prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Genom alt ersättningarnaulöver grundnivån i allmänhet utgår i förhållande lill inkomstbortfalletsstorlek kan stora förändringar i de ekonomiska levnadsvillkoren undvikas vidsjukdom, handikapp eller pensionering. Socialförsäkringarnaomfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering,pensionstillskott, hustrulillägg, kommunall bostadstill-lägg, allmäntilläggspension, arbetskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. Denekonomiska omfattningen beräknas bli följande. Sjukförsäkring 28030 milj. kr. Folkpensionering, pensionstillskott 40700 milj. kr. Kommunalt bostadstillägg 3 800 milj. kr. Allmän tilläggspension 35 650 milj. kr. Arbetsskadeförsäkring I520 milj. kr. Delpension I160 milj. kr. Summa 110860 milj. kr. Det är nödvändigt attförsöka begränsa kostnadsutvecklingen iiven inom socialförsäkringens område.Detta måste emellertid ske med slor varsamhet så att trygghetssystemetsuppbyggnad inle äventyras. Åtgärderna måste också få en fördelningspolitiskträttvis utformning. Den ekonomiska tryggheten för sjuka, handikappade och äldrefår inle äventyras. Den svenska socialpolitiken skall åven i fortsättningen isina grunddrag bygga på generella åtgärder och vara en socialpolitik för helafolket. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 5 har nyligenantagit förslag som innebär att reglerna för värdesäkringen avsocialförsäkringsförmånerna i allt väsentligt återställs till vad som gälldeföre den borgerliga regeringsperioden. Beräkningen av basbeloppet har såledesåterknutits till utvecklingen avkonsumentprisindex. Vid fastställande av basbeloppet för har vissavräkning gjorts för den prisstegring som är föranledd av devalveringen ioktober 1982. Därefter gäller värdesäkringen fullt ut för de prisförändringarsom inträffar fr. o. m. . Basbeloppet för har fastställts till . Del särskildatilläggsbelopp lill basbeloppet som gällt vid beräkningen av pensionsförmånerm. m. omvandlas till extra uppräkningar avfolkpensionens grundnivå, pensionstillskotten och handikappersättningarna ochvårdbidraget för barn med handikapp. Genom dessa åtgärder får de ekonomisktsvagaste grupperna bland de handikappade och äldre ett förstärkt ekonomisktgrundskydd fr. o. m. . I syfte att begränsakostnadsutvecklingen inom socialförsäkringen har också beslutat omatt skärpa reglerna för inkomstprövning av hustrutillägg till fokpensionen fr.o. Vidare genomförs vissa utgiftsbegränsande åtgärder påsjukförsäkringsområdet, bl. a. höjs patientavgifterna vid läkemedelsinköp ochvid läkarbesök. Det har gått lång tidsedan de grundläggande reglerna inom det allmänna pensionssystemet lades fast.ATP-systemet har varit i praktisk funktion . Mot denna bakgrundkommer en parlamentarisk utredning att tillsättas för att göra en översyn avvissa frågor som aktualiserats inom pensionsområdet. a. kommer detnuvarande värde-säkringssystemet att behandlas. Drygt 2 miljoner personerhar folkpension, varav 1,4 miljoner har ålderspension och 310 000förtidspension. Antalet folkpensionärer ökar med 16 000 . Omkring hälftenav folkpensionärerna saknar eller har låg ATP. De får då i ställetpensionstillskott. Folkpensionen inkl.pensionstillskott uppgår för till . för en ensamålderspensionär med helt pensionstillskott, . för ett pensionärspar och38 . för en ensam förtidspensionär. Härtill kommer kommunaltbostadstillägg (KBT) som utgår fill 650 000 pensionärer i samtliga kommuner. Över 1,1 miljon ålders-och förfidspensionärer har även allmän tilläggspension (ATP). AntaletATP-pensionärer ökar med närmare 65 000. Detta leder bl. a. till attantalet pensionärer med pensionsfillskott minskar. ATP utgår av denpensionsgrundande inkomsten, som räknas på medeltalet av de 15 bästainkomståren. ATP betalas helt med avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. En proposition kommer attläggas fram med förslag om ATP-avgiftens storlek underefterföljande år. 1983/84:100 Bilaga 7 6 Förvärvsarbetande som ärmellan 60 och och vill minska sin arbetstid kan få delpension som dåtäcker av inkomstbortfallet. Sjukförsäkringen ger rätttill sjukpenning av arbetsinkomsten upp till 7,5 gånger basbeloppet(. Det genomsnittliga antalet sjukdagar per försäkrad hargått ned till beräknat 1983. av sjukfallenvarar men dessa svarar för av sjukpenningkostnaderna.De långa sjukfallen svarar således för huvuddelen av sjukpenningkostnaderna.