prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Dotterbolaget får fullt avdrag för den eriagda räntan medanmoderbolaget endast skattar för den del av räntan som överstiger inflationen.Däremot beskattas moderbolaget fullt ut för försäljningsintäkten vidförsäljning av varor till dotterbolaget. Moderbolaget kan därför frestas attsänka priset på varan och i stället betinga sig en normalt inle förekommanderänla på varukredit. Ulredningen anser inte att det ligger någon fara i eltsådant förfarande så länge det rör sig om en verklig kreditkostnad. På dettasätt kommer staten emellertid enligl RSV;s Prop.1983/84:50 188 uppfattning helt säkert alt medverka till en hel del frånbelalningssynpunkt onödiga lånekonstruktioner. Enda syftet med en varukredit idetta sammanhang torde för det svenska bolagel vara alt uppnå de skatlemässigaförmåner ett Våneförhållande kan ge bolaget. Enligt RSV;s uppfattning är det urprincipiell synpunkt felaktigt att på delta sätt med hjälp av skallereglerstyra företagens transaktioner. RSV har inte tagit ställning till om lagen(1980:865) mot skatteflykt kan bli tillämplig på sådana transaktioner. RSV villpeka på ett av utredningen i delta sammanhang inte behandlat område, nämligenprissättningsfrågor. Såväl som andra länder har mer och meruppmärksammat och sett del som ett problem att bolag i olika länder, men inomsamma koncern, genom felaktig prissättning på varor så atl säga lämnarkoncernbidrag över gränserna i resultatutjämnande syfte. Ett ensidigt införandeav real beskattning i med möjlighet för koncernbolag att avskattemässiga skäl sänka försäljningspriset på varor för atl i stället betingasig ränla på varukredit kan medföra risk för en oriktig prissättning. i län anför all avsaknaden avreciprocitet vid beskattningen leder lill ändrade förutsättningar också iinternationell handel och all sänkta priser och i stället ränla på leverantörskrediter,inte minst vid försäljning till utländskt koncernbolag, kan förväntas bli enkonsekvens. Utredningen diskuterar frågan om ränta på fordringar ochskulder mellan svenskt moderbolag och utländskt dotterbolag. Om ränta är heltavdragsgill i dotterbolagels hemland men moderbolaget endasl är skattskyldiglför realränta i skulle moderbolaget skattemässigt vinna på att sänkaförsäljningspriset och i stället uttaga ränta på leverantörskredil lill dotterbolaget.Samma skattemässiga fördelar torde kunna uppnås inom en koncern genom att detutländska dotterbolaget finansieras genom lån från moderbolaget i stället förgenom aktiekapital. Det utländska dotterbolaget skulle då få fullt avdrag förräntan lill det svenska moderbolaget, som endast skulle skatta för realräntan.För utländska moderbolag skulle det däremot bli gynnsammare alt finansieradotterbolag i genom ökning av aktiekapital i stället förlånefinansiering. Om svenskt företag driver verksamhet såsom filial iullandel kommer vid tax credit-metoden inkomsten av filialen att beskattasenligt den reala förelagsbeskattningens principer i . Att indexuppräknautländska anläggningstillgångars anskaffningsvärden och medge inflalionsavdragpå grundval av inflationen i synes i sådana fall märkligt, eftersominflationen i det land filialen är belägen kan vara helt annorlunda än iSverige. Utredningen konstaterar att det för förelagsbeskattningensdel inte föreligger några skäl att låta den bristande reciprocitelen ilångivarens och låntagarens beskattning medföra några särregler förbehandlingen av räntor, som betalas till utländska långivare. 