prop · G703160 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag till en plan för utbyggnad av vattenkraftentill /år. Planen är ett led i en strategi för att tillgodose det av riksdagenfastställda målet för vattenkraftens roll , för att skapasysselsättning och för att bevara kompetensen hos kraftföretagen och i den tillverkandeindustrin. Förslagenansluter.i huvudsak till vad som har föreslagits av vattenkraftberedningen (I1982:06). Den plan för utbyggnaden av vattenkraften som läggs fram omfattar 3,8TWh/år och syftar till att uppnå den av beslutadevattenkraftsproduktionen om /år . Planenomfattar en viss utbyggnad av älv, som f n. är skyddad från utbyggnadenligt riktlinjerna för den fysiska riksplaneringeji och som därmed också ärupptagen i den uppräkning av älvar och älvsträckor som görs i 11 kap. 1 § 4vattenlagen (1983:291). Som följd härav föreslås att riktlinjerna ändras ifråga om denna älv och att älven tas bort från de älvar och älvsträckor somuppräknas i vattenlagen. Vidutarbetandet av planen har en avvägning gjorts mellan bevarandeintressen och kraftförsörjningsintresset.Vidare har eftersträvats att skapa fömtsättningar för regionalt samladsysselsättning i ett flertal områden. Åtgärderför att stimulera tidigareläggning av renovering av elektrisk och mekanisk utmstningföreslås. 1 1983/84. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenomföreskrivs att 11 kap. 1 § VL (1983:291) skall ha nedan angivna lydelse. 1 § Regeringen skall pröva tillåtligheten av följandeslag av vattenföretag, nämligen 1. vattenkraftverksom är avsedda för en installerad generatoreffekt av minst 20000 kilowaU, 2. vattenregleringarmed en större vattenståndsskillnad mellan däm-nings- och sänkningsgränserna äntvå meter eller en meter samt regleringar med mindrevattenståndsskillnad än som har angetts , om därigenom skall utnyttjas ett vattenmagasinav eller underveckan, 3. vattenöverledningareller andra vattenbortledningar från vattendrag eller sjöar med en normaloreglerad lågvattenföring av minst en kubikmeter i bortledningspunktenrespektive utloppet, om den vat-tenföring som skall tas i anspråk överstiger enfemtedel av den normala oreglerade lågvattenföringen och det inte är uppenbartatt bortledningen kan ske utan olägenhet av betydelse för allmänna intressen, 4. andravattenkraftverk och 4. andra vattenkraftverk och andravattenregleringar eller vat- andra vattenregleringar eller vat- tenöverledningar för vattenkraftändamål, om a) företaget avser någon av följande älvar, nämligen älv, älv, älv och , b) företaget avser någon av de älvar eller älvsträckor som anges i följande uppställning tenöverledningar för vattenkraftändamål, om a) företaget avsernågon av följande älvar, nämligen älv, älv, älv och , b) företaget avser någon av de älvareller älvsträckor som anges i följande uppställning Klar- sträckan mellan Kärr- Klaräl- älven backstrand och Ede- ven darna Ljusnan sträckan mellan Ljusnan sträckanmellan Kärr-backstrand och Ede-bäck Västerdalälvenuppströms Hummelforsen och nedströms Skifsfor-sen. uppströms Trängsletsamt sträckan mellan och sträckanmellan och (Häije- dalsljusnan) och Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjo-sokken samt Tärnaforsen mellan och Gäutan sträckan mellan Lafor-sen och (Mellanljusnan)uppströms , Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkanuppströms Hotagen ,Storån uppströms Klumpvattnet, , Saxån, Ransarånuppströms Ransaren samt Vojmån uppströms ströms Akkajaure, Lilla Lule älv uppströms Skalkaoch Tjaktjajaure samt Röran-Livas älv, sträckan mellan Lafor-sen och (Mellanljusnan)uppströms , Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman' samt Hårkanuppströms Ho-tagen ,Storån uppströms Klumpvattnet, , Saxån, Ransarånuppströms Ransaren samt Vojmån uppströms Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjo-sokken samtTärnaforsen mellan och Gäutan källflödena uppströms Sädvajaure respektive Rebnisjaure uppströms Akkajaure, Lilla Lule älvuppströms Skalka och Tjaktjajaure samt