prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — Debegränsningarna gäller att spararen inte får sätta in högre belopp än . imånaden samt atl insättningarna i allemanssparandet totalt för en person inlefår överstiga . avser bruttobeloppet avinsättningar och beräknas alltså ulan avdrag för ev. uttag undermånaden. Däremot avser gränsen på . nettobeloppet av insättningar. Harsumman av spararens insättningar vid någol tillfälle uppgått till . ochhar han därefter gjort uttag kan han ånyo göra insättningar på sitt konto medsamma belopp som tidigare uttag, dock med högst . Ingethindrar atl en sparare gör flera insättningar om han iakttar debegränsningar som här har redovisats. Avandra stycket framgår alt uttag alltid skalt avräknas på insättningar, så långtdessa räcker, även i de fall då ränta fillförts kontot. Man kan alltså integenom uttag av insättningar och ränta skapa utrymme för insättning av högrebelopp än . Med uttag åsyftas här också inlösen av andelar ikapilalsparfond. Ensärskild situation kan uppkomma i kapitalsparfonder om fondandelarnas värdesjunker under anskaffningspriset. Antag alt en sparare har satt in . ien kapilalsparfond och att fondandelarna p. g. a. kursfall inte är värda mer än20000 kr. Denne sparare har inte möjlighet att göra ytterligare insättningar ifonden trots att värdet på hans fondandelar just liggerlOOOO kr. under takel i allemanssparandet. Följaktligen har heller inte ensparare som i motsvarande situation gör ett uttag möjlighet att senare sätta inmer än vad han tagit ut. Ä andra sidan påverkas inte möjligheten att görainsättningen på totalt . av en värdestegring. omfattar inte heller ränta eller bonusränta. Om sparmedlen stårkvar kan alltså behållningen - med ränta på ränta och, ikapitalsparfonderna, värdestegring - betydligt överstiga de . som sattssom en övre gräns för själva insättningarna. Någrasärskilda krav på regelbundenhet, t.ex. i form av månatliga insättningar,ställs inle. Förkontroll av de här angivna beloppsgränserna fömtsätts att samtliga banker ochandra sparställen regelbundet rapporterar transaktionerna i allemanssparandettill den redovisningscentral som anvisar. 1983/84:30 54 5 §Den som börjar spara får ett särskilt tillägg (bonus ränta) motsvarande årlig ränta. Bonusräntan bekostas av staten och tiUförs spararens konto vid utgången av . Enbonusränta betalas även till den som börjar spara , om det skersenast det år då spararen fyller . Bonusräntan tillförs spararens kontovid utgången av det år då sparandet har inletts. Föratt stimulera intresset för allemanssparandet utgår bonusränta till alladem som inleder sitt sparande . På belopp som slår inne pårikssparkonto får alltså spararen en ränta motsvarande diskontotplus 6,. Liksom räntan i övrigt filiförs bonusränta spararens konto vidutgången av . Även den som sparar i kapilalsparfond får på motsvarandesätt en bonusränta om . Ocksåtill den som börjar spara efler 1984 utgår bonusränta om sparandet inledssenast det år då spararen fyller . Förden som sparar både på rikssparkonto och på ett eller två kapital-sparkontontillförs resp. konto bonusränta motsvarande det på kontot sparade beloppet.Bonusräntan överförs från till den bank där spararen har sittrikssparkonto resp. förvaringsbanken för kapitalsparfonden. Ioch för sig skulle en person i åldern , efter avbrott, kunna böljaspara i allemanssparandet. Bestämmelsen i andra stycket - enbonusränta - inneb.ir emellertid att en sparare inte har rätl till bonusräntamer än en gång. För atl kontrollera detta måste alltså även uppgifter omavslutade konton bevaras i del centrala registret till utgången av det år dåspararen fyllt . 