1983/84:50 189 Föreningen anser det emellertid vara viktigt, atl reciprociteti möjligaste utsträckning upprätihålles i en värld som kännetecknas av en ökadinternationalisering och därmed av ett ökat behov till en anpassning av olikaländers rättsliga system i och för ett underlättande av affärstransaktioneröver gränserna. Kammarrätten i har inte några egentligainvändningar mol de tekniska lösningar som ulredningen anvisar i fråga om inflalionsavdragoch reala värdeminskningsavdrag men anser att frågan om underlaget för inflalionsavdragetsynes böra övervägas ytterligare, eftersom de skäl som utredningen har anförttill stöd för att avdraget skall baseras på lagrets nedskrivna värde inleförefaller hell övertygande. Vidare understryker kammarrätten att utredningenhar avstått från all försöka utarbeta någon metod för inflationsskydd av bl. a.skogstillgångar och anser atl den frågan måste lösas med avseende på de olikaaktuella tillgångsslagen, om en övergång till ett generellt reallbeskattningssystem på allvar skulle övervägas. Förslaget innebär att bokslutstidpunkten kommer att få enökad betydelse. Exempelvis kommer kontrollproblem att uppkomma vad gäller bokslutstransaktionersom syftar till att överföra monetära och andra icke inflalionsskyddadetillgångar till sådana tillgångar, för vilka inflalionsavdrag medges enliglföreslagna schablonregler. Delta gäller exempelvis transaktioner med varulageröver bokslutstidpunkten. Transaktionerna kan också ske mellan personer ochföretag, som slår varandra nära eller av annan anledning befinner sig iintressegemenskap. föreligger beiydande svårigheter att kontrollerahithörande transaktioner. Förslaget innebär i del avseendet en ytteriigarebelastning för skallekontrollen. Del kan också ifrågasättas om inte denna typav transaktioner i sig kan verka i prishöjande riktning på "reala" lillgångar,vilkel alltså skulle motverka förslagets grundläggande syfte. Förslaget medför vidare att skattemyndigheterna kommer allslällas inför delvis nya och annorlunda problemställningar än vad som hittillshar varit fallet. Exempelvis kommer skattemyndigheterna atl behöva ta ställningtill frågan om en tillgång är för högt värderad eller inte. Skatlerätlsligt hardenna fråga varil av underordnad betydelse. Skallekontrollen kommer även i övrigt att ställas införproblem som inle har haft någon praktisk betydelse. Detta gällerexempelvis den föreslagna metoden för atl inflationsjustera räntebetalningarna.Frågan gäller dels vad som kan anses utgöra ränta i det enskilda fallet, delsden praktiska tillämpningen och kontrollen. exempel på detta är att leasingoch köp kan komma att kombineras för all uppnå skattemässiga fördelar. Utredningen har föreslagit all inflalionsjuslering får skeutifrån lagrets nettovärde, dvs. 1983/84:50 190 inventarier och maskiner saml övriga tillgångar. Tillgrund för inflalionsavdraget skall ligga det skattemässiga restvärdet. Det börframhållas all de konsolideringsåtgärder som kan vidtas genomvarulagernedskrivning och avskrivning på anläggningstillgångar endasl är någraav de möjligheter som står still buds när det gäller resultalreglering inomföretagssektorn. Företagens möjligheter atl utnyttja olika slag av resullatreglerandeåtgärder får en avgörande betydelse för inflationsavdragets storlek. Dessamöjligheter varierar från företag till förelag, varför risk föreligger för altinflations-avdraget medför en olikformig behandling av företagen. Ulredningen har inle heller berört frågan om skatlekredilernasbehandling i det reala systemet. Frågan gäller exempelvis beskattningen av avkastningpä skogskonto, investeringskonlo o. d. Om elt förelag har möjligheter all ytterligare skriva nedvarulagret eller på annal sätt öka reserveringsutrymmet har skaltemyndigheternahittills kunnat i huvudsak underlåta en närmare granskning av de enskildabalansposterna. Förslaget innebär att kontrollen måste inriktas på samtligatillgångsposter. En hithörande fråga gäller tillgångsposter, vilkas värde ihuvudsak består av aktiverade kostnader. Detta gäller exempelvis varor undertillverkning, patenträtter o.d. 1 regel har dessa slag av tillgångar inlemedfört några problem vid den praktiska tillämpningen. Förslagel medför däremotatt det blir nödvändigt all granska företagens kostnadsredovisning på ett annatoch mer komplicerat sätt än vad som har varit fallet. Vissa lillgångar intar en särställning, t, ex, pågåendearbeten, lageraktier o, d. Utredningen har inte närmare berört behandlingen avsådana tillgångar. En