Ökad vikt läggs vid åtgärder för rehabilitering av långa sjukfall. En utredning skalltillsättas för att se över vissa grundläggande regler inom sjukförsäkringen isyfte att ge försäkringen en mer aktiv roll i både det sjukdomsförebyggande ochdet rehabiliterande arbetet. Därvid skall även vissa resurs-, ansvars- ochsamordningsfrågor avseende rehabiliteringsinsatserna ses över. Sjukförsäkringen ersätteräven de kostnader för läkarvård, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård,sjukvårdsbehandling och sjukresor som överstiger de patientavgifter somfastställts. Dessa avgifter kommer att höjas med . per besökeller inköp. För de personer som behöver mycket sjukvård eller läkemedel finnsett högkoslnadsskydd, som innebär befrielse från ytterligare koslnader efter 15läkemedelsinköp eller läkarbesök . Densom är får avgiftsfri landvård hos landsfingens folktandvård. beslöt underhösten 1981 (prop. 1981/82:22, SoU, 1981/82:12, rskr 1981/82:57) att gesjukvårdshuvudmännen möjlighet att ta ut inkomst-relaterade avgifter frånpensionärer som vårdas på sjukhus i fall där ersättning för vården inte utgårfrån den allmänna försäkringen. I riksdagsbeslutet förutsattes atttillämpningen av avgiftsreglerna skulle följas upp och redovisas för riksdagen.En arbetsgrupp med företrädare för och Landstingsförbundethar därför tillsatts för att göra denna uppföljning. Uppdraget har utvidgatstill att belysa alternativa lösningar angående sjukhusvårdsavgift förpensionärer. Arbetsgruppen har avlämnat en delrapport avdifferentierade vårdavgifter (Ds 1983:13) och beräknas avge sin slutrapport undervåren 1984. Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla arbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare och ger i principfull ersättning för inkomstbortfall i samband med skada i arbete. Försäkringenfinansieras helt genom avgifter frän arbetsgivare och egenföretagare. En översyn skall göras avvissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen. Det gäller bl. a. möjligheterna förenklad administration och en ökad samordning med den allmännaförsäkringen. En arbetsgrupp hartillsatts för att se över möjligheterna fill ökad medverkan av förtroendevaldavid beslut i försäkringsärenden hos försäkringskassorna. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 7 Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. Barnomsorgen är tillför barnens skull. Den skall stödja föräldrarna i föräldrarollen och förberedabarnen för ett vuxenliv i gemenskap och solidaritet. Barnomsorgen gör det ocksåmöjligt för båda föräldrarna att förvärvsarbete eller studera. Därigenomfrämjas jämställdheten mellan kvinnor och män. Den tidigaresocialdemokratiska regeringen träffade en överenskommelse med som innebar att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nyafritidshemsplatser skulle byggas . fattade riksdagenbeslut om ett nytt statsbidragssystem som skulle underlätta denna utbyggnad. I verkligheten har måletinfriats bara till två tredjedelar. Den tidigare borgerliga riksdagsmajoritetenbeslöt dessutom om ett nytt bidragssystem som skulle ha inneburit minskadeanslag till kommunernas barnomsorgsverksamhet fr. o. m. Detsistnämnda beslutet upphävdes av och det tidigarebidragssystemet gällde även . beslutade den 7december 1983 om nya regler fr. o. m. för statsbidrag till barnomsorgen(prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr 43). Syftet med de nyareglerna är att möjliggöra ett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser ochatt begränsa den automafiska ökningen av statsbidragen utan att de pedagogiskaoch sociala målen åsidosätts. Barnomsorgen är en uppgift. Genom detnya bidragssystemet markeras kommunernas frihet och ansvar när det gäller