Röran-Livas älv. 5. grundvattentäkterför tillgodogörande av en större vattenmängd än , 6. andravattenregleringar, vattenöverledningar och vattenbortledningar än som har angettsfömt, om företaget avser någon av sjöarna , , , ,i eller Siljan och företaget kan inverka märkbart påvattenståndet i eller vattenavrinningen ur sjön. Dennalag träder i kraft den Rättelse: S.4, under Närvarande Står: 1983/84:160 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Enligtav i olika sammanhang fastställda riktlinjer för hushållningen medlandets mark- och vattenresurser gäller att vissa älvar och älvsträckor t. v.har undantagits från utbyggnad för vattenkraftsändamål. Samtidigthar i samband med olika energipolitiska beslut tagit ställning för enviss utbyggnad av vattenkraften. energipolifiska beslut (prop.1975:30, CU 28, NU 30, rskr 202 och 203) förutsatte en utbyggnad till enutbyggnadsnivå på . Hösten1982 tillkallades en pariarnentarisk beredning' (I 1982:06) med uppdrag attföreslå en plan för vattenkraftens utbyggnad. Enligt direktiven (Dir. 1982:90)skulle beredningen studera olika möjligheter att åstadkomma vattenkraftper år och belysa vattenkraftens möjliga roll i den svenskaenergiförsörjningen. Därvid skulle beredningen söka genomlysa alla aspekter påutbyggnad av vattenkraften. Det gällde de ekonomiska aspekterna, betydelsen försysselsättningen i berörda regioner, inverkan på försörjningsberedskapen,inverkan på miljön, naturvården och kulturminnesvården liksom på skogs- ochjordbruket, fisket, rennäringen och det rörliga friluftslivet. Stor vikt skulleläggas vid frågan om hur en utbyggnad av vattenkraft påverkar berörda kommuner.Vidare skulle översiktligt redovisas en jämförelse mellan inverkan på miljönfrån vattenkraftsutbyggnad och miljöpåverkan från andra tillgängligaenergikällor. Utredningsarbetet borde planeras i samarbete med 1981 årsenergikommitté (I 1981:09). Beredningen,som tog namnet vattenkraftberedningen, lämnade i augusfi 1983 betänkandet (SOU1983:49) Vattenkraft. Betänkandet har varit föremål för en omfattanderemissbehandling. En sammanfattning av betän- 1983/84:160 5 kandetoch remissinstansernas synpunkter härpå bör fogas till protokollet i dettaärende som bUaga 1. har på regeringens uppdrag utrett vissa frågor om vattenkraftsutbyggnadenunder . Verket behandlar i utredningen den s.k. medelårsproduktionensstorlek, möjligheterna att nå ett tillskott på /år genom beredningensförslag, situationen för den utmst-ningstillverkande industrin,sysselsättningen och möjligheter till reinvesteringar i befinfiiga kraftverk.En sammanfattning av verkets utredning bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Fråganom utbyggnad av vattenkraften och den därmed sammanhängande avvägningengentemot bevarandeintressen har behandlats av vid åtskilligatillfällen . Innan jag går in på vattenkraftberedningensförslag skall jag göra en kort sammanfattning av frågans behandling i riksdagenunder och de fömtsättningar som på gmnd av riksdagensställningstaganden f n. gäller för vattenkraftsutbyggnad. Riksdagenlade fast vissa riktlinjer för hushållningen med landets mark- ochvattenresurser (prop. 1972:111, CU 35, rskr 348). Detta beslut innebar attoutbyggda huvudälvar och källflöden i norra skulle bevaras opåverkade. I samband med beslutet år1972 tillkallades en sakkunnig (C 1972:02) för att närmare studeravattenkraftsutbyggnader i norra och södra . Den sakkunnigelämnade betänkandet (SOU 1974:22) Vattenkraft och miljö. Föratt komplettera detta material med liknande uppgifter rörande de norra delarnaav landet tillkallades en sakkunnig (B 1974:01) med uppdrag att utredafrågor om vattenkraftsutbyggnader i norra . En lägesrapport (Ds B1974:4) Vattenkraft och miljö 2 lämnades . Utredningen slutredovisadessenare i betänkandet (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3. Enligtriksdagens energipolitiska beslut skulle vattenkraften, i avvaktan påett nytt ställningstagande , byggas ut med ytteriigare ca till enutbyggnadsnivå på /år . Denna