prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Inom den föreslagna samordningsgruppen böräven förutsättningarna för inrättande av sådana stipendier inom prioriteradeforskningsområden klarläggas. (f.d. IMCO) har lokaliserat World MaritimeUniversity till i . Utbildningen omfattar bl. a.internationella havsmiljökonventioner och deras praktiska tillämpning. Därlillkommer en internationell säkerhelsulbildning för besättningar till olje-,kemikalie- och gastankers. Mot bakgrund av detla och med hänsyn till Sverigesinternationella anseende inom miljövårdsområdet avser DSH JÖlja upp deinitiativ som framkommit från bl.a. Jörskningshåll rörande ell iniernationelltmarint miljövårdsuniversitel/-institut i . Remissopinionen är splittrad vad avser områdetnaturvetenskaplig havsforskning. Ingen av remissinstanserna är odelat positivtill DSH;s synpunkter och avsikter och ingen är heller odelat negativ.Åsikterna går även isär när det gäller frågan om det är grundforskningen ellerden tillämpade forskningen som bör prioriteras. Ett antal instanser, däriblandKVA, anser att DSH använder begreppet naturvetenskaplig havsforskning i alltförvidsträckt bemärkelse. framhåller att det centrala problemet inte ärforskningens effektivitet, inriktning eller splittring utan i stället att dessvolym är alltför begränsad. Enligt uppgifter som DSH och FRN har publiceratutgör havsutforskningen ekonomiskt endast några promille av den totalaslalliga satsningen på forskning. En med hänsyn till utbildningskapacitetsuccessiv upptrappning av svensk havsuiforskning bör, enligl , vara ett avde bästa sätten att stödja och utveckla svensk havsresursverksamhet. vid matematisk-naiuivelenskapligafakulteten vid anser att DSH med naturvetenskaplighavsforskning innefattar allt från grundforskning lill mer eller mindrerutinmässiga miljöprovtagningar. Detta omöjliggör en bedömning avgrundforskningens situation i förhållande till den tillämpade forskningen ochmälprogrammen. DSH påstår att svensk havsforskning uppvisar en bristandesamordning och splittring. Med förbehåll för den oklara definitionen avforskning kan fakultetsnämnden delvis ge DSH rätt i detta avseende, men villframhålla all förhållandet i slor utsträckning har sin orsak i denotillräckliga och oberäkneliga anslagstilldelningen. Den prioritering ochsamordning som DSH efterlyser bör i första hand gälla den tillämpadeforskningen, vars resultat direkl skall ligga lill grund för skilda åtaganden.Det är viktigt att Prop.1983/84: 10 94 det inom grundforskningen ges utrymme ät egna initiativ.Tendensen att även inordna grundforskningen i hårt styrda projektgrupper fårinte drivas för långt, anser fakulieisnämnden. ger sitt fullaslöd ål DSH;s förslag att genom stipendier utöka del internationellaforskarutbytet. AsUdaboratoriet framhåller att mer svärtangad informationsom om sättningstider för ekonomiskt intressanta komponenter som fiskbiomassa, algbiomassa, tolerans för föroreningar av olika slag, allmän bärighet hos ekosystemet inför resursultag av varierande typ lill övervägande delar saknas. Detta är kunskap som är oundgänglig för ett långsiktigt naturre sursutnyltjande och som är personal- och tidskrävande genom omöjlighet lill automatisering och nödvändighet av långa lidsserier. En substantiell ökning av anslagen till naturvetenskaplig grundforskning är, enligt , inte bara helt nödvändig som förutsättning för teknikens praktiska tillämpning också det främsta sättet all effeklivisera svensk havs forskning. ' vid Lundsuniversitet anser all uppgifterna för den samordningsgrupp avhavsforskningsinlres-senter som föreslås är någol oklara, då man säger"Satsningen inom havsforskningen måsle utgå från samhällets behov avkunskap inom havsresursområdet". Delta yttrande bör förtydligas så attdet klart framgår, att det inte gäller grundforskning. Den tänktasamordningsgruppen bör naturligtvis se lill alt goda projekt inte hamnar i dels.k. Beträffande särskilda stipendier önskar sektionsnämndenframhålla, att