prop · G70346 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid sidan av kommunerna,landstingskommunerna och statliga verk och myndigheter bör enligt min meningäven kommunalförbund och församlingar och kyrkliga samfälligheter delta. I del lagförslag som har utarbetats inomarbetsmarknadsdepartementet kommer dessa grundsatser lill uttryck i ettinledande avsnitt om arbete i ungdomslag. Enligl de föreslagna reglerna blirdet en uppgift för länsarbetsnämnderna atl, med sin överblick och sin kännedomom förhållandena på arbetsmarknaden i stort inom nämndens verksamhetsområde,bedöma behovet av platser i ungdomslag. Andra offentliga arbetsgivare än kommunernabör av eget initiativ och i samråd med länsarbetsnämnden undersöka sinamöjligheter all inrätta sådana platser och bör sedan träffa en överenskommelsemed länsarbetsnämnden varigenom ett skäligt antal platser ställs tillförfogande. För kommunerna införs genom lagen en skyldighet att bereda plats iungdomslag ät de ungdomar som är kyrkobokförda i kommunen. Det är naturiigt attäven kommunerna samråder med länsarbetsnämnderna i frågor som har betydelseför genomförandet. För alla ungdomarna bör gälla att det ankommer päarbetsförmedlingen alt bedöma när med tanke pä möjligheterna att finna andraalternativ en anvisning till arbete i ungdomslag bör ske. Del bör också varaarbetsförmedlingens sak all med ledning av länsarbelsnämndens anvisningar omplatser hos andra offentliga arbetsgivare än kommunen, och ytterst medutgångspunkt i kommunens skyldighet enligt lagen, fördela ungdomarna mellan deolika arbetsgivarna. Förmedlingen har då också atl anvisa plats ål de enskildaungdomarna efler vad förmedlingen bedömer lämpligt med tanke pä de slag avarbete som kommer i fråga hos arbetsgivarna och ungdomarnas förutsättningar föruppgifterna och personliga förhållanden i övrigt. Valet av ungdomslag som form för verksamheten bygger somjagnämnde i prop. 1983/84:26 också på tanken atl medlemmarna i laget skall kunnakänna samhörighet med varandra och tillsammans verka för att lagels arbeteläggs upp och utvecklas pä det sätt som har varit avsett. Ungdomslaget bör sessom en form för samarbete mellan ungdomarna själva och 1983/84:46 15 mellandem och arbetsgivaren. Detta hindrar inte alt enskilda medlemmar utförarbetsuppgifter på egen hand eller som biträde ät ordinarie arbetstagare hosarbetsgivaren. Det hindrar inte heller att det ytterst är arbetsgivaren sombeslutar i arbetsledningsfrågor enligt vanliga arbetsrättsliga regler. Attde fackliga organisationerna har en viktig uppgift att fylla vid uppläggningenav verksamheten, bl.a. vid valet av uppgifter för ungdomslagen, har markeratsi lagförslagels text. Vad som där sägs skall uppfattas som en erinran om vadsom följer av redan gällande arbetsrättsliga regler på en punkt som är avsärskild betydelse för förslaget om ungdomslag. Det utesluter inte att vanligaarbetsrättsliga regler gäller även i övrigt, där det inte har gjorts särskildaundantag eller skrivits in speciella regler i lagförslaget. föreslagna lagtexten återfinns också en beskrivning av de uppgifter somskall kunna ges åt ungdomarna i ungdomslagen. Som jag nämnde i prop. 1983/84:26skall ungdomarna kunna hjälpa till såsom assistenter eller biträden i skildaslag av verksamheter och därmed vara en extraresurs vid sidan av den ordinariearbetsstyrkan. Ungdomarna skall också kunna ges tillfälle att fillsammans ellerenskilt utföra nyttiga sysslor som annars inte skulle ha kommit till utförande.Verksamheter som skall kunna beröras är värd och barnomsorg, olika slag avmiljövård, teknisk verksamhet, undervisningsverksamhet, fritids- ochkulturverksamhet m.m. Till utgångspunkterna vid planeringen och valet av uppgifterhör att det bör vara fråga om verksamhet som ligger utom ramen för denordinarie verksamheten enligt budget och fastställda bemanningsplaner. Jagräknar med alt enighet skall kunna uppnäs om riktlinjerna för verksamheten hosvarje berörd arbetsgivare i förhandlingar med de lokala