prop · G703145 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi vill också framhålla all särskild uppmärksamhet borderiktas till föräldrar till handikappade barn. 1 diskussionerom bristandejämlikhet vad gäller möjlighet atl utnyttja fritiden, måste föräldraproblematikeningå. Föräldrar till handikappade barn har väsentligt sämre möjligheter tillfritid än andra föräldrar. 3.3 Frågor som rör enkelt fritidsboende i : För de familjer som ägereller hyr fritidshus har huset stor belydelse som baspunkt för friluftsliv.Byggandet av fritidshus har emellertid minskat drastiskt . Detlahar säkert flera orsaker. Den sjunkande tillväxttakten i samhällsekonomin är ensådan. har i sin lägesrapport om den fysiska riksplane- 1983/84:145 56 ringenden pekat på en annan faktor, den ökande kostnaden som ärförenad med elt förvärv av fritidshus. Samhällets ökade krav på va-tekniskstandard i kombination med ökande byggnadsslandard (värmeisolering m. ochökande byggnadskoslnader gör att det är omöjligt för storabefolkningsgrupper att skaffa sig fritidshus. För dessa grupper är det särskiltbeklagligt all skilda normer m. m. gör det svårt alt etablera sig pätomtplatsen med ett enkelt och billigt hus enbart för sommarbruk för att sedansuccessivt, till stor del med eget arbete, förbättra sin standard. Med hänsyn tillatt fritidshusen för många har stor social/rekreativ belydelse skulle del varaav stort värde om enklare hustyper kunde utvecklas som vore billigare vid elableringstillfälleloch som lämpade sig för successivt självbyggeri. Härjedalenskommun anför i bilaga till yttrande från i : För attminska det ekonomiska hindret vill vi förorda utbetalning av ett extrabostadstillägg/bostadsbidrag i syfte att nå de grupper i samhället som har desämsta förutsättningarna till en semesterupplevelse utanför hemorten. Genomdetta förslag undviker vi all skapa segregerade anläggningar. Vi skapar ocksåhärigenom en bättre beläggning av våra befintliga turistanläggningar. Högskolani /: När det gäller uppgifterna om fritidshusens nyttjande sombygger på SEVA-undersökningen och som nämns på sid 34 och lite mer utförligt i TUREK:srapport sid 63-64 finns del anledning atl ställa sig tveksam till uppgiftenalt fritidshusen används i så ringa omfattning som mellan per år.Larssons och Rönnströms undersökningar har indikerat betydligt högrenyttjande. Dessa undersökte då bara hur hushållets huvudmän utnyttjadefritidshuset. Den undersökning som undertecknad () själv har gjort visadealt då man beräknade nyttjandet på hur alla hushållsmedlemmar användefritidshuset närmade sig nyttjandet /år. gjordaundersökningar i visar pä liknande användningsförhållanden. Detförhållandet att en stor del av fritidsbebyggelsen ligger på kort håll frånpermanentbostaden medför alt fritidshusen med de nyttjandetal som här antytts istor utsträckning är använda i samband med veckoslutsledighet. Är dessa högresiffror för utnyttjandet mer tillföriitliga, vilket bl a har att göra med hurman i definierat nyttjande, är utrymmet för alt hyra ut fritidshusbetydligt överskattat. För ensäsongsomrädena återstår kanske ingenting atthyra ut och för tvåsäsongsområdena en betydligt mindre del än vad som framgårav betänkandet. Detta får i så fall följder för det förslag man lagt om eltstörre skattefritt belopp vid uthyrning. : har flera kommuner börjat hyra ut möbleradelägenheter till turister. Det är lägenheter som annars står tomma i delkommunala bostadsbeståndet. Detta är också viktigt att länka på innan man göromfattande utbyggnader inom turismen. 1983/84:145 i - 57 Idetta sammanhang bör även påpekas atl kommunala lokaler som står oanvända undervissa tider, tex under lov, också borde kunna användas för ett kollektivtfritidsboende. 