prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid beräkningen av lönekostnader harförutsatts att timlöneökningarna inom den statliga sektorn överensstämmer medde som antas gälla för ekonomin i stort. Vidare har utgifterna förförvaltningen beräknats utifrån det s. k. huvudförslaget. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Tabell 12.Utgiftsutvecklingen i löpande pris- och lönenivå hbgalterivjtivet Milj, kr. 1984/85 Förändring till 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 Procentuell Genomsnittlig förändring procentuell 1984/8. 'i- förändring 1985/86 1984/85- Internationellt utvecklingssamarbete och övrig inlernalionellsamverkan Folkpensioner, sjukförsäkring, mm. .Allmänna bidrag till den .kommunala sektorn Delsunima, utgifter i löpande priser exkl.stalsskuldranlor Totala statsutgifter i löpande priser 8 665 + 685 + 697 + 781 + 840 -i- 7,9 -i- 7,7 8 514 + 645 + 690 + 769 + 835 + 7,6 24074 + 2079 + 2439 + 2. 'i96 + 2889 + 8,6 47 280 +2 258 + .S072 + 3972 +4 223 + 4,8 16 484 + 242 + 180 + 280 + 377 + I ,.S 8484 + 26 + 93 + 112 + 128 + 0.3 11975 + 432 + 506 + 646 + 878 + 3.6 12021 + 1051 + 897 + 1138 +1262 + 8.7 36031 +1797 + 2858 + 2913 + 2924 + 5,0 16 990 + 1293 + 1700 + 2452 +2 564 + 7,6 17912 - 6386 + 2 1.16 + 1710 + 1466 -35.7 7 001 + 521 + 833 + 1319 + 1333 + 7.4 5782 - 906 - 9.M -i- 217 + 25V. 27790 - 4097 + 655 + 932 + 1135 -14,7 249003 - 360 +18005 +19837 +21112 -0,1 61500 +15800 +10900 -t-14800 +17000 +25.7 310503 +15440 +28905 +34637 +38112 + 5,0 + 8,3 325943 354848 389485 427 597 Efter omräkning blir den genomsnittliga årliga ökningen avsiaisiiigif-lenui i löpande priser enligt lågallernativet (exkl.slalsskuldräntor) 1,. Den genomsnittliga årliga ökningen av siaisuigifierna ilöpande priser {exkl. Slalsskuldräntor) enligt högallernalivel blir 5,underperioden. Utgifternas ökningslakt i löpande priser åren framöver äri mycket hög grad beroende av den antagna pris- och löneutvecklingen. Denna kani hög grad komma alt avvika från den pris- och löneutveckling som varit aktuellunder den bakomliggande perioden. Det bör dock understrykas atl de beräknadeutgifterna inte skall betraktas som prognoser för den sannolika framtidautvecklingen. Omräkningen från fasta priser till löpande priser baseraspå de antaganden som redovisas i kapitel 2. För varje anslag på statsbudgetengörs sedan beräkningar utifrån gällande regler vad gäller de utgiftsstyrandefaktorerna. T.ex. baseras beräkningarna av förvaltningsanslagen på den antagnalöneutvecklingen för den del av anslagen som utgörs av löner och för andradelar på inflationsantagandet. Generellt gäller att för de statliga konsumtions-och invesleringsutgifterna har omräkningen till löpande priser grundals på deantagna löne- och prisutvecklingarna. Mellan de bägge alternativen uppgårskillnaden i slutårel för långlidsbudgelperioden till 14,3 mil- 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 32 jarder kronor för dessa utgifter. Förtransfereringsanslagen har omräkningen framför allt baserats på de tvåinflalionsantagandena. I det högre alternativet antas en låg ekonomiskaktivitet med hög arbetslöshet och hot otn företagsnedläggelser som följd. Dekostnader av arbetsmarknads- och industripolitisk art som därvid kan komma attbelasta statsbudgeten har schablonmässigt räknats fram och lagts in ikalkylerna. Sammanlagt uppgår skillnaderna i transfereringsutgifter mellan debägge alternativen till /89. De storaskillnaderna i antagandena om den nominella räntesatsens höjd ochbudgetunderskottets storlek mellan de två alternativen medför att skillnaden iränteutgifter mellan de två alternativen uppgår till islutårel i långlidsbudgelperioden. Sammanfattningsvis visar resultaten på den stora belydelsesom förutsättningama har för beräkningsresultaten. Över en längre periodkommer denna skillnad att alltmer öka. 1 det korta förloppet kan dockresultatet bli ell annat, särskilt om analysen vidgas till alt omfatta såvälinkomsler som utgifter. En sänkt inflationstakt och låga löneökningar gernämligen snabbt utslag på budgetens inkomstsida genom att skatteunderlagetstillväxt hejdas. Med de bindningar som finns på budgetensutgiftssida till historisk inflation dröjer det däremot något längre innan enlägre pris- och löneutveckling får genomslag i form av en långsammareökningstakt av utgifterna. Trögheter i del ekonomiska systemet för även med sigatt den sänkta inftationstakten inte leder till molsvarande sänkningav den nominella räntenivån. Sammantaget innebär detla alt budgetunderskotteti en situation med avtagande pris- och lönetillväxt initialt normalt blirstörre än vid hög inflation och snabb lönetillväxt. 