enbart stipendier för forskare inte är lillräckligl. En översynav kursutbudet inom ämnen bör ske. För forskarrekryteringen och därmedför den framtida forskningen är del nödvändigt all också vidtaga åtgärder,exempelvis genom att avsätta medel för doktorandljänsler inom ämnen där ettrekryteringsbehov föreligger. Möjligheterna för studerande på alla nivåer allvälja en marin inriktning på sina studier bör, enligl sektionsnämnden, ocksåvidgas. vid Umeåuniversitet anser all vid en bedömning av den totala finansieringen av svenskhavsforskning ler sig den icke sekiorsbundna delen alltför liten. Specielltborde NFR söka vägar för ell ulökat engagemang inom grundläggande ekologisk ochbiologisk forskning i marin miljö, anser fakulieisnämnden. Enligl SNV är den bild som DSH lecknar avnaturvetenskaplig havsforskning alltför negativ. SNV påpekar alt FRN och UHÄhar ansvar för frågor som griper över hela forskningsfältet. När del gallerprinciper för samordning och finansiering av forskning, inkl. havsforskning,och när det gäller evenluell profilering av forskningsorganen är del, enliglSNV, nalur-ligl all FRN och UHÄ agerar, inie att nya grupper bildas. LMV tillstyrker förslaget all DSH skall bilda ensamordningsgrupp med företrädare för olika havsforskningsintressenter. LMV ärberett att deltaga Prop.1983/84:10 95 i en sådan grupp. Om verket inte blir representerat igruppen förulsälls ändock att lämpliga former tillskapas för all del kunnandeoch de erfarenheter som verket har inom bl. a. landskapsinformalionsomrädetlas tillvara i en ökad satsning inom havsforskningen. Enligt SGUs uppfattning har den naturvetenskapligaforskningen om resurserna i havet och på havsbotten tillmätts alldeles förliten betydelse. Inte minst gäller della maringeologi och maringeofysik.Precisa kvantitativa och kvalitativa data - vare sig del gäller olje- ochgasförekomsier, kol, eller andra tillgångar - är förutsättningen för attsenare tekniska och ekonomiska satsningar på uppfordring, distribution ochförädling av förekomsterna skall kunna anpassas på optimalt sätt. Att anskaffasådana data är, enligl SGU, geologiska och geofysiska arbetsuppgifter. För alllösa dessa erfordras forskning och resursevaluering. f/?/V framhåller att det i rapporten påpekas att i vissafall - och antyds i andra - medverkan från samhällsvetenskap, juridik ochkanske också humaniora krävs. Nämnden vill därför understryka vikten av att deorgan som ansvarar för dessa forskningsområden, särskilthumanistiskt-sam-hällsvelenskapliga forskningsrådet, får möjlighet alt påverkaden fortsatta planeringen och genomförandet av forskning med anknytning tillhavsresursverksamheten. NFR framhåller alt DSH med marin forskning avsergrundforskning och tillämpad forskningjämte kartläggningsverksamhet. Man tordekunna konstalera att grundforskningen i ekonomiskt avseende använder en mindredel av resurserna. Nödvändigheten av grundforskning för annan forskning ochutveckling är dock självklar och NFR vill därför ge uttryck för förhoppningenalt DSH i sitt angelägna samordningsarbete mer energiskt värnar om grundforskningensvillkor. påpekar att det bör beaktas att marin forskning intebara förekommer vid de traditionellt marinbiologiska institutionerna, utanockså vid fysiologiska, morfologiska och biokemiska institutioner både inomnaturvetenskapliga, medicinska, veterinärmedicinska ochlantbruksvelenskap-liga fakulteter, vilket inte observerats i förslagel. KVA anser all DSH använder begreppet naturvetenskaplighavsforskning i en alltför vidsträckt bemärkelse. Man innefattar allt frångrundforskning till allehanda rutinmässiga mätningar och observationer. En delav dessa senare kan utnyttjas i samband med grundforskning, men i övrigt utförsde utan någol som helst grundforskningssyfle. Delta leder, enligt KVA, lilloklarhet eller förvirring i åtminstone två fall. Del ena berör frågan om hurslor del av de totala havsforskningsresurserna som går till naturvetenskapliggrundforskning och hur stor del som används