fackligaorganisationerna. I den mån det bedöms lämpligt bör det träffas kollektivavtalom riktlinjerna med utgångspunkt i vad den föreslagna lagen föreskriver omverksamheten. Ungdomarnaskall vara anmälda som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och stå fillarbetsmarknadens förfogande liksom enligt nu gällande regler omarbetslöshetsförsäkring och rätt till kontant arbetsmarknadsstöd. De skall somhuvudregel kunna ta heltidsarbete. Här bör dock kunna göras undantag när detfinns särskilda personliga skäl för det, t.ex..på grund av handikapp. Detföljer av grundsatsen att en plats i ungdomslag skall komma i fråga endast isista hand att den enskilde inte skall ha rätt att stanna i ungdomslaget om detunder fiden där skulle yppa sig möjlighet till anställning pä den reguljäraarbetsmarknaden eller lämplig utbildning. I lagtexten markeras också attansträngningarna att finna annat arbete eller lämplig utbildning skallfortsättas i ungdomslaget. Avden särskilda karaktär av en ny arbetsmarknadspolitisk stödform som arbetet iungdomslag får följer också ett behov av vissa särskilda regler i lagen omanställningen i ungdomslag. Dessa regler gäller till en början ungdomarnasarbetstid. Enligt förslaget är huvudregeln att de ungdomar som har rätt tilldagpenning från en erkänd arbetslöshetskassa skall Prop.1983/84:46 16 kunna få sysselsättning pä heltid i ett ungdomslag, medande som har rätt till kontant arbetsmarknadsstöd eller som överhuvud inte harnågon rätt till arbetslöshetsersättning skall beredas sysselsättning fyratimmar per dag. Vidare föreskrivs i lagförslaget i fråga omanställningsvillkoren att dessa skall bestämmas i kollektivavtal. I den mån detinte kommer till stånd särskilda kollektivavtal för just denna grupp avarbetstagare får de offentliga arbetsgivarna tillämpa de avtal som redan finnsoch som gäller för beredskapsarbete eller, i den mån det där inte finns tillämpbaraavtalsbestämmelser, för närmast jämförbara arbetstagare i samma ålder. Lönentill ungdomar i ungdomslag får inte översfiga den lönenivå som har fastställtsför arbetstagare i samma ålder i avtalen om beredskapsarbete eller i andrakollektivavtal för närmast jämförbara arbetstagare. När del gäller lidpunkten för arbetsförmedlingens beslut aUanvisa en 18- eller 19-åring arbele i ungdomslag måste en avvägning görasmellan grundsatsen att en anvisning skall komma i fråga bara om annat arbeteeller lämplig utbildning inte kan ordnas och det intresse som både ungdomarnasjälva och samhället har av att ungdomarna inte skall tvingas att längre ännödvändigt gå sysslolösa med eller utan ersättning från en arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd. Särskilt för dem som enligt nu gällanderegler över huvud inte har någon rätt till ersättning vid arbetslöshet kommersystemet med ungdomslag alt fä en viktig ekonomisk innebörd. Ungdomarna får enrätt till ett arbele med lön. Från denna sistnämnda synpunkt är det mofiveratmed en regel som fastställer när denna rätt senast inträder. Avvägningen bör enligt min mening göras så att de ungdomarsom anmäler sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen skall anvisas arbetei ungdomslag senast , om det inte under treveckorsti-den hargått atl skaffa annat arbete eller lämplig utbildning och om inte heller någonannan åtgärd inom arbetsmarknadspolitikens ram bör komma i fråga i stället. Jagär medveten om att det i många fall, och kanske särskilt i ett första skedeefter införandet av etl nytt system med ungdomslag, blir svårt att under en säjämförelsevis som reellt pröva möjlighelerna att skaffa denunge annat arbete eller utbildning. Men det är då bättre all den unge fårsysselsättning i etl ungdomslag som det ytteriigare tar atl sökaskaffa fram etl alternativ. För dem som blir arbetslösa när de lämnar skolan ellerslutar annan utbildning bör den senaste fidpunkten för anvisning tillungdomslag föriäggas . Kvalifikationstiden för kontantarbetsmarknadsstöd efter utbildning är och tiden bör enligl minmening