prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — I myndigheten dialekt- och ortnamnsarkiven saml svensklvisarkiv (DOVA) ingår dialekt- och folkminnesarkivet i , ortnamnsarkiveti , dialekt- och ortnamnsarkivet i , dialekt-, ortnamns- ochfolkminnesarkivel i , dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i Umeåsamt svenskt visarkiv. Myndigheten har till uppgift att samla in, bevara,bearbeta och utge maierial om svenska, samiska och finska dialekter ochfolkminnen samt ortnamn i riket, ombesörja statliga ortnamnsundersökningar, handläggaärenden om fastställande av ortnamn m. m. saml insamla, bevara, bearbeta ochutge maierial om visor och folkmusik. Myndigheiens uppgifter inom forskningsområdet uppvisarstora likheter med de forskningsuppgifter som åvilar universitetsinstitutionerna.Därutöver lillkommer en myckel omfattande arkivmässig bearbetning av delinsamlade materialet, så att del dels blir tillgängligt för forskningen delsbevaras till eflerväriden. För atl arkiven skall kunna fylla sin funktion krävs altde samlar in ett så fylligt tradilionsmaterial som möjligl. Eftersomdialekterna och den äldre folkkulturen snabbi häller på atl försvinna arbetararkiven i lidsnöd. I en snabbi föränderlig lid måsle också samlidatraditionsförändringar dokumenteras. En ralionell tradilionsinsamlingförutsätter alt insamling och bearbetning följs åt. Dessulom måste materialetgöras tillgängligt för dagens forskare och bevaras på ett ändamålsenligt sättför framtida forskare. Insamlingsverksamheten inriktas på atl komplellera luckori lidigare insamlat material och att systematiskt undersöka geografiska områdensom blivit kvantitativt eller kvalilativl otillräckligt undersökta. De mindrearkiven kan dock på grund av bristande resurser inle bedriva en systematiskinsamling. Deras möjligheter lill vetenskaplig bearbetning och publicering ärockså ringa. Den huvudsakligen historiskt inriklade forskning som skervid har numera stora rekryteringsproblem. Om inga åtgärder vidlaskommer myndigheten atl tvingas satsa på en myckel resurskrävandeinternutbildning. DOVA vill, som en insats för en allmän volym- och Prop.1983/84:107 Bilaga 5 200 kompetenshöjning, föreslå alt myndigheten tilldelas tvådoktorandtjänster för forskarutbildning inom verksamhetsområde.Tjänslerna avses ge velenskaplig kompetens för deltagande i arkivensplanmässiga publiceringsverksamhet. () är centralförvaltningsmyndighet för kulturminnesvården i landet. Regionall svararlänsantikvarierna på länsstyrelserna saml länsmuseerna förkulturminnesvärdande uppgifter. RAÄ harlill uppgift alt verka för en övergripande planering av kulturminnesvärden ochbevaka kulturminnesvårdens intressen vid bebyggdse-och annan samhällsplanering.Vidare skall RAÄ leda arbetet med alt inventera och dokumentera kullurminnenoch kulturmiljöer, handlägga frågor om vård och bevarande, ge råd ochanvisningar samt främja utbildning och information rörande kulturminnesvården. De senasle 10-15 åren inom kulturminnesvården har utmärktsav genomgripande reformer, omorganisaiion och decentralisering. Kulturminnesvårdenhar fåll en fastare slällning i samhällsplaneringen och arbetet harkoncentrerats pä alt föra ul och befästa de kulturpoliliska målen atl bevaraoch levandegöra kulturminnena. Detta arbete har delvis gåll ul över kunskapsuppbyggnadoch forskning. 1980-lalet har medfört en omsvängning och en starkare betoningav behovet av forskning. Den slarkare integreringen i samhällsplaneringen ochvidgningen av ansvarsområdet har också medförl behov av forskning av nyll slag. finns en intern forskningsnämnd. RAÄ bör bedriva och initieraforskning som ger syslemalisk, översikllig, riksiäckande kunskap om kulturminnen,kulturmiljöer och kullurminnesdata och fördjupad kunskap om representativakulturminnen och kulturmiljöer. Vidare bör RAÄ bedriva forskning som gerförbättrat underlag för beslut och planering och förbättrade meloder ikulturminnesvårdens verksamhel saml forskning som föranleds avsamhällsförändringar med konsekvenser för kulturminnen och