för andra ändamål. Det andra berörpåståendet alt den svenska naturvetenskapliga havsforskningen har särskiltstora samordningsproblem. Vad som främsl behövs är, enligt KVA, ökadeekonomiska resurser eller en stark omfördelning av redan existerande.Resurserna för den naturvetenskapliga havs- Prop.1983/84: 10 96 forskningen fordelar sig med stark övervikt pä tillämpadestudier. Endast en mindre del tillfaller naturvetenskaplig grundforskning. Omman beaktar att griindlorskningcn inom de huvudområden som DSH anför utgör densamlade kunskapsbasen och grundförutsättningen för att vi på rätt sätt skallkunna tillgodogöra oss havets naturresurser och finna lämpliga metoder fördess skydd, ligger det. anser KVA, i öppen dag att del i första hand ärgrundforskningen som bör prioriteras. Belräjfunde ändrade Jormer för statligt utvecklingsstöd - alt formernaför stöd lill teknisk utveckling ses över. speciellt avseende räntebelaslningoch återbelalningsvillkor vid s. k. villkors- och produktutvecklingslån samtmöjligheterna lill stöd överstigande av ett projekts totala värde, - alt låne- ochbidragsmöjligheterna bör göras mer attraktiva för industrin, även medbortseende från de f. n. mycket höga räntenivåerna, och - att stålen tarpä sig ett större finansiellt risktagande, speciellt vid tidskrävandeutveckling och marknadsföring av nya produkler. Beträffande ökat finansiellt utvecklingsstöd - alt del finansiella slödel ökas och ges formen aven särskild fond. omfattande förslagsvis 100 milj. kr., lill STUs föribgande som extra slöd till havsleknisk utveckling . Del bör då vara möjligt alt, med ledning av ertärenheter rörande efterfrågans art och omfattning under de första två lill tre åren, inkomna med förslag till regeringen avseende stödets framtida omfattning. Beträjjände stöd till referensanläggningar - att programavseende leknik för utforskning och tillståndskonlroll av havet anlas i syfleatt genom inhemsk teknikupphandling främja utvecklingen av syslem för mätningoch observation i havet och i huvudsak enligt programbeskrivning, och - att särskildamedel ställs till DSHs förfogande för i huvudsak fackmyndigheternas räkningsom kompletterande bidrag vid protolyputveckling inom områden avhavsresursverksamheten där svensk industriell kompetens bedöms ha i övrigtnöjaktiga konkurrensförutsättningar. Beträjjände utveckling av teknologisk kompetens förJramliden - alt de redovisade programmen för arktisk leknikoch undervattenstek nik antas i syfte att genom grundläggande FoU förstärka den inhemska basen för utveckling av industriell kompetens inom havslekniken och alt genom aktivare samverkan mellan myndigheter, forskningsorgan och näringsliv ge synergieffekter avseende utveckling av ny leknik, - att, i samma syfle, frågan om ulbildning av yrkesdykareför den civila 1983/84:10 97 sektorn utreds av DSH och marinen i samråd med berördaintressenter, och - att DSH erhåller komplellerande resurser föraktiverande uppgifter inom dessa programområden. Beträffande marknadsföring av statlig kompetens - att ett bolag bildas för marknadsföring av FOAskompetens under kommersiella befingelser på den civila sektorn. Beträffande stöd till utbildning och forskning - att årligakontaktträffar eller arbetsinternat arrangeras genom DSHs försorg medföretriidare för berörda myndigheter, forskningsorgan ochulvecklingsorienterade företag i syfle all genom informellt utbyte avinformation om resultat, pågående arbeten, resursproblem m. m. verka för ensuccessiv profilering av forskningsorganens kompetens skapa impulser tillstörre, flervetenskapliga projekt av särskild betydelse, ge DSH underlag försitt årliga yttrande avseende myndigheternas anslagsframställningar, förbättrade teknikorienlerade forskningsorganens marknadskontakt samt stimuleraentreprenöranda och intresse för nyfö-retagande bland forskare ochspecialister, - att DSH åläggsuppgifter att ombesörja erforderliga kontakter och administrativa åtgärder förkortare utlandstjänslgöringar inom främsl