vara densamma här. Tanken att arbete i ungdomslag skall vara ett alternativ isista hand kräver också att den som arbetar i ett sådant lag genast skall kunnagå över till en anställning på den öppna arbetsmarknaden eller till utbildning,när en sådan möjlighet yppar sig. Den unge bör i en sådan situation inle anses 1983/84:46 17 hanågon rätt att stanna kvar för i ungdomslaget, likalite som någon har rätt till beredskapsarbete eller till ersättning från arbetslöshetskassaneller kontant arbetsmarknadsstöd när ett arbete på den reguljära arbetsmarknadenerbjuds. Självfallet räknar jag medatt det liksom i andra sammanhang praktiskt taget alltid sker en övergång frånungdomslaget i samförstånd mellan alla berörda parter. Den rent rättsliga sidanav saken får därmed ringa praktisk betydelse. Likväl måste lagreglerna omarbete i ungdomslag byggas upp så att den grundsats somjag nu har angeltåterspeglas där. Det betyder fill en början att lagen (1982:80) omanställningsskydd inte bör gälla för dem som arbetar i ungdomslag. Den som villlämna ett ungdomslag bör vidare inte vara bunden av någon uppsägningstid.Slutligen behövs för de undantagsfall där det inte råder samförstånd om attden unge .skall lämna ungdomslaget, t.ex. därför att annat lämpligt arbeteerbjuds, vissa regler om beslut i saken av arbetsförmedlingen. Mönstret finns ide regler för motsvarande situafioner som återfinns i den nuvarandelagstiftningen om arbetslöshets-försäknng och kontant arbetsmarknadsstöd och iarbetsmarknadskungörelsen i fråga om beredskapsarbete. Man kan inte hellerundvara regler som ger möjlighet att ingripa mot den som missköter sig underanställningen i ett ungdomslag. Jag vill dock betona att den möjligheten börkomma till användning enbart i undantagsfall, när svårigheterna visar sigsärskilt stora. Ungdomslagen är avsedda att bli en form för att stödjaungdomarna och ge dem en erfarenhet av arbetslivet som de flesta av dem intehar. Däri ligger att man i det längsta bör utnyttja möjligheterna att inomverksamhetens ram underiätta anpassningen även för dem som i det avseendet hardet svårare än andra. De regler som jag nusenast har behandlat innebär i korthet att frågor kring de ungas placering ochkvarblivande i ungdomslagen blir en sak för arbetsgivaren och förarbetsmarknadsmyndigheterna. Att de fackliga organisationerna här skall ha enroll atl spela för atl ta sina medlemmars intressen tillvara följer av allmännaarbetsrättsliga regler men markeras också i den föreslagna lagtexten. Däremotskall dessa frågor inte kunna föranleda lill tvister i arbetsrättslig meningsom kan ge upphov lill fackliga tvisteförhandlingar och ytterst dras infördomstol enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetslvister. Jagfinner inte skäl att i denna allmänna översikt över lagförslaget gä in på någraytteriigare enskilda frågor kring förslaget.. Ett antal tillämpnings-ochtolkningsfrågor kommer att behandlas i specialmotiveringen. I vad gäller denpraktiska uppläggningen av verksamheten torde åtskilligt få överiämnas åtarbetsmarknadsmyndigheterna, de offenfiiga arbetsgivarna och de fackligaorganisationerna. Jag räknar med att vissa frågor kring statsbidraget tillverksamheten kommer att få behandlas i den förordning om statsbidrag somregeringen torde få utfärda. De huvudsakliga riktlinjerna har redovisats i prop.1983/84; 26. 1983/84:46 18 Avslutningsvisvill jag dock erinra om atl jag i prop. 1983/84:26 även berörde möjligheternaför de ungdomar som har sysselsättning i ett ungdomslag attutnyttja resten av sin tid till utbildning. Jag framhöll att kommunerna bordeta initiativ till att erbjuda ungdomarna plats inom den kommunalavuxenutbildningen (komvux). Jag vill här åter betona att jag finner del viktigtatt möjlighet skapas till s.k. värvning av arbete och utbildning för deungdomar som deltar i ungdomslagens arbete. Utbildningen ligger då rättsligtsett utanför verksamheten i ungdomslagen och deltagandet är från den enskildessynpunkt frivilligt. Arbetsgivaren bör