prop · G703168 · 1983-12-31 00:00:00 — EXTERNs handlingprogramavser således de fyra övriga teknikområdena. De i handlingprogrammet föreslagna åtgärderna syftar till att genomkraftsamling öka exporten av sveniskenergiteknik. Åtgärderna involverar exporterande företag inklusive konsultföretag, användare och statliga och kommunalamyndigheter av olika slag. En förutsättning för att målen skall nås är att ansträngningarna samordnas. För att genomföra hand-lingprogranmet och fä den önskvärda samordningen till stånd föreslår EXTERN en organisation enligt följande; 1983/84:168 66 En samordningsgrupp bildas i anslutning till regeringskansliet.Dess uppgift är bl a - att samordnastatlig medverkan i den tidiga sökprocessen kring marknader och projekt - att initieraundersökningar och analyser av hur energipolitikeni olika länder påverkar marknadsförutsättningarna för svensk export - att initieraförstudier med anknytning till övergripande, nationellenergiplanering - att ierforderlig utsträckning samordna hemdlingspro-grammenför de fyra teknikområdena, samt - att, på initiativ av företagen, förmedla medverkan från myndigheter eller själv medverka i företagens kontakter med presumtivakunder/myndigheter i andra länder. Samordningsgruppen bör disponera vissa medel för studier, undersökningar m m. En koppling mellan denhär föreslagna samordningsgruppen och detnyligen inrättade synes motiverad. Vidare föreslås, att för varje teknikområde konstitueras en företagsgrupp, öppen för alla men bestående av de företag som åtar sig att medverka i ochfinansiellt bidra till programmet. Dessa företag utser en styrgrupp. De fyrastyrgrupperna - en förvarje teknikområde - får till förfogande dels ett gemensamt kansli,här kallad programgrupp, dels en basbudgetför marknadsuppbyggande gemensammaaktiviteter och undersökningar.Programgruppen förutses arbeta i nära anslutning till med möjlighet att köpa tjänster både frän rådet och frän andra häll. Härtillkan ytterligare statliaa medel ställas till r.t.yr-gruppernas förfogande under förutsättning ati korresponderandefinansiering i proportionen 40/60 sker från företagenssida . De svenska ambassaderna i föreslås förstärkas med ett handelsräd för energiteknik. Befattningshavarenackrediteras i samtliga länderi regionen med placering, förslagsvis, vid ambassaden i . Uppgiften Sr att bevakamarknader och projekt och bistå företagen i deras kontakter och förhandlingar med myndigheter ochkunder. Organisationen och dess kontaktytor kan illustreras på följande sätt: >W"-*ffWE Prop.1983/84:168 68 Handlingsprogrammet syftar till en flerårig, målinriktadoch samordnad insats. Det bör därför planeras för och genomförasunder en period om tre är. Medel bör disponeras frän1 . Eftersom programmet Sr tidsbegränsatbör handläggare och annan personal rekryteras från näringslivet på kontrakt förden tid som programmet avser. Därefter skallden tillfälliga organisationen avvecklas ochdet fortsatta arbetet att främja svenskenergiteknisk export ligga pä demyndigheter och organisationer som normalt har exportfrämjande uppgifter. Dä programmet avslutats bör en utvärderingske. Om erfarenheterna är goda, bör modellen kunna användas för exportfrämjande åtgärder inom andra teknikområden. Den totala kostnaden förprogrammet beräknas till /är. Härav skullestaten svara för 21 miljoner och näringslivet för12 . Utredningen har söktuppskatta vad ett genomförande av programmet kunde innebära förindustrisysselsättningen i och för handelsbalansen. Utöver vad som här angetts redovisar EXTERN också följande överväganden och förslag: Frän GATT-överenskommelsen om offentlig upphandling görs undantag försådan upphandling som bedrivs avmyndigheter och organ vilka tillhandahällerenergi. Denna upphandling av energiteknik representerar en stor marknad pä energitekniska områden där svenskt näringsliv Sr mycket konkurrens-, kraftigt. Frän svensk sida börman därför verka för att upphäva detta undantag. (Avsnitt 3.1). Prop.1983/84:168 69 Bildenav svenskt exportfrämjande Sr