1båda betänkandena föreslås ökat stöd till enkla boendeanläggningar typ semesterbyari enkelt utförande. Förbundsstyrelsenär myckel tveksam till dessa förslag. Flera undersökningar har visat att det sk enkla boendet blir ganska kostsamt både för konsumenten och för den somdriver anläggningen - speciellt om del rör sig om en nybyggnation. Erfarenhetenvisar också att i en anläggning med stugor av olika standard de bäst utrustade och dyraste uthyrs först. !RESO: Förslaget om samhällets eventuella medverkan i vissförmedlingsverksamhet bör kunna realiseras i former där turistnäringen ochSveriges turistråd samarbetar. Idén som sådan bör under alla förhållanden bliföremål för närmare prövning, inte minst mot bakgrund av de lågabeläggningssiffror, som generellt sett präglar turistanläggningarna. Intressantär förslaget om informativt arbete och uppsökande verksamhet via folkrörelseroch liknande organisationer. En försöksverksamhet torde kunna starta snarastulan alltför stora ekonomiska satsningar och därmed ge vissa besked omsvagheter i konsumtionsutbud, brister i motivation och ekonomiska hinder. : STFs vandrarhemskedja tar i stor utsträckning i anspråklokaler och fastigheter som ursprungligen använts för andra ändamål. STF stårdärvid i hög grad för återanvändning av fastigheter och lokaler. Det ställer istor utsträckning krav på ombyggnadsåtgärder av olika slag. STF har emellertidalltid haft problem att finansiera sådana ombyggnader och måste därför förlitasig till kommunala och statliga insatser. Samhällets slöd till turismen, blandannat i fråga om att tillskapa billiga övernaltningsmöjligheler såsomförespråkas av beredningen, bör därför bl a syfta till alt eliminera drygakapitalkostnader för den som slår för upprustningen. Om en fastighet belastasmed stora kapitalkostnader kan möjligheterna till ett lågt logipris heltomintetgöras. : Den stora lediga kapaciteten vid turistanläggningarborde kunna utnyttjas. turistråd kunde exempelvis förhandla medskilda förelag om ett visst anlal bäddar eller stugor som företagen därmedgaranteras få uthyrda. Denna förhandling skulle omfatta såväl hög- ochlågsäsong och avse olika typer av semesterorter. De tillgängligabäddarna/stugorna ställs därefter till förfogande - förslagsvis tillsjälvkostnadspris - för organisationer som dels har grupper som behöversärskild stimulans, dels är beredda att avsälla egna resurser för uppsökandeoch engagerande kontaktverksamhet bland medlemmarna. 1983/84:145 58 4 Närrekreation 4.1 Allmänt Socialstyrelsen:Om det samhällsekonomiska utrymmet inle skulle medge satsningar frånsamhällets sida både på utvecklingen av friluftsbaserade aktiviteter utfördanära bostadsorten (närrekreation) och i samband med turistresa (Qärrekreation)anser atl en prioritering är nödvändig. För att ge bredagrupper av befolkningen möjligheter till ett meningsfullt fritidsliv ansersocialstyrelsen att tillgängliga resurser främst bör inriktas mot möjlighetertill närrekreation. : Rekreationsberedningen har i sill betänkande "Områden förTurism och Rekreation" (SOU 1983:43) avstått frän behandling av närrekreationsfråganmed hänvisning till TUREK:s arbete. Verkets uppfattning är dock att även kommitténlagt tyngdpunkten vid mer utflyktsbetonat friluftsliv och fjärrekreation ochatt närrekrealionen sålunda ej fått den behandling och analys som regeringen efteriysl.Naturvårdsverket, som i sitt dagliga arbete med framför allt planering,hävdar angelägenheten av all slå vakt om närrekreationen, avser alt under 1984ställa samman vilka åtgärder som vidtas från samhällets sida inom närrekreationssektorn. Länsstyrelseni : De storstadsnära rekreationsområdena kan med relativt småinsatser ge värdefulla effekter för slora grupper. kan texnäs av 2 1/2 miljoner människor med mindre restid än vilkel bl a ärviktigt frän energisynpunkt. Inom detta upptagningsområde finns många av de ituristiskt hänseende missgynnade grupper som utredningen pekar på. Även omutvecklingsprogrammen i första hand siktar in sig på närrekreation så kommer enökad tillgänglighet till dessa områden att leda till atl de också blir merintressanta för turism. Länsstyrelseni : Ett sätt att ordna ett billigt frilids-boende är i form avkolonistugor som inte är alltför markkonsumerande. Dessa kan därför medges sånära tätort alt de kan nås med