utbyggnad ansågs kunna ske utan attnågon allvarlig konflikt med naturvårdsintressena skulle uppstå. År1977 fattade statsmakterna beslut om riktlinjer i den fysiska riksplaneringenför vattendrag i norra och (prop. 1977/78:57, CU 9, rskr100). I beslutet, som bl. a. grundas på de nämnda betänkandena (SOU 1974:22) VaUenkraftoch miljö och (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3, anges vilka vattendrag ochälvsträckor som t. v. borde undantas Prop.1983/84:160 6 Förutom de fyra s.k. huvudälvarna undantogssamtliga objekt som i de nämnda betänkandena hänfördes till klass 4 och därmedbedömdes som de mest skyddsvärda. Vidare undantogs också vissa älvar ochälvsträckor i övriga klasser som det från översiktliga planeringssynpunkteransågs finnas särskilda skäl att bevara. Genomriksdagsbeslut har undantag gjorts även för Västerdalälvennedströms (prop. 1978/79: 213, CU 6, rskr 87) och uppströmsStorsjön (prop. 1980/81:26, CU 3, rskr 12). Vattenkraftenbehandlades också i samband med energipolifiska beslut (prop.1980/81:90, CU 31, NU 60, rskr 277 och 381) utan att något förslag då föreladesriksdagen. I propositionen redovisade det föredragande statsrådet gällanderiktlinjer och utbyggnadsmöjligheter samt gjorde den bedömningen att det varrimligt att räkna med och sträva efter att en utbyggnad av 2 till /årinleds utöver redan pågående eller beslutade utbyggnader. Häriinkluderades tillskott från små vattenkraftverk med en effekt av 100-1500 kW.Dessutom räknades med ett tillskott av ca genom om- och tillbyggnader i befintligavattenkraftstafioner. Föredraganden ansåg att samtliga projekt som fordras föratt nå upp till /år inte skulle hinna fullföljas . För dettaår räknade han därför med en vattenkraftsprodukfion på /år. Föredragandenframhöll vidare att det, för att denna utbyggnad skulle komma till stånd under1980-talet, fordras att åtskilliga av de projekt som aktualiseras även kommertill utförande. Föredraganden ansåg det angeläget och rimligt att detlångsiktiga kraftförsörjningsintresset tillmäts så stor vikt vid avgörande avde vattenkraftsärenden som kommer att aktualiseras iälvsträckor som inte har undantagits från prövning att den föreslagnautbyggnaden verkligen kommer till stånd. En uppföljning av lämnade tillståndborde göras för att om det då visade sig nödvändigt föreläggariksdagen kompletterande förslag så att den föreslagna utbyggnaden kan uppnås. (CU 1980/81:31 och 5y) behandlade i sitt yUrande uU näringsutskottet bl.a.möjligheterna att uppnå målet för vattenkraftsproduktion samtprövningsförfarandet. Utskottet fann det tveksamt om man utan ändraderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen, ändrade tillåtlighetsregler ivattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler kan nå upp till en totalvattenkraftsproduktion om /år - och än mindre att vattenkraften år 1990kan ge ett tillskott om /år. Medanledning av motionen 1981/82:2061 behandlade på nyttfrågan om vattenkraftsutbyggnaden. (CU 1981/ 82: 33) anförde därvidatt uppgifter om att det är möjligt att nå nära beräknad utbyggnad intekan undanröja farhågorna för att utbyggnaden inte kommer att ske i önskadtakt. De långa projekterings- och planeringsperioderna medför att beslut måstefattas 1983/84:160 7 för att vattenkraften skall kunna lämna sitt avseddabidrag fill den beslutade framtida energistrukturen. Utskottet konstateradeatt kompletterande förslag om vattenkraftsutbyggnaden bör läggas fram år 1983för att konkreta åtgärder skall kunna vidtas under 1980-lalet. Utskottet ansågdärför att en utredning borde tUlkallas för att lägga fram ett sådant förslag.Utredningsresultatet borde enligt utskottet kunna läggas till gmnd för en planför vattenkraftsutbyggnaden och innefatta ställningstaganden även till fråganom i vilken mån gällande riktlinjer i den fysiska riksplaneringen bör omprövas,bl.a. mot bakgmnd av att tidigare utredningar bakom dessa gjorts innanriksdagen fattade nu gällande beslut om energipolitikens inriktning. Riksdagenbeslutade att som sin