något splittrad. En målinriktad och samordnad planeringav exportfrämjande åtgärder bör åstadkommas. (Avsnitt 3.4). Isamband med beslut om stöd tillprototyp- och demonstrationsanläggningar bör stödbeviljande myndigheter också beakta möjligheterna till export av denenergiteknik stödet avser. De levererande företagens eventuella tidigare erfarenhetav export bör härvid särskilt uppmärksammas. (Avsnitt 3.5,4.2). Projektsom beslutas och/eller finansieras av internationella mellanstatligaorganisationer utgör en ansenlig del av den nya ochpotentiellt intressanta marknaden för svensk energiteknik. Genom bl a den föreslagna samordningsgruppen bör svensk bevakning av UNDP, , regionalbankerna m florgan förstärkas. Syftet hSrmed Sr att öka tillflödet till svenska företag av kommersiellt intressantinformation samt att vidga kSnnedomen i nämnda organ om svensk energiteknisk kompetens. Svensk expertis, gSrna med erfarenhet frän näringslivet, bör pä rätt nivå knytas till sådana tjänster inom nämnda organ som har betydelse för teknikvalet i projekt i vilkadessa organ medverkar. (Avsnitt 4.1) Förändringar i länders energipolitik innebär också ändrade raarknadsförutsSttningar för svensk export. Information om energipolitiska förändringar är dSrför av stor betydelse. FöretageninhSmtar själva kommersiellt intressant information.Sveriges utlandsrepresentation, svenska biståndsorgan m fl kan pä ett värdefullt sätt komplettera denna. Dennaverksamhet bör ytterligare breddas. En formellrapportering är dock otillräcklig. Vad som därtill behövs är en nyanserad teknisk ochkommersiell bedömning av vad förändringarna 1983/84:168 70 kan innebära för svenska företagsmöjligheter till export avenergiteknik. (Avsnitt 4.1) En "resurspool"av erfarna svenska projektledare börinrättas. Denna skall förraedla projektledare för kortare eller längreutlandsuppdrag inom projekt, som finansieras och leds av och liknande internationella organ.Resurspoolen bör förslagsvis administreras av IVA. (Avsnitt 4.1 och 4.4). Kurser för utländska användare av energiteknik är av stort värde och bidrar till svensk export.Sädana kurser finansieras med bl a biständsmedel. Nuvarande verksamhet bör kompletteras med en kurs i nationellenergiplanering för utländska beslutsfattare pä hög nivå. Inbjudantill en sådan kurs skulle förslagsvis kunna utfärdas av energiministern. (Avsnitt 4.1) Statligt stöd till konsulter för förstudier och framtagande av anbud lämnas av Exportrådet.Stöd för förprojektering och för framtagande av anbud lämnas av Svensk Projektexport (SPE). Stöden har i stor utsträckning gällt energiprojekt. Enligt vadutredningen funnit, är dessa stöd av stor betydelse. Utredningen vill därför föreslå att dessastödmöjligheter bibehålies i minst nuvarande omfattning. (Avsnitt 4.1) Export av tjänster sker i allmänhetmed knappa vinstmarginaler och med småmöjligheter för det exporterande företaget, ofta ett konsultföretag,att täcka eventuella förluster med inkomster frän andra projekt. Det bör därför övervägas, om inte den andel av ordersumman som täcks av EKNs exportkreditgarantier bör kunna höjasvid ren tjänsteexport. Detta kunde underlätta för konsulteratt äta sig systemstudier. 1983/84:168 71 Tekniska lägesbeskrivningar och sammanställningar av drifterfarenheter ' inom olikateknikområden fyller flera funktioner. Dekan bl a vara till stor nytta i företagensexportansträngningar. Värdet i det sammanhanget ökar dä beskrivningarnagörs av oberoende, opartiskamyndigheter. Det är angeläget att sådanasammanställningar kommer till stånd i störreutsträckning än vad som förnärvarande är fallet. Uppgiften bör av berörda myndigheter i allmänhet utförasinom ramen för deras ordinarie verksamhet. (Avsnitt 4.2) Utredningenunderstryker betydelsen av att stat och kommun genom framsynt teknikupphandlingmedverkar till utvecklingen av svensk energiteknisk kompetens. Stat och kommunbör i egenskap av köpare skapa en reell efterfrågan på ny teknik.Referensanläggningar som härigenom kommer till stånd i , ger ocksä