kollekliva transporter på sätt som närmarebeskrivs i beredningens rapport. De upplätelseformer som används inomkolonistugerörelsen gör del möjligl att inom sådana områden förhindra permanentbosättning. Därmed behöver de tekniska kraven pä dessa hus inte ställas så högtatt kostnaderna drivs i höjden. Områden för sådana kolonistugor bör reserverasnära alla tätorter och vid sådana rekreationsområden nära tätort som kan nåsmed kollektiva transporter. Länsstyrelseni : vill i detta sammanhang ånyo understryka viktenav all staten ekonomiskt stöder projekt inom de primära rekreationsområdena ochi synnerhet i områden i anslutning till storstadsregioner. I ärdet mycket angeläget all förbättra rekreationsmöjlighelerna för den omfattandebefolkningen i de slora tätorterna inom slättlandskapet, där möjligheternatill närrekreation är myckel 1983/84:145 59 små.Från denna synpunkt är det särskilt betydelsefullt all staten ger stöd tillinsatser inom Sydskånes sjö- och åslandskap. Allt eftersom fritiden ökar kommerdetta område att få en allt mera betydelsefull roll för regionens invånareinte bara från turism-, rekreations- och friluftssynpunkt ulan också frånfriskvårds- och folkhälsosynpunkt. Del är därför nödvändigt att statentillsammans med bl a kommunerna aktivt medverkar med ekonomiskt slöd för attförverkliga de mest angelägna delarna i utvecklingsprogrammet. Det bör vidareunderstrykas att den inriktning man bestämt sig för när det gäller utnyttjandetav sjö- och åslandskapet innebär atl föreslagna åtgärder är förhållandevisbilliga att genomföra. Även ell begränsat statligt stöd i detla område kansåledes beräknas ge god effekt och medföra ett än större intressefrån berörda kommuners sida all vidareutveckla området. : Det går att semestra myckel billigt i och detgår atl i de flesta fall kostnadsfritt bedriva närtekrealion på de mångakommunala anläggningar som finns. Kapacitetsutnyttjandet på anläggningarna ärlågt - det finns plats! Vad som måste till är en bred informationsverksamhet iskolor, föreningar och företag. : RF vill betona vikten av att idrottsrörelsen och andra friluftsorganisalioner,genom berörda regionala eller lokala organ, ges möjlighet att medverka vidplanering, uppbyggnad, skötsel och underhåll av anläggningar, vilket helt är ilinje med RF:s mål. iSverige (LO); Utredningen har i alldeles för liten utsträckning lämnat förslagpå åtgärder för att underlätta utnyttjandet av fritiden nära bostaden, trotsatt man själv redovisar atl del är här de största vinsterna skulle kunna görasur jämlikhetssynpunkt. Detta gäller överhuvud tagel stimulerandet avaktiviteter som kräver små kostnader för den enskilde. Det billiga och enkla närfritidsulnyttiandelborde, enligt LOs mening, stödjas i betydligt större utsträckning. Resurser böromfördelas från andra områden till dessa, vilket måste bli resultatet av denförordade ökade sektorssamverkan inom området. I annat fall måste andraresurser sättas in. FrUuftsfrämjandet:Friluftsfrämjandet verkar för god friluftsmiljö. Centralt finns för dennaverksamhet miljökommitté och ute i landet miljöombud. Utbildning pä områdetsker både centralt och i vissa distrikt. Utredningens synpunkter beträffandefysisk planering och beaktande av olika gruppers behov av friluftsliv vidbeslut om mark- vattenområdenas disposition delas helt. ledareär en viktig resurs i detta avseende. och lokalavdelningar böri större utsträckning än som sker utnyttjas som remissorgan. Inomfriluftsfrämjandet finns kunskaper och synpunkter rörande de lokala behoven.Friluftsfrämjandet instämmer vad gäller närområdets - den näriiggandeskogsbackens -betydelse. Inle minst för barns och äldres friluftsliv. Svenskaförbimdet för koloniträdgårdar: Förbundet konstaterar att 1983/84:145 60 blandde nya medlemmar som tillförs förbundet och bland alla de människor som står ikö för en kolonilott är de unga familjerna mycket talrikt representerade. Dehar i regel ingen eller i vaije fall kort erfarenhet av odling och av hur växtmaterialetskall skötas. De