nr 3,1972), vilken behandlade de viktigare frågor utredningen hadeatt ta ställning till. Utredningen tillmötesgår i sina överväganden de kravoch önskemål som från olika håll framfördes vid remissbehandlingen avpromemorian. StockholmsHandelskammare: Handelskammaren tillstyrker i allt väsenfligt utredningensförslag som väl tillgodoser betydelsefulla näringslivsintressen.Handelskammaren anser det särskilt förtjänstfullt att utred- 1983/84:128 36 ningeni valet mellan ohka lösningar på de problem som uppkommit ofta låtit praktiskasynpunkter falla avgörandet. , som finner att förslaget är väl genomtänkt, har intenågot att erinra mot att det genomförs. Befogenheten av uttalandet ibetänkandets sammanfattning (s. Il), att förslaget sannolikt lätt kan jämkasefter vad pantbrevsutredningen kommer att föreslå kan verifieras. Anmärkningarkan emellertid riktas mot vissa detaljer i förslaget. Pantbrevsutredningenvill också lämna några kompletterande synpunkter på vissa mera betydelsefullafrågor som behandlas. Utredningenangående de små och medelstora företagens finansiella situation: För mångamindre och medelstora företag är tillgången på krediter av avgörandebetydelse. I den mån ett företag har fast egendom kan inteckningar i fastighetenutgöra acceptabla säkerheter. Saknas sådana inteckningar eller är dessa helt ianspråktagnaåterstår möjligheten att utnyttja företagsinteckningar. Dessa kan enligt nugällande lagstiftning meddelas näringsidkare under vissa föratsältningar. Motdenna bakgmnd ser utredningen med tiUfredsställdse att förtagsin-teckningsutredningenframlägger ett förslag, som till sin omfattning vidgar fömtsättningarna förnäringsidkare att lämna säkerheter i ett företers tillgångar. FAR:FAR tillstyrker i allt väsentligt förslaget. FARs remissyttrande koncentreras idet följande till frågor som påverkar kontroll- och revisions-möjligheterna. KF:KF finner att utredningens förslag i sina huvuddelar medför väsentligaförbättringar och förenklingar av de nuvarande företagsinteckningarna. Redaninledningsvis vill KF därför starkt understryka att det är önskvärt attförslaget genomföres möjligt. LRF:LRF kan i aUt väsenthgt tillstyrka de förslag som utredningen lagt fram. : För de mindre företageii har företagsinteck-ningsinstitutetfått tämligen stor betydelse. Anledningeh härtill är att dessa företag ibetydligt mindre utsträckning än de större företagen kan lämnafastighetsinteckningar som säkerhet för krediter. 1 den mån ett företag ägerfast egendom är ofta fastighetsinteckningama redan till fullo utnyttjade somsäkerhet. Detta innebär att det är väsentligt att så långt som möjligtförbättra och förstärka företagsinteckningsinstitutet så att detta fungerar såbra som möjligt. Mot denna bakgmnd ser föreningen med tillfredsställelse attutredningen framlagt ett förslag som medför ökade möjligheter för näringsidkareatt utnyttja företagsinteckning. : I bankemas kreditgivning till företag har före-tagsinteckningssäkerhetenunder senare år kommit att få en alltmer framträdande plats. Många företag harsvårigheter att ställa annan säkerhet. I den mån ett företag äger fast egendomär ofta fastighetsinteckningama redan till fullo utnyttjade som säkerhet.Mycket ofta är således situationen 1983/84:128 37 iett kreditärende den att endast företagsinteckningar finns att tillgå somsäkerhet. Detta är normalt inget problem eftersom företagsinteckning iallmänhet kan betecknas som en acceptabel säkerhet. Den angivna situationenvisar emellertid behovet av att reglema om företagsinteckning är sådana attinstitutet fungerar så bra som möjligt. De brister i institutet som finns f n.bör således avhjälpas och förbättringar bör, där detta är möjligt, genomföras. Motden angivna bakgmnden ser bankföreningen med tillfredsställelse att företagsinteckningsutredningenslångvariga arbete nu kunnat slutföras och utredningen kunnat framlägga förslagsom i allt väsentligt är förmånliga för ett väl fungerande kreditliv.Bankföreningen anser det således vikfigtatt utredningens förslag kommer till genomförande. gällerinte minst förslaget att låta en för riket gemensam myndighet med hjälp av ADBhandlägga ärenden om företagsinteckning. Detta synes, som utredningen anfört,bygga på en kostnadsmässigt acceptabel gmnd. Om förslaget i den delen ändå avnågon orsak inte skulle genomföras, får detta enligt bankföreningensuppfattning inte innebära att andra delar av utredningens förslag integenomförs. För att främja näringslivets kreditförsörjning bör tvärtomförslagen så långt detta är möjligt även i sådant fall genomföras inom ramenför