prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — - Forskning somavser viktiga problem inom social- och hälsovårdsområdet. - Forskning somkan belysa ekologiska samband och de faktorer som förändrar dessa. - Insalser för enallmän volym- och kompetenshöjning inom det samhälls-vetenskapligl-humanisliskaområdet. - Forskning somavser den offentliga sektorn, dess styrning, ekonomi och förändring. - Forskning somavser kulturyttringar och kulturfrågor med slrävan efter samlade störresatsningar. - Forskning somavser livsmedelsområdet Prop.1983/84:107 Bilaga 5 6 Vissa myndigheter - i huvudsak forskningsråden inomutbildningsdepartementets område - har fått i uppdrag atl ansvara förutveckling av dessa områden. I budgetpropositionen för /84föreslogs sammanlagl 10 milj. kr. för slöd lill prioriterade områden. Berördamyndigheter har föreslagil särskilda förstärkningar lill dessa områden ocksåinför /85. Jag har lidigare i min inledning framhållit all dessapriorileringar bör verka långsiktigt. Några ändringar föreslås därför inte. Jag ulgår från att berörda myndigheter svarar för fortsaltslöd lill de prioriterade områdena. Jag vill erinra om vad jag anföri inledningen om kvalitetskriterier som urvalsgrund vid fördelning avforskningsmedel. Forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde har enligl sin instruktion i uppgift bl.a. att görautvärderingar av den forskning de finansierar. proposition om forskning m.m. redovisadesresultaten av utvärderingar av svensk forskning som hade gjorts inom resp.forskningsråds verksamhetsområde. I propositionen betonades angelägenheten avatl forskningsråden regelbundet redovisar resultaten av de utvärderingar somgörs inom deras verksamhetsområden. Det förordades därför all en ny samladredovisning skulle göras. Råden, FRN och UHÄ har haft i uppdrag att redovisa sådanautvärderingar. framhåller inledningsvis de svårigheter som ärförknippade med utvärderingar inom : s verksamhetsområde. Del gäller bl.a.möjligheterna att engagera personer som har såväl nödvändig överblick och tidalt avsätta som ifråga om utländska forskare - tillräckliga insikler isvenska språket. De pågående utvärderingsprojekten torde, enligl , vara attbetrakta som en försöksverksamhel. Erfarenheterna härav kommer atl ligga lillgrund för en konlinueriigt fungerande utvärdering. anger flera utvärderingsprojekt vilka rådel initieratmen där resultaten väntas föreligga först . Del gäller forskningrörande svensk samhällsorganisation, svensk skatterättslig forskning,miljöhislo-risk forskning - i samarbele med NFR - och uivärdering av den avHSFR inrättade Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). Rådet har angettatt man utnyttjar utländska forskare i del första och tredje utvärderingsprojektet. Vidare har företagit en invenlering avbeteendevelenskaplig forskning, dvs. av vad som producerats inom sociologi,social- och kultur-antropologi, psykologi och pedagogik under åren 1970-1980.Denna inven- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 7 tering utgör ell första steg i en kommande internationellutvärdering av beteendevelenskaplig forskning. års proposition om forskning m. m. redovisadeMFR bl. a. en analys av publiceringen av resultaten av MFR-slödd forskning.Analysen visade alt av publikationerna återfanns iicke-skandinaviska tidskrifter med väl utbyggda system med bedömning avutomslående med hög velenskaplig kompelens (refereesystem). Merparten avreslerande publikationer återfanns i de skandinaviska vetenskapliga tidskriftervilka dels har refereesystem, dels har omfattande internationell spridning.Enligl MFR: s uppfattning ulgjorde publikalionsmönstret en mycket belydelsefullutvärdering. Därför ansågs inte någol behov av alt anlita utländsk sakkunskappå annal sätt föreligga. MFR anser, enligl nu föreliggande uppdragsredovisning,fortfarande publiceringsmönslret vara den viktigaste formen av internationellutvärdering. Publiceringsmönstrel har inle väsentligt förändrats sedan MFR: sförra redovisning. MFRredovisar vissa internationella