prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — ett sådant undantagande. Vid beräkningen avpensionstillskott till folkpension åt änkan görs nämligen avräkning både motfaktiskt utgående änkepension (och eventuell ålders- eller förtidspension)från ATP och mot sådan änkepension frän tilläggspensioneringen som skulle haulgetls om den avlidne maken inle hade gjort undantagande. Den änkepension, somskulle ha utgått frän tilläggspensioneringen om den avlidne maken inte hadegjort undantagande, inverkar reducerande inte enbart på pensionstillskott tillänkepension. Också pensionstillskott till ålders- eller förtidspension somuppbärs av änkan minskas med hänsyn till sådan beräknad tilläggspension. Dettamedför att, när änkan uppnår den allmänna pensionsåldern och änkepensionen fränfolkpensioneringen avlöses av folkpension i form av ålderspension, kommerhennes rätt till pensionstillskott fortfarande all påverkas av den änkepensionsom skulle ha kunnat utgå frän ATP om den avlidne mannen inte hade gjortundantagande. En annan konsekvens av regelsystemet illustreras avföljande exempel. Tvä makar uppbär båda ålderspension frän folkpensioneringen.Till kvinnan utges oreducerat pensionstillskott, medan mannen - pä grund av atthan begärt undantagande frän ATP - inte får något pensionstillskott. När mannenavlider, utges ingen änkepension från ATP till den efterlevande hustruneftersom mannen till följd av undantagandet inte tillgodoräknatspensionsgrundande inkomst. Dessutom kan kvinnan - om hon ansöker om änkepensionfrån ATP - förlora del pensionstillskott som tidigare utgetts lill hennesålderspension. Detta avräknas nämligen mot den änkepension frän ATP som skulleha utbetalats om undantagandet inte hade gällt för den avlidne mannen. konstaterar i sitt betänkande attproblemet beträffande rätten till pensionstillskott åt änkan efter en personsom gjort undantag från ATP kommer atl minska i betydelse för framtideneftersom undanlagan-deinstitutet numera avskaffats. Äldre personer medundantagande har dock alltjämt möjlighet att stå utanför ATP, och även tidigareundanlaganden kommer att inverka pä rätten till pensionstillskott.Verkningarna av undantagandeinstitutet kommer således att göra sig gällandeännu . Vidare erinrar kommittén om att det, lill följd av delångtgående övergångsbestämmelser som föreslås knutna till det nya systemet förefterlevandepensionering, kommer all utges änkepension enligl hittillsvaranderegler framöver. För rätten lill pensionstillskott till sådanövergångsvis utgiven änkepension - liksom till ålderspension ät äldre änkor -kommer det fortfarande all vara av betydelse om den avlidne mannen omfattats avundantagande. Frågan om rätten härtill kommer därför inte att bli inaktuellefter familjepensionsreformens genomförande, även om den kommer att successivtminska i betydelse. Kommittén anser atl de nu gällande reglerna i vissa fallkan ge upphov till effekter som år mindre tillfredsställande. Även om denuvarande reglerna framstår som följdriktiga i lagtekniskt hänseende, finnerkommittén att Prop.1983/84:73 169 övervägande skäl talar för en ändring av dessa. Kommitténföreslär därför att det vid bestämmande av pensionstillskott ät änkaskall bortses frän sådan tilläggspension som skulle ha utgetts om den avlidnemannen inte hade gjort undantagande. De nya reglerna bör avse pensionstillskottsåväl till ålders- och förtidspension som till änkepension, och de bör gällaoavsett om änkan själv lämnat samtycke till undantagandet eller ej. De börvidare tillämpas både i fall dä rätten till pensionstillskott uppkommer efterikraftträdandet och i fall då änkan börjat uppbära pension . Deremissinstanser som närmare går in på frågan ger enhälligt sitt stöd ät den avkommittén föreslagna lösningen. Också jag ställer mig i huvudsak bakom kommitténsståndpunkt. Av skäl som jag kommer att närmare utveckla förordar jag emellerfidvissa justeringar av kommittéförslaget. Jag villinledningsvis erinra om att samma konsekvenser, som