mening ge regeringen till känna vad anfört (rskr1981/82:338). Sammanfattningsvishar riktlinjerna för hushållningen med landets mark och vattenresurser densamlade innebörden att följande älvar resp. älvsträckor t. v. har undantagitsfrån utbyggnad: Sträckan mellan och Västerdalälvenuppströms Hummelforsen resp. nedströms , uppströms Trängsletsamt sträckan mellan och Sträckan mellan och (Härjedalsljusnan) och sträckan mellan Laforsen och (Mellanljusnan) , Ammerän ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkanuppströms Hotagen , Storån uppströms Klumpvatlnet, ,Saxån, Ransarån uppströms Ransaren samt Vojmån uppströms Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjosokken samt Tärnaforsenmellan och Gäutan Källflödena uppströms Sävdajaure resp. Rebnisjaure uppströms Akkajaure, uppströmsSkalka och Tjaktjajaure samt . Av den ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraften på ungefär25 TWh/ år är därmed ca /år undantagna frän utbyggnad. Någon lagreglering av riktlinjerna har inte skettfastän detta föreslagits eller förutsatts i flera olika sammanhang av såvälregering som riksdag. Ett förslag till lagreglering har lagts fram idepartements- Prop.1983/84:160 8 promemorian(DsBo 1984:3) Förslag till lag om hushållning med naturresurser m. m., som f. n.remissbehandlas. Enligt förslaget förutsätts i lagen en uppräkning ske av devattenområden där utbyggnad inte får ske. I avvaktan på ställningstagandet tillvatlenkraftberedningens förslag lämnar promemorians lagförslag öppet vilkadessa vattenområden skall vara. Enprövning av vattenkraftsutbyggnad skall alltid ske enligt vattenlagen (1983:291),VL. En samordning i förhållande till riktlinjerna har i VL gjorts på det sättetatt enligt 11 kap. 1 § VL regeringen skall pröva tillåtligheten av bl. a. allautbyggnadsföretag i de älvar och älvsträckor som omfattas av nuvaranderiktlinjer. En uppräkning av dessa vattenområden görs i 11 kap. 1 § VL.Regeringen förutsätts vid tillåtlighetsprövningen tillämpa de av riksdagenbeslutade riktlinjerna. Åven i övrigt prövar regeringen tillåtligheten avviktigare utbyggnadsföretag. Det gäller bl. a. alla vattenkraftverk om minst 20MW. Atten utbyggnad kommer till stånd i ett konkret fall förutsätter givetvis attinitiativ tas av dem som har rådighet över det berörda vattenområdet. Förstatens del har ansvar bl. a. för att självt eller isamverkan med andra uppfora och driva anläggningar för el- eller värmeförsörjning.Utgifterna för verkets investeringar finansieras f n. dels från reservationsanslagetStatens vattenfallsverk m. m., dels genom medel som i övrigt ställs tillverkets förfogande. Verket har ett investeringsprogram med utbyggnadsprojekt.Verket har dock inte befogenhet att utan medgivande i vatje särskilt fallpåbörja igångsättning av om- och tillbyggnader utom när det gäller småvattenkraftverk om högst 1,5 MW. Enligtvattenkraftberedningen gör den ändrade energipolitiskasituationen med stigande oljepriser och beslutet om en avveckling avkärnkraften en utbyggnad av vattenkraften mera fördelaktig från ekonomisksynpunkt än vid tidigare bedömningar. Ifrågaom avvägningen mellan utbyggnads- och bevarandeintressen framhåller beredningenatt ambitionen att göra utbyggnader mera skonsamma och att vidta olikakompensationsåtgärder efter hand har ökat. Företrädare för bevarandeintressenauppfattar detta som i och för sig positivt men menar dock att även om projektmodifieras och landskapsvårdande åtgärder vidtas är det ingreppet i entidigare orörd naturlig miljö som är det avgörande steget. Beredningenföreslår att ytteriigare vattenkraft nu bör byggas ut. Förslagetmotiveras med att det tidigare nämnda energipolitiska beslutförutsatte en utbyggnd med /år, av vilka hittiUs /år byggts uteller lovgivits. Prop.1983/84:160 9 Medhänsyn till att vid prövningen enligt vattenlagen m. m. vissa projekt kanbortfalla har beredningen bedömt att utbyggnadspotentialen i en plan bör varanågot större än det tillskott som kan beräknas bli genomfört. Beredningensförslag