undersökningar och analyser, bl. a. encileringssludie gjord av i Philadel-phia.Studien visar att något av huvudmännen för pågående MFR-projektär bland de mesl citerade forskarna i världen. En jämförelse med visar attav den av National Inslilules of Health (NIH) stödda forskningen uppbärs avanslagen av de mest citerade forskarna; dvs. en något lägre andel än förSverige. Studierna gäller biomedicinsk forskning. Inom NIHhar vissa utvärderingar gjorts, bl. a. en som visar all av samlligasvenska sökande erhållit ett NIH-slipendium. Genomsnillet ligger på . MFRnämner att är klarl "övertepresenteral" i ell antal andraNIH-program. MFR anser atl en naturlig slutsats av detta är all, eftersomresurserna kommer från icke-svenska källor, svenska medicinska forskarebedriver forskning av internationellt hög klass. MFR harockså låtit tre sakkunniga utanför granska MFR: s inilialivverksamhetinom hälso- och sjukvårdsforskning. Skälet till detta är dels alt nägoninternationell publiceringstradilion ännu inte utvecklats inom området, delsalt en hel del av iniliafivverksamhelen har avsell melodöversikter,litteraturgenomgångar m. m. vilka primärt publicerats på svenska. NFR redovisade års proposition om forskning m.m. en utförlig rappori om internationella utvärderingar av forskningsprojektinom NFR: s verksamhetsområde - 1980. En redovisning avNFR:s utvärderingsverksamhet ålerfinns i prop. 1981/82: 106 (s. 37-38). Frop.1983/84:107 Bilaga 5 8 NFR: s utvärderingsverksamhet har därefter fortgått ochulvecklals vidare från de grunder som då var gällande. frånjanuari 1981 till oklober 1983 har ylleriigare 12 projektområden ulvärderalsoch sammanlagl 55 ufiändska forskare har deltagit i detta arbele. I ett antal fall där ett forskningsområde förutom NFR harylleriigare finansiär har ulvärderingen skett i samråd med denna. Dessautvärderingar har därmed kommit atl ge en mer heltäckande bild av den inomområdet pågående forskningen. Erfarenhelerna av de utvärderingar som NFR nu redogör förstämmer väl med vad som lidigare framkommit. De goda vitsord som'den av NFRstödda forskningen tidigare fält står sig alltjämt. F.n. utvärderas ytterligare sju projektområden och NFRberäknar att hela dess forskningsstödjande verksamhet i alllväsenlligl kommer att vara granskad av utländsk expertis. Statens delegation för rymdverksamhet Under /83 har två utvärderingar avrymdforskningsverksamheten genomförts. Dels har statens delegation förrymdverksamhet (DFR) i egen regi låtit utvärdera materialforskningsprogrammet,dels har DFR tillsammans med NFR och utvärdera geokosmo- och plasmafysiken. Utvärderingarna har följt de avNFR utarbetade procedurerna med inlernalionella experter som både tagit del avskriftliga redovisningar och gjort besök hos grupperna. Omdömet om arbelel inom malerialforskningsgrupperna ärlillfredsslällande (good very good) medan arbetet inom ett flerlal projektinom rymdforskningsgrupperna bedöms vara av högsla velenskapliga kyalitet(excellent). FRN redovisar en uivärdering av FRN: s allmänna inriktningoch dess roll i det svenska FoU-syslemel. Vidare redovisar FRN en uivärderingav programmet kemiska hälsorisker, en utvärdering av den forskning som stödsinom ramen för kommitléns (tidigare delegationen) för folkrörelseforskningverksamhet samt en bedömning av kommitténs (tidigare delegalionen) förlångsiklsmoliverad forskning hela verksamhel. Utvärderingarna har till slörsladelen utförts av nordiska experter. Utvärderingen av FRN: s allmänna inriktning och dess rolli del svenska FoU-syslemet behandlas i det följande under avsnittetForskningsrådsnämndens roll. Syftet med utvärderingarna av folkrörelseforskningen, denlångsiktsmo-tiverade forskningen och programmel kemiska hälsorisker var all fäen uppfallning om kvalilet och inriklning inom tre olika forskningsområden. Gemensamt för samtliga utvärderingar är den i grundenpositiva inställningen lill de mål som gäller för FRN eller de speciellaområden som 1983/84:107 Bilaga 5 9 Den kritik som uttryckts gäller ofta allvissa ansatser