prop · G70342 · 1983-12-31 00:00:00 — träffade parterna på den statliga arbetsmarknaden ellsärskilt inkomsttrygghetsavtal, som gäller statsanställda som på grund avarbetsbrist omplaceras lill någon annan statlig tjänst genom en myndighetsförsorg. Avtalet innebär att omplacering till en lägre tjänst kan ske utan attden berörde tjänstemannen förlorar förmåner i avlönings- eller pensionshänseende.Även här gäller dock atl förmåner enligt avtalet inte utgår om tjänstemannenvägrar all godta erbjudande om omplacering som han eller hon skäligen bortkunna godta. För skolledare och lärare inom det allmänna skolväsendetgäller att arbetsgivaransvaret åvilar de kommunala huvudmännen. slogredan år 1973 fast atl en kommun som huvudman har samma arbetsgivaransvar beiräffandeprimär- och sekundärkommunall anställda lärare med statligt reglerad tjänst sombeträffande övriga arbetstagare i kommunens, tjänst (UbU 1973:44, rskr 1973:311).Det innebär bl.a. att anställningstryggheten för skolledare och lärare ärknuten fill den egna kommunen och att del ankommer på kommunerna alt konkretutveckla de personaladministraliva insatserna i skolorna. För skolområdet finns det sedan början av 1970-lalel ocksåförfattningsbestämmelser om omplaceringsålgärder i samband med överlalighet.Reglerna innebär alt kommunen och i andra hand länsskolnämnden skall försökaomplacera övertaliga lärare till någon annan lärartjänstgöring eller läraranslällning. får därutöver enligt dessa regler medgestyrelsen för en skola att ge övertalig lärare fortsall förordnande som extraordinarie lärare under högst en termin (reservlärare). Förutsättningen är delsalt en övertalig lärare som har sagts upp inte har kunnat omplaceras till annanlärartjänst i kommunen, i länet eller i annat län, dels all läraren har haftextra ordinarie lärartjänst . Enligt bestämmelserna skallreservläraren i första hand meddela undervisning eller - om sådan inte kanerbjudas honom eller henne - fullgöra skoladminislrativa uppgifter. 1 medbestämmandeavtalet för arbetstagare med statligtreglerad anställning hos kommuner och landsting inom undervisningsområdet (MB A-KLU)sägs att kommunen aktivt bör verka för en god personalplanering, vari ingår attstudera och bedöma personaltillgången, personalbehovet ochpersonal-utbildningsbehovet i samband med planering, dvs. beredning av flerårsbud-getoch ettårsbudgei saml annan övergripande planering av långsiktig karaktär. I medbeslämmandeavtalel för det icke-slatliga lärarområdet(MBA-L), som gäller i fråga om handläggning av ärenden hos statligamyndigheter, sägs bl.a. att myndigheterna i arbete som avser limplaner, andra skolorganisalo- Prop.1982/83:42 12 riska förändringar eller försöksverksamhet skalluppmärksamma huruvida planerad rationahseringsåtgärd kan beräknas medförainskränkning av skolledar- och lärarpersonal. Myndigheterna skall överväga omen avveckling kan ske genom omplacering och s.k. naturlig avgång eller omkompletterande åtgärder i syfte att undvika eller begränsa sådan avveckling kanvidtas eller bör föreslås utan atl rationaliseringssträvandena eftersatts. Statens medverkan genom länsskolnämnderna vidomplaceringar av lärare är således ett komplement fill de kommunala åtgärderna.Även denna medverkan går utöver statens skyldigheter enligt lag. har anställningstryggheten inom denstatligt lönereglerade sektorn fäll ökad aktualitet. Landets svåra ekonomiska situafionhar fått direkta återverkningar på samhällsförvaltningen med krav på störreeffektivitet och lägre kostnader. Detta har yttrat sig i bl.a begränsningar avden statliga verksamheten. Inom skolområdet kan behov av personalminskningar uppståpå två sätt, antingen på grund av minskat elevantal, vilket leder till enautomatisk minskning av personalbehovet eller på grund av organisatoriskaförändringar, såsom minskal antal limmar i ett eller flera ämnen ellernedläggning av vissa utbildningsvägar. Mol den här relaterade bakgrunden inledde slalen somarbetsgivare fillsammans med de statsanställdas huvudorganisationer enöversyn av gällande Irygghetsregler och därmed sammmanhängande anställningsvillkor.Vissa utgångspunkter för denna översyn redovisas i budgetpropositionerna år1981 och (prop. 1980/81:100 bil. 5 och prop 1981/82:100 bil. Bl.a. erinras om att parterna i det statliga medbestämmandeavtalet (MBA-S)uttalat att myndigheterna skall sträva efler att rationalisering,organisationsförändring eller inskränkning i verksamhet genomförs så atl eneventuell personalavveckhng från myndigheterna kan ske genom omplacering och s.k.naturlig avgång. Vidare framhålls i nämnda propositioner vikten av aktivaåtgärder för att underlätta ökad rörhghet och betydelsen av planering i sambandmed förväntad övertalighet. Det framhålls också atl nya anställningar lättareoch snabbare bör kunna erbjudas om hela arbetsmarknadens utbud av arbetstillfällenkan utnyttjas som möjligheterna att hitta ny sysselsättning påbostadsorten eller i dess närhet bör kunna öka väsentligt. En effektivaresamordning av resurserna hos arbetsmarknadsverket och SAMN borde därför kommatill stånd. Översynen av irygghelsreglerna ledde till alt parterna päden statliga arbetsmarknaden i samband med avtalsrörelse kom överensom att sluta ett nytt trygghetsavtal enligt vissa principer vad gäller bl.atrygghetsmål, planering och personaladministraliva åtgärder. Prop.1982/83:42 13 kom parterna överens om att också se över irygghelsreglernainom det statligt reglerade skolområdet. I detta arbete skulle parterna beaktade särskilda institutionella och andra förhållanden som gäller för lärare ochskolledare. Det förutsattes att översynen skulle ske i samverkan med och . Parternapå del statliga området har senare kommit överens om atl under fredsplikt ävenfortsätta förhandlingar om trygghetsregler för bl. a. präster och kyrkomusiker(del s. k. TFK-området). Vidare har parterna kommit överens om alt upptaförhandlingar om förutsättningarna atl anpassa reglerna i det preliminäratrygghetsavtalet till folkhögskoleområdet (1983 bil. Parternapå försäkringskasseområdet har i årets avtal om löner för vissa tjänstemän vidde allmänna försäkringskassorna (1983 bil. 8) förutsatt alt förhandlingarom vissa trygghetsfrågor inom försäkringskasseområdel skall föras medhuvudsaklig utgångspunkt i Irygghetsmålet som det har formulerats i det premilinäratrygghetsavtalet för det statliga området. Även dessa förhandlingar skall förasunder fredsplikt.