följer pä rätten tillpensionstillskott åt en änka av att den avlidne mannen haft undantagande frånATP, kan uppkomma även om mannen för ell eller underlåtit att betalaegenavgift till ATP för inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Harfastställd lilläggspensionsavgifl inle erlagts till fullo inomviss tid medför detta att pensionspoäng för ATP för del året intetillgodoräknas i den mån den pensionsgrundande inkomsten hårrör från inkomst avannat förvärvsarbete (11 kap. 6 § första stycket AFL). Egenpensionen blirhärigenom lägre än eljest, och även familjepension från ATP efter den somberörs av bestämmelsen påverkas därav. Enligt 4 § lagen om pensionstillskott skall avräkning påpensionstillskott göras ocksä mot den tilläggspension som skulle ha utgått omavgift hade erlagts. Detta får betydelse också för rätten tillpensionstillskott ät änkan efter en man som underlåtit att betalatilläggspensionsavgift. Liksom då mannen haft undantagande inverkar mannensunderlåtna avgiftsbetalning reducerande på pensionstillskott inte enbart tillänkepension utan ocksä till ålders- och förtidspension till änkan. Enligt minuppfattning måste de effekler på rätten till pensionstillskott för änkan somkan följa av atl mannen underlåtit att erlägga egenavgift för ATP anses varalika otillfredsställande som konsekvenserna av alt mannen gjort ettundantagande frän ATP. Jag föreslär därför att det vid bestämmande avpensionstillskott till folkpension åt en änka inte längre skall tas hänsyn lillsådan änkepension frän ATP som skulle ha utgetts om den avlidne mannen inlehade omfattats av undantagande från försäkringen för tilläggspension eller inlehade förlorat pensionspoäng pä grund av underlåten avgiftsbetalning tillförsäkringen. De ändrade reglerna bör enligt min mening avse enbarträtten till pensionstillskott till ålders- och förfidspension åt änkor. Attlåta lagändringarna ta sikte även på pensionstillskott fill sådan änkepensionfrån folkpensioneringen som utges övergångsvis skulle stå i mindre godöverensstämmelse 1983/84:73 170 med syftet bakom och inriktningen avfamiljepensionsreformen. Elt väsentligt syfte med den föreslagna ändringen äratt undvika att en utgående ålders-eller förtidspension åt en kvinna minskas ommannen skulle avlida. Det rör sig hår om egenpensionsförmåner beträffande vilkakvinnan bör ha en garanti mot atl de inte plötsligt reduceras efter mannensbortgång. Änkepensionen är däremot en från mannen härledd pension, som enligtmitt förslag skall avvecklas. När det gäller denna pensionsform är det enbartfråga om på vilken nivå pensionen skall beviljas efter dödsfallet. Det börenligt min inening inte komma i fråga alt som änkepensionerna föreslåsavvecklade lägga fram förslag som innebär att redan utgående sädana pensionerfr. reformens ikraftträdande skall betalas ut med högre belopp äntidigare. En lösning av innebörd att ocksä pensionstillskott tillänkepension undantogs frän avräkningen mot sådan fiktiv tilläggspension i formav änkepension som beräknas pä grund av mannens undantagande eller underlåtnaavgiftsbetalning skulle dessutom ge upphov till andra konsekvenser som måsteanses mindre lämpliga. Om mannen vid dödsfallet uppbar enbart ålderspensionfrän folkpensioneringen (utan pensionstillskott eller med reduceratpensionstillskott till följd av undantagandet eller den underlåtnaavgiftsbetalningen) skulle niimligen kvinnan som änka kunna fä en högrefolkpension i form av änkepension än den ålderspension som mannen uppbar föredödsfallet. Även kostnadshänsyn lalar för den av mig förordadelösningen. Vid den prioritering som mot bakgrund härav måste göras mellan attlåta ändringen la sikte på också de fall då mannen underlåtit att betalatilläggspensionsavgift och till följd därav gått miste om pensionspoäng och attlåta den omfatta även pensionstillskott till änkepension men dä enbartundantagandefallen, finner jag det förstnämnda alternativet vara att föredra. Sammanfattningsvis innebär mitt förslag