annan komplikation som utredningen inle heller harberört gäller omsättningsfasligheler. Förslaget innebär atl fastigheter kankomma att inflationsjusteras två gånger, dels i inkomstslaget rörelse, dels i inkomstslagetannan fastighet. Rent allmänt torde förslagel medföra ökade problem i frågaom gränsdragning mellan olika tillgängsslag. Sådana problem uppkommer framför alllvid överiåtelse av fastighet och vid överlåtelse av rörelse. En minst lika svärlillämpningsfråga gäller gränsdragningen mellan rörelsetillgångar och privata lillgångar.Förslaget medför att dylika problem kommer att öka i omfattning. Utredningen föreslår att rörelseidkare vid beskattning avrörelseinkomst skall medges elt särskilt inflalionsavdrag. Härigenom kommerkostnaden för sålda varor att beräknas i samma penningvärde som intäkten försålda varor. Inflationsavdraget skall vara lika med den ingående balansen pä varukontol(efter avdrag för nedskrivning) multiplicerad med inflationstalet förbeskattningsåret. Utredningen har diskuterat frågan om undertaget förberäkning av inflalionsavdraget skall vara det ingående varulagrets värde föreeller efter nedskrivning och ansett del mesl motiverat att beräkning avinflationsavdraget skall ske med ledning av del nedskrivna värdel. Om ulredningensförslag på denna punkt lägges till grund för lagstiftning kan det medföra attdet blir fördelaktigare för rörelseidkare att avsätta till resultatutjämningsfondän att nedskriva varulagret maximall till av anskaffningsvärdet. Skeravsättning till resultalutjämningsfond begränsas rätlen lill lagerned- 1983/84:50 191 skrivning till av anskaffningsvärdet. Det synes ejvara räll atl inflationsavdragets storlek skall vara beroende av vilkenkonsolideringsmetod som förelaget tillämpar. Därför bör inflationsavdragetberäknas på anskaffningsvärdet och inte pä det bokförda värdet av varulagret.Härigenom skulle rörelseidkare bli fullt kompenserade för penningvärdets fallgenom inflationsavdraget, vilket inte skulle ske om underlaget för avdragetutgjorde det bokförda värdel. Inflalionsavdraget för varulager torde få stor betydelseför byggmästares "smittade" fasligheter. Dessa utgör varulager ibyggmästares rörelser och inflationsavdrag skall således medges för varje årsom sådan fastighet innehas. Härigenom kommer den skattemässiga skillnadenmellan fastigheter, som utgör omsättningstillgångar (varulager), ochanläggningstillgångar i byggnadsrörelse att bli mindre än med nuvarandebestämmelser. Vid beräkning av värdeminskningsavdrag för inventarier, påvilka plan-enlig avskrivning tillämpas (exempelvis värmepannor i hyreshus),skall avskrivningsunderlaget omräknas med hänsyn till den allmännaprisutvecklingen. För inventarier, vilka nedskrives enligt reglerna för rä-kenskapsenligavskrivning (exempelvis maskiner i rörelse) skall i stället medgivasett inflationsavdrag vid beskaltningen. Avdraget skall utgöra inventariernas skatlemässigarestvärde vid beskattningsårets ingång mulfiplicerat med inflationstalet föråret närmast före taxeringsåret. Avdrag förvärdeminskning på maskiner och inventarier kan förekomma i inkomstslaget tjänsttill exempel för handelsresandes personbilar. Inkomstslaget tjänst omfattasinte av ulredningens förslag till realbeskatlning, varför indexuppräkning avavskrivningsunderlaget för sådana invenlarier ej skulle få ske. Det finnsingen anledning alt undantaga inventarier i inkomstslaget tjänst, som avskrivesenligt planenlig melod, från indexuppräkning. Kompensation för inflationen skall ske genom att avskrivningsunderla-geiårligen uppräknas med inflalionstalet för beskattningsåret. Vid avyttring av fastigheter skall liksom bådeanskaffningskostnaden och de medgivna värdeminskningsavdragen räknas upp medindex vid beräkning av skattepliktig realisationsvinst. Värdeminskningsavdragenskall indexuppräknas även om de undersliger , vilkel innebär enskärpning av realisationsbeskattningen jämfört med nuvarande regler. Utredningen har diskuterat frågan från vilket åranskaffningskostnaden för