4.2 Automatiken I statsutgifterna Pä statsbudgeten och inom delar avsocialförsäkringssektorn existerar en rad indexkopplingar och andraregelsystem, vilka mer eller mindre automatiskt ökar statsutgifterna pågrundval av historisk pris- och löneutveckling. Denna aulomatik innebär attstatsutgifterna stiger inom ramen för gällande regelsystem, utan att riksdagenfattar beslul om reformer eller nya åtaganden. Det är med andra ord faktorerutanför statsmakternas omedelbara kontroll, som styr dessa utgiftersutveckling. Detla skall dock inte uppfattas som att utgiftsutvecklingen intekan påverkas av statsmakterna. Regelsystemen kan förändras sä att de bättreanpassas till de krav som samhällsekonomin i övrigt kan ställa. 1 de senaste långtidsbudgetarna har studier överautomatikens omfattning såväl vad gäller statsbudgeten som vissa delar avsocialförsäkringsseklorn gjorts. Anslagen har indelats i tre huvudgrupper: - utgifter medfullständig automatik, - utgifter somstyrs av pris- och löneomräkning, - utgifter somhuvudsakligen styrs av separata beslut. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 33 Den fullständiga automatiken kännetecknar utgifter somökar automatiskt till följd av pris- och/eller volymförändringar. Den andra huvudgruppen består av anslag som främst gårtill statlig konsumtion och där myndigheternas utgifter är föremål för en årliguppräkning i budgetarbetet. Till grund för denna uppräkning ligger enhistorisk pris- och löneutveckling. Den tredje huvudgruppen av utgiflsanslag kännetecknas avall ingen eller myckel ringa del av utgifterna påverkas av olika former avautomatik. Demografiska faktorer vägs dock självfallet in i beräkningarna.Förnyad och/eller utökad medelstilldelning förutsätter att fattarsärskilda beslut härom. Till denna kategori hör t.ex. utgifterna för barnbidragoch bostadsbidrag. Utgifterna för slalsskuldräntor har behandlats i ensärskild kategori eftersom dessa uppvisar en form av automatik styrd avränteläge och budgetunderskott. Med utgångspunkt från ulgiftsanslagen ibudgetpropositionen för /84 gjordes en automatikundersökning iföregående års långtidsbudget. Utgiftsanslagen klassificerades medutgångspunkt från ovan nämnda kategorier. Enligt undersökningen karaktäriserades49% av statsutgifterna av fullständig automatik. Om även utgifterna förstatsskuidräntor inkluderades uppgick motsvarande andel till . Deutgifter som styrdes via pris- och löneomräkningen svarade för och de somstyrdes av separata beslut uppgick till av statsutgifterna. De beloppsmässigt viktigaste anslagen inom gruppenfullständig automatik var iransfereringsanslag (främst folkpensioner) som varknutna till basbeloppet samt försvarsramarnas koppling till försvarsprisindex(FPI). Även kopplingen av biståndsramen till bruttonationalinkomsten (BNI) tillhördedenna kategori. Vissa utgifter, främst större Iransfereringsanslag tillkommunala sektorn, som styrdes av löneutvecklingen fördes också till kategorinfullständig automatik. Del gäller bl.a. grundskole- och gymnasieskolebidragensamt skatteutjämningsbidraget. Gruppen fullständig automatik omfattade ävenvissa anslag som är beroende av den allmänna räntenivån. Det gäller främsträntesubventionerna till bostadssektorn. Undersökningen gav - på samma säll - vidhanden atl av de totala statsutgifterna på något sätt automatiskt ökadei takt med pris- och löneutvecklingen saml med förändringar i räntenivån. Aulomalikinslagetför staten och socialförsäkringssektorn uppgick sammantaget till ca 303miljarder kronor. Som andel av BNP uppgick detta belopp till . I takt med den offentliga sektorns tillväxt och ökningenav budgetunderskottet , har statsbudgetensbetydelse för 3 1983184. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget .34 den samhällsekonomiska utvecklingen ökat. Auiomaiiken påsiaisbudge-lens utgiftssida spelar således en viktig roll i den ekonomiskapolitiken. Del har under senare är ansetts nödvändigt alt begränsaautomatiken i statsutgifternas tillväxt av ett antal skiil. För det förstaleder en avtagande pris- och löneökningstaki på kort sikt till en ökning avbudgetunderskollet; på budgetens inkomstsida avtar nämligen skatteundeiiagetstillväxt i nominella termer, medan de starka indexbindningarna på budgetensutgiftssida medför all utgifterna fortsätter atl öka med den historiska pris-och löneökningslaklen. För det andra spelar den indexerade inflalionskompen-sationenen betydande roll vad gäller förväntningarna i ekonomin om den kommandeprisutvecklingen. En långsammare tillväxt av den automatiska ökningen avstatsutgifterna kan åstadkommas på ell flertal sätt: - indexkopplingenkan avskaffas eller följsamhelen till index begränsas - basen föruppräkningen kan reduceras - andra typer avindex kan väljas som bättre återspeglar statsmakiernas intentioner omföljsamhet till pris- och/eller löneuivecklingen. Möjligheten och lämplighetenalt snabbi förändra existerande regelsystem genom dessa typer av åtgärdervarierar. Devalveringen innebar på kort sikt enpåtaglig ökning av den svenska prisnivån bl.a. till följd av de prisökningar påimporterade varor som växelkursförändringen gav upphov till. Den ekonomisk-politiskastrategin efler devalveringen har i slor ulsiräckning inriktats på alttillvarata de konkurrensfördelar den nya kronkursen har gett upphov till. Föralt uppnå detta fordras atl den inhemska pris- och löneutvecklingen bringas nedtill samma nivå som i våra viktigaste konkurrentländer. harregeringen sålunda salt upp målet alt inflationstakten vid årets utgång skallha nedbringats till nivån . beslutade oim ett flertal åtgärderför att minska indexbindningar och begränsa utgifterna. a. beslutadesföljande ingrepp i indexkopplingarna. Följsamhelentill flertalet index som påverkar statsutgifternas utveckling begränsades till4%. För statligakonsumtionsutgifter reducerades priskompensationen med den del av prisökningensom kunde beräknas vara hänförlig till devalveringen. Nedan följer en kort redovisning av de mer omfattandeåtgärder som genomförts under /84 för att begränsautgiftsaulomaliken. Inom verksamhetsområde"frystes" biståndsanslagen för /85 till de nominellabelopp som anlagils för innevarande budgetår. Härefter har under våren 1984regeringen föreslagit (prop. 1983/84: 154) atl skjuta tillytterligare 300 milj. kr. som finansieras genom minskade utgifter föroljelagring. För budgetåren efter 1984/85 saknas beslut om exakt hur utgifternaskall bindas till bruttonationalinkomsten (BNI). I långtidsbudgeten måste docknågol antagande göras om den framtida utgiftsutvecklingen. Biståndet antas,rent beräkningstek- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 35 niskl, fortsättningsvis följa BNI från den nivå somföreslagits för /85. Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde begränsadeskompensationen för prisökningar för del militära försvaret, civilförsvaret ochför byggande av skyddsrum till all uppgå till högst under år 1984.Dollarkursens exceptionella uppgång har under våren 1984emellertid föranlett regeringen (prop. 1983/84: 112) alt föreslå atltillskjuta ytteriigare 600 milj. kr. under resterande del av nu gällandeförsvarsperiod dvs. m. /87. Detta finansieras bl. a. genomen höjning av bensinskatten med per liter. Inom har ett flertal åtgärdervidtagits. Flera av åtgärderna är av bestående karaktär i så motto all direktaförändringar gjorts i existerande regelsystem. Vid fastställandet avbasbeloppet för har priseffekten av devalveringen avräknatsfrån den allmänna prisutvecklingen. Denna åtgärd leder till allpensionsutgifternas ökningstakt /85 kommer alt nära anslutatill regeringens inflationsmål. Statsbidragssystemet till barnomsorgen har efter förslaghösten 1983 ändrats så alt bidrag numera ulgår per inskrivet barn och perårsarbetare. Bidragsbeloppens storlek fastställs i separata beslul. I likhetmed statsbidraget till barnomsorgen har bidraget till social hemhjälp ändratsså atl statsbidrag utgår dels per årsarbetare inom den sociala hemhjälpen, delsper ålders- och förtidspensionär. Bidragsbeloppens storlek fastställs även härgenom enskilda beslut. 