attanordna verksamheten på ett sätt som bäst svarar mot de lokalaförutsättningarna. Detta sker bl. a. genom att ytnormerna för dag- ochfritidshem slopas. Detta får dock inte leda fill att de kvalitativa måleneftersatts. En arbetsgrupp harnyligen tillsatts som skall analysera målen för barnomsorgen ur såväl kvalitativsom kvantitiativ synvinkel. Arbetsgruppen skall bl. a. analysera effekterna avdet nya statsbidragssystemet, vad gäller tillgången på barnomsorgsplatser. Det nya statsbidraget utformas som ett bidragper inskrivet barn i daghem, fritidshem, och familjedaghem kombinerat med ettbidrag per årsarbetare i daghem och frifidshem. Ett särskilt bidrag utgår förbarn med behov av särskilt stöd beräknat i förhållande till antalet inskrivna barn i daghem och fritidshem. Vidarevidgas bidragsgivningen till att även omfatta den öppna förskolan. För utveckling ochförnyelse av barnomsorgen avsätts 30 milj. kr. Det statliga stödet till kommunernas barnomsorgberäknas för nästa budgetår till 6 515 milj. kr. vilket är en ökning med 195milj. i jämförelse med innevarande budgetår. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 8 Omsorg om äldre och handikappade Vid sidan av detekonomiska trygghetssystemet utgör insatser för vård, service och omsorgviktiga delar i en trygghetsskapande politik för äldre och handikappade. Antalet personer över 65år har ökat och är nu 1,4 miljoner eller avbefolkningen. Samhällets insatser för äldre tar i anspråk allt störreekonomiska och personella resurser. Insatserna för äldre och handikappadeskall främja deras ekonomiska och sociala trygghet samt göra det möjligt fördem att delta aktivt i samhällslivet. I detta syfte har samhället byggt upp enomfattande omsorg om äldre och handikappade. Insatserna spänner över snart sagtalla områden av samhällslivet. Såväl staten som landstingen och kommunerna ärengagerade i arbetet. Bland äldre människorfinns det både relativt sett och i absoluta tal många fler handikappade änbland yngre. Äldre människor behöver således i många fall samhällets särskildastöd därför att deras funktioner ofta sätts ner med stigande ålder. Insatserna inomäldreomsorgen inriktas på all äldre skall kunna bo kvar i sin invanda miljö. Enviktig service i detta syfte är den sociala hemhjälpen. Den har utvecklats mångskiftande serviceinriktad socialtjänst. I det bostadsförbättringsprogramsom har beslutat om ingår en förbättrad tillgänglighet föräldre och handikappade i bostadsområdena som en viktig del. Samtidigtintensifieras samarbetet med hälso- och sjukvården i syfte att skapamöjligheter för de äldre att bo kvar i sina bostäder eller flytta fråninstitutioner till eget boende. I den parlamentariskt sammansattaäldreberedningen utarbetas ett program för den framlida äldreomsorgen. En interdepartementalarbetsgrupp har tillsatts för att utreda vissa boendefrågor avseendeäldre och handikappade m. fl. För att äldre skall kunnaerbjudas ett boende, som tillgodoser behov av mera omfattande personlig omsorg,inrättar kommunerna med gemensam service. F. n. finns närmare 30 000lägenheter i , och kommunerna planerar att bygga ytterligare 10 000servicebostäder . Antalet platser i ålderdomshem, som f.n. är ca 56 000, beräknas minska något. Åtgärderna förhandikappade har förtur i regeringens politik. Målet är att göra samhällettillgängligt för handikappade. Endast så kan samhället erbjuda en fullständiggemenskap, som kan utveckla och förbättra villkoren för alla. De handikappåtgärder somvuxit fram har i grunden förändrat levnadsvillkorenför handikappade. Under de borgerliga regeringarna fick handikappade vara medom att bära bördorna av en felaktig besparingspolifik. Arbetet efterregeringsskiftet har därför främst inriktats på att återställa den socialatryggheten. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 9 nernas värdesäkring och upphävande avkarensdagarna i sjukförsäkringen har stor betydelse för handikappade. Det ekonomiska utrymmetför kostnadskrävande reformer är ytterst begränsat även inom handikappområdet.Trots rådande kärva budgetläge tillförs dock området.resurser genomomprioriteringar. Sålunda omvandlas det särskilda tilläggsbeloppet tillbasbeloppet till extra uppräkningar av folkpensionens grundnivå,pensionstillskotten och handikappersättningarna. Även under andra departementgenomförs viktiga insatser inom handikappområdet. Den sociala hemhjälpen omfattar ca 350 000 äldreoch handikappade. För utveckling och förnyelse av äldres och handikappadesmöjligheter till eget boende anslås 30 milj. kr. fr. o. m. nästabudgetår. Också färdtjänsten möjliggör ett eget boende och förhindrar atthandikappade isoleras. Ca 300 000 personer har rätt till färdtjänst. För statsbidragtill den kommunala färdtjänsten och sociala hemhjälpen beräknas 1 987 milj. kr. Landstingens omsorger om psykisktutvecklingsstörda inriktas på ökad integration i skolan, boendet och påarbetsmarknaden. En arbetsgrupp har tillsaltsför medverkan i beredningen av frågor om omsorgerna för psykisktutvecklingsstörda. Vårdartjänsten för svårt handikappade elever vidfolkhögskolor, universitet och högskolor tillgodoser efterfrågan och omfattarca 130 studerande. Den nya teletjänsten med förmedling av samtal mellantexttelefoner och vanliga telefoner har funnit sina former i en mera slutligorganisation. Av slor betydelse är de särskilda insatserna för synskadade somgäller ledarhundar och tidskrifter på ljudband och i punktskrift. Statens handikapprådfår förstärkt stöd för det viktiga arbetet medflerhandikappfrågorna. Bidragenfill handikapporganisationerna blir 38 milj. kr. för nästa budgetår. Till åtgärderna underdetta avsnitt anslås 2 561 milj. kr. vilket är en ökning med 17,3 milj. kr. Den nya hälso- ochsjukvårdslagen trädde i kraft . Den är en målinriktad ramlagsom ger landslingen ett vidgat ansvar. De skall inte enbart erbjuda sjukvård,ulan också främja en god hälsa. Lagen syftar också till atl stärka patientensställning inom hälso- och sjukvården. Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs nu påolika nivåer för att förverkliga den nya lagstiftningens intentioner. Hälso-och sjukvårdslagen ger stort utrymme för landstingen atl utforma vården efterlokala och regionala behov och förutsättningar. Det pågår i landstingen enomstrukturering i riktning mot öppen vård, långtidssjukvård, decentraliseringav psykiatrin och förebyggande vård. Det pågår också ett omfattande utvecklingsarbeteinom primärvården för att bl. a. göra vården mer lättillgänglig Prop.1983/84:100 Bilaga 7 10 Staten har liksomhittills ansvar för den centrala, övergripande planeringen och samordningen avhälso- och sjukvården. Tillsynen över hälso- och sjukvården ligger påsocialstyrelsen. En hälso- ochsjukvårdsberedning har inrättats som ett samrådsorgan mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen. Beredningen skall särskilt behandla frågor somrör utveckling av förebyggande åtgärder och öppna vårdformer. Till dessarbetsområde hör samordning av den långsiktiga planeringen, fortsatt arbete medläkarfördelningsprogram saml utbildnings-och fortbildningsfrågor m. m. Projektet och sjukvård inför 90-talet (HS90) bedrivs inom hälso-och sjukvårdsberedningen. Det kommer alt geplaneringsunderlag och handlingsprogram för en mer offensiv och förebyggandehälso- och sjukvård. Undersökningar av ohälsans sociala och yrkesmässigafördelning visar att människor i arbetaryrken har fler sjukdagar och löperstörre risk för olycksfall än grupper med högre utbildning och högre lön. I enförebyggande hälsopolitik gäller det att påverka dåliga arbetsmiljöer och läggafolkhälso-aspekter även på t. ex. skola och trafik. Hälso- och sjukvården måstei framtiden medverka aktivt i samhällsplaneringen och arbeta för en bättrelivsmiljö. I en offensivhälsopolitik ingår bl. a. att öka kunskaperna om den fysiska, biologiska ochpsykiska miljöns inverkan på hälsa och välbefinnande. Viktiga insatser görs därav statens miljömedicinska laboratorium (SML), som bl. a. studerar effekternapå människan av kemiska ämnen och giftiga eller besvärande substanser i miljön.Statens institut för psykosocial miljömedicin () bedriver