emellertid i mån av möjlighet medverka lillall skapa praktiska möjligheter till värvningen. I män av utbildningsresurserbör arbetsmarknadsutbildningen kunna utnyttjas och kurskostnaderna kommer däatt belasta anslaget för arbetsmarknadsutbildning. Något utbildningsbidrag kandock inte utgå. Även aktiviteter av liknande slag, som för övrigt redan förekommerpå vissa håll, bör ges utrymme vid sidan av arbetet i ungdomslagen. Somjag i korthet nämnde i prop.1983/84:26 förekommer det pä åtskilliga håll att ungdomar med eller utan stödi olika former från samhällets sida bedriver egna aktiviteter av typen Allfixoch Ring så kommer vi. Dessa aktiviteter kan ibland ha en sådan inriktning attde inte kan inordnas i det system med ungdomslag som jag nu har behandlat.Aktiviteterna bör emellerfid kunna stödjas genom ett statligt bidrag inom ramenför det anslag som har begärts under . 1983/84:26. Näraktiviteterna påbörjas är det lämpligt att det statliga stödet får formen avett slarlbidrag för en begränsad tidsperiod. Det bör ankomma på regeringen atli förordningen om statsbidrag för ungdomslagsverksamheten närmare angeförutsättningarna och reglerna för detta stöd. 3 Vissa frågor rörande arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet Engrundläggande tanke bakom förslaget om undomslag är att bl.a. de ungdomar i denaktuella åldersgruppen som är berättigade till någon form av kontant stödvid arbetslöshet skall erbjudas en meningsfull sysselsättning i stället föratt enbart uppbära arbetslöshetsersättning. I detta ligger också attarbetslöshetsersättning inte skall utbetalas lill den som arbetar i ettungdomslag. Någotbehov av att kunna utge dagpenning eller kontant arbetsmarknadsstöd till dem somär 18 eller kommer i stort sett inte att finnas med den nya ordning somnu föreslås. Det är framför allt , som det ofrånkomligen tar altutreda de alternafiva möjligheterna fill sysselsättning för den 18- eller 19-åringsom anmäler sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen, som det finnsanledning atl behälla möjligheten att uppbära dagpenning eller kontantarbetsmarknadsstöd. 1983/84:46 19 fäarbetslöshetsersättning bör således finnas kvar som det längstfår ta innan anvisning till ett ungdomslag skall ske. Detta blir framför alltaktuellt i samband med att anvisning skall ske första gången. Men även den somhar avbrutit arbetet i ett ungdomslag för att ta ett ordinarie arbete ellerdelta i utbildning bör ha denna möjlighet, om en anvisning till ungdomslagskulle komma atl göras pä nytt. Ytterligare ett fall då ersättning fränarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd blir aktuellt även ifortsättningen är då någon blir delvis arbetslös som arbete på deltidfortsätter. En sådan person kan inte komma i fråga för arbete i ungdomslag. Iövriga situationer dä det i och för sig skulle kunna vara mofiverat att utgearbetslöshetsersättning kommer ersättning i stället alt utges inom systemet medungdomslag. Jag föreslår att lagarna om arbetslöshetsförsäkring och kontantarbetsmarknadsstöd ändras i enlighet med vad jag nu har anfört. Förslagetberör endast ungdomarnas rätt alt uppbära förmåner enligt de aktuella lagarna.Däremot påverkas inte möjligheten att vara medlem i en erkändarbetslöshetskassa. Många ungdomar blir f.n. medlemmar i arbetslöshetskassornaredan innan de fyller och jag vill understryka vikten av att så kan skeäven i fortsättningen. Även dä ersättning enligt vad jag nu harförordat inte kan utges finns det anledning alt bibehålla medlemskapet ikassan. Enligt gällande regler får en arbetslöshetskassa under vissaförutsättningar undanta den som inte arbetar inom kassans verksamhetsområdefrån rätten att kvarstå som medlem i kassan. Denna bestämmelse bör inte kunnatillämpas på försäkrade som sysselsätts i ungdomslag. Dessa ungdomar börsåledes kunna bibehålla sitt medlemskap i kassan under liden i ungdomslaget,även om det arbetet inte faller in under kassans verksamhetsområde: Jagvill också betona att det här förslaget