inte kunnat drivas längre eller med tillräcklig kraft ochsnabbhet. Genomgående hävdar ulvärderarna atl verksamheten i flera fall ärunik och inle rimligen kommil lill stånd ulan de initiativ som tagits inomFRN-organisa-tionen. Chefen för anför. UHÄ har haft i uppdrag att redovisa resullal avutvärderingar av den forskning som bedrivs inom högskolan. För att få en uppfallning om förekomsten av mersystematiserade forskningsulvärderingar inom högskolan och sektorsorganen harUHÄ låtit göra en mindre karlläggning. Intervjuer har genomförls med dekanerinom humanistisk, samhällsvetenskaplig, medicinsk ochmalematisk-na-turvelenskaplig fakultet vid några högskoleenheter, med vissarektorsämbeten, forskningsansvariga vid vissa seklorsorgan, samt med bl. a.företrädare för och . UHÄ har också redovisal en genomgång av viss akluelllitteratur, såväl svensk som utländsk, på forskningsutvärderingens område. Enligl UHÄ framgår det av den gjorda kartläggningen inomfyra fakulteter atl del inle där över huvud laget förekommer någon heltäckandenationell forskningsutvärdering disciplinvis. Kartläggningen har enligl UHÄemellertid på ell intressant sätt belyst såväl dagslägel vad gällerforskningsutvärdering som de olika företrädarnas tveksamhet och skepsis resp.aspirationer och planer. UHÄ ser den gjorda karlläggningen som inledningen period av mer samlade ansträngningar att finna lämpliga former förkvalitetsgranskning i svensk forskning. UHÄ nämner också atl ett projeklstartat inom UHÄ Kvalitet i högskolan genom vilkel UHÄ bl.a. vill bidra lillatt finna en ändamålsenlig rollfördelning i utvärderingsarbetet samttillförlitliga och meningsfulla former för forskningsulvärde-ring. Enligt UHÄ bör forskningsulvärdering i högskolan ses i tvåperspekliv, nämligen den enskilda disciplinens resp. fakultetens ellerfakullelsnämn-dens. Del som i svensk forskning närmast liknar utvärdering avdetta slag är forskningsrådens granskningar. Inom delmalematisk-naturvelenskap-liga områdel är del relalivi många discipliner somgenom NFR: s utvärderingar blir förhållandevis väl täckta. Vid intervjuerna betonadesockså från företrädare för medicinsk fakultet atl det medicinskaforskarsamhällets egen kvalitetsgranskning fungeral tillfredsställande och där var obenägen atl ändra formen för utvärderingar. UHÄ anser också all de utvärderingar som inom vissaområden redan görs i forskningsrådens regi, med förhållandevis små förändringari proce- 1983/84:107 Bilaga 5 10 duroch med mycket begränsade koslnadsökningar, skulle kunna ulvidgas och vara lillvägledning för statsmakterna i forskningspoliiiska överväganden. Fakulletsnämndernahar, som ett led i sin forskningsplanering och inför beslut ommedelstilldelning, en uppgift att utvärdera den information som institutionernalevererar om den egna fors4 UHÄ:s kartläggning av ell begränsat antal sektorsorgan visar att genomfördaforskningsutvärderingars form och omfattning varierar. UHÄ framhåller all vissaseklorsorgan, ofta i anslutning till atl långsiklig forskning i ökadomfallning prioriterats, har ulvecklat intressanta och lill synes effektivametoder för forskningsulvärdering. Dessa bör enligl UHÄ också kunna nyttiggörasinom högskolan. UHÄ:s karlläggning av forskningsulvärderingar och diskussioner med företrädare förolika forskningsinstitutioner inom och utom den svenska högskolan haraktualiserat vissa rollfördelningsfrägor. UHÄ är berett all ta initaliv iföljande sammanhang: - nationella granskningardisciplinvis, i ett inledningsskede lämpligen som försöksverksamhet inomhumanistisk och/eller samhällsvetenskaplig fakultet - samordning och slöd lillfakulletsnämnderna i del forlsalla arbelel med fakultelsprogram - stöd till metodutveckling vadgäller forskningsulvärdering - diskussion av förutsättningarnaför extern utvärdering av temaforskningen i - samverkan med såvälforskningsråden som seklorsorganen i bl. a. frågor om forskningsulvärdering. () har genomfört en granskning av de vikligaste av de styrmedel(styrfaktorer) genom vilka statsmakterna styr