1 enlighel med den allmänna ekonomiska politiken har vidöverenskommelsen beträffande vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen dentidigare använda metoden med i avtalen inbyggda indexklausuler för statsbidrageninle tillämpats . De åtgärder som redovisas ovan avseende beräkningen avbasbeloppet för påverkar även utgifterna avseende studiemedel förhögskolestuderande och äldre elever i andra skolformer. Vidare har inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde beslutats att priskompensationen till förår 1984 skall begränsas till . Åtgärder har inom verksamhetsområdevidtagits beträffande bostadsbyggandet. Låneunderiag och panlvärde för bostadslånbestäms bl. a. med hjälp av den s. k. tidskoefficienlen. Vissa ändringar harbeslutats som syftar till all förhindra att historisk kostnadsutvecklingautomatiskt förs över till kommande perioder. Ändringen innebär dessutom altuppräkningen av den s.k. tidskoefficienlen begränsas till högst under år1984. Utöver de ingrepp i automatiken som redovisas ovan har ettflertal förändringar av utgiftsbegränsande karaktär beslutats. Dessa utgiftsbegränsandeåtgärder minskar basen uppräkning. Exempel på sådanabeslut är bl.a.: utgifterna för räntebidrag minskades till följd av alt de s.k. retroaktiva 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 36 livsmedelssubventionerna minskades sä all endasl subventionerna av Somett led i åtgärder för atl begränsa den automatiska ökningen i statsbidragentill kommunsektorn har regeringen föreslagit (prop. 1983/ 84: 133) atlgmndgarantin i skalteutjämningssystemet minskar med en procentenhet för såvälkommuner som landstingskommuner. För kommuner utom skatteutjämningen nås enmolsvarande effeki genom alt den kompensation som föreslås ulgå vid borttagandetav den kommunala taxeringen av juridiska personer reduceras. Deovan sammanfattade åtgärderna har påverkat automatikens omfallning. Dels harde totala utgifterna begränsats inom gruppen fullständig aulomatik och dels haren omfördelning skett inom gruppen fullständig aulomatik som lolall settinnebär en minskad grad av automatik och som till viss del ersätter automatisktverkande regler med separata politiska beslul. Inom ramen för denaulomatikklassifikation som låg till grund för aulomalikundersökningen i förraårels långtidsbudget framgår effekterna av vidtagna åtgärder endasl delvis. Förall bättre kunna särskilja dessa effekter har en förändring avaulomatikindelningen gjorts. Sålunda har gruppen fullständig automatikuppdelats i tre kategorier med avseende på graden av automatik. Den första avdessa kategorier beslår av de utgiflsanslag som är såväl pris-, löne- ochvolymstyrda. Den andra kategorin utgörs av de anslag som styrs av dels volymoch dels kostnadsutvecklingen i andra sektorer. Den tredje kategorin utgörsslutligen av de anslag som enbart är volymstyrda. 1 övrigt följerautomatikundersökningen samma uppdelning . Somframgår av tabell 13 visar aulomalikundersökningen avseende /85atl av statsutgifterna styrs automatiskt till följd av pris-, löne- ochvolymutveckling. De utgifter som automatiskt styrs av enbart volymutvecklingsvarar för ca 3,av statsutgifterna och de utgifter som påverkas av bådevolym- och kostnadsutveckling i andra sektorer svarar för ca 5,3 %.Molsvarande andelar för utgifisslag som budgeteras med pris- och löneomräkningresp. via separata beslul är 14,3 resp. . Deåtgärder som vidtagits är till en del av temporär karaktär och till en del avmer bestående art. Effekten av de