målinriktadforskning samt utbildning, dokumentation och information om den psykosocialamiljön. En översyn av statens ochsjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen pågår. Möjligheteroch konsekvenser av att i ökad omfattning föra samman och schabloniseraersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen utreds. Häringår även frågan om kostnadsansvaret för sjukresor. Beredningen skall ocksåpröva möjligheterna att fill ett schabloniserat ersättningssystem knytanuvarande driftbidrag för den psykiatriska vården. Även ersättningen tillprivatpraktiserande läkare skall därvid prövas. Det skall också klarläggas påvilket sätt staten och sjukvårdshuvudmännen kan få underlag för en merkontinuerlig utvärdering av verksamheten och användningen av bidragen. Alt fullföljaförändringsarbetet inom den psykiatriska vården är angeläget. Fortfarandebedrivs större delen av den psykiatriska vården vid de f. d. mentalsjukhusenoch mer än en fjärdedel av vårdplatserna finns i äldre och ofta avsides belägnasjukhem. Regeringen har i de nya direktiven till socialberedningen givitberedningen i uppdrag alt följa utvecklingen inom den psykiatriska hälso- ochsjukvården. Beredningen skall vid sidan av bl. a. en översyn av denpsykiatriska tvångsvårdslagstiftningen också redovisa de Prop.1983/84:100 Bilaga 7 11 samarbets- och gränsdragningsfrågor som finnsmellan och hälso- och sjukvården. Beredningen beräknas lämnasitt betänkande . Vidare har regeringen i överenskommelse medsjukvårdshuvudmännen infört en ny ersättning till sjukvårdshuvudmännen för altunderlätta en utveckling mot öppna vårdformer inom den psykiatriska vården. Vidsidan av de statliga bidragen till drift och investering utgår 200 milj. kr.som fördelas med /invånare . har också gjorten inventering av patienter i sluten psykiatrisk vård, vars resultat i sinahuvuddrag publicerats under slutet av . Inventeringen visar på enfortgående minskning av tvångsvården , från 9 632 patienter somvårdades enligt LSPV vid inventeringstillfället till 4 645 patienter år1983. Denna process beräknas fortsätta ytterligare. Utvecklingen avförändringsarbetet inom den psykiatriska hälso- och sjukvården skall redovisasoch diskuteras i hälso- och sjukvårdsberedningen . () hartill uppgift att förebygga och bekämpa infektionssjukdomar. SBL:s organisationhar tidigare utretts vid olika tillfällen. En organisationskommitté tillsattesi . Den beräknar avlämna sitt förslag . Regeringenavser att lämna ett samlat förslag beträffande SBL:sframtida verksamhet. Inom socialdepartementetpågår en utvärdering av förtroendenämndernas verksamhet. Dessa har till uppgiftatt främja kontakterna mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonalen samtatt förmedla hjälp till patienterna när så behövs. Utvärderingen genomförs isamarbete med och . Resultatet av dennakommer att redovisas . ocharbetarskyddsstyrelsen har utfärdat allmänna råd om begränsningav tobaksrökning i lokaler av s. k. gemensam-hetskaraktär. En proposition medförslag om tandvårdens framtida utformning skall läggas fram 1984. tandvårdsutredning har redovisat förslag om bl. a.landstingens ansvar för befolkningens tandhälsa samt en modell för samverkanmellan folktandvården och privattandvården. Regeringen tillsatte en kommitté -läkemedelsutredning- med uppdrag att se över läkemedelslagsfiftningenm. Utredningen skall bl. a. lägga fram förslag som tar sikte på attförstärka den problemo-rienterade läkemedelsinformationen till såväl läkare somallmänhet. Den skall också se över registreringskraven och efterkontrollen avgodkända läkemedel. Vidare skall utredningen utvärdera statensavtal med Apoteksbolaget och lägga fram förslag till ett nytt avtal, så attregeringen kan lägga fram förslag tillnytt avtal för . 