efterfrågar rådgivning och information. Förbundetmåsle under alla omständigheter kraftigt bygga ut sin rådgivnings- ochinformationsverksamhet. Kraven härpå ökar ständigt. Problemet är hur dennaresursmässiga utbyggnad skall kunna finansieras. vara en klok politik att samla rådgivnings- och informationsverksamhetentill förbundet istället för att ålägga , ,Lantbruksstyrelsen och Bostadsslyrelsen dessa uppgifter som då troligen endastskulle resultera i en myckel splittrad bild. Närdet gäller finansieringen av en konsulenttjänst vill förbundet peka på demöjligheter som finns atl av avgiftsmedlen på handelsgödsel särskilt avsätta depengar som behövs för alt betala en konsulenttjänst. Förbundet svarar förtjänsterum och kontorsutrustning. Genomatt knyta en konsulenttjänst till förbundet får man en naturlig anknytning till förbundels hela kurs- och konferensverksamhet. Denna verksamhet är utomordentliga kanaler för att nä ut till ett stort antal berörda människor och ger rika tillfällen till att utbilda cirkelledare, hand ledare och piloter som sedan i sin tur för kunskaperna vidare. Eltökat statligt anslag framstår som en mycket lönsam investering. Förbundetföreslår att statens ökade anslag bl a får den utformningen att staten betalaren konsulenttjänst. : anser att statens och kommunernasrekreationspolitiska insatser framför allt bör satsas på all stimulera skapandeverksamhet och ge möjligheter till naturkontakt i våra bostadsområden och dessnärhet. Detta kan tex ske genom odlingslotter och koloniträdgårdar. På dettasätt kan våra bostadsområden förses med kvaliteter och aktiviteter som normaltförknippas med fritidsboendet. Det finns inga skäl atl acceptera en dubbelbosättning för att uppnå sådana boendekvaliteter, särskilt som fritidsboendetinte står till buds för en mycket stor del av landets hyresgäster. 1 ställetbör de befintliga bostadsområdena omformas för att ge möjlighet till en rikarefritid "hemma". Delta blir speciellt viktigt i framliden då man kanräkna med alt allt fler människor får allt längre fritid. Utredningenanser atl organisationerna och föreningslivet haft och har en mycket storbetydelse när det gäller att ta tillvara människors kreativitet och engagemang samlnär det gäller att ge möjligheter till en aktiv fritid för olika intressseinriktningar.Förbundet delar helt denna uppfattning. bedriver hyresgäströrelsen isamarbete med föreningslivet en omfattande fritidsverksamhet i bostadsområden.Verksamheten kan emellertid utvidgas och vid vår senaste kongress beslöts altinvandrare, pensionärer och handikappade i fortsättningen skulle uppmärksammasmer i fritidsverk- Prop.1983/84:145 61 samheten.När det gäller kommunernas verksamhet i bostadsområdena är det viktigt alldessa samarbetar med föreningslivet så att de verksamheter som utbjudskompletterar varandra i stället för att slå ut varandra. Stockholminformation service: De storstadsnära rekreationsområdena kan medförhållandevis begränsade insatser ge stora tillskott av rekreationsmöjligheter.En utveckling av dessa för närrekreation skulle säkeriigen ge värdefullaeffekter för många i turistiskt hänseende missgynnade grupper. Förskärgårdsområdet i skulle en utveckling av turismen dessutom gesysselsättningstillskott för åretruntboende skärgårdsbor. (): Staten skall ta sitt ansvar för närrekreationsfrågornaoch satsa utvecklingspengar dels genom specialdestinerade pengar tillutvecklingsprojekt, dels genom att prioritera forskningsområdet. Dessa projektbör i första hand inriktas på storstadsområdena där med sinaspeciella problem kräver särskilda insatser. Socialstyrelsen:För all få socialt väl fungerande bostadsområden med rekreationsmöjligheter förmånga i tätorternas närhet bör, som påpekas av TUREK, friluftslivets markbehovjämställas med andra viktiga samhällssektorers. finner detäven angeläget att dessa områden är lätt tillgängliga genom kollektivafärdmedel. : delar beredningens uppfatt ning men vill framhålla alt hänsynsregler i de olika näringarnas lagstiftning ej är tillräckligt. För