den nuvarande organisationen. vill t. ex. peka på detväsentliga i att förslaget om registrering av industritillbehören som lösegendom genomförs. : Sammanfattningsvis anser Förbundet att förslageninnebär en välkommen utvidgning och rationalisering av framförallt mindreföretagares möjhghet att anxända företagsinteckning som säkerhet för kredit.Förslagen tillgodoser sålunda de synpunkter Förbundet tidigare framfört överutredningens PM nr 3 av . Förbundettillstyrker utan att ta ställning till enskildheterna i de lagtekniskalösningarna att förslagen läggs till gmnd för lagstiftning. : Förbundet tillstyrker i allt väsent ligt utredningens förslag som väl tillgodoser betydelsefulla närings livsintressen. Förbundet anser det särskilt förtjänstfullt att utredningen i valet meUan olika lösningar på de problem som uppkommit ofta låtit praktiska synpunkter fälla avgörandet. anser således att utredningens förslag bör genomföras.Därvid bör de lagtekniska synpunkter som vi anför beaktas. Om förslaget av kostnadsmässigaskäl, sammanhängande med kravet på inrättandet av en ny central myndighet, integenomföres bör likväl andra delar av utredningsförslaget kunna göras tillföremål för en delreform inom ramen för den nuvarande organisationen. : Vid finansiering av kraftverk och tillhörandeanläggningar anlitas vanligen till stor del lånat kapital. Den säkerhet somhärvid kan erbjudas blu av betydelse. har banker, kreditinsti- 1983/84:128 38 tutoch andra långivjire ofta fordrat att de pantbrev (fastighetsinteckningar) somlämnas som säkerhet kompletteras med företagsinteckningar. synes manemellertid beträffande de speciella kraftverkslånen inte i allmänhet uppställadetta krav. Hur långivarna kommer att resonera i denna fråga är dockknappast möjligt att fömtsäga. För lån av mera allmän karaktär med kraftverk,andra fastigheter, industrier m. m. som säkerhet torde företagsinteckningarfortfarande komma till användning. Fror om företagsinteckningar är sålunda förkraftverksföretagen fortfarande av en viss betydelse. : Sedan sparbankerna genom ändringama i sparbankslägstiftningenfrån 1969 fick samma formella möjligheter som affärsbankerna tillkreditengagemang inom företagssektom har säkerhet i form av företagsinteckningblivit allt vanligare i sparbankemas låneportföljer. Också hos sparbankema harerfarenheterna givit vid handen de brister och ofullkomligheter som vidlåderdet nuvarande företisinteck-ningsinstitutet och som behandlats underutredningens arbete. Sparbanksföreningenanser att utredningens förslag generellt synes gyn na en god funktion som säkerhetsmedium åt näringslivet och de institutio nella kreditgivarna.-- anser alltså att utredning ens förslag i stort är väl avvägt och tillstyrker med nedan angivna syn punkter att det genomförs. SverigesAckordscentral: Enligt ackordscentralens mening bör utredningens förslaggenomföras. De förordade nyheterna är i allt väsentligt ägnade att avsevärtstärka företagsinteckningsinstitutets ställning och därmed bli till gagn förkreditsystemet. : Även SFF anser att förstärkningar av företagsinteckningsinstitutet,på sätt som utredningen i olika avseenden föreslagit, är till stor nytta försåväl kreditgivarna som näringslivet i övrigt. SFF ansluter sig därför iprincip till de synpunkter som framfört i sittremissyttrande. SHIO-Familjeföretagen:Organisationen vill i allt väsentligt uttala sitt stöd för de av utredningenredovisade förslagen och anser att dessa bör genomföras. och : Företagsin-teckningsutredningenhar genom det nu presenterade betänkandet avslutat ett mångårigt arbete. Organisationemafinner i allt väsentligt förslaget väl genomarbetat och ägnat att läggas till gmndför lagstiftning. Som särskilt förtjänstfullt framstår det förhållandet, attutredningen ofta låtk praktiska synpunkter fälla avgörandet i valet mellan ohkalösningar på de problem som uppkommit. Utvecklingsfondeni : Rent allmänt anser Utvecklingsfonden att flertalet avutredningens förslag innebär väsenfiiga förbättringar ifråga om företagshypotek. Prop.1983/84:128 39 2 Anpassningen till jordabalkens panträttskonstruktion Stockholmstingsrätt: Som utredarna funnit torde det vara till fördel om regelsystemet förfastighetspanträtten och för företagsinteckningar i görligaste mån stämmeröverens. Den anpassning till jordabalkens regler av företagsinteckningsinstitutetsom gjorts i betänkandet synes vara funktionell och bör kunna godtagas. Dennomenklatur som därvid föreslagits förefaller ändamålsenlig. Malmötingsrätt: Tingsrätten delar utredningens uppfattning att reglema om uppkomstav panträtt