kulturmiljöer. RAÄ bördessulom hälla adekvat insamlat och bearbetat maierial tillgängligt för externforskning, följa forskningen utanför RAÄ av intresse för kulturminnesvården,sprida forskningsresultat samt identifiera forskningsbehov och försummadeforskningsområden. Forskning för kulturminnesvården berör en rad olikaämnesområden och discipliner. Forskaren måsle vanligen arbela tvärvetenskapligtoch ulöver sin ämnesspecialilel tillägna sig andra ämnesområden, meloder ochhjälpvelenskaper. Flerlalel av dessa ämnen har moderinslilulioner vid ett ellerflera universilel i landet, vilka kan tillgodose seklorns behov av utbildningoch expertis. Det råder dock inle alltid god överensslämmelse 1983/84:107 Bilaga 5 201 mellan sektorns behov och högskolans kapacitet. Fleraämnen av intresse för sekiorn befinner sig i en krissituation, andra har inlekapacitet att motsvara en ökad efterfrågan på utbildade studerande, som t.ex.medel-lidsarkeologi. Åter andra saknas helt inom högskolan, varför myndighetenfungerar som enda ämnesinstilulion i landet. Kullurminnesvårdsforskningenkan delas upp i två huvudriktningar: dels objekl/materialinriktad forskning,som studerar kullurminnena, kulturmiljöer och data kring dem (företrädesvislångsiktig kunskapsuppbyggnad), dels metod/teknik inriklad forskning(företrädesvis scklorsforskning). som studerar verksamhetens olika grenar ochutvecklar tekniker och metoder för all förbällra dem. Den forskning som ulförs inom myndigheten på ordinarieanslag återfinns huvudsakligen inom de s.k. jörskningsföretagen, dvs. delslångsikliga och koniinueriiga projekt, som varit lierade medmyndigheten och överförls frånhumanistisk-samhällsvelenskap-liga forskningsrådet () till ämbetet(Runverkel, kyrkor och Det medeltida ), delsRiksantikvarieämbetets Gollandsundersök-ningar (RAGU). De anställda vid dessaenheter utför kvalificerad forskning till av tjänsten (budgetåret1982/83: 3,1 milj. Utöverdenna internfinansierade forskning tillkommer externfinansierad forskning,nämligen forskning finansierad av forskningsråds- och fondmedel. Enheter vidmyndigheten söker åriigen slora belopp främsl frän i konkurrens medhögskolan och enskilda forskare. Rädsmedel finansierar merparten avmyndighetens slörre projekt (1982/83 ca 2 milj. Den lolala förbrukningen för sektorsforskning ochlångsiktig kunskapsuppbyggnad uppgår lill 4,9 milj. kr., fördelade på ell60-ial olika slörre och mindre forskningsprojekt. Av dessa svararforskningsföretagen för 3.1 milj.kr. Av förbrukningen fördokumentationsverksamhet, drygl 21 milj.kr., ulgör 20 milj.kr. bundna anslagför fornminnesinventering, ex-ploaleringsundersökningar samt AMS-medel. RAÄsaknar dock egna rörliga sektorsforskningsmedel. Arbetet med långsiktig forskningsplanering är vidmyndigheten i ett inledningsskede. Det återstår att i del fortsatta internaprogramarbetet prioritera de identifierade forskningsbehoven, inle minst medhänsyn till den befintliga forskarpoleniialen. Vidare bör myndigheiensforskningsansvar närmare definieras i relalion lill andra seklorer. har preliminärt formulerat fyra programområden förforskningen inom kullurminnesvårdssektorn, nämligen 1. fornminnen ochfornvård, 2. kulturlandskap,miljö och landskapsvård. 3. bebvggelse ochbyggnadsvård samt 4. övergripandekulturminnesvårdsfrågor, information och levandegörande. 1983/84:107 Bilaga 5 202 Som seklorsorgan har myndigheten all för den givnafemårsperioden inom resp. programområde särskilt beakta följande problem: - akutavårdbehov, hotade objekl, Inom programområdena I och 2 framslår den sloraeftersläpningen i vetenskaplig bearbelning av landets grävnings- ochinvenieringsmaterial som det f.n. största problemet i den arkeologiskaforskningen. Synteser, uivärdering och kunskapsålerföring måste till, denpotentiella kunskapsmassan utvinnas, för alt de gjorda invesleringarna idokumentationsverksamheten skall förränta sig. RAÄ har inlett förarbeten för ett forskningsprogram omkulturlandskapels framväxt. Syflel är alt systematiskt lägga upp en radtvärvetenskapliga delprojekt som