6 §Vid uttag betalar spararen en avgift motsvarande en procent av det uttagna beloppet, dock . Uttagsavgiftentillfaller banken vid uttag såväl från ett rikssparkonto som från enkapilalsparfond. Iparagrafen finns beslämmelser om avgifter vid uttag. Överföringar mellan kontoni allemanssparandet anses inle som uttag enligt denna paragraf. Omöverföringar, se 7 §. Avgift betalas vid varje uttag. Den uppgår till enprocent av det uttagna beloppet, dock . Avgiften räknas inte somuttag i den meningen att avgiftsbeloppet räknas av vid bestämmandet av detmaximala beloppet för insättningar. I överensstämmelse med den praxis sombankerna tillämpar bör avgiften vid uttag från rikssparkonto kunna avräknas motspararens fordran på ränta. Skulle räntebeloppet inte räcka till bör det ståbanken fritt att i molsvarande mån jämka avgiften. 7 §Utan hinder av 4 § får en sparare överföra hela behållningen på sitt rikssparkonto till ett sådant konto i en annan bank eller, helt eller delvis, behållningen i en kapilalsparfond tiU en annan sådan fond. 1983/84:30 55 Vidöverföring enligt första stycket är banken berätligad till ersättning avspararen för sina kostnader för överföringen. Någon uttagsavgift enligt 6 §skall inle betalas. Enligtdenna paragraf kan spararens behållning i allemanssparandet överföras från enbank till en annan utan hänsyn till beloppsgränserna i 4 §. Likaså kanöverföring fritt ske från en kapilalsparfond till en annan sådan fond och äventill en företagsanknuten kapilalsparfond, om spararen uppfyUer kravet påanställning i företaget. Överföring fömtsätter att andelar löses in. Attöverföra behållningen på ett rikssparkonto till en kapitalspar-fond eller viceversa medges däremoi inte. Enöverföring mellan rikssparkonlon måste avse hela behållningen. Överföringmellan kapitalsparfonder kan däremot också ske av en del av spararenstillgodohavanden i fonden. 8§ Om rätten till sparmedlen genom överlåtelse eller på annat sätt övergår tillnågon annan än spararen eller om spararen pantsätter sin fordran, skallinnestående medel betalas ut. Omen sparare överskrider de begränsningar som enligt 4 § gäller förallemanssparandet, skall överskjutande sparmedel betalas ut till honom. Någonränta eller värdeökning på dessa medel skall ej gottskrivas spararen. Om detför sparmedlen har förvärvals andelar i en kapilalsparfond och om andelsvärdetdärefter har sjunkit, skall beloppet jämkas i motsvarande mån. Vidutbetalning enligt första stycket skall uttagsavgift enligt 6 § eriäggas. Såsom sparsystemet är uppbyggt blir spararen efter hand berätfigad till alltstörre skatteförmåner även efler det att han har satt in maximalt belopp påkontot. Det beror på atl eftersom behållningen växer med ränta på ränta ochheta den årliga ränteavkastningen är skattefri. Den gmnd för skatteförmånersom spararen på detta sätt har byggt upp kan av naturliga skäl inle längregälla om rätten till sparmedlen, genom arv eller på annat sätt, övergår till enannan person. För att sä långt som möjligt förenkla kontrollförfarandet iallemanssparandet föreskrivs därför i denna paragraf att sparmedlen skallbetalas ut när rätten fill dem övergår till annan person. Detsamma gäller omspararen pantsätter sin fordran. Utbetalning bör göras så snart det lämpligenkan ske. Omdet vid kontrollen i bankgirocentralen konstateras att spararen överskridit debegränsningar i fråga om antal konton och belopp som anges i 3 § första stycketoch 4 § skall oriktigt insatta belopp betalas ut fill spararen. Vid en sådanutbetalning erhåller spararen som regel ett belopp motsvarandet det han satt inför mycket i allemanssparandet. Upplupen ränta på rikssparkonto tillfallerbanken och eventueU värdetillväxt på andelar i kapilalsparfond tillfallerfonden. Skulle andelarna ha minskat i värde får beloppet reduceras imotsvarande mån. Iavsnitt 3.5.1. har närmare redovisats hur bankerna i en sådan situation Prop.1983/84:30 56 Där anges vilka konton som skall avslutas och från vilka kontonsom utbetalning titt spararen skatl ske. 9 § De medel som sätts in på ett rikssparkonto skall överföras från banken till . Påde medel som salts in på ett rikssparkonlo utgår årlig ränta enligt en räntefotsom motsvarar del av fastställda, vid varje lid gällande diskontotmed tillägg av , Iförsta stycket föreskrivs att insatta medel skall överföras