offshoreverksamheten, förkompletterande utbildning och för förbättrad kontakt med marknaden och desskonkreta problem och möjligheler, och - att DSHerhåller kompletterande resurser för de föreslagna uppgifterna. - att DSH isamverkan med () och berörda branschorgan gör enårlig sammanställning av svensk export på offshoresektorn, samt - att DSH ianknytning till sitt åriiga yttrande över andra myndighetersanslagsframställnir»gar gör en sammanställning över det sammantagna FoU-stödettill svensk havsresursverksamhet från STU, utvecklingsfonder ochkreditinstitut. Positiva i stort till förslagen, eller till delar avförslagen, är bl.a. SIDA, FOA, , 'sikvid KTH, högskolan i , generaltullstyfelsen, SSPA, DFR, länsstyrelserna iBlekinge, och och , utvecklingsfonderna iStockholms och , IVA, , , samt Swedocean. Kritiska till ett eller flera av förslagen är bl.a. SIND,STU, (som dock är positiv till inrättandet av en fond förhavsteknisk utveckling) samt /SR. Fonden för industriellt utvecklingsarbete påpekar att ingaformella hinder föreligger för fonden att åta sig större finansieringsandel än509?. 7 1983/84. Prop.1983/84:10 98 SIDA delar DSHs synpunkter om nödvändigheten avutlandspraktik och stimulans fill utlandstjänstgöring. Att delegafionensförslag främst sätter offshoreverksamheten i blickpunkten för delta behovfinner SIDA dock märkligt, enär behovet syns vara lika stort inom dennaturvetenskapliga sektorn. FOA påpekar alt del med tanke på den i stort förutsebaramilitära upphandlingen av produkler inom havsteknikområdet borde finnas möjlighetertill konkreta samlade åtgärder för teknikupphandling. Förutsättningar ochformer för samarbetet bör därvid diskuteras. FOA ser med stort intresse påutvecklingen inom svensk havsteknik och är beredd att delta i och stödjaaktiviteter inom delta område, i de former som i varje enskilt fall ärlämpliga. Skulle ett hel- eller halvstatligt bolag utanför FOA bildas, är FOAgivetvis villig att samarbeta med detta. påpekar att verket har ett betydande"know-how" på intressanta teknikområden och tillgång till plattformarsom kan utnyttjas för att utveckla svensk havsresursverksamhet och forskning. Enligt SINDs mening kan man starkt ifrågasätta denmarkerade satsning på forskning och teknisk utveckling som DSHs förslag innebärom man inte tillförsäkrar en konkret industripolitisk ochmarknadsinrik-tad anknytning. SIND föreslår att den tänkta satsningen om 100milj. fill STUs insatsområde havsteknik omfördelas så att en del av medlenknyts till operativa industripolitiska och marknadsinriktade åtgärder i form avinsatser inom SINDs program för industriell omvandling och tillväxt. STU ser det som självklart att industrin ävenfortsättningsvis bör vara den som prioriterar de tekniska nischer/problem inomvilka företagen bedömer sig ha erforderliga kompetens- ochmarknadsföringsförutsält-ningar. De stathga stödåtgärderna bör i första handstimulera lill en dylik utveckling. Med den förbättrade kompetensbasen, sombyggts upp , finns , enligt STUs mening,förutsättningar för avancerat utvecklingsarbete. Mycket talar för att sådanlarbete bör koncentreras till systemlösningar, företrädesvis i samarbete medoffshore-elablerade företag i avnämarlandet. STU har inlett förstudiearbeteinom alternativa nischområden för alt i den kommande ireårsplanen kunna föreslåspecificerade och koncentrerade insatser. STU avstyrker DSHs förslag att detstatliga stödet till havsteknisk FoU skulle ges generösare villkor än vad somär tillämpligt inom andra programområden. Väsentligt är däremot attprojektstödet kan anpassas på ett flexibelt sätt alltefter de enskildaprojektens karaktär. Enligt STUs uppfattning ges sådan flexibilitet mednuvarande stödformer. STU har dock i annat sammanhang föreslagit att i vissafall bör finnas möjlighet till utökad finansieringsandel av projekt dvs. medmer än av projektkostnaderna. STU tillstyrker inie DSHs förslag ombildandel av ett , eftersom detta sannolikt inte löser nuvarande problem.Däremot anser STU