sammanlagna skall belysa kulturlandskapetsutveckling från förhistorisk lid fram till 1800-talels slut. Med några valdaregioner i som exempel skall projektet söka ge en översiktlighelhetsbild av kulturlandskapets framväxt med hänsyn till landskapelshumanekologiska förutsättningar och den sociala och ekonomiska utvecklingen. Utöver här nämnda projekt har myndigheten inomprogramområdet redovisat ett relativt slort anlal forskningsämnen, dels sådanamed karaktär av långsiktig kunskapsuppbyggnad, dels inomvelenskapligtmotiverad forskning. För programområde 3 saknas motsvarigheter till de fylligakunskapsöversikter och ulredningar om forskningsbehov som föreligger påfornsi-dan. Kulturminnesvårdens seklorsansvar för bebyggelsen gäller dels denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen i allmänhel, dels de av speciallagstiftningenomfattade utvalda monumenten. Dokumentation, värdering, urval, tillsyn och vårdav den senare byggnadskategorien måsle bygga på kunskap om hela beståndet, dessantal, ålder, geografiska spridning och egenskaper. Ett kunskapsunderiagmotsvarande fornminnesinventeringen finns inle för byggnadsbeslåndel.Utvärdering och systematisering av föreliggande maierial är ell akut behov.Del brislande kunskapsunderiagel gör svårigheterna belydande i del antikvariskaarbetet. Ärendehanteringen blir mer tidsödande, urval, granskning och beslutbaseras på ett otillräckligt underlag. De byggnadsanlikvariska sektionerna inom myndigheten,liksom de regionala kuliurminnesorganen, har mot bakgrund av denna situationanmält stora forskningsbehov. Dessa behov gäller lill slor del dokumentationsverksamhetsom utgör en nödvändig grund för forskning. När det gäller byggnadsvård är ämbetets FoU-resurser begränsaderedan när del gäller monumenlvård. En syslemalisk bevakning av forskning ochforskningsbehov går knappast all genomföra, vare sig del gäller en inriktningmot monumenten eller en vidare bevakning av allmän byggnadsvård. När delgäller all tillvarata kulturminnesvårdens intressen kommer Prop.1983/84:107 Bilaga 5 203 nya och stora krav alt ställas på ämbelel, bl. a. från denexterna forskningen i och med alt ombyggnads- och underhällsverksamhel ökar iförhållande till nybyggnad. Programområdet 4 rör övergripande kullurminnesvårdsfrågorm. Del omfatlar behov av forskning om kulturminnesvårdens mål, medel ocheffekter, dess roll i den översiktliga samhällsplaneringen, utåtriktad verksamhel,opinionsbildning, informationsspridning saml kulturminnesvårdens ideologi ochteori. För alltillgodose del sektoriella forskningsbehovet inom kullurminnesvårdsomrädetbehöver RAÄ tillföras medel i första hand för forskningen som sådan, men ävenför all säkra kontinuitet och effektivitet i forskning och forskningsplaneringinom myndigheten, för atl bedriva bevakningsforskning och för alt täckaforskningsomkoslnader av olika slag. Resursbehovets storlek har för budgetåret1984/85 beräknals lill 6 nriilj. med en successiv ökning till 11 milj. /89. myntkabinettet, medelhavsmuseetoch lekniska institutionen ingär i myndigheten ochslalens historiska museer. Det åligger de tre museerna atl bl.a. vetenskapligtbearbeta samlingarna. Inom myndigheten finns en intern forskningsnämnd. förvarar och släller ut föremåloch föremålskomplex från företrädesvis förhistorisk lid och medeltid, och ärvid sidan av universilelen en av de få inslitulioner i landel som harkvalificerad forskarutbildad personal inom ansvarsområdet. Underefterkrigstiden har de arkeologiska undersökningarna slarkl ökal på grund avsamhällsutbyggnaden. Delta har lett till all fyndlillströmningen till museetökal dramatiskt. I museets forskningsplanering ingår ell femtiotalforskningsuppgifter. Huvuddelen av denna verksamhel är ämnesinriktad och ingåri den långsikliga kunskapsuppbyggnaden. Vid myntkabinettet bedrivs f. n. dokumentations- ochforskningsarbete inom antik numismatik, medaljhistoria och sedelhistoria. Vad gäller medelhavsmuseel är den internfinansieradeforskningen lill allt övervägande del scklorsforskning inriklad på