attpensionstillskott lill ålders-och förtidspension åt en änka fortsättningsvisinte skall kunna rhinskas med sådan änkepension från ATP som skulle ha utgåttom den avlidne mannen inte hade gjort undantagande från tilläggspensioneringeneller inte hade gått miste om pensionspoäng på grund av underlåtenavgiftsbetalning. De konsekvenser på rätten till pensionstillskott som enligtnuvarande regler kan uppkomma av att kvinnan själv haft undantagande ellersjälv underlåtit atl betala lilläggspensionsavgifl kvarstår självfalletoförändrade. De föreslagna ändringarna bör genomföras vid sammatidpunkt som de andra lagändringar jag föreslagil, dvs. Denya reglerna bör gälla såväl i fall då rätten till pensionstillskott uppkommerefter ikraftträdandet som då rätten uppkommit . Givetvis bör dedock avse endast sädanl pensionstillskott som belöper på tid efterikraftträdandet. Prop.1983/84:73 171 8 Kostnadseffekter för den allmänna försäkringen m. m. Det nya systemet för stöd åt efterlevande föreslås bligenomfört successivt och kommer att nå fullfunktionsstadiet först efteråtskilliga år. De i avsnitt 3.4 föreslagna övergångsbestämmelserna innebär attmän samt kvinnor i yngre ålder ges rått till efterlevandepension enligt de nyareglerna om dödsfallet inträffar eller . Äldre kvinnor samtkvinnor som fått rätt till änkepension före ikraftträdandet avfamiljepensionsreformen omfattas emellertid åven fortsättningsvis av nuvarandeänkepensionering. Till följd härav kommer tvä olika syslem förefterlevandepensionering att fä tillämpas parallellt under lång fid framöver.Även pä barnpensioneringens område sker ett successivt ikraftträdande av de nyareglerna. Påmotsvarande sätt föresläs förändringarna av efterlevandeskyddet inomarbetsskadeförsäkringen och i fråga om hustrutillägget få fullt genomslag förstefter en övergångstid. Detta betyder att kostnadseffekterna av de skildaförslagen inte kan bedömas enbart på grundval av utfallet för ikraflträdandeäret.Eftersom de nya reglerna får fullt genomslag först år inteheller detta fullfunktionsstadium tillräckligt belysande. För att få enrättvisande bild av kostnadseffekterna måste dessa betraktas i princip är förär från ikraftträdandet till fullfunktionsstadiet. Kostnaderna för denreformerade efterlevandepensioneringen får då jämföras med de kostnader förfamiljepensioneringen som skulle bli följden under olika fidsskeden framöver omde nu gällande reglerna för farniljepension behölls oförändrade. Beräkningaromfattande samtliga kostnadskonsekvenser vid oförändrat regelsystem och av deskilda förslag till förändringar som läggs fram är dock inte möjliga attredovisa. Detta skulle förutsätta att också effekterna för framtiden i beskattningshänseendeskulle beaktas, eftersom de förmåner som berörs av förslagen utgörskattepliktig inkomst för den berättigade. Att uppskatta dessaskattekonsekvenser låter sig emellertid inte göras med en rimlig gradav säkerhet. Redovisningen i det följande tar därför huvudsakligen sikte pä denframtida utvecklingen i fräga om bruttoutgifterna för den allmännapensioneringen rn. Pensionskommitténredovisar i sitt betänkande beräkningar om de framtida försäkringskostnadernavid oförändrat regelsystem. Uppräknade till pensionsnivå utvisar dessaberäkningar att årskostnaderna för familjepension inorn folkpensioneringen kanförutsättas ligga fast pä nuvarande nivå, ca 1 700 milj. kr. Inom ATP skullebarnpensionskostnaderna ligga kvar på i huvudsak nuvarande nivå medanutbetalningarna av änkepension skulle öka mycket kraftigt; ökningstakten underde närmaste åren är ca 200 milj. kr. Detta är en följd av att antalet kvinnor som skulle bliberättigade till änkepension från ATP skulle stiga som medelbeloppetför utgående änkepensioner skulle öka markant. Totalt sett kunde förutses en Prop.1983/84:73 172 successiv stigning av de årliga ATP-utbetalningarna förfamiljepension frän ca 3 500 milj. kr. f. n. till ca 7 800 milj. kr. är 2030och framöver. Inorn ATP skulle utgifterna för familjepension alltså komma än fördubblas räknat i fast penningvärde. Vid enberäkning av utgifterna för en reformerad efterlevandepensionering får hänsyntas både till utgifterna för det nya förmånssystemet och till de utgifter somföljer av att det övergångsvis kommer att utges änkepensionenligt nuvarande regler. Till följd av övergångsreglernas utformning kommerinte att inträda någon omedelbar reducering av ånkepensionsutbetalningarnadirekt efler det nya systemets ikrafllrädande. 