och inteckning i näringsverksamhet utformas i nära överensstämmelsemed motsvarande bestämmelser inom fastighetspanträtten. Utredningensresonemang å sid. 68 om behovet av en ny terminologi anser tingsrättenemellertid vara aUtför teoretiskt. Praktiska skäl talar för att beviset omföretagsinteckning benämnes pantbrev. Domstolsverket:Utredningen föreslår att företagsinteckningsinstitutet anpassas tillfastighetspanträttens regler med vissa avvikelser. () godtarutredningens förslag i denna del. DV finner vidare de föreslagna termerna företagshypotekoch hypoteksbrev välbetänkta. Det bör anmärkas att en konsekvens av förslagetär att utskriftsarbetet ökar för inskrivningsmyndigheten (IM). Bankinspektionen:De föreslagna termerna framstår inte som helt adekvata om man jämför medjordabalkens motsvarande begrepp. Någon företagshypotek motsvarande term finnsinte i jordabalken. Termen företagshypotek är avsedd att ange att säkerhetenär i näringsverksamhet och inte i fast egendom. Ordet sådant det traditionelkuppfattas för dock närmast tanken till panträtt i fast egendom. Härtill kommeratt företagsinteckning ej heller i fortsättningen kommer att kunna gmndapanträtt. Ävenom de angivna förändringarna kan synas vara en önskvärd anpassning tilljordabalkens terminologi, är de alltså inte invändningsfria. Någon reellförändring innebär de inte. Å andra sidan har nuvarande termer inte vållatmissförstånd. Inspektionen får därför avstyrka utredningens förslag i dennadel. Handelskammare:I I kap. 8§ föreslår utredningen ett till-lägg till inteckningsbeloppet avsamma slag som utgår enhgt 6 kap. jordabalken. Förslaget avviker dock ivissa avseenden från vad som gäller enligt jordabalken. Det är enligtHandelskammarens uppfattning lämpligt att så långt som möjligt eftersträvaöverensstämmelse mellan inteckningstilläggen i de båda fallen. En samordningbör ske när pantbrevsutredningen (Ju 1979:02) framlagt sitt förslag. : Utredningen föreslår att institutet företagsinteckning till sin konstmktionefterbildas fastighetspanträtten. Detta förslag föranleder ingen invändningfrån verkets sida. 1983/84:128 40 rättpå gmnd av inteckning i näringsverksamhet inte gärna kan betecknas sompanträtt. Reglema om panträtt i handelsbalken och utsökningsbalken avser inte företagshypotek.Inteckningshandlingen bör därför inte kallas pantbrev. Det föreslagna namnet hypoteksbrevär emellertid inte lämpligt. Ordet torde i allmänt språkbrak användassom en överordnad beteckning för ohka slags säkerheter, t. ex. för fastighetshypotekoch för skeppshypotek. Ett kan också bestå av pantsatta obligationeroch andra värdepapper (märk uttrycket generellt ). Det strider mot dennasystematik att reservera ordet hypoteksbrev för bevis om inteckning inäringsverksamhet; man kan med fog säga att pantbrev i fast egendom eller skeppär ett slags hypoteksbrev. En mera korrekt beteckning skulle vara företagshypoteksbrev.Ordet är visserligen långt, men det behöver i en och samma paragraf i lagtextenanvändas bara första gången det förekommer; därefter kan man i paragrafen talaom hypoteksbrev. Sådana termer som "företagsbrev" eller"näringsbrev" är knappast användbara; de leder tanken till bevis omtillstånd att driva viss näring. Såsomi betänkandet anförts passar institutet ägarhypotek inte för företagsinteckning.En logisk följd av detta förhållande är att "hypoteksbrev" och överhypotekinte skall kunna utmätas. Däremot skall näringsidkaren på nytt kunna ge ut ett hypoteksbrevsom han har löst in och pantsätta överhypotek. Annars måste man lämna ordningenmed dubbla handlingar, omslagsrevers och hypoteksbrev, och gå över till ettsystem där det är den "verkliga" fordringshandlingen som intecknasoch där inteckningen upphör att gälla när fordringen är betald. Företagsinteckningenskall enligt förslaget vara direkt knuten till näringsidkarens person. Om enenskild näringsidkare överlåter sin rörelse kommer den som förvärvar rörelseninte att överta behörigheten att pantsätta hypoteksbrev som är uttagna iverksamheten. Sedan tiden för förföljelserätten har gått ut (1 kap. 6§) gäller hypoteketheller inte längre i den egendom som används i rörelsen. Hypoteket omfattar ifortsättningen bara överlåtarens fordran på vederlag för vad som ingick i hypoteketvid överlåtelsen. En slutsats av det nu sagda är att den som lämnar en näringsidkarekredit mot säkerhet i hypoteksbrev måste kontrollera att näringsidkarenfortfarande driver rörelsen och inte har överlåtk den. En annan slutsats är attdet inte finns något behov av godtrosregler motsvarande bestämmelsema i 6 kap.7 § JB.