till riksgäldskonloret.Hur överföringen bör gå till har berörts i avsnitt 3,5.2. Ändringarav diskontot tillkännages särskilt. Diskontot är f n. 8,(SFS 1983:181), 10 § En kapilalsparfond är en fond för sparande i svenska aktier och andra svenska värdepapper, Ifråga om kapitalsparfonder gäller vad som föreskrivs i akfiefondslagen(1974:931) och annan författning om aktiefond med de avvikelser som följer avdenna lag och lagen (1983:000) om skattelättnader för allemanssparande. Sparandeti aktier i det nya sparsystemet avses ske i kapitalsparfonder. Förkapitalsparfonderna gäller i allt väsentligt vad som stadgas om aktiefonder iakliefondslagen (1974:931). Vissa särskilda beslämmelser angåendekapitalsparfonderna har dock lagils upp i 11-23 §§ lagen om allemanssparandeoch i lagen (1983:000) om skattelällnader för allemanssparande. 11 § Antalet andelsägare i enkapilalsparfond får inte översliga 75000. 12 § En kapilalsparfondförvaltas av elt fondbolag som bildas särskilt för delta ändamål. Ettfondbolag får inte förvalta mer än en kapilalsparfond. Bankinspektionen kan, omdel finns särskilda skäl, medge undanlag från första slyckel. Avförsta stycket framgår alt en kapilalsparfond endast får förvaltas av fondbolagsom bildats särskilt för ändamålet. Om särskilda skäl föreligger kan dock,enligt tredje stycket, bankinspektionen medge att även annat fondbolag fårförvalta en kapilalsparfond. Sådan dispens är tänkt alt ges när ett tillstånd inteskulle strida mot de aUmänna strävandena att motverka atl inflytande m. m.samlas på elt fåtal händer. Som exempel på fall där dispens bör kunna ges kannämnas de fondbolag som förvaltar aktiesparfonder som huvudsakligen vänder sigtUl de anställda i ett visst förelag och vars medel enligttillstånd av bankinspektionen får placeras i aktier i företaget. 1983/84:30 57 som startat sin verksamhet och som förvallar enaktiesparfond av ringa omfallning bör kunna erhålla dispens. Ett sådant exempelär det fondbolag som förvaltar en aktiesparfond med anknytning tillCivilingenjörsförbundet. Motsvarande, bör gälla om den förvallade fonden har enklart begränsad, regional inriktning som Arvika-fonden. Eftersom reglerna om bl.a.sammansättningen av fondbolagets styrelse är olika i fråga om allmännakapitalsparfonder (däribland fonder med s.k. 25%-dispens) och företagsanknulnakapitalsparfonder kan ett fondbolag som förvaltar en allmän kapilalsparfondinte ges dispens att förvalta en företagsanknuten fond. Omvänt gäller atlfondbolag som förvaltaren företagsanknuten fond inle kan få dispens attförvalta en allmän fond. 13§ Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst sju ledamöter. Avstyrelseledamöterna väljs flertalet och bland dem styrelsens ordförande av enfondandelsägarstämma. Av de övriga ledamöterna utses två av regeringen ochminst en av bolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valdaledamöterna skall stämman välja suppleanter. Intilldess andelsägarstämma hållits beslår styrelsen av de ledamöter som regeringenoch bolagsstämman har utsett. Fondandelsägarstämmansval av ledamöter och suppleanter i fondbolagets styrelse skall beredas av envalberedning, utsedd av en fondandelsägarstämma. Detta gäller dock ej förstagången val äger rum. Dennaparagraf innehåUer bestämmelser om styrelsens sammansättning och omförfarandet, vid val av ledamöter. Avförsta stycket framgår att en styrelse med sju ledamöter kommer atl beslå avfyra andelsägarrepresentanter, två av regeringen utsedda ledamöter och enrepresentant för fondbolaget. Genom en ökning av antalet styrelseledamöter kanfondbolagels representation stärkas. Representanterna för fondandelsägarnakommer dock under alla förhållanden att vara i majoritetsställning. Fören styrelseledamot som utsetts av andelsägarstämman skall alltid utsessuppleant. Huruvida suppleanter skall finnas för de av fondbolagetsbolagsstämma valda styrelseledamöterna regleras i bolagsordningen. Antaleteller lägsta och högsta antalet ledamöier och suppleanter