forskningen och förulsältningarnaför forskningen (Styrning av högskolans forskning, RRV dnr 1982: 189).Granskningen, som främsl hämtar sitt underlag från den psykologiska forskningenoch från samhällsvetenskaplig fakullel/fa-kulletsnämnd, belyserslyrningsproblemen på institutions-, fakultets- och högskolenivån saml för UHÄoch externa finansiärer. Granskningenvisar på problem med beslutsunderlaget och med förmågan atl fatta beslut.Fakultetsnämndernas anslagsframställningar innehåller t.ex. myckel fåuppgifter om forskningens resurser och resultat och fakulletsnämnderna hart.ex. i slor ulsräckning undvikit alt fatta obekväma beslut. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 11 RRVhar som en ulgångspunkl i revisionen haft en helhetsyn på verksamhelen påinstitutionsnivå. a. behovel av ett sammanhållet ansvar för forskning,forskarutbildning och grundutbildning leder lill alt UHÄ får en viktigfunktion. RRV ger förslag hur bl.a. UHÄ skall förbättra sin planering ochuppföljning/utvärdering av forskningen. Medanledning av vad som här redovisats i fråga om utvärdering villjag anföraföljande. Jaghar i inledningen utvecklat betydelsen av utvärderingar av forskning för att lafram planeringsunderlag för forskningspoliliken. Forskningär en verksamhet som är svår att mäta. De kvantitativa mått som används iforskningssammanhang avser oflasl vad som skulle kunna kallas forskningens"input": pengar, personal, materiel etc. I vissa sammanhang användsocksä kvantitativa uppgifter om forskningens resullal. Del kan gälla anlalforskningsrapporter, antal omnämnanden i velenskapliga tidskrifter etc. RRVger i revisionsrapporten av högskolans forskning exempel på hurforskningsansvariga organ kan presentera olika uppgifter (indikatorer) omforskningens resurser och resullal. Indikatorerna kan dels tillsammans medandra kvalitativa uppgifter tjäna som underlag för beslut, dels vara enutgångspunkt för mer omfattande utvärderingar av forskning. Vissaforskningsområden är så exklusiva att endast ett mycket litet anlal personerhar kompetens att bedöma verksamheten inom dem. Givetvis kan della medföraproblem. I vart fall måste här sä långt möjligl kompetens inom detinternationella forskarsamhället utnyttjas. Bedömningarav forskning förekommer redan i skilda former. Som exempel kan nämnasdispulationerna i samband med avläggande av doktorsexamen,sakkunnigbedömningarna vid tillsättning av högre forskartjänster och den oftamycket ingående prövning som görs av forskningsprojekl från anslagsbeviljandeorgans sida. Vissa myndigheler har inskrivet i sina instruktioner all de skallutvärdera forskning inom sina resp. verksamhetsområden. Det gäller t.ex.forskningsråden inom verksamhetsområde. Somjag anfört i del föregående bör alla myndigheter med ansvar förforskningsverksamhel regelbundet göra utvärderingar och redovisa resultaten avdessa. Sådana mer systematiska belysningar av verksamhelen inom ett eller fleraforskningsområden ger inle bara underiag för den berörda myndighetens ochforskarens eller forskargruppens fortsatta verksamhet. Utvärderingar av dettaslag är också nödvändiga för de övergripande beslut som fattas av regering ochriksdag. Införden proposition som anmäls har på regeringens uppdrag forskningsråden inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, FRN 1983/84:107 Bilaga 5 12 samlUHÄ redovisal resultaten av vissa utvärderingar inom sina resp. områden. Vadgäller är del enligt min mening glädjande all rådet har initierat flerautvärderingsprojekt . Även om den förul nämndainventeringen av beteendevetenskaplig forskning endast är en böljan lill enuivärdering, är de slutsatser som har kunnat dra därur intressanta.Tyngdpunkter har identifierats, likaså brister i ulvecklingen av långsikligkunskapsuppbyggnad, framför allt inom pedagogisk forskning. Kvalitativaaspekler har kunnat bedömas genom att andelen forskningsresultat, som harpublicerats i internationella fidskrifter eller handböcker, undersökts. Vadgäller MFR delar jag rådels uppfattning att alla indikationer