till plan omfattar därför ca /år. Motivetför en så pass begränsad marginal som ca /år anser beredningen vara denstora politiska enigheten kring den föreslagna nivån och innehållet i planen.Beredningen förordar dock att regeringen fortlöpande följer upp i vilken månden faktiska utvecklingen kommer att svara mot intentionerna i planen. Beredningenhar vid utformningen av förslaget till plan delat in projekten i olika klasser.Klass O utgörs av om- och tillbyggnader samt effektiviseringar i befintligastationer. Klass A utgörs av relativt okontroversiella nybyggnader, medan klassB utgörs av projekt som medför mera betydande inverkan på miljön men där nugällande riktlinjer i den fysiska riksplaneringen inte hindrar en utbyggnad.Projekt som förutsätter ändrade riktlinjer i den fysiska riksplaneringen harkallats klass C-projekt och har tagits med i ett fall. Beredningens förslag kansammanfattas i följande tablå. tillskott (GWh/år) kostnad (kr/kWh, år) Enutbyggnad med /år inom ramen för beredningens förslag skulle innebärainvesteringar på penningvärde och ge en direktsysselsättning på mellan 8000 och 9000 årsverken . Vidövervägandena diskuterade beredningen vissa projekt som alternativ till, ellertillskott till, de projekt som slutligen togs med i planförslaget. Dessaprojekt var Hocksjö och Storån i , och Nedre Långan iIndalsälven, Sölvbacka i , Härjedalsljusnan, Mellanljusnan, somär ett biflöde till Ljusnan, Nedre samt iKlarälven. Beredningenpekar på behov av komplettering av kunskapsunderlaget när det gäller vissaälvar och älvsträckor i södra och . I planförslaget bör kunskapsunderiagelkompletteras för projekten i i det faU det inkluderarSörkvarnsforsen och Fli-seryd i innan slutlig ställning för utbyggnad tas.Detsamma gäller , med biflöden, Gimån samt Mömimsån. Prop.1983/84:160 10 Iremissbehandlingen har tre frågor tilldragit sig det största intresset. Det gällervattenkraftens produktionsförmåga under s.k. medelår, den föreslagna planensomfattning samt dess innehåll. Enposifiv inställning till fortsatt vattenkraftsutbyggnad intar bl. a. överstyrelsenför ekonomiskt försvar, , statens industriverk, statensenergiverk, . , ,, och . Ennegativ instäUning uU fortsaU vattenkraftsutbyggnad har bl.a. ,, , statens planverk. SvenskaFriluftsfrämjandet, , , , , Älvräddarnas samorganisation . Föregen del anserjag att det är angeläget att fömtsättningar skapas för att ökaden nuvarande låga takten i vattenkraftsutbyggnaden. Antalet inlämnade ärendentill vattendomstolarna minskade påtagligt och har sedan dessvarit lågt. Den låga investeringsbenägenheten är oroande med hänsyn till bl.a.handlingsfriheten vid kärnkraftens avveckling. Detär nu viktigt att en vattenkraftsutbyggnad i fillräcklig omfattning kan påbörjasför att tillföra landet viktig elproduktionskapacitet i den omfattning somstatsmakterna har angivit. Därigenom kan också kunnandet inom såvälde byggande kraftföretagen som den tillverkande industrin bevaras, vilket gerhandlingsfrihet inför de energipolitiska beslut som senare behöver fattas medanledning av beslut att avveckla kärnkraften. En fortsattvattenkraftsutbyggnad bidrar också till att i vart fall under utbyggnadsskedetlindra den allvariiga arbetslösheten i de regioner där vattenkraftsutbyggnaderkan bli aktuella. Deförslag som jag i det följande kommer att lägga fram grundas på de förslag somvattenkraftberedningen med stor politisk enighet har kommit fram till. Dennoggranna avvägning mellan olika intressen som beredningen har gjort medföratt beredningens förslag utgör ett lämpligt underlag för kommande beslut om denfortsatta vattenkraftsutbyggnaden. Mina förslag fill tänkbara utbyggnadsprojektutgör ett led i arbetet med att uppnå den av beslutade kapacitetenför elproduktion. De ger arbete i regioner med hög arbetslöshet och bidrar tillatt bevara kompetens för vattenkraftsutbyggnad i kraftföretagen och i dentillverkande industrin. Ilikhet med beredningen tolkar jag begäran om en plan för Prop.1983/84:160 11 vattenkraftsutbyggnadenså