i fondbolagelsstyrelse skall enligt 12 § aktiefondslagen anges i fondbestämmelserna.Detsamma gäller mandatperioden. Av8 kap. 9 § aktiebolagslagen (1975:1385) följer alt minst hälften av ledamöternamåste vara närvarande för att styrelsen skall vara beslutför. Enligt sammastadgande skall som styrelsens beslut gälla den mening som flertalet av denärvarande röstar för eller, vid lika röstetal, den mening som ordförandenbiträder. Krav på högre närvaro och kvalificerad majoritet kan ställas upp ibolagsordningen. Dessa bestämmelser är tillämpliga också i fråga om deaktiebolag (fondbolag) som har fått fillstånd alt förvalta en kapilalsparfond. Prop.1983/84:30 58 Valetav andelsägarrepresentanter i fondbolagels styrelse vid den första stämman kanuppenbarligen inle vara berett av en av andelsägarstämma utsedd valberedning.Del får ankomma på de styrelseledamöter som rege-' ringen och fondbolagetsbolagsstämma utsett att fillse att valet bereds på elt sådant sätl attintresset av ell spritt andelsägarinflytande kan komma till uttryck redan i detförsta valet av andelsägarrepresentanter i fondbolagets styrelse. I enföretagsanknuten kapilalsparfond får uppgifien ankomma på de av bolagsstämmanutsedda ledamöterna. 14 § För fondandelsägarna i en kapilalsparfond skall åriigen hållas stäm ma. Enfondandelsägarstämma skall hållas första gången tidigast tre och senast sexmånader efler det alt bankinspektionen meddelat tillstånd för fondbolaget altutöva fondverksamhel. Enligtförsta stycket blir det obligatoriskt all hålla fondandelsägarstämma ikapitalsparfonderna. Sådan stämma skall hållas minst en gång . Föralt efter det att fondförvaltningen kommit igång, menförst sedan elt tillräckligt antal andelsägare finns, ge andelsägarnamöjlighet atl utöva inflytande på fondens verksamhet föreskrivs i andra stycketatt den första fondandelsägarstämman skall håUas tidigast tre och inte senareän efter det alt bankinspektionen meddelat tillstånd förfondbolaget atl utöva akliefondsverksamhet. Enligt18 § skall fondbestämmelserna innehålla närmare regler om fondandelsägarstämman, 15 § Fondbolag fär till en kapilalsparfond förvärva endast följande slag av värdepapper, nämligen 1, sådanasvenska aktier och av svenskl aktiebolag utfärdade konver tibla skuldebrev etter skuldebrev Förenade med optionsrätt titt nyteckning som noteras vid , 2, värdepapper som avses i 1 ochsom utbjuds filt försäljning under sådana förhållanden att sannolika skäl finnsför anlagande att de frän förvärvet kommer att inregistreras vidStockholms fondbörs, 3, andra svenska akfier samt andraav svenskt akfiebolag utfärdade konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med opfionsrätt titt nyteckning, 4, bevis om rätt att teckna ellererhålla aktier eller andra värdepapper som avses i 13, 5, obligationer och andraskuldförbindelser, utfärdade av staten. Harvärdepapper som förvärvats enligt första stycket 2 ej inregistrerats ellernoterats från förvärvet, skall de avyttras så snart det lämpligenkan ske, om de inte kunnat inrymmasinom tioprocenlsgränsen enligt sista stycket, Eltfondbolag får inte till kapilalsparfond förvärva aktier i bolaget. Ettfondbolag får inte till fonden mot vederlag förvärva värdepapper som avses iförsta stycket 3 eller bevis om rätt atl teckna etter erhålla sådana 1983/84:30 59 värdepapperi sådan omfattning att värdet av värdepapperen och bevisen genom förvärvetkommer alt överstiga av fondens värde. Ej heller får ett fondbolagtill fonden mot vederlag förvärva värdepapper enligt första stycket 5 i sådanomfattning all värdet av de värdepapper som där avses genom förvärvet kommer attöverstiga av fondens värde. Den sistnämnda begränsningengäller dock inte förrän efter del att fondbolaget erhållitbankinspektionens tillstånd att bedriva fondverksamhet. Paragrafeninnehåller bestämmelser om kapitalsparfondernas placeringsområden. I huvudsaköverensstämmer reglerna med vad som gäller för de nuvarande aktiesparfonderna. Föratt öppna möjlighet också för