museetssamlingar. Den externt finansierade forskningen är till sin huvuddel altrubricera som långsiktig kunskapsuppbyggnad. skall vara en centralkonserveringsanslali med ansvar för vård och konservering av alll maierial somfaller inom myndighetens ansvarsområde. Delta innebär även forsknings- ochutvecklingsarbete om förvaringsmiljö, vård och konserveringsmeloder. Förinstitutionen gäller scklorsforskning, ulveckling av konserveringsmeloder ochför- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 204 Det långsiktigakunskapsuppbyggandei utgör den forskning som rör dels orsakerna tillmaterialens nedbrytning både före och efter konservering, dels hur förändringari miljön måsle mötas för atl bevarandet över huvud tagel skall varamöjligt i framliden. För atl skapa bällre förutsättningar för statenshistoriska museum atl nå de uppställda målen fordras både seklorielltforsknings- och ulvecklingsarbete saml långsiktigt kunskapsuppbyggande bådeinom museologin och inom de ämnen museet har att företräda. I existerar del ell ovanligtmarkant missförhållande mellan numismaliskl forskningsmaterial och numismatiskforsk-ningspolential. De få forskarna räcker inte till för del sloramaterialel. För föreligger följande programområden avsärskild belydelse, nämligen forskningen kring museels samlingar, forskningkring maierial där museet fält ett forsknings- och publiceringsansvar samt egnaulgrävningsprojekt i medelhavsomrädel. För lekniska institutionen finns behov av forskningrörande bl.a. utveckling av konserveringsmeloder samt forskning kring äldrehantverks-metoder och material. Myndigheten ser positivt på ett ökal samarbele medhögskolan. Kullurminnesvårdssektorn och museerna har myckel atl vinna pä atlforskning i ökad ulslräckning utförs inom högskolan. Myndigheten anser dock attdel vore olyckligt alt föra all långsiktig kunskapsuppbyggnad och inomvelenskapligtmotiverad forskning till högskolan. Del är avgörande för kvaliteten imyndigheiens verksamhet all viss forskning av grundforskningkarak-tär bedrivsinom myndigheten. Myndigheten anser atl inrällande av adjungeradeprofessurer inom cen-iralmuseernas ämnesområden skulle innebära ett värdefullltillskott både för forskningen i sig och för atl stärka kontakterna mellanhögskolan och myndigheten. Myndigheten uppskattar att omkring 3 milj.kr. börlillföras de fyra nämnda institutionerna för ifrågavarande verksamhet. Medlenbör bl.a. ulnylljas för sektorsforskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad,personalens forskarutbildning och omkostnader i samband med forskningsverksamhet. Myndigheten statens konstmuseer omfattar ,moderna museet, östasiatiska museet och en förvaltningsenhet. Enliglinstruktionen (1976:439) skall myndigheten bl.a. vetenskapligt bearbeta sinaoch övriga slalen tillhöriga eller av staten understödda samlingar av konst ochkonsthantverk. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 205 Inom sina resp. ansvarsområden bedriver ,moderna museet och östasiatiska museet forskning, företrädesvis med egenvetenskapligt utbildad personal och med egna medel. Forskningen är i förstahand knulen lill museernas föremålsbestånd och lill problem med samlingarnasuppbyggnad. Utslällningsverksamhelenvid museerna är intimt knuten lill forskningen. Utställningarna är oftaresultat av forskning. Vidnationalmuseet och östasiatiska museet utges vetenskapliga bulletiner, i vilkapubliceras resultatet av forskning som bedrivs såväl inom som ulom myndigheten.