1 stället kan dessa förutsättaskomma att öka också därefter. Försl förflutitfrän genomförandet kommer ökningen av utgifterna för övergångsvis utgivenänkepension att brytas och övergå i en minskning. Med hänsyn till den överlappning som blir följden påförmånssidan av att änkepension utgår enligt övergångsreglerna somrätt till efterlevandepension enligl det nya systemet direkt tillerkånnsefterlevande män, kommer alltså att uppstå en motsvarande överlappning päutgiftssidan. I följandetabell redovisas en sttmmanställning av de uppskattade utgifterna framöver förde olika former av familjepension som jag har föreslagit. Utgångspunkten är deberäkningar som gjorts av pensionskommittén varvid beräkningarna flyttats framtvä är för atl svara rnot samma lid från ikraftträdandet som i kommitténsmaterial. Resultatel därav har räknats upp till nuvarande basbelopp 19 400 kr.jämte det särskilda tilläggsbeloppet . Därtill har hänsyn tagits lill deavvikelser från kornmittéförslagen som jag föreslagit i det föregående. 1983/84:73 173 Utgifter för efterlevandepension enligt föreslagna regler,milj. De hår angivna utgifterna för barnpension inomfolkpensioneringen innefattar även den föreslagna höjningen av nivån förbidragsförskott i vissa fall. Sammanfattningsvis utvisar tabellen att utgifterna för denreformerade familjepensioneringen kan uppskattas till knappt 4 000 milj, kr, år2012. Härav hänför sig drygt 1 500 milj. kr. lill förmåner enligt det nyasystemet och återstoden, ca 2 500 milj. kr., till övergångsvis utgivenänkepension. Av de 4 000 milj. kr. som utbetalas nämnda år avser drygt 1 100milj. folkpensioneringen och knappt 2 900 milj. kr. Som framgår av tabellen beräknas de sammanlagda utgifternaför efterlevandepension enligt mitt förslag fortsätta atl öka fram till slutetav . En jämförelse mellan dessa beräknade utgifter förefterlevandepension enligt det nya systemet och de utgifter som skulle uppslåmed oförändrade regler visar atl det uppkommer en utgiftsminskning redan år1985. Den kan för det året uppskattas till ca 60 milj. kr. 1983/84:73 174 till ca 240 milj. kr., är 1992 till niirmare 800 milj.kr., är 2012 till ca 5 200 milj. kr. samt och framöver fill ca 8 000milj. Beloppen är beräknade i fast penningvärde. Förslaget fill reformerat efterlevandeslöd inomarbetsskadeförsäkringen kan beräknas ge upphov lill mycket små - i principförsumbara- kostnadsökningar efter ikraftträdandet. Redanefter uppkommer besparingar i förhållande till vad som skulle blifallet om nuvarande regelsystem bibehålls oförändrat. På fullfunktionsstadietefter kan förutses en minskning av de ärliga utbetalningarna av livräntoråt efterlevande med ca 17 milj. kr. (från ca 40 till 23 milj. Den föreslagna avvecklingen av hustrutillägget får merapåtagliga effekter i kostnadshänseende först och . Utgifterna kandå beräknas minska med drygt 180 milj. kr. Fr. o. m. ärhustrutillägget i huvudsak avvecklat, och utgiftsminskningen för är räknatuppgår då till närmare 650 milj. kr. Jag har då utgått frän utgifterna eftergenomförande av de skärpta inkomslprövningsregler som föreslagils i prop. 1983/84:40. De skilda förslag som jag lagt fram med avseende påbarntdlägget kan sammantagna beräknas ge upphov till ökade utgifter med 23milj. för är räknat. Förslagen i avsnitt 7 om avskaffande av inverkan avundantagande m. m. vid beräkningen av pensionstillskott till änkor med förtids-eller ålderspension kan antas medföra ökade utgifter med ca 20 milj. kr.ikraftträdandeåret. Denna ökning i