anställda i icke börsnoterade förelag titt ettaktiesparande som är inriktat på det egna företaget bör bankinspektionen, omsärskilda skäl föreligger, kunna ge dispens från den 10%-begränsning som enligtQärde stycket gäller i fråga om icke börsnoterade aktier. En fömtsättning fördispens bör vara att en inte obetydlig handel i förelagets aktier äger mm. Tillskillnad från vad som hitfills gällt för aktiesparfonderna ges kapitalsparfondernamöjlighet atl placera av fondförmögenheten i obligationer ochandra skuldförbindelser som är utfärdade av staten. Under det inledande skedetav fondverksamhelen, från det all fondbolaget fått fillstånd attbedriva verksamheten, gäller överhuvudtagel ingen begränsning i fråga omplacering av fondmedel i statspapper. 16§ skall tUlse att en kapilalsparfond får en med hänsyn fillintresset av riskspridning lämplig sammansättning av värdepapper. Fondbolagetfår ej till fonden mot vederlag förvärva värdepapper av samma utfardare i sådanomfattning att värdet av de värdepapper i fonden som utfärdats av denne genomförvärvet kommer att överstiga av fondens värde. Detta gäller ejvärdepapper som har utfärdals av staten. Omdel finns särskilda skäl, kan bankinspektionen medge att procenttalet i andrastycket överskrids. Utanhinder av andra stycket och 15 § sista stycket får vid emission akfier,konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning förvärvas på grund av fondens tidigare aktieinnehav. Sådana aktiereller skuldebrev skall dock avyttras så snart det lämpligen kan ske och senastett år efter förvärvet, om värdepapperen ej undereltärsperioden kunnal inrymmas inom de gränser som anges i andra stycket och 15§ sista stycket första meningen. Om det finns särskUda skäl, kanbankinspektionen medge uppskov med avyttringen. Dennaparagraf innehåller regler om riskspridning. I huvudsak överensstämmerförslaget med molsvarande bestämmelser för aktiefonder. En kapilalsparfondskall alltså i princip inte ha av fondförmögenheten placerad ivärdepapper av samma utfardare. Bestämmelsen om statspapper i 15 § sistastycket förutsätter dock alt undanlag görs för sådana. Det har skett i andrastycket. Prop.1983/84:30 60 Begränsningengäller vid anskafFningstillfället. Skulle fondens aktier i ett visst företagvid senare tillfälle, t.ex. genom kursstegringar eller fondemissioner,översliga av fondförmögenheten är fonden inte för den skull tvingad altgenom försäljning nedbringa sill aktieinnehav i förelaget fill sådan nivå attvärdet motsvarar högst av fondförmögenheten. Liksomi fräga om aktiesparfonderna kan bankinspektionen medge undantag från det häruppställda kravet på riskspridning. Inspektionen har därvid brukat medge attvärdepapper med samma utfardare får motsvara av fondförmögenheten. Möjlighetentill undantag har främst utnyttjats av de allmänna aktiesparfonder som iförsta hand riktat sig till sparare med anknytning till ett visst företag.Behovet av dispenser för kapitalsparfonder bör bli mindre om skyldigheten förde företagsanknulna fonderna att placera fondmedlen i det egna företagetbegränsas till . Del har dock bedömts lämpligt att behålladispensmöjligheten. Förkapitalsparfonder gäller liksom för aktiefonder att i fonden inte får ingå merän av röstvärdet för samtliga aktier i ett och samma bolag (22 §aktiefondslagen, beträffande företagsanknulna kapitalsparfonder, se 22 § andrastycket denna lag). 17 § I beslut om rösträtt föraktier i fonden dellar endast de ledamöter i fondbolagets styrelse som harutsetts av andelsägarstämman. 