byggnader skall få indexuppräknas. Indexuppräkningkan antingen ske från det år byggnaden förvärvades eller från det år realbeskatlninginföres. Ulredningen föreslår uppräkning från anskaffningsårei men dock högstunder från det år realbeskatlning införes. Varulager får inte uppräknas för år före del år realbeskatlninginföres även om varorna anskaffats . Delsamma gäller förinventarier. Därför kan det ifrågasättas om byggnaders anskaffningskostnadskall få uppräknas annat än fr. o. m. år då realbeskatlning införes. I varulagerkan ingå byggnader, som är omsättningstillgångar i byggnadsrörelse, och fördessa skall inga retroaktiva inflationsavdrag medges. Med hänsyn härtill synesanskaffningskostnader för byggnader, som är anläggningstillgångar, inle få indexuppräknasför tid då realbeskatlning ej gällde. Prop.1983/84:50 192 Samma indexial skall användas av alla rörelseidkareoberoende av räkenskapsårets omfallning. 1 tider med stigande inflation kommerrörelseidkare med brutet räkenskapsår att gynnas av denna bestämmelse. I tidermed fallande inflation kommer dessa rörelseidkare att missgynnas. På längresikt torde dessa skillnader utjämnas varför indexuppräkning bör kunna ske medledning av inflalionstalet för året närmast före taxeringsåret. Om en rörelseidkare på grund av omläggning avräkenskapsåret skall åsälias två taxeringar samma laxeringsår kommer han enligtutredningens förslag all medgivas dubbla inflationsavdrag för varulager ochinventarier. Likaså kommer avskrivningsunderlaget för byggnader att indexuppräknastvå gånger med samma inflationstal. Utredningen har inle beaktat dettaförhållande. Inflalionsavdrag och indexuppräkning för inventarier och byggnaderbör korrigeras med hänsyn lill räkenskapsårets längd. I annat fall kanomläggning av räkenskapsår leda till för stora orättvisor mellan rörelseidkare. Under denna rubrik behandlar utredningen kortfattat hur realbeskattningenskulle påverka beskattningen av företag i vissa branscher. Skillnadenmellan beskattningen vid yrkesmässigt och inte yrkesmässigt bedriven verksamhetkommer i vissa branscher att bli mindre än nu om realbeskatlning införes. Densom exempelvis driver handel med aktier beskattas nu för hela vinsten vidförsäljning av aktier oberoende av innehavstiden. Vid realbeskatlning kommerhan all kompenseras för inflationen genom årliga inflationsavdrag påvarulagret (= aktierna), varigenom endasl den reala vinsten beskattas. Enprivatperson som säljer sina aktier kompenseras för inflationen genomindexuppräkning av anskaffningskostnaden och blir likaså beskattad för heladen reala vinsten. På samma sätt blir en byggmästare, som säljer en"smittad" fastighet, och en privatperson, som säljer en villafasiighet,båda beskattade för hela den reala vinsten. All beskatta icke yrkesmässig verksamhet lika hårt somyrkesmässig verksamhel är ett stort avsteg från gällande principeri svensk skattelagstiftning. Inkomster vid avyttring av lillgångar, somprivatpersoner innehaft , har alltid beskattats lägre änrörelseinkomster. Att ändra på detta förhållande för att realbeskatlninginföres är inte motiverat. Föreningen revisorer uttalar att det kandiskuteras om inflalionskorrigering skall göras på varulagrets bruttovärdeeller på dess nettovärde efter avdrag för lagerreserv. Prop.1983/84:50 193 Remissammanställning avseende fondgruppens promemoria ochplaceringsutredningens betänkande Efterremiss har yttranden över dels den interdepariementala fondgruppens promemoria(Ds Fi 1983:20) Löntagartbnder i ATP-systemet och dels placeringsutredningensbetänkande (SOU 1983:44) Kapitalplaceringar på aktiemarknaden avgetts avfullmäktige i , hovrätten över och , kammarrätten iStockholm (fondgruppen), kommerskollegium (placeringsutredningen),(), allmänna pensionsfonden, Qärde fondstyrelsen,bankinspektionen, (), Centralorganisationen /SR(/SR), , (fondgruppen). (), i (LO), () (fondgruppen). (), , . (fondgruppen) och . Yttrande har ocksåkommit in från , , (placeringsutredningen), , , hantverks- och indu-slriorganisationFamiljeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), samtSveriges värdepappersfonders förening (placeringsutredningen). StiftelsenAktiefrämjandet har avgelt ett gemensamt yttrande över fondgruppens promemoria,placeringsutredningen och betänkandet (Ds Fi 1983; 13) En modell förvinstdelning. Kommerskollegiumhar bifogat yttranden från och handelskammare. LO har bifogatyttranden från . Svenska fabriksarbetareförbundel, , . Svenska transportarbetareförbundei samt . 