jämförelse med nuvarande regler kan förutseskomma att minska framöver i takt med att verkningarna av undantagande frän ATPupphör. En sammanställning av de sammanlagda effekterna avförslagen lämnas i följande tabell. Som framgår leder förslagen totalt setttill en viss utgiftsminskning . Fr. o. m. det tredjeåret, dvs. , blir utgiftsminskningen mera påtaglig, drygt 200 milj. kr.,och den förstärks sedan successivt för att ifullfunktionsstadiet uppgå till ca 8 600 milj. kr. Sammanställning av ekonomiska ellTekter av framlagdaförslag. Ökade (-I-) resp. minskade (-) utgifter för år (Exkl. skatteeffekteroch administrativa kostnader). i förhållande till oförändrat -\- 20 Prop.1983/84:73 175 Fördelningen på folk- resp, tilläggspensioneringen innebäratt det på folkpensionssidan blir en utgiftsökning med 100-150 milj. kr. för årräknat efter genomförandet. har denna ersatts avminskade utgifter i samma storleksordning. uppgår den årligautgiftsminskningen inom folkpensioneringen till ca 1 500 milj. kr. Förtilläggspensioneringens vidkommande sjunker utgifterna för efterlevandepensionredan under ikraftträdandeåret med drygt 100 milj. kr. Denna utgiftsminskninginom ATP blir därefter större år för år . kanminskningen beräknas till närmare 900 milj. kr., fill ca 4 400 milj.kr. och 2032 fill i det närmaste 7 000 milj. kr. Deredovisade utgiftsförändringarna måste självfallet bedömas med försiktighet. Isynnerhet gäller detta beiräffande beräkningarna av utgifterna förfamiljepensioneringen. Dessa beräkningar bör inte ses som en exaktkostnadskalkyl utan snarare som en grov uppskattning avsedd att ge enungefärlig bild av utgiftsutvecklingen. Beräkningarna vilar här på antagandeni olika avseenden och omspänner en så lång tidrymd som närmare . Som tidigare påpekats innefattar inle heller de angivnauppskattningarna samtliga kostnadskonsekvenser av de olika förslagen. Sålunda ärdet inte möjligt att närmare beräkna effekterna på kostnaderna för bostadsstödi skilda former. Härvidlag kan å ena sidan förutses en reducering avutgifterna för kommunalt bostadstillägg till änkepension och fillhustrutillägg. Detta bortfall kan antas väsentligt överstiga 100 milj. kr. Å andra sidan kan man utgå från att kostnaderna för kommunallbostadstillägg till ålders- och förtidspension kommer att öka något förframtiden till följd av den föreslagna reformen. Vidare kan antas att det skeren viss överflyttning från kommunala bostadstillägg lill statskommunalabostadsbidrag. Det rör sig dock i samtliga dessa hänseenden om effekter somblir mer påtagliga först sedan ett tiotal år förflutit från ikraftträdandet. Inte heller är det möjligt att närmare beräkna dekostnadsökningar som kan antas uppkomma för pensionstillskott tdl egenpensionät efterlevande kvinnor. Dessa torde dock bli endast marginella. Svåra att uppskatta år ocksä konsekvenserna iskattehänseende av omläggningen av familjepensioneringen. Den minskning avutbetalningarna av efterlevandepension som kan förutses eftergenomförandet åtföljs i viss utsträckning av en samtidig reducering avunderlaget för inkomstskatt. Dessutom kan överflyttningen av tyngdpunkten ifarniljepensioneringen frän förmåner lill vuxna efterlevande tillbarnpensionerna på antas ge upphov till ett visst bortfall avskatteintäkter på utgiven familjepension, bl. a. därigenom attefterlevandestödet uppdelas på flera skattesubjekt. Å andra sidan kan förutsesökade skatteintäkter på familjepension till vuxna efterlevande på den grundenatl omställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag inte skall ge denpensionsberättigade rätt till extra avdrag vid beskattningen. 