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet har lämnat bidrag till dessabulletiner. Kostnaden för framtagning av manuskript till statenskonstmuseers årsbok beräknas lill . För resonerande kalalogerinkl. publicering beräknar myndigheten för vidkommande ca . Resultatetav forskningen vid moderna museet offentliggörs i slörsla ulslräckning i avmoderna museet publicerade kataloger. För alt bereda personalen möjlighelerlill forskarutbildning behövs . Föröstasiatiska museels vidkommande innebär utgivandet av museets bulletin(Bulletin of ) en viktig länk lill denstora internationella forskningen. Arbetet med bulletinen beräknas kosta 50000kr. Förforskarutrustning och forskarservice behöver slatens konstmuseer ett åriigtlillskolt med . Livrustkammaren, slolt och Livrustkammaren har lill uppgift atl belysa kulturhistoriamed anknylning till den forna arsenalen, de kungl. kläd- ochskaltkamrarna saml hovstallel. har lill uppgift att belysaden kulturhistoria som har samband med slottsbyggnaden, dess användning ochsamlingar. har samma uppgift beträffande Hallwylskapalatset. Del åligger myndigheten bl. a. atl vetenskapligt bearbeta desamlingar som har anförtrotts myndigheten. Vid myndigheten bedrivs f.n. forskning och långsikligkunskapsuppbyggnad inom områdena kulturhistoria, vård och konservering. En kulturhistorisk forskning som ärivärvelenskapligl inriklad måsle finnas inom myndigheten. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 206 Konserveringsforskningen inom myndigheten är nödvändig förde kulturhistoriskt värdefulla samlingarnas fortlevnad. Resullalen torde ävenkunna nyttiggöras inom andra museer. slolt har ett unikt värde som kulturhistoriskhelhetsmiljö, därigenom all flera makthavares represenlationsmiljöer förvaras iett slolt från 1600-lalel. Inom denna helheismiljö finns ett brett spektrum avfast inredning och av föremål från verktyg, som har använts vid slottsbyggel,till konstföremål av hög konstnärlig halt. Detsamma gäller Hallwylska museetssamlingar och livruslkammarens kungliga samlingar. Del är dessakulturhistoriska helhetsmiljöer som prioriteras vid myndigheiens forskningsplanering. Myndigheten beräknar att omkring 1,1 milj.kr. behövs iresursförstärkning för forskningsverksamheten. har till uppgift atl främjaintresset för, kunskapen om samt forskningen rörande växt- och djurvärlden,jordens uppbyggnad och historia samt människans biologi och naturmiljö. Delåligger museet särskilt atl bl.a. vetenskapligt bearbeta de samlingar som anförtrottsmuseet, driva och slödja forskning inom de ämnesområden som omfattas av museetsverksamhel. Inom ämnesområdet isotopgeologi åligger det museet särskilt altfortlöpande och i lämpliga former samarbeta med ochhistoriska museet, universilelel i Slockholm och geologiskaundersökning. är ett av världens främsta naturhistoriskamuseer, såväl forskningsmässigt som med avseende på de biologiska samlingarnasomfång och kvalilel. Museets botaniska, zoologiska och paleontologiska samlingarutnyttjas också ständigt av forskare över hela världen. Museels egna forskareär engagerade i ett flertal internationella projekt. Samlingarna är alltfortdel vikligasle underlaget för systematisk zoologi och botanik, basvetenskaperinom biologin och nära sammanhängande med evolutionsforskning, ekologi ochbiogeografi. Det åvilar , liksom alla större museer ivärlden, ett globalt ansvar atl driva och påskynda utforskandet av jordensnaturresurser, som exploateras och i slor utsträckning förstörs i enaccelererande takt. Här krävs betydligt slörre insatser, som inle bara ärinomvelenskapligt motiverade, utan som kan vara bestämmande för människansöverlevnadsmöjligheter. Undervisning och information är nödvändiga komplement tillforskningsverksamheten. har ett utbildningsansvar inom högskolan,genom atl åtta professurer är förenade med undervisnings-, handlednings- ochexaminalionsskyldighet vid densamma. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 207 senterar i flera fall ämnesområden som inte är företräddavid i , i vissa fall inle vid någon av landelshögskoleenheter. Högskolans doktorander handleds av museels professorer.Doktoranderna ingår även i flera forskningsprojekl, som drivs i samarbelemellan och högskolan. Ett välutvecklat samarbete förekommer mellan riksmuseetoch slalens naturvårdsverk samt mellan och styrelsen för tekniskulveckling. Inom enskilda projekt förekommer vidare samverkan med länsslyrelser,landsting, centrala och regionala museer, arbetarskyddsfonden osv. anser atl museels kompetens inom skilda områdenbättre kunde utnyttjas inom den sektoriella forskningen, om resurser