inte innebär att det arbete som utförsi ungdomslagen inte skall anses som tillgodoräkningsbart i arbetslöshetsförsäkringeneller det kontanta arbetsmarknadsstödet. Sysselsättningen i ungdomslagenkommer i en rad avseenden att jämställas med vanligt arbete. Detta bör gällaäven i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Några ingrepp behöver inte göras i lagarna för att dennaordning skall gälla. Förvissa av de ungdomar som kommer att bli aktuella för en plats i ett ungdomslagmåste fastställas huruvida vederbörande har rätt till ersättning från en erkändarbetslöshetskassa. För att underlätta hanteringen av verksamheten medungdomslagen bör de erkända arbetslöshetskassorna vara skyldiga att bistå medde uppgifter som behövs för att denna bedömning skall kunna göras. Somjagnyss framhöll bör arbetet i ungdomslagen i och för sig kvalificera för rätt tilldagpenning från erkänd arbetslöshetskassa och kontant arbetsmarknadsstöd. Denordning som enligt mitt förslag kommer alt gälla kan dock komma att medföravissa problem för dem som lämnar ungdoms- 1983/84:46 20 lagetnär de fyller 20 är och inte har rätt till kassaersättning. Flertalet av medlemmarnai ett ungdomslag kommer att arbeta . Det skulleinnebära att de som efter tiden i ungdomslag inte kan få ett annat arbete skullebli hänvisade till att uppbära kontant arbetsmarknadsstöd med ett belopp sommotsvarar hälften av det som normalt utges. Detta är enligt min mening enorimlig ordning. Det skulle medföra att en avsevärt lägre ersättning utges änvad som har utgått i ungdomslaget. Jag föreslår därför alt arbeteti ungdomslagen i det här avseendet skall jämställas med arbete pä heltid. Denfråga somjag nu har berört är bara aktuell när det gäller det kontantaarbetsmarknadsstödet. Denlön som utges till dem som deltar i ungdomslag kommer, utan att några särskildalagändringar behöver vidtas, att i olika avseenden betraktas på samma sätt sominkomst av vilken annan anställning som helst. Det är således klart att lönenblir skattepliktig inkomst och att den kommer att medföra rätt till olikasociala förmåner som grundar sig på inkomst av anställning. Annorlunda torde detdäremot förhålla sig med den ersättning som i vissa fall kommer att kunna utgåenligt 14 och 15 88 lagen om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare.Denna ersättning kommer inle att härröra från en anställning. Enligt min meningbör också denna ersättning utgöra skatteplikfig inkomst samt varasjukpenninggrundande och pensionsgrundande. Efter samråd med cheferna förfinans- och socialdepartementen föreslår jag att erforderiiga ändringar görs ikommunalskattelagen (1928:370), taxeringslagen (1956:623) och lagen (1962:381)om allmän försäkring. Slutligen förordar jag attarbetsgivaravgifter och allmän löneavgift skall tas ut på den lön som betalastill ungdomar som arbetar i ungdomslag och på den särskilda ersättning somkommer att kunna utges i vissa situationer. Detta förslag medför bl. a. enkomplettering av 1 kap. 2 8 lagen (1981:691) om socialavgifter. Även i dennafråga har jag samrått med chefen för . Dessutom medförförslaget att anslaget Statsbidrag för ungdomslag måste filiföras 120 milj. kr.utöver vad jag har förordat i prop. 1983/84:26. Förslagetom ungdomslag är ett viktigt led i den rad av åtgärder som regeringen harföreslagit i prop. 1983/84:26 i syfte att förbättra det svåra läget påarbetsmarknaden. Det är ytterst angeläget att förslagen kan omsättas i prakfiskhandling utan dröjsmål. måste fä tillfälle att behandla dem underhösten. Mot denna bakgrund står del klart alt en remiss till lagrådet av delinom utarbetade 1983/84:46 21 förslagettill lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare och övrigalagförslag skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt menskulle uppkomma. Sådan remiss bör därför inte ske innan regeringen fattarbeslut om proposition till . Ungdomsarbetslöshetenoch förslaget om ungdomslag har behandlats i skrivelser till regeringen.Skrivelserna bör anses behandlade genom de förslag somjag nu har lagt fram. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag till 1. lag om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare, 2. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 3. lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 4. lag om ändring i lagen (1982:80)om anställningsskydd, 5. lag om ändring i lagen (1976;600) om offentlig anställning, 6. lag om ändring i kommunalskatlelagen(1928:370), 7. lag om ändring i taxeringslagen(1956; 623), 8. lag om ändring i lagen(1983:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 9. lag om ändring i lagen(1983:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Förslagenunder 1 och 5 har upprättats i samråd med chefen för ,förslagen under 6 och 7 med chefen för och förslagen under8 och 9 med chefen för . Ispecialmotiveringen behandlas bara sädana delar av lagförslagen som har bedömtsbehöva särskilda kommentarer vid sidan av vad som har sagts i det föregående. 6.1Förslaget till lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare Andrastycket innehåller en allmän beskrivning a v vad ett ungdomslag är och i stortvilka uppgifter som skall komma i fråga. Ytteriigare några bestämmelser omuppläggningen och genomförandel av verksamheten finns 14 8. Inom dessa ramarlämnas frihet att organisera verksamheten efter vad som bedöms mest ägnat attleda till det åsyftade resultatet. Något bestämt antal medlemmar i ettungdomslag föreskrivs inte. 1983/84:46 22 1983/84:26 s. 22, dvs. 10-25 ungdomar, bör inle betraktas som bindandeutan en anpassning kan, som också anges i propositionen, göras fill vad som tersig lämpligt i det enskilda fallet. Inte minst beror frågan av hur handledningoch arbetsledning kan ordnas och av vilka slag av uppgifter som ungdomslagetägnar sig åt. Lagförslaget får inte anses hindra alt enstaka ungdomar anvisasarbete hos en arbetsgivare. Där det är lämpligt bör den samverkan mellanungdomarna som åsyftas med ungdomslagsformen kunna uppnäs genom kontaktermellan ungdomar hos flera små arbetsgivare. Arbetsgivarna bör på ett informelltoch praktiskt sätt kunna medverka lill detta. Somhar utvecklats i de allmänna mofiven bygger förslaget på atl det skallbetraktas som en uppgift för alla de ofl"entliga arbetsgivare som nämns ilagen att delta i verksamheten med ungdomslag. För kommunerna föreskrivs enrättslig skyldighet att ta emot de arbetslösa 18- och 19-åringar som ärkyrkobokförda i kommunen. Någon motsvarande skyldighet åvilar visserligen intede övriga offentliga arbetsgivarna men de omfatlas i övrigt av lagens regleroch bör, i förekommande fall efter kontakt med sina fackliga motparter,medverka i den utsträckning som med hänsyn bl.a. lill arten och omfattningen avderas verksamhet ter sig skälig. I 3 8 föreskrivs att detankommer pä arbetsförmedlingen att anvisa ungdomarna till arbete i ungdomslaghos arbetsgivaren. Delta bör ske sedan förmedlingen har fått besked frånlänsarbetsnämnden om till vilka andra arbetsgivare än kommunen som anvisningkan ske och vilkel antal platser som står till förfogande. Det är inte avsettalt platser hos en arbetsgivare skall vara fyllt innan anvisningfår ske till en annan arbetsgivare och inte heller betyder lagen att anvisningfår ske till kommunen först i sista hand. Anvisning bör i stället göras efteren bedömning av vad som från skilda synpunkter, inte minst de anvisade ungdomarnaspersonliga förutsättningar och förhållanden i övrigt, är lämpligast (jfr 3 8 förstastycket). Förmedlingen anvisararbete i ungdomslag hos en viss arbetsgivare. Placeringen i ett visst lag ochbestämmandet av arbetsuppgifterna sker enligt 4 8. Det krav pä ungdomarna attde skall stå lill arbetsmarknadens förfogande som ställs upp i andra styckethar samma innebörd som i motsvarande regler i lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Ungdomarna skall docki princip vara beredda att ta ett heltidsarbete på den öppna arbetsmarknaden omett sådant kan ordnas ät dem. Den som redan har l.ex.