2 Allmänt om löntagarfonder Allmännauttalanden om löntagarfonder har gjorts av i första hand arbetslagar- ochnäringslivsorganisationer. Till dem som yttrat sig hör ocksåfullmäktige iriksbanken (majoriteten), som anför; 13 1983/84. Prop.1983/84:50 194 Fråganom införande av löntagarfonder förankrade i svensk lagstiftning har varitföremål för intensiv debatt.under det senasle decenniet. Motiven förlöntagarfonder kan koncentrerat uttryckas i fyra punkter. All underlätta den solidariska lönepolitiken. Att motverka den privata makt- ochförmögenhetskoncentrationen. Att förstärka löniagarinflytandet i näringslivet. Atl öka sparandel och kapitalbildningen i isyfte all skapa förutsättningar för en industriell expansion. Fullmäktigefinner för sin del de i dessa punkter angivna målsättningarna välgrundade ochuttalar i huvudsak sin anslutning till de föreslagna åtgärderna. Lönlagarfondernakan spela en väsentlig roll i en utveckling som medverkar till såväl önskvärtsparande som sparandets inriktning på industriell expansion. Fullmäktigespositiva inställning fill införande av löntagarfonder i den föreslagnaförsikliga utformning, som förslaget fått, dikteras bl. a. av medvetandet omden alltför stora koncentrationen av ägandet i svenskt näringsliv. Det ärknappast förenligt med den allmänna uppfattningen i ett demokratiskt samhälleatt ägandet av produktionsmedlen är koncentrerat till ett fåtal händer, mångagånger med anonyma ägare och ägare bosatta utanför landets gränser. Ett bredaremedborgarinflytande och ägande i den för den enskilde och för folkhushållet såavgörande frågan om svenskt näringsliv och dess utveckling är klart motiverat.Det torde föreligga en allmän anslutning härtill, även om uppfattningarna omformerna härför är delade. Enligt fullmäktiges mening kan tillkomsten avlöntagarfonder positivt medverka till elt bredare och mera demokratiskt ägandei svenskt näringsliv. Mollydelsen aw fullmäktiges i yttrande reserverade sig tre ledamöter.Ledamöterna anför i sin reservation sammanfattningsvis följande; Somanfördes i den borgerliga reservationen mot fullmäktiges remissyttrandebeträffande belänkandet En modell för vinsldelning (Ds Fi 1983: 13), bör ettlöntagarfondssystem inte införas. Etlgenomförande av fondförslagen skulle innebära att de första stegen tas mol ettsocialistiskt samhälle byggt på planhushållningens principer. Det innebär ettövergivande av del ekonomiska system, som givit oss den kanske högstalevnadsstandarden i världen. Det innebär också ett hot mot fortsatt ekonomisktframåtskridande och mot en långsiktig trygg sysselsättning. Uppbyggandenav ett fondsystem som blir dominerande ägare av det svenska näringslivelinnebären maktkoncentration av ett slag som inte förekommit i Sverige.Det kommer atl leda lill ökad centralisering och byråkralisering av det svenskasamhället. Kammarrättenhar tidigare riktal kritik mol de förslag som den s.k. vinsldelningsgruppenframlagt i sill betänkande (Ds Fi 1983: 13) En modell Prop.1983/84:50 195 Vad som har tillkommit genom den nyaremissen föranleder inte domstolen att modifiera denna ståndpunkt. Det måstetyvärr konstateras all del remitterade förslagel, i likhet med vinstdelningsgruppensbetänkande, är knapphändigt eller, på en del punkter, inte alls motiverat. Somexempel i sist angivet hänseende kan nämnas vilka kriterier som skall gälla medavseende på regionaliseringen (s. 68) liksom för valet av löntagarrepresentanteri fondstyrelserna (s. 77) och motiven för avvikelsen från vad som gäller i denuvarande fondstyrelserna i fråga om villkoren för valbarhet (s. 77).Bedömningen av förslagel kompliceras också av att det under remisstidens loppfrån regeringshåll har gjorts uttalanden som delvis synes ha medfört attförslagen redan har blivit överspelade. 