en grund för export. (Avsnitt 4.2). En alltvanligare förutsättning för export är att leverantöreni köparlandet medverkar till att finnafinansiella lösningar. För sådanafinansiella arrangemang, -s k kreativ finansiering, måste möjligheterfinnas till äterfinansie-ring i . Detta förutsätter bl a,att den ordinarie kreditmarknaden ärberedd att erbjuda riskfinansiering av erforderlig omfattning. En annan förutsättning är, att staten i sitt stöd till industriell utveckling och export, även beaktar behovet av nya former av finansiering. (Avsnitt 4.2) Utredningenkonstaterar, att Industrifonden är beredd atti ökad utsträckning medverka nied finansiering och riskdelning iprojekt avseende referensanläggningar för svensk energi-' teknik utomlands. En utgångspunkt försådan medverkan är, att den äirväsentlig för projektets tekniska och kommersiella framgång. Enligt vad utredningen inhämtat, torde fondens finansiella och personellaresurser f n räcka för 1983/84:168 72 en sådan ökad medverkan. Om efterfrågan på fondens tjänster skulle växa kraftigt får bl a frägan om tillskott av medel övervägas i vanlig ordning. (Avsnitt 4.2) Utländska köpare av svensk energiteknik ställer ofta krav på funktionsgarantier. Flera exportföretag har till utred ningen angett, att de har behov av att kunna försäkra sig mot de risker som följer med sådana garantier. De har också angett, attdetta behov f n inte ärtillfredsställande tillgodosett på den svenska försäkringsmarknaden. Utredningen har dSrför varit i kontakt med någrasvenska försSkringsbolag.Dessa har noterat behovet ochförklarat sig intresserade att medverka till att finna lämpliga lös ningar . Energiupphandlingsdelegationen utreder f n former för för-sSkringslösningar för att minska kostnaderna för tidiga köpare av ny utrustning i händelse av misslyckande. Utredningen förordar, att energiupphandlingsdelegationen i detta arbete också beaktar leverantörernas behov av försäkringslösningar i samband med export. Därutöver förtjänar också utredas, i vilken utsträckning myndigheter inom energiområdet i ökad utsträckning bör äta sig uppdrag att, mot ersättning, avge funktionsutlåtanden avseende energitekniskaprodukter och. (Avsnitt 4.3) Svenskt användarkunnande utgör en värdefull och ofta otillräckligt utnyttjad resurs vidmarknadsföring av svensk energiteknik utomlands. Vad gäller utnyttjande- av kommunalt användarkunnande lägger nuvarande lagstiftning hinder i vägen. Det är önskvärt att dessa hinder undanröjs. Utredningen om export av kommunalt kunnande väntas lägga förslag till hur detta kan ske. (Avsnitt 4.4) 1983/84:168 73 Enligtvad utredningen inhämtat, undersöker () förutsättningarna att bilda ettdotterbolag i syfte att medverka till att kommunernas användarkunnande inom fjärrvärmeområdet tas tillvara i de svenskaexportansträngningarna. Utredningen välkomnar ett sådant initiativ och finner det önskvärt att ett sådant bolag ges uppgifter inom dethandlingsprogram för export av fjärrvärmeteknik som utredningen föreslår. (Avsnitt 4.4) Utredningenföreslår, att regeringen uppdrar åt berörda myndigheter att ange på vad sätt de inom ramen för sin ordinarie verksamhet kanmedverka i exportfrämjande aktiviteter. I den mån hinder av formell natur försvårar sådan medverkan, bör myndigheterna uppmanas ange hurdessa hinder kan undanröjasoch vad som i övrigt kan erfordras. (Avsnitt 4.5) Den s kexportstödsutredningen har haft till uppgiftatt utreda små och medelstora företags problem i samband medexport. I detta sammanhang föreslås åtgärder som berör även små och medelstora energi teknikföretag. EXTERN finner många av dessa åtgärder angelägna. (Avsnitt 4.6) EXTERN anser,att frägan hur befintliga och eventuelltnya' handelshus och exportsäljbolag kan främja exporten av svensk energiteknik bör prövas i ett vidare sammanhang. (Avsnitt 4.6). 