att möjligheterna all bilda 1983/84:10 99 t.ex. ett aktiebolag kring ett projekt bör finnas om så bedöms lämpligt i detenskilda fallet. STU ser mycket positivt på att ökade möjligheter skapas föroffshore-praktikarbete men anser, lill skillnad mol DSHs förslag, altadministrationen av utlandspraktiken bör oförändrat kvarstå vid respektiveanslagsgivande myndigheter. STU är positivt inställd till förslagel om en fondpå 100 milj. kr. men anser alt det är för tidigt all ta slutlig ställning. DFRanser alt Rymdbolagets erfarenheter av bl. a. teknikupphandling av avanceradteknisk utrustning, egel högteknologiskt utvecklingsarbete och projektledning iinternationella samarbetsprojekt med fördel även kan utnyttjas i projekt medhavsteknisk inriktning. DFR är positiv till att samarbeta med DSH viddefinition av forsknings- och utvecklingsprojekt inom havsområdet, så attsamordning och koncentration av lillgängliga resurser kan uppnås. Därvid börutgångspunkten liksom vara alt DFR tillsammans med andrautvecklingsorgan företrädesvis medverkar i definitionsskedet och de inledandeetapperna i större projekt som syftar till att utveckla komplettasystemlösningar. När man närmar sig färdiga system bör huvuddelen av detekonomiska ansvaret övertas av de slutliga användarna. Fondenför industriellt utvecklingsarbete påpekar att de projekt, vari fonden ärfinansiellt engagerad, kännetecknas av kombinationen hög risk/höglönsamhetspotential. Riskerna kan vara såväl av teknisk som kommersiell natur.Enligl fondens erfarenheter möter det inga svårigheter att identifiera projektmed höga risker, problemet är att finna projekt där även kravel höglönsamhetspolential är uppfyllt. Detta problem torde även gälla de havstekniskaprojekten. Industrifonden påpekar även alt del inte föreligger några formellahinder för fonden att åtaga sig en större finansieringsandel än , men attfonden i praktiken aldrig engagerat sig med i något projekt. EnligtSveriges Exportråds mening kan en mycket positiv utveckling noteras för svenskoffshoreindustri. Inom vissa marknadssegment har klara genombrott gjorts.Exempel på detta är riggtillverkning vid , drift avbostadsplattformar vid , dykerifarlyg vid m. fl. Vidaremärks ett ökat inlresse för offshoremarknaden bland mindre och medelstoraunderleverantörer. Ett tecken på denna breddning inom industrin är tillkomstenav branschorganisationen , som har mer än 100-ialet medlemmar.Exportrådet delar således DSHs allmänt positiva syn på möjligheterna för svenskindustri att än mer engagera sig på offshoremarknaden och därtill hörandedelmarknader. IVAanser att ett mycket viktigt område inom havstekniken är skapandet avreferensanläggningar som kan tjäna som exempel och argument vid exportinriktadförsäljning. IVAs åsikt är alt staten här har en särskild uppgift som kompetentleknikupphandlare inte minst för försvarets behov. /SRframhåller att områdei havsteknik inte är så unikt alt t. ex. en 1983/84:10 100 särskildfond behöver inrättas. /SR vill också varna för en övertro på svenskareferensanläggningar i för offshoreverksamhet inom området arktiskteknik. Den utrustning som behövs måste sannolikt av marknadsskäl i många fallanvändas på plats för att ha värde som referensanläggning. Statligautredningars roll när del gäller etablering av svensk industri på utländskamarknader bör heller inte överskattas. Del är, anser SACÖ/SR, primärt företagensjälva som i avgörande lägen har alt identifiera de affärsmöjligheter och tekniskalösningar som kan leda fram till marknadsetableringar inom det havstekniskaområdet. LOanser att DSHs förslag beträffande havsindustriell utveckling i alltför litengrad penetrerar företagandet, nyetableringar och marknadsföring och i ställethar en slagsida åt forskning och ren teknikutveckling. LO anser del viktigt atten bättre balans uppnås i delta avseende. Inom havsresursområdet tordeinrättande av vissa storprojekt och genomförande av teknikupphandling vara enlämplig väg för direkt industriutveckling. Man bör