1 första hand tänker kammarrättenhärvid på hur fondstyrelserna skall utses i elt något längre perspektiv. Iyttrandet över vinstdelningsgruppens betänkande angav kammarrätten all så somden däri föreslagna avgiften konlruerats den i praktiken inle har någonting altgöra med den delning av vinsten mellan anslällda och ägare, vilken omtalats idirektiven för utredningen, ulan är en ny skall på företagen. Även om medlen,så som har föreslagits i promemorian, specialdeslineras lill den allmännapensionsfonden (AP-fonden) ändrar detta inte bedömningen (jfr promemorian s. 41sista st.). Med hänsyn till kammarrättens redovisade inställningi fråga om fondernas natur finner domstolen benämningen"löntagarfonder" mindre adekvat. har avstått från all yttra sig. Enstyrelseledamot är skiljaktig och anförde "Vad som för försäkringslagarna och pensionärerna ärav centralt intresse är hur den tänkta nyordningen kommer att påverkanäringslivets effektivitet och konkurrenskraft på kort sikt. Möjligheterna atlsäkra pensionernas realvärde är nämligen, oavsett finansieringsformerna,främst beroende av ett lönsamt, expansivt och produktivt näringsliv. Utredarnahar inte berört denna vitala fråga om förslagens konsekvenser för näringslivetsutveckling och effektivitet. Det är min bestämda uppfallning all, om förslagengenomföres, dynamiken och framslegsiaklen i näringslivel kommer att avta ochsuccessivt minska vår internationella konkurrenskraft." Ifrågavarande utredningar jämte betänkandet "Enmodell för vinstdelning" (Ds Fi 1983: 13) utgör sammantagna förslaget omlöntagarfonder, som totalt avvisas av ett enigt näringsliv. Den centrala frågan när det gäller löntagarfonder är omdel svenska näringslivel skall socialiseras. Vid sidan härav är frågor omfondernas tekniska och administrativa utformning.av underordnad betydelse, EnliglStockholms Handelskammare saknas därior anledning all i detalj granska deremitterade förslagen. 1983/84:50 196 Handelskammaren har tidigare bestämt avvisat den modellför vinstdelning som föreslogs i betänkande Ds Fi 1983: 13 eftersom denna idet övergripande perspektivet utgör ell led i införandet av kollekliva löntagarfonder.Av samma skäl avvisar Handelskammaren de förslag som framläggs i nuremitterade utredningar. Betänkandet "Löntagarfonder i ATP-systemet"innehåller förslag om införande av löntagarfonder och lagstiftning som bl. Förslagelom atl införa löntagarfonder är en mycket kontroversiell fråga och som är avstor betydelse för samtliga landets medborgare - ej endasl löntagare - ochnäringslivet. Såväl rådande samhällssystem som samhällsekonomi kommer allpåverkas om löntagarfonderna införes. Del är därför av avgörande betydelse attdenna fråga blir föremål för sedvanlig utförlig utredning och remissbehandlingi åtminstone den omfattning och på det sätt, som är regel för andra ärenden avlika stor eller mindre vikt än förevarande remissärende. Emellertid har dennaordning inte följts i förevarande ärende. Det framlagda förslaget saknar praktiskt taget helt enförutsättningslös ulredning - de föreslagna fondernas inverkan påsamhällsekonomi, investeringar, marknadsekonomi m. m. Behovet avlöntagarfonderna har ej heller utretts. Ibetänkandet redovisas endast huvudpunkterna i en rapport som förelades socialdemokratiskapartikongress. Denna redovisning är icke tillräckligl utredningsmaterialför ett avgörande huruvida löntagarfonder skall införas eller icke. Redan på grund av den mycket bristfälliga utredningen avslyrkerföreningen förslaget om införandet av löntagarfonder. Redovisade motiv i rapporten rapport som således utgör utredningens endaunderlag för förslaget om införandet av löntagarfonder redovisas ett anlalmotiv för att införa etl löntagarfondsyslem. Några av dessa motiv skall härkommenteras.