1983/84:73 176 Utöver vad som angetts kan - -antas ske en viss överströmning från änkepension och hustrulillägg till andraförmåner inom och utom den allmänna försäkringen. Sålunda får man räkna med attkvinnor, som tidigare skulle kunnat beviljas änkepension eller hustrutillägg, iviss utsträckning kommer att erhälla förtidspension. Det kan ocksä förutsättasatt efterlevande kvinnor i större omfattning än f. n. kommer att ta i anspråkde arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna och stödformerna. Någranärmare uppskattningar av kostnadskonsekvenserna av de beskrivna förhållandenaär det dock inte möjligt atl göra. De nuredovisade omständigheterna innebår att kostnadsbesparingen olika år framöverinte kommer att bli fullt så stor som sammanställningen i det föregåendeutvisar. Sedan skattekonsekvenserna beaktats och hänsyn tagits fill ökadeutgifter på områden vid sidan av den allmänna pensioneringen uppgårkostnadsminskningarna fill lägre belopp än de som redovisats. Som nämnts i detföregående är det emellertid inte möjligt att utföra några närmare beräkningarom de totala kostnadseffekterna av förslagen. Som jagframhållit i avsnitt 2.2.3 finner jag det angelägel alt allmänheten fårinformation i olika former om reformens innebörd. Sådana informationsinsatser,som bör vara både av generell natur och riktade till vissa grupper t. ex.invandrare, medför en del kostnader av engångsnalur. haruppskattat dessa kostnader lill drygt 2,5 milj. kr. Kommitténhar vidare låtit utföra beräkningar av förslagens konsekvenser 1 administrativthänseende. Enligt dessa beräkningar kommer riksförsäkringsverketsadministrationskostnader att öka med dels en engångsutgift på knappt 1 milj.kr., dels ökade utgifter för löpande tillsyn av de maskinella rutinerna med ca80 . För de allmänna försäkringskassorna kanförutses ökade administrationskostnader under en 40-årig övergångstid.Kostnadsökningen i detta hänseende beräknas som mest utgöra drygt 2,5 milj. kr.per är. Utbildning av personalen vid försäkringskassorna kan beräknas medföraen engångskostnad av 4-5 milj. kr. Slutligen kan uppkomma en tillfällig ökningkring av administrationskostnaderna förförsäkringskassorna på grund av förslaget om ändrade regler för inverkan avundanlagande m. m. på beräkningen av pensionstillskott till änkor. Jagåterkommer lill anslagsbehovet för dessa ändamål vid min anmälan avanslagsfrågorna till budgetproposition. 1983/84:73 177 I enlighet med vad jag nu har anfört har inomsocialdepartementet upprättats förslag fill 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 4. lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, 5. lag om ändringi lagen (1981:694) om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, 6. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 7. lag om ändringi lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 8. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 9. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). Förslaget under 7 har upprättats i samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet och förslagen under 8 och 9 i samråd med chefenför . Jag finner de föreslagna ändringarna iskattelagstiftningen vara av sä enkel beskaffenhet att det inte finns någotbehov av ett yttrande av lagrådet. Lagändringarna i övrigt avser inte sådanaämnen där regeringsformen anger alt lagrådets yttrande bör inhämtas. 12 1983/84. Prop.1983/84:73 178 10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring Den här föreslagna lagstiftningen innebär en genomgripandesamordning av bestämmelserna om efterlevandepension inom folk- ochtilläggspensioneringen. Även arbelsskadeförsäkringens regler ansluter näralill dessa. För alt markera denna samordning har, till skillnad fränhittillsvarande lagutformning, de nya bestämmelserna inom folkpensioneringenfått bli de grundläggande och tilläggspensions- och arbetsskadereglerna i storutsträckning utformats som hänvisningar till dessa. Härigenom bör såvällikheter sorn skillnader framträda tydligare iin , och lagtextensutformning bidra till överskädlighel och enklare handhavande. I 3 och 8 §§ regleras samordningen mellan .sjukpenning ochsärskilt efterlevandebidrag. Reglerna motsvarar de som gäller för försäkraderned förtidspension. Av 3 § följer att sjukpenning inte kan utgå till den somuppbär helt särskilt efterlevandebidrag.