prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreningensuppfattning är att en så komplicerad fråga som nytt system för företagsbeskattninginte kan avgöras på basis av en så begränsad utredning som den föreliggande. Enjämförelse med del tidigare utredningsarbetet rörande företagsbeskattning ärtankeväckande. Prop.1983/84:50 102 En avgörande förutsättning för atl finansanalytikern skallkunna lyckas i sin verksamhet är alt han kan göra rikliga prognoser överföretagens vinstutveckling. Det som räknas här är vinsten efler skatt. SFF harunder hela den tid man varit verksam ägnat sig åt all förbättra företagensinformation för att därigenom underiätta för analytikerna att göra prognoser.Vi noterar att vinstdelningsgruppen fäster stort avseende vid atl undertagetför vinstdelningsavgifter är mycket enkelt all faslslälla. Del talas omberäkningstider på upp till någon kvart. Detta må vara riktigt. Det bortserdock från att en extern bedömare helt torde sakna möjligheter att bedöma eneventuell vinstdelnings storlek. Ur en allmänekonomisk synvinkel är deltamycket olyckligt. Del innebär att vinstdelningsavgiflen kommer att uppfattassom något som drabbar vissa företag tämligen slumpmässigt. Föreningen vill också framhålla att om utredningenmöjligen menar att i beräkningstid är elt mått på dettotala räknearbetet som den nya skatten kommer att förorsaka så är manfullständigt orealistisk. Det blir naturligtvis ett avsevärt merarbete inomföretagen innan det formella bokslutet. Investeringskalkyler och ekonomiskaöverväganden kommer att kompliceras högsl avsevärt av de parallellaskattesystemen. Och externa bedömare kommer att få