1983/84:100 Bilaga 7 12 Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapplitik En ny lagstiftning inomsocialvårdsområdet trädde i kraft . De nya lagarna ärsocialtjänstlagen (SoL), lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)och lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). n. av socialberedningen, som lämnade ett delbetänkande (Ds S1983:16) om bl. a. erfarenheterna av LVM. Beredningen beräknar avsluta sittarbete . Överförandet avhuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvärdsanstalter frånstaten fill landsting och kommuner skedde . Den nyabenämningen för alla institufioner är hem för vård ellerboende. Ansvaret för att utredabehovet av vård enligt LVM låg på kommunernassocialnämnder. förs det över fill länsstyrelserna. Socialtjänstlagenunderstryker behovet av social planering för att motverka uppkomsten avsociala problem. Inom delegation för social forskning(DSF) har filisatts en inifiativgrupp för social planering. I början av år 1983lämnade en arbetsgrupp i en rapport om kvinnomisshandel.Förslagen följs nu upp. har fått 1 milj. kr. för utbildning ochinformation. inleds en fortbildning för personal i hälso- ochsjukvården och . Regeringen har uppdragit åt attlämna förslag till försöksverksamhet inom området kvinnomisshandel inom en ramav . Från DSF utgår 1,2 milj. kr. lill olikaprojekt om misshandlade kvinnor och deras barn. Med traditionellaalkoholpolitiska medel - prispolitik, opinionsbildning och kontrolleradförsäljning - har den totala alkoholkonsumtionen kunnat begränsas. F. n. förbereds olikaåtgärder mot hembränning och langning. kommer en särskildarbetsgrupp att redovisa de mer långsiktiga effekterna av lördagsslängningen avsystembutikerna. höjdes skatterna på alkoholdrycker,vilket bl. innebar att priset på de mest sålda spritdryckerna gick upp med9-13 kr. Den livligaalkoholpolitiska diskussionen har medverkat till större medvetenhet omalkoholens skadeverkningar. har intensifieratopinionsbildningen mot droger. nämndför alkoholfrågor har fördelat statliga medel för till mer än250 lokala projekt. En särskild utredare harhaft i uppdrag atl se över de slatliga insatserna för alkohol- ochnarkotikainformaiion. Förslagen har redovisats i Rapport om alkohol- ochnarkotikaupplysning (, Ds S 1983:11). Avsikten är atl en proposition skallläggas fram för . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 13 kommer att behandla frågan om hur förändringarav missbrukets omfattning bör följas och förslag som inom kortlämnas av . Regeringen harinlesifierat kampen mot narkotikamissbruket och den illegala narkotikahandeln.En arbetsgrupp inom har i promemorian Offensiv narkomanvårdföreslagit särskilda insatser för atl utveckla den öppna narkomanvården. Regeringen anslog 15 milj. kr. tillolika insalser som föreslagils av narkolikakommissionen och avsocialdepartementets arbetsgrupp. Det statliga stödet tillbehandling i öppen vård av alkohol- och narkotikamissbrukare föreslås uppgå till 89,9 milj. kr. Fritidsverksamhet för barn och ungdomar ärbetydelsefull när det gäller atl förebygga problem. Regeringen anvisade iseptember 1983 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden för atl utvecklingsarbetevid fritidsgårdarna. Regeringen har vidare beslutat att 30 milj. kr. urallmänna arvsfonden får disponeras för insalser med anledning avvärldsungdomsåret. Till särskilda utvecklingsinsatser inom socialtbehandlingsarbete, med tonvikt på missbrukarvården, föreslås 7 milj. kr. Inlernalionellt samarbetepå det social - och hälsovårdspolitiska området bedrivs inom ell flertalorgan-t. ex. (), FN, , ochNordiska ministerrådet. trädde en överenskominelse i kraft mellanDanmark, , och om godkännande av vissa yrkesgrupper förverksamhet inom hälso- och sjukvården samt veterinärväsendel.Socialförsäkringskonventioner med , och har trätt ikraft . En reviderad konvention med har likaledes trätti kraft. Del internationella samarbetet på narkotikaområdet har intensifierats. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för /85 i förhållande till statsbudgeten för /84 framgår av följandesammanställning (milj. 1983/84:100 Bilaga 7 A. m. m. försäkring m. m. Ekonomiskt stöd till barn- familjer m. m. Försäkring vid sjukdom. Vissa myndigheter m. m. F. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handikappade Allmän hälso- och sjukvård Prop.1983/84:100 Bilaga 7