visar att svenskmedicinsk forskning står pä en internationellt sett hög nivå. MFRskulle enligt uppdraget redovisa resultat av uivärdering av svensk forskninginom MFR: s område. MFR: s redovisning innefaltar såväl publi-ceringsstudier,citeringsstudier, undersökning av svenska forskningsmedelsansökningarsframgång, sakkunnigutlåtanden som exemplifieringar av forskningsresultatsbelydelse för praklisk hälso- och sjukvård. Redovisningen belyser en del avMFR: s verksamhet. Jag utgår från att MFR fortsätter denna genomgång av olikaforskningsområden. Inför1982 års proposition om forskning m. m. föreslogs en viss ändring avansvarsfördelningen vad gällde planering av och stöd till hälso- ochsjukvårdsforskning. FRN föreslog då alt MFR: s ansvar i första hand bordekoncenlreras på alt vidmakthålla och utveckla en kvalilalivt framståendebiomedicinsk forskning. Enligt propositionen fanns inte tillräckliga skäl föratl ändra huvudmannaskapet utan MFR borde även i fortsättningen ha ansvaret försådan medicinskt inriktad hälso- och sjukvårdsforskning som MFR då stödde.Delegalionen för social forskning (DSF) ålades ansvarel för forskning kring denhälso- och sjukvård som har ulgångspunkl i ett social-, samhälls- och beieendevetenskapligtperspektiv. MFR redovisar en granskning av rådels inilialivverksamhet inomhälso- och sjukvårdsforskningen, gjord av tre sakkunniga hämtade ulanförSverige. I yllrandena diskuteras bl. a. bredden pä svensk sådan forskning.Enligl MFR samarbetar rådel och DSF i dessa frågor såväl som i flera andta därresp. organs verksamheler har mer eller mindre nära beröring med varandra. VadMFR här anför visar enligt min mening att rådel ligger väl framme inom sin delav forskningsområdet samt alt ansvarsuppdelningen mellan MFR och DSF inleinverkat negativt på bredden av forskningen inom området. Vadbelräffar NFR har, som framgått av redovisning för , rådelsinilialiv atl konsekvent utvärdera sin projektverksamhet väckt internaUonelltintresse. NFR har, enligt min uppfattning, genom ordningen med bedömningar avutländsk velenskaplig expertis pä ell mycket förtjänstfullt sätt kompletteratdet prioriteringsförfarande på vetenskapliga grunder som kontinuerligt äger rumi rådets programulskoll i samband med Prop.1983/84:107 Bilaga 5 13 ställningstaganden lill nya forskningsprojekl. Deulländska bedömningarna har givit en god uppfattning om kvaliteten av svensknaturvetenskaplig forskning inom ett anlal forskningsområden i ettinternationellt perspekliv. De forskargrupper som varil föremål för internationellutvärdering har till övervägande del upplevt denna som posiliv, inle minslgenom alt den även omfatlal diskussion om framfida inriktningar och trenderinom forskningsområdet. NFR har vidare påverkat andra nationellaprojeklfinansiärer att, där så varil lämpligl, lillsammans med NFR svara församordnade internationella utvärderingar. Därigenom har inle bara självaulvärderingsförfarandel fält en vidare spridning utan samordningen har ocksågivit en mer övergripande bild av den pågående nationella forskningen bedömdenligt samma grundläggande kriterier, något somjag anser vara betydelsefullt. FRN valde, för all uppfylla regeringens uppdrag om enutvärdering av den forskning som finansieras av FRN, att belysa och utvärderatre områden, nämligen verksamheten inom kommillén för långsiklsmoliveradforskning, folkrörelseforskningen samt programmel för kemiska hälsorisker.Ulvärderarnas omdömen är i många fall klart positiva. Det föreligger dock ocksåvissa förslag all förbättra olika verksamheler. Jag utgår ifrån att FRN samlberörda forskare och forskargrupper i sitt forlsalla arbele beaktar desynpunkler som förts fram i utvärderingarna. Jag ålerkommer i del följande lill den utvärdering somgjorts av FRN: s allmänna inriktning och roll i del svenska FoU-systemet. Chefen för ulbildningsdeparlemenlel anför. Ifråga om utvärderingar inom högskolan delar jag UHÄ:suppfattning all det fortsatta arbelel bör ägnas ål bl. a. nationellagranskningar disciplinvis inom skilda forskningsområden. Arbelel