1983/84:168 74 Sammanfattning av remissyttranden över (Ds I 1983:26) ÖkadExport av svensk energiteknik ett handlingsprogram .Efter remiss har yttranden över betänkandet (Ds I 1983:26) Ökad export avsvensk energiteknik - ett handlingsprogram avgivits av beredningen för internationellttekniskt samarbete (BITS), exportkreditnämnden (EKN), kommerskollegium,(), statens energiverk, statens industriverk, statensnaturvårdsverk, statens planverk, statens provningsanstalt, statens råd förbyggnadsforskning (byggforskningsrådet), statens verk(), styrelsen för internationell utveckling (SIDA) och styrelsen förteknisk utveckling (STU) samt (),, , . Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningen.Svenska handelskammarförbundet. ,exportråd, , teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet. (), CentralorganisationenSACO/SR och Värme-, ventilations- och sanitetstekniska föreningen. Synpunkterhar dessutom inkommit från Exportsam verkansgruppen Fjärrvärme, och ÅF Energikonsult. har inte funnit något som föranleder kommentarer. /SRavstår från att yttra sig liksom . Olikaremissinstanser kommenterar olika delar och förslag i utredningen. Ett stortantal av remissinstanserna har behandlat den av utredningen föreslagnaorganisationen. Flertalet remissinstanser är positiva till huvudfrågan om attsatsa på exportfrämjande åtgärder inom detta område. RRVanför att den föreslagna organisatoriska lösningen kan antas vara ändamålsenlig.RRV menar dock att det finns anledning att överväga möjligheterna att för denexportfrämjande verksamheten skapa generella rutiner som möjliggör såväl snabba"kraftsamlingar" som relativt enhetliga och lättöverskådligaorganisatoriska lösningar på dessa satsningar. RRV understryker vikten av attundvika ytteriigare organisatorisk splittring. menar att den allmänna tekniska kompetensen i bevakningen bör ökasistället för explicit energibevakningen i syfte att möjliggöra en effektivareinformationsöverföring till svenska företag om internationella projekt.Organiserandet av denna insats bör därför ske inom befintliga departement ochmyndigheter. Statensprovningsanstalt biträder förslaget om inrättande av samord- Prop.1983/84:168 75 Dessa bör emellertid ha en nära anknytning till styrgruppenför byggområdet. Byggforskningsrådettillstyrker förslaget om att inrätta en samordningsgrupp men vill attrepresentanter skall ingå från myndigheter, organisationer och företag med kompetensfrån olika teknikområden. Rådet menar att samordningsgruppen bör integreras imotsvarande grupp för export av byggteknik. Rådet anser vidare när det gällerteknikområdena fjärrvärme och energieffektiva byggnader, att företags- ochstyrgrupperna bör slopas och att koordinering sker inom gemensamma kansliet iform av en projektorganisation. vill -mot bakgrund av verkets utredningsverksamhet - aktualisera frågan om inteverket borde ges en samordnande roll när det gäller statliga näringspolitiskainsatser på detta område. Enligt verket bör man sträva efter att inrätta ettbranschprogram för denna del av industrin. Vidare anser industriverket att detkan vara en fördel om den föreslagna organisationen för handlingsprogrammetknyts direkt till exportråd i stället för att inrättaprojektledningsresurser i . anser - isamråd med - att det finns visst fog för förslaget om en sammanhållningav de statliga insatserna vid exportsatsning inom energisektorn. Vattenfallmenar dock att man bör överväga om inte internationella sekretariatet inomindustridepartementet borde få den sammanhållande uppgiften i stället för attbilda en särskild samordningsgrupp. Eftersom många satsningar inomenergiområdet är långsiktiga är det viktigt att kontinuitet erhålls vilkettalar för att utnyttja en redan etablerad organisation. Genom denna planeringgaranteras också en nära och naturlig kontakt till energiministern. SIDA stöder utredningensförslag till organisation och menar att ett samordnande organ inomindustridepartementet skulle säkra en överblick och ett samlat agerande sominbegriper alla biståndsorganen och näringslivet. SIDA framhåller.dessutom IVAsom lämpad att bedöma och förmedla energiexperter i samband med satsningar påenergiplanering. /VA menar att det ärangeläget att