att planen bör innehålla en förhandsbedömning av hur en sådan utbyggnad börkunna genomföras. Vad bör ta ställning till som en plan förutbyggnaden är således en förhandsbedömning av hur olika utbyggnadsprojektskall ses från övergripande utgångspunkter. Innan projekten kan komma tillstånd måste de dock bedömas vara ekonomiskt genomförbara av fallrättsägarnasamt prövas enligt vattenlagen. Planeninnebär inget hinder för att aktualisera projekt som inte är upptagna iplanen. Detta är angeläget med hänsyn till att nya projekt kan tillkomma ochatt projekt som ej bedöms ekonomiskt intressanta kan modifieras så att deframstår som genomförbara från ekonomisk synpunkt. Enligtvattenlagen har som första instans att pröva ett vattenkraftsföretagstillåtlighet. Allmänt gäller enligt 3 kap. 1 och 2 §§ VL att ett vattenföretaginte får komma tiU stånd om det med hänsyn till valet av plats eller på någotannat sätt möter hinder från allmänna planeringssynpunkter eller fastställdplan. Ifråga om viktigare vattenföretag har, som framgått av det tidigare, tiUåUighetsprövningenlagts på regeringen. Handläggningen i övrigt av sådana mål sker dock vidvattendomstolen. Enligt 3 kap. 3 § VL gäller att även om hinder inte möterenligt 3 kap. 1 eller 2 § ett vattenföretag inte får komma till stånd, om detmedför att någon skada eller olägenhet av större betydelse uppkommer förallmänna intressen. Regeringen kan dock utan hinder därav lämna sitt tillståndom företaget är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt. Enligt förarbetenatill den nya vattenlagen exemplifieras detta som ett intresse som är av storpositiv betydelse för t.ex. landet, orten eller näringslivet eller eljest frånallmän synpunkt. har tidigare uttalat (JuU 1971: 13 s. 18) att denmotsvarande dispensmöjlighet som fanns enligt äldre lag borde utnyttjas endastdå mycket starka skäl talar för att ett vattenbyggnadsföretag bör tillåtas. Attett projekt upptas i den plan som föreläggs innebär självfallet inteatt tillstånd automatiskt kommer att meddelas enligt VL. Det innebär dock enmarkering av den betydelse som regeringen och fäster vid att planenför vattenkraftsutbyggnad kan genomföras i enlighet med de riktlinjer somriksdagen i olika sammanhang har uttalat sig för. Genomatt mitt förslag innehåller fler projekt än vad som verkligen behöver kommatill stånd skapas vissa garantier för att mål ändå kan uppnås omvissa projekt skulle falla bort av olika skäl. Beredningensförslag tiU plan omfattar projekt om sammanlagt ca 3 100 GWh/år. Enligtberedningen är målet att ett tillskott på 2500 GWh/år skall kunna erhållas.Förslaget innehåller ca 740 GWh/år i form av om- och tillbyggnader i befinfiigakraftverk, 440 GWh/år i enligt beredningen relativt okontroversiella projekt,I 700 GWh/år i projekt som enligt beredningen innebär mera betydande inverkanpå miljön, 20 GWh/år i projekt som fömtsätter ändrade riktlinjer i den fysiskariksplaneringen samt 200 GWh/ år i form av s. k. minikraftverk. 1983/84:160 12 Flera remissinstanser bl.a. LO, TCO, statens energiverk,, den övriga kraftindustrin, ,och vissa kommuner anser att det inte blir möjligtatt nå ett tillskott på genom det förslag som beredningen lagt fram. Enligt bl.a. , statens naturvårdsverk.Svenska , Älvräddarnas samorganisation ochFritidsfiskarna kan planen vara snävare och ändå leda till att det uppsattamålet nås. Enligt dessa remissinstanser bör planen omfatta ungefär 2800 GWh/årför att 2500 GWh/år skall uppnås. Älvräddarnas samorganisation framhåller attca 2000 GWh/år kan uppnäs utan allvarliga konflikter med motstående intressenoch att 500 GWh/år mer eller mindre knappast har någon betydelse för svenskenergiförsörjning men är avgörande från miljösynpunkt. Beredningen gav meteorologiska och hydrologiskainstitut () i uppdrag att belysa den s. k. medelårsproduktionens storlekmed användande av längsta möjliga tidserie. , som använde sig av tidsserien1920-1980, kom fram till att det inte skulle behövas något ytterligaretillskott för att uppnå /år.