att säkerställa de värden beredningen vill värna om krävs ökade resurser och ett nyttjande av naturvårdslagens olika instru ment, tex ett ökat användande av 19§ (nalurvårdsområde) i naturvårdsla gen eller genom avsättandet av naturreservat. Iprimära rekreationsområden där tex vallenområdet har ett speciellt attraktionsvärdeanser all man bör vara än mer restriktiv till nya avloppsulsläpp.Långtgående reningsåtgärder måste tillämpas vid eventuella utsläpp. I principbör de bästa tekniska miljöskyddslösningarna användas. Fjällregionensattraktionskraft och värde från natur- och miljösynpunkt beror bl a pätillgängen till rent vatten och ren luft. För bebyggelse i dessa områden måstedärför ställas speciella krav på anordningar för avlopps-och avfallshanteringsamt för vattenförsöijning. : instämmer i beredningens bedömning att särskilduppmärksamhet bör ägnas åt rekreationsområdenas grundläggande natur- ochmiljövärden. Härvid är det enligt planverket bl a angeläget alt omsorgsfulltanpassa exploateringsätgärder till den befintliga miljön. Inom de turistområdendär jord- och skogsbrukslandskapel spelar stor roll för 1983/84:145 62 områdenasrekreationsvärden är det också viktigt hur de areella näringarna påverkarmiljön. Det sätt på vilket dessa näringar utövas formar kulturlandskapet.Alltför drastiska förändringar av detla landskap kan få ödesdigra konsekvenserbl a för det näringsliv som byggts upp till följd av turismens utveckling. Inomvissa värdefulla rekreationsområden är det mol denna bakgrund befogat atlkommunerna kan hävda synpunkter på tex jord- och skogsbrukets bedrivande.Riktlinjer av det slaget bör kunna formuleras inom ramen för kommunensöversiktliga planering. Kommunala viljeyttringar i den översiktiiga planeringenbör enligt planverkels mening väga tungt vid tillståndsbeslut som en sektormyndighelfattar belräffande sådana åtgärder inom en näring som påtagligt förändrarmiljön. anser atl denna skyldighet för sektormyndigheterna atl taallmänna hänsyn bör dels komma till uttryck i den naturresurslag som förnärvarande förbereds inom , dels ytterligare utvecklas irespektive sektorlagstiftningar. Planverketvill vidare framhålla betydelsen av de markområden i anslutning tillturistorterna som utnyttjas intensivt för friluftsliv. Hur markanvändningeninom sådana områden bör regleras framgår av den kommunala planeringen. Det ärdock inte alllid rimligt all begära att kommunerna själva skall kunna svara förhela finansieringen av nödvändiga markförvärv eller inlrångsersättningar. Dessaområden, med ofta mycket höga markvärden, är i stor utsträckning en tillgångför andra än kommunens egna invånare. Områden för friluftsliv i anslutning tillstörre turistorter kan således anses vara av nationellt intresse. De bör enligtplanverkets mening jämställas med områden av riksintresse för friluftsliv ochnaturvård bl a när det gäller möjligheter till statligt ekonomiskt slöd för atlsäkerställa områdenas utnyttjande. Länsstyrelseni : Det är väl dokumenterat att naturmiljön betyder mycketför människors fritid. Säkerställande av mark för naturupplevelser ochfriluftsliv är därför ett viktigt instrument för att skapa förutsättningar förmeningsfull fritid åt breda befolkningsgrupper. kan här inteunderlåta alt peka på två anslag som i rekreationspolitiska sammanhang ärundervärderade, nämligen "för naturvård" och "Vård avnaturreservat m.m." Anslagen används för all långsiktigt säkerställavärdefulla naturmiljöer vilket både direkt och indirekt gagnar turism ochfriluftsliv. Anslagen är så urholkade av inflation och kostnadsökningaratt de långt ifrån räcker till alt uppfylla intentionerna i den fysiskariksplaneringen, kommunala markdispositionsplaner m. m. Härjedalenskommun i bilaga till yllrande från i : 1.Planmonopolet är elt negativt styrmedel. Vi efteriyser en form av styrmedel,som verkar i positiv riktning. Som exempel kan nämnas etappulbyggnad, tidplanerför uppbyggnad av service samt styrning av servicens innehåll för attprioritera den lokala nyttan. 