temporära åtgärderna kan avläsas som ensänkning av utgiftsnivån på statsbudgeten. Som exempel på delta kan nämnas debasbeloppsslyrda ulgiftsanslagen. Då inga beslut om att förändraden automatiska priskompensalionen inom dessa områden fattats, fortsätterdessa utgiftsområden atl efler styras av en fullständig pris- ochvolymautomalik. Effekternaav de åtgärder som vidtagits för atl banta utgiftsaulomaliken kan utläsas itabell 13 bl, a. av den omfördelning som skett mellan kategorierna 1.2 och1.3. De utgiflsanslag som styrs av volyrn och kostnadsutveckling i andrasektorer har i förhållande till /84 minskat med 2,5procentenheter från till . På motsatt sätt har de utgifter som 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget UtgifKstvrunde faktorer i slatshudgclen ochvi.ssa delar av .socialförsäkringssektorn hudgetåren 1983/84 och 1984/85 Miljarderkronor, löpande priser (belopp enligt budgetpropositionerna 1982/83: KK) och 1983/84:100) 1984/8. 1.1 Fullständig pris-, löne- och volym automalik. - FPI + NPI 1.2 Volym- och kosl- nadsutveckling i andra sektorer Enbart volym Pris- och löneomräkningSeparata beslut Räntor pä siats-skulden Resterande Summa ,4/i/H. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettapör atl fördelningarna i olika långtidsbudgetar inle är helt jämförbara. styrs av enbart volymutveckling ökal med 2,9procentenheter från iill . Omfördelningen är till största delenhänföriig till de regelförändringar som genomförts vad gäller flertaletbidragsanslag till kommunsektorn vilka innebär atl aulomatik i framtidenersätts med separata beslul. Dessa permanenta åtgärder innebär alt endastvolymaulomatiken kvarstår. Förändringen mellan budgetåren inom automatikgruppenseparata beslul förklaras bl.a. av beslutet om all invesleringarfr.o.m. /85 skall finansieras utanför statsbudgeten. Vidareleder sjunkande arbetslöshetstal till all utgifterna för arbetsmarknadsåtgärderinom automatikgruppen minskar och slutligen beräknas kostnaderna förföriuslläckning iill följd av statliga garantier till svensk varvsindustri sjunkakraftigt. Sammantaget innebär här redovisade förändringar att utgifterna inomdenna grupp sjunker med . Den tidigare redovisade överenskommelsen om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen innebär all utgiftsaulomaliken även inomsocialförsäkringssektorn minskar betydligt. aversättningen utbetalas i fortsättningen i förhållande till invånarantalet iställel för i förhällande till antalet utförda prestationer inomsjukvårdssektorn. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 38 4.3 Statsutgifterna uppdelade på realekonomiska kategorier För atl underiätta en analys av utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv görs i detta kapitel en uppdelning avstalsutgiflerna i realekonomiska kategorier, dvs. en fördelning på konsumtion,investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Denna genomgångi realekonomiska termer bygger i huvudsak på del inom nationalräkenskapernatillämpade internationella SN A-systemet (System of National Accounts). Vid en analys i reala termer är en första utgångspunkt altsärskilja de finansiella transaktionerna från utgifterna i övrigt.Realekonomiskt betraktas de finansiella transaktionerna främst som en del avkreditmarknaden. Det är vidare viktigt all skilja mellan å ena sidan sådanautgifter där slaten slulligi förbrukar produktionsresurser och å andra sidansådana utgifter som utgörs av överföringar (transfereringar) till andra sektoreri ekonomin. De senare påverkar den reala samhällsekonomiska utvecklingenindirekt, bl.a. genom sina effekter på de disponibla inkomsterna i andra delarav ekonomin. De statliga konsumtions- och investeringsutgifterna visarslalens direkta (slutliga) förbrukning av reala resurser. Somkonsumtionsutgifter betraktas utgifter för statliga myndigheters produktion avtjänster inom t. ex. försvaret, undervisningssektorn och rätlsväsendel.Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten, exempelvis inköp av konsumtionsvaror,hyror, reparationer och underhåll. Konsumtionsutgifterna består till närmare60% av lönekostnader, inkl. sociala avgifter. Försvarels invesleringar, sominte antas ha någon civil användning betraktas i enlighet med SNA-systemel somkonsumtion. Det investeringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte fråndet som gäller för den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktasutgifter för byggnader och anläggningar samt ma-lerielinköp för civila ändamål.Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning av SNA-syslemelräknas i långtidsbudgeten även affärsverkens investeringar - i den mån definansieras över slalsbudgelen - som statliga invesleringar. Dessa medel skallanvändas för invesleringar som beslutats av statsmakterna. Det bör understrykas att gränsen mellan konsumtion ochinvestering i vissa fall kan vara flytande. Del kan sålunda hävdas atl delar avutgifterna för l.ex. utbildning och forskning, vilka klassificeras somkonsumtion, utgör produktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköpav maskiner. Den del av statens utgifter som indirekt påverkarsamhällsekonomin indelas i tran.sfereringar (inkomslöverföringar, bidrag) samtfinansiella transaktioner (lån). Transfereringarna indelas i undergrupper medutgångspunkt i vilken sektor av ekonomin som är mottagare av inkomstöverföringen.I långtidsbudgeten delas transfereringarna upp i överföringar till hushållen,kommuner och företag. Som transfereringar räknas också ränleul- Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget gifter för statsskulden. I långtidsbudgeten reilovisasdock dessa ränteutgifter i en grupp för sig. Till gruppen finansiellatransaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning m. m. Nedan följer en genomgång av de olika ulgiftsgruppernasutveckling. Som framgår av tabell 14 utgörs drygt hälften av staienskonsumtionsutgifter av kostnader för löner. Under den framförliggande periodenminskar de statliga konsumtionsutgifterna i ftisla priser med i genomsnitt 0.6%per år . Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå 1978/79-1982/81 Genomsnittlig procentuell förändring l984/8. 'i-1988/89 Procentuell andel av totala statsutgifter -0.1 -l.l -0,6 -0.5 -1.4 Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Deltagör atl de reala fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. På statsbudgeten återfinns utgifter förinvesteringsändamål inom .såväl den statliga som kommunala och privata sektorn.Invcsteringsulgiflcr i den kommunala och privata sektorn redovisas somtransfereringar till dessa sektorer för investeringsändamål. 1 långtidsbudgetenredovisas som direkta statliga investeringar endasl de medel som på budgetenanslås för invesleringar inom statliga myndigheter och statliga affärsverk.Staten påverkar emellertid en större andel av den totala investeringsvolymen änvad dessa belopp anger eftersom betydande delar av affärskoncernens totalainvesteringar inte finansieras över statsbudgeten. Vidare bokförs utgifter påbudgeten för invesleringar i andra sektorer som transfereringsutgifter. De direkta statliga investeringarna på budgeten inommyndigheter och affärsverk uppgår /85 till ca 14.9 miljarderkronor. beräknas dessa minska med 5,per årräknat i fasla priser. För investeringar inom statliga myndigheter minskarutgifterna för investeringar med 15,i fasta priser medan affärsverkensinvesteringar i stort selt förblir oförändrade. Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Miljarderkronor, oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittligprocentuell förändring 1978/79-1982/83 Procentuell andel av totala statsutgifter Totalautgifter +0,1 Statliga myndigheter -4,2 Statliga affärsverk +4,2 -15,2 + 0,3 Transfereringar för investeringar inom kommuner ochstatliga och privata förelag uppgår /85 till totalt 3,5miljarder kronor. Av detta belopp avser transfereringarför invesleringar inom den kommunala sektorn. Som exempel kan nämnas bidragtill byggande av kommunala vägar saml bidrag till byggande inom sjukvården m.m. Totalt anslås för investeringsändamål inom privata ochstatliga bolag.