18 § Fondbeslämmelserna för enkapilalsparfond skall ange att 1. fondenär en kapital.sparfond för vilken denna lag gäller, 2. fondbolaget skall föra registeröver innehav av fondandelar och inte skall utfärda fondandelsbevis, 3. utdelning till fondandelsägarnainte skall ske, 4. inlösen av fondandel skall skei de fall och på de villkor som anges i denna lag och i aktiefondslagen(1974:931). Fondbestämmelsernaskall också innehålla närmare regler om fondandelsägarstämma. Idenna paragraf anges vissa miiUmikrav på vad fondbestämmelserna för enkapilalsparfond skall innehålla. Enligtandra stycket skall fondbeslämmelserna innehålla närmare regler omfondandelsägarstämma. Bland de regler som bör gälla för stämman kan följandenämnas. För att få fiUträde fill andelsägarstämma och få rösta vid stämman börfordras att personen i fråga styrkt sitt innehav av fondandelar. Olikaröstvärde för andelar skall inle förekomma. Varje andel skall alltså berättigatill en röst. Fondandelsägares rätt bör kunna ulövas genom ombud på samma sättsom gäller för aktieägare enligt 9 kap. 2 § aktiebolagslagen. Vid ordinariefondandelsstämma bör förekomma, förutom val av ledamöter och suppleanter ift)ndbolagets styrelse, en redogörelse för förvaltningen av fonden. Ytterligarebestämmelser om fondandelsägarstämma som kan meddelas Prop.1983/84:30 61 ifondbestämmelserna är t.ex. beslämmelser om tidpunkt för stämma,kallelseförfarande, regler för röstning och även regler för extra stämma. 19 §I en företagsanknuten kapilalsparfond får kapitaltillskott göras en dast av den som är anställd i elt visst bolag eller inom en viss koncern. För sådan fond gäller i tillämpliga delar 10-18 §§ om inle annat följer av 20- Kapitaltillskottenfill en företagsanknuten kapilalsparfond skall, liksom i fråga om molsvarandeaktiesparfonder, komma från dem som är anslällda i ett visst aktiebolag ellerinom en viss koncern. Avgörande är att anställningsförhållande föreligger närtillskotten sker. Beträffande koncernbegreppet, se 1 kap. 2 § aktiebolagslagen(1975:1385). Vid fastställande av vilka siom kan räknas som anslällda torde mankunna få ledning av hur begreppet arbetstagare/anställd bestämts när del gällerskyldighet att betala arbetsgivaravgift. Man anknyter därmed till detsocialförsäkringsrättsliga arbetstagarbegreppel. Detta kan i vissa fallinrymma personer som civilrättsligt är att betrakta endasl som uppdragstagare. Detankommer på fondbolaget att pröva om anställningsförhållande föreligger. Densom pensioneras eller av annat skäl slutar sin anställning på sitt förelag kanlåta sparmedlen stå kvar i den förelagsanknutna kapitalsparfonden men kan intetillskjuta ytterligare medel titt den fonden. Däremot kan han fortsätta siltsparande i en annan kapitalspaifond. 20 §Utan hinder av 12 § gäller att elt fondbolag som förvaltar en etter flera företagsanknulna aktiesparfonder även får förvalta en företagsanknu ten kapilalsparfond. Tillskillnad från vad som gäller i fråga om förvaltningen av allmänna kapitalsparfonderfår ett fondbolag som förvaltar uteslutande en eller flera företagsanknutnaaktiesparfonder enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder får även förvallaen företagsanknuten kapilalsparfond. 21 §Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter. Av ledamöterna väljs flertalet och bland dem styrelsens ordförande av delsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja supplean ter. förvaltar flera företagsanknutna fonder skall för vaije sådanfond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot som har valts avandelsägarstämman i fonden. Ulanhinder av 8 § fjärde stycket första meningen akliefondslagen (1974:931) fårtill styrelseledamöter i ett fondbolag som förvaltar en före- 1983/84:30 62 tagsanknutenkapilalsparfond för anställda hos bankaktiebolag, utses anställda ibankbolaget. 1fråga om styrelsens sammansättning gäller atl den skall ha minst fem ledamöiersamt atl flertalet av ledamöterna och bland dem ordföranden skall väljas avfondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget.För alt garantera fondbolaget ett visst inflytande på verksamheten föreskrivsatt minst en styrelseledamot skall utses av bolagsstämman i fondbolaget. Valetav andelsägarrepresentanter skall, liksom i fråga om kapitalsparfonderna iallmänhet, förberedas av en valberedning (13 och 19 §§). Ellfondbolag kan förvalla både en eller flera företagsanknutnaaktiesparfonder och en företagsanknuten kapilalsparfond.