1983/84:145 63 Vi önskar en lagstiftning, som ger oss rätt att taut exploateringsavgifter till investeringar, som kan vara av gemensaml intresseoch som inle enbart kan belasta en exploatör eller kommun. Det kan gälla störreinvesteringar i form av badanläggningar eller smärre investeringar av såvälenskild som allmän karaktär. Vi har också fört fram önskemål om lagändring somtillåter differentierad va-taxa. Inom turistintensiva områden kan kostnadernaför va bli ganska höga på grund av långa ledningsdragningar, reningsverk dimensioneradeefter toppbelastning och ojämnt flöde. Vi ska önska ell laxesystem somtillåter oss belasta frilidsfastigheler med den särkostnad, som kan redovisassamtidigt som taxan för permanentboende tillåts beräknas efler andra grunder. Vi anser också att staten skall ta ansvaret för altde primära rekreationsområdena behälls riksintressanta. Riktlinjerskall utformas som reglerar förvaltningsfrågan personellt och ekonomiskt,intressekonflikter, genom t.ex. skogsbruk, energiutbyggnader etc. Lantbruksstyrelsen: Någraav de områden som prioriteras för fortsatta statliga insatser berör rennäringsintressel.Den i dessa områden redan etablerade turistverksamheten innebär en påtagligstyrning av allemansrättens utnyttjande som medför påtagliga ölägenheter förrennäringen. En ytteriigare koncentration av olika anläggningar etc - och enmer spridd fördelning av turismen - kommer sannolikt att medföra altvissa marker slås ut helt som renbetesmarker och att turismens influensområdesprider sig ytterligare. Skogsstyrelsen:1 betänkandet SOU 1983:43 sid 76 anser rekreationsberedningen att enkomplettering av anvisningarna till 21 § skogsvårdslagen (1979:429) börövervägas för att ökad hänsyn inom viktiga områden för rekreation ochfriluftsliv skall komma till stånd. bedömer attdessa hänsyn kan tas inom ramen för vår nuvarande skogsvårdslag. Föreskrifternaoch de allmänna råden kan kompletteras om det visar sig nödvändigt att bättreprecisera de hänsyn som bör tas till rekreations- och frilufisiniressena. : Enligtberedningen bör också en komplettering övervägas av anvisningartill 21 § skogsvårdslagen, sä att ökad hänsyn kan krävas i viktiga områden förrekreation och friluftsliv. 1 föreskrifter till 21 § SVL sägsklart och tydligt all särskild hänsyn skall las i områden av stor betydelse förfriluftsliv och rekreation, utöver den hänsyn, som skall iakttas på annanskogsmark. Sedan följer en läng rad exempel på formerna för denna särskildahänsyn. ser i motsats till beredningen inget behov av någonkomplettering på den punkten. (): Under rubriken framhåller beredningen alt gällande lagstiftningar i huvudsak ger 1983/84:145 64 tillräckligajuridiska möligheter att skydda och bevara vikliga naturvärden. Detta oaktatföreslår beredningen att en komplettering bör övervägas av skogsstyrelsensanvisningar till 21 § skogsvårdslagen så att ökad hänsyn kan krävas i viktigaområden för rekreation och friluftsliv. På motsvarande sätt föreslås också althänsynsreglerna utformas för jordbruksmark inom dessa områden. Brist på medel för inlrångsersättningar begränsar möjligheterna attgenomföra naturreservat och andra förordnanden till skydd för turismen ochfriluftslivets intressen. Alltså skall kostnadskrävande hinder inäringsutövningen övervältras på lantbruket. Ettaktivt jord- och skogsbruk har skapat del kuUuriandskap och de naturvärden somi dag upplevs som värdefulla för turism, rekreation och friluftsliv. Enligt LRFsuppfattning är förutsättningen för all bevara dessa värden även i fortsätlningenatl elt aktivt lantbruk kan bedrivas i sådana områden. Det finns inga beläggför att inte ett aktivt lantbruk kan samsas med såväl turism-, rekreations- somfriluftslivets intressen. Den största faran för skyddet av dessa värdefullaområden är de restriktioner, avgifter och skatter som diskuteras att påföraslantbruksnäringen. Tålighetsgränsen för dessa ingrepp är nu nådd. Om ytterligarerestriktioner i näringens utövande skall införas i dessa områden måsteersättning härför utgå.