med dessa börbedrivas i sådan takt atl resultaten från nägol eller några, t.ex. inomhumanistisk eller samhällsvetenskaplig fakultet, kan redovisas inför nästaforsknings-politiska proposition. Vidare anser jag det värdefulll all UHÄ stödjermetodutveckling vad gäller forskningsutvärdering. UHÄ: s arbele med frågan omutvärdering av forskning måsle bedrivas i samverkan med såväl forskningsråd somberörda seklorsorgan. Forskning om datateknikens användning Som en följd av beslut med anledning avmotioner om utbildning och forskning om dalateknik (motionerna 1976/77:983 och1674 (yrkande 6), UbU 8, rskr 36) uppdrog regeringen genom beslut 1983/84:107 Bilaga 5 14 1980ål FRN alt ularbeta ett samlat program för forskning rörande datateknikensframtida användning. FRNhar lagt fram förslag till ett samlat forskningsprogram med huvudinriktning påforskning kring de grundläggande förutsättningarna för datateknikensulveckling och tillämpning. En sammanfattning av förslaget samt remissammanställningenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5.1. FRN fastslår beträffandebegreppet datateknik att en heltäckande definition av vilken teknik som skallanses vara dalateknik är svår att enas om i en period då tekniken är i ständigutveckling. Den betydelse tekniken har för samhället eller för den enskildemedborgaren måste, enligl FRN, vara ett kriterium av störte vikt för en sådanbedömning än en formell gränsdragning med hänsyn lill den tekniskakonstruktionen hos en viss tillämpning. Forskningsprogrammet gerenligl FRN uttryck för en samlad strategi för forskningens utveckling snarareän ett samlat program för forskningens deialjinriktning. FRNdelar in forskningsuppgifterna i tre huvudgrupper; - Forskning kring degrundläggande förutsättningarna för teknikens utveckling och tillämpning, m.a.o.forskningsinriktningar, som studerar egenskaperna och behoven hos användarna avlekniken, dvs. människan som individ eller i grupp, organisationer och företagsamt samhället i slorl. - Forskning som syftar till atlutveckla själva tekniken. - Forskning som syftar till attutveckla tillämpningar av tekniken. Denna forskning ser FRN som en förenandelänk mellan de båda ovan nämnda områdena. FRN anser att dessa trehuvudinriktningar bör stödjas och byggas upp till en sådan kunskapsnivå ochomfattning att ell meningsfyllt samarbete och utbyte av erfarenheler kan ägarum dem emellan. FRN konstaterar alt ingenav de tre huvudinriktningarna f. n. har tillräckliga resurser. Den störstaeftersläpningen vidlåder emellertid forskningen kring de grundläggande förutsättningarnaför datateknikens utveckling och lillämpning. Förslagen om forskningsinsatserrör därför till helt övervägande del denna huvudinriktning. Här ges förslaglill forskning kring individen, forskning kring verksamheter och forskningkring samhällets funktioner. FRN framhåller bl.a.betydelsen av forskning om mulliprocessorsys-lem, komponentleknik, särskiltkemisk och biokemisk, leknik för förslärk-slärkning av människokroppensfunktioner då dessa försvagas eller bortfaller, ulveckling av arbetsplalsulruslning,av undervisningsredskap, av tillämpad kontorsautomation, avmjukvarukonstruklion för slora datasystem och av metoder för miljökontroll ochmiljöövervakning. 1983/84:107 Bilaga 5 15 Slutligenföreslår FRN ell stöd till experimentverksamhet i verklig miljö, för utvecklingav leknik och tekniklillämpningar. FRN föreslärresursförstärkningar i form av fasta tjänster och/eller forskningscentra,anslag till projektforskning samt experimentverksamhet. Dådet gäller omfallningen och genomförandel av insalserna inom huvudinriktningenforskning kring de grundläggande förutsättningarna för teknikens utveckling ochtillämpning har FRN gjorl följande bedömningar. Deresurser som avsätts för forskningsinsatserna bör vara av en sådanstorleksordning all de täcker samtliga områden. Varje område bör få elltillskott av fasla och rörliga resurser som kan skapa reella förutsättningarför kompetensutveckling och utnyttjande av forskningsresultaten.