förlångsiklig kunskapsuppbyggnad fördes över från seklorsorganen lill museet. tar i yttrandet systematiskt upp museetsgrundforsknings-verksamhet, den långsikliga kunskapsuppbyggnaden samt tillämpadforskning och uppdragsforskning sektion för sektion. Insamling, hanlering och utnyttjande av miljödata, inkl.naturvetenskapliga samlingar, är förutsättningar för såväl forskning somnaturvård. anser alt om museet skall ges nalionelll arkivansvar förmiljöda-laomrädet - vilket i och för sig vore naturligt - krävs betydligt ökaderesurser för vård, katalogisering, registrering, lagring av ADB-baseradinformalion och ulveckling av ADB-ruliner. Nalurvårdsundersökningar är beroende av laxonomiskexpertis och kunskap. är landets cenlrum för sådant kunnande. Denzoologiska servicecentralen (ZOOTAX) fyller i detta sammanhang en vikligfunklion. Denna verksamhel bör kompletteras med en moisvarande botanisk serviceorganisation(BOTTAX) med specialisitjänsler inom i första hand mykologi, algologi, bryologioch kritisk fanerogamiaxonomi. På delnationella planet måsle museets huvuduppgift, den allmänna dokumentationen avnaturmiljön, alltfort priorileras. Dessulom måste slörre insalser göras inomflora- och faunavård, naturskydd och miljödo-kumenlation. Riksmuseetsforsknings- och utvecklingsansvar i detta sammanhang bör definieras ochansvarsfördelningen visavi och andra myndigheter klargöras. På del internationella planet är del nödvändigt attprioritera forskning som syftar till ökade kunskaper om hotade växt- ochdjurarter framför allt i tropiska ekosystem. Behovel av ytterligare resurser för forskningsverksamhetenuppskattar till 8,5 milj. kr. har till uppgift atl främjakunskapen om det svenska sjöförsvarets, den svenska handelssjöfarlens och delsvenska 1983/84:107 Bilaga5 208 skeppsbyggerietsverksamhet och utveckling genom tiderna. Del åligger museet bl.a. allvetenskapligt bearbeta samlingarna. Inommuseets verksamheisområden är det knappast möjligl all dra klara gränser mellanlångsiklig kunskapsuppbyggnad, sektorsforskning och inomvetenskapligforskning. Den forskning som bedrivils vid museet har gåll ut på atl finnabästa möjliga arbetsmetoder vid marinarkeologiska undersökningar samt atlklarlägga skeppstekniska sammanhang under äldre lid. Förden akluella femårsperioden planerar museet forskningsarbete om bl.a.marinarkeologisk farlygsdokumentation, kring och museels övrigaföremålsbestånd. Forskningenavses utföras i samverkan med universilel och andra museer. Museetuppskattar behovet av ytterligare resurser för forskningsverksamhet till . Museetskall befrämja intresset för och kunskapen om främmande kulturer, framför alltutomeuropeiska. Del åligger museet atl vårda, förteckna och vetenskapligtbearbeta samlingarna samt atl driva och stödja forskning i de ämnen som tillhörmuseels verksamhelsomräde. Museetförfogar över fyra forskartjänster saml två personliga forskartjänster medlönebidrag. Forskningen är integrerad i museels verksamhel och endasl en mindredel av forskarnas verksamhet kan kallas forskning i egentlig mening.Antropologi är museets huvudämne. Forskningsverksamheten är särskilt inrikladpå . Ursprungsbefolkningarna är del mesl angelägna enskildaforskningsprojektet. Museels forskning är ofta kopplad lill andra institutionerinom och ulom landet. Museet framhåller all resurserna för forskning är myckelsmå och atl ytterligare besparingskrav skulle få allvarliga konsekvenser förforskningsverksamheten. Nya samlingar tillförs numera museet i sä litenomfattning atl kunskapsiillväxlen urholkas. Museetser som de mesl angelägna uppgifterna all aktivera arbetet kringurbefolkningarnas situation saml forskningssamarbetet med de länder som museethar särskill betydelsefulla samlingar från. Museetberäknar det lotala medelsbehovel för forskning den närmasle Prop.1983/84:107 Bilaga 5 209 Behovet av personal medforskarutbildning har beräknals lill fyra och koslnaderna för utrustning till20000 kr: Museet har också uttryckt behov av ytterligare forskarrum. Förlångsiklig kunskapsuppbyggnad begär museet .