också kunna ge Exportrådetoch de regionala utvecklingsfonderna större resurser till affärsfrämjande,anser LO. ansluter sig till uppfattningen alt speciellt räntebelastningoch återbetalningsvillkor vid villkors- och produktutvecklingslån bör sesöver. När det gäller ett större finansiellt risktagande från statens sida anserförbundel delta speciellt befogat beträffande marknadsföring men även gällandesärskilt tidskrävande produktutveckling. Förbundel avvisar emellertidförslaget att en särskild fond för havsteknisk utveckling skall inrättas. Detstrider mot förbundets uppfattning om en generellt verkande industripolitik.Däremot bedömer förbundet det som angeläget att STU och Industrifonden fårsådana anslagsramar alt de - när behovet är dokumenterat - kan lämna bidrag medupp lill 100 milj. kr./år. Vad avser förslagel om stöd till statligamyndigheter för upphandling av referensanläggningar anser industriförbundet attdenna väg måste beträdas med slor försikfighel eftersom det ändå ärmarknadsbehovel som avgör om en produkt bör utvecklas. Förbundet menar allvarken den beställande myndigheten eller DSH - såsom förslaget förutsätter -normalt besitter den nödvändiga marknadskännedomen. Swedoceananser att ambitionen att kommersiellt marknadsföra existerande statligkompetens är vällovlig. Nya bolagsbildningar bör dock undvikas. Vederbörandemyndigheter bör låta undersöka vilken specifik kompetens som har kommersiellanvändning och marknadsförutsättningarna härför. Marknadsföring kan, enliglSwedocean, sedan ske genom etablerade privata eller statliga företag.Beträffande identifiering av tillväxtområden anser Swedocean att ansvaretsjälvfallet måste ligga hos industrin i samverkan med dess branschorgan. Fackmyndigheternakan dock, enligl Swedocean. i vissa fall också beröras. Swedocean stöderförslagen beträffande ökat finansiellt utvecklingsstöd. Prop.1983/84:10 101 6 DSHs framtida roll och resurser DSH bedömer ett tillskott, successivt ökat till storieksordningen10 milj. kr. efter ell par år, behövligt för de uppgifter som beskrivs i bil. De finansiella resurserna skulle DSH huvudsakligen sälta in somkompletterande medel i de verksamheter som DSH finner särskilt angelägna.Medlen skulle, enligt DSH, lill övervägande del ställas lill förfogande föruppgifterna i fråga genom anvisning via andra myndigheter och forskningsorganoch skulle sålunda inte påfordra någon större utökning av de administrativaresurserna vid . En förstärkning av med uppskattningsvis4-6 tjänster torde dock behövas, anser delegationen. DSH föreslår: - all resurser enligt ovanslående bedömningställs till DSHs förfogande. En majoritet av de remissinstanser som kommenteratförslaget anser aft DSH skall behålla sin rådgivande och samordnande roll ochatt mera operativt inriktade insatser skall göras av redan etablerade organ.Ett fåtal instanser anser att DSH skall ges ökade befogenheter och resursermedan några instanser anser det omotiverat att alls bygga upp DSH lill ettpermanent organ. SIDA delar DSHs bedömning att det inte behövs någol stortorgan för att säkerställa framgång vad beträffar samordningsuppgifter. Att DSHsnuvarande resurser är klart otillräckliga är däremot uppenbart. SIDA anser attviss förstärkning av kansliet är befogal. Risken för överlappning av funktioner,redan tillgängliga inom andra organ, bör emellertid noga observeras ochundvikas. SMHIs uppfattning är alt samordning bäst uppnås då DSHarbetar nära och genom befintliga fackmyndigheter i stället för att enligtförslaget utöka sill eget inre arbete och därigenom bli ylteriigare enkostnadskrävande självständig part i en redan alltför splittrad verksamhei.SMHI anser dock alt DSH bör få föreslagna medel för att genom att lägga utuppdrag och genom att initiera arbete hos havsresursverksamhetens parterpåskynda genomförandet av prioriterade delprogram. RRV anser att den verksamhei som DSH nu begär mandal föratt fortsätta delvis medför en omotiverad dubblering av redan befintlig institutionellstmktur.