ha en klar fördelning av roller mellan offentlig och privatsektor särskilt med hänsyn till de olika förutsättningarna som gäller. Man börundvika att bygga upp organ inom förvaltningsledet som parallellt med industrinerbjuder tekniska lösningar och produkter. IVA anser inte förslaget om ensärskild samordningsgrupp tillräckligt väl underbyggt. anseratt handlingsprogrammets genomförande bör ske inom ramen för exportrådetsverksamhet. Förbundet förordar därför i stället den organisation som föreslåsav utredningen om svensk byggexport. Förbundet pekar också på de regionalautvecklingsfondernas verksamhet, särskilt vad beträffar mindre och medelstoraföretag. Det är angeläget att samarbetet mellan utvecklingsfonderna ochexportrådet stärks. 1983/84:168 76 ställer sig tveksam till nyttan av ensamordningsgrupp i . Det förefaller lämpligare och meraoperationellt att låta ett marknadsföringsbolag handha samordningen. Genom ensådan organisation kommer marknadsbehoven lättare till tals och får styrabehovet av och formerna för samverkan. Dessutom ställs affärsmässigheten i centrum. menar attexportrådet i samarbete med företaget kan bäst och billigast handläggateknikexport. finner en samordningsgruppi anslutning till intressant. Förbundet tillägger att det ärviktigt att de föreslagna åtgärderna genomförs på ett smidigt sätt och utantyngande byråkrati. tycker att den föreslagnasamordningsgruppen bör vara ett lämpligt organ för samordning inomenergiteknikområdet. Enligt förbundet bör övervägas att låta varakansli åt de föreslagna styrgrupperna. tycker att det är angeläget attsamordningen ej sprids på alltför många instanser. Den föreslagna modellensynes något överdimensionerad. Den resurspool för projektledare som föreslåsbör byggas upp i samråd med . finner det angeläget att ensamverkan kommer till stånd mellan föreningen och det föreslagnasamordningskansliet så snart detta etablerats. exportråd finner förslaget om en samordningsgruppknuten till både "splittrande och fjärmande visavi ensamordningsambition". förordar därför inte förslaget.Exportrådet anser vidare att betydande synergieffekter finns att vinna ur energiexportutred-ningenoch utredningen om svensk byggexport. föreslår en sammanslagning avde båda organisationsförslagen. motsätter sig denorganisationsmodell som föreslås och hänvisar till att de uppgifter sombeskrivs i handlingsprogrammet faller inom normala verksamhet.Industriförbundet finner ingen anledning till dubblering av de funktioner somredan finns. TCOanser att föreslagna uppdrag normalt organiseras vid sidan avregeringskansliet. TCO tror dock att projektet kan vinna i effektivitet ochuppföljning av ett i organiserat och preciserat ansvar förgenomförandet. Verksamheten bör gagna alla företag och anställda med värdefullakunskaper och produkter för den internationella energimarkna- den. anser att man så långt möjligt böranlita de branschorganisationer och myndigheter som redan utbildat ett förgrenatinternationellt kontaktnät. Därigenom undviker man att den exportfrämjandeverksamheten institutionaliseras och att nya organisationer byggs upp. Prop.1983/84:168 77 Exportsamverkansgruppen Fjärrvärme bedömer den föreslagnaorganisationen som önskvärd. Samordningsgruppens integrering i regeringskanslietstöds av majoriteten av gruppens förslag. ÅF Energikonsult stöder inte utredningens förslag tillorganisation utan bedömer att den samordning som krävs kan administreras avexportrådet. ÅF Energikonsult anser att utredningen överskattat behovet avsamordning. framför liknande synpunkter. Utredningens val av teknikområden för särskildaexportsatsningar har också kommenterats av flera remissinstanser. BITS noterar att elproduktion och kraftteknik återfinnsbland de valda teknikområdena. Inom detta område lämnar beredningen betydandestöd genom u-kreditfinansiering och bidrag till bl.a. konsultstudier och utbildningsprogram.Utredningen förordar att särskilda samarbetsavtal inom energiområdet skallslutas inom området elproduktion och kraftteknik. Beredningen menar attsamarbetet inte gagnas av en generell strävan om att träffa specialavtal påenskilda områden. Avtalen kan skapa förväntningar som det saknas möjligheteratt tillgodose. menar att man bör vara mycketåterhållsam med att från statsmakternas sida peka ut särskilda"exportområden" inom den energitekniska sektorn och ge särskilt stödtill dessa områden. Risken är att detta kan snedvrida resursutnyttjandet ochmedföra att andra satsningar inte kommer till stånd. Verket avråder från attsärskild hänsyn tas till ett förelags exporterfarenhet vid bedömning av PoD-stöd.Verket vill understryka att den verksamhet som bedrivs med statliga PoD-stödframförallt bör inriktas mot svenska förhållanden och energitekniksystem somhar väsentlig marknadspotential inom landet. tillstyrker att teknikområdetenergieffektiva byggnader ingår i exportprogram för byggindustrin.Planverket anser att det är viktigt att verkets energikunnande räknas med iexportrådets bedömning av den samlade kompetensen på området. delar utredningens uppfattning ompotentialen för svensk energiexport och om vilka områden som bör väljas ut förspeciella satsningar. Provningsanstalten understryker att en samordning bör skemed utredningen kring exportprogram för byggnadsindustrin. Vidare anför manatt förutsättningarna för export finns inom områden där har ett förstegvad gäller teknik, kvalitet och erfarenhet. I detta sammanhang är den tekniskaverifikationen väsentlig. Betydelsen av provning och teknisk utvärdering ärstor. tycker begränsningen av teknikområden ärolycklig. Export av etablerad teknik som vattenkraft och kärnkraft berör ettmycket stort antal leverantörer och konsulter. Motiven för att begränsainsatserna för elproduktionsanläggningar till enbart mindre kraftverk är ejövertygande. Vidare ifrågasätter motiven för att göra insatser inomteknikområdena fastbränsleeldning och Qärrvärme. bedömer att dessaområden inte har någon nämnvärd marknadspotential. 1983/84:168 78 STU menar att utredningen blandar etablerad energiteknikoch lovande men ännu ej kommersiell teknik. Exportpotentialen framstår därmedsom större än vad som är realistiskt att förvänta. Det är STU:s uppfattning attteknikområdet energiteknik för pappers- och massaindustrin bör vidgas så attinsatserna omfattar alla de energitunga branscherna. IVA varnar för den övertro och därmed den överskattning avresp. områdes potential som utredningens utpekande av teknikområden kanföranleda. delar inte utredningensuppfattning att tekniken för energisnåla processer inom massa-ochpappersindustrin är en "färskvara". Mot den bakgrunden är föreningenhelt negativ till varje utgivande utan substantiellt utbyte i likvärdiginformation av föreningens teknikkunskap och know-how. anser att man bör överväga om inte också "övrig industri"bör utgöra ett separat teknikområde. hänvisar tillverksamheten elbyggnadsrationalisering och menar att detta teknikområde kanvara värt att pröva en satsning på. Exportrådetmenar att man bör vidga teknikområdet rörande massa- och pappersindustrin tillenergisnåla processer inom industrin. pekar på attsvensk energiteknik har en stor potentiell men rätt outnyttjadinternationell marknad. Föreningen anser inte det som självklart attenergifrågor kopplas till byggande utan närheten till miljöteknik kan vara likanaturlig. Teknikområdet energieffektivt byggande kan därför behöva behandlasmed hänsyn till detta. Exportsamverkansgruppen Fjärrvärme anser attteknikområdet fjärrvärme har de största exportmöjligheterna inom helaenergisektorn. Vidare önskar gruppen en något annorlunda uppdelning mellanteknikområdena. Dessutom bedömer gruppen att området papper och massa är alltför snävt avgränsat. ÅF Energikonsult föreslår att teknikområdet som rörindustrin vidgas till "energieffektiva åtgärder inom industrin". Endast ett fåtal av remissinstanserna tar upp utredningensförslag om ett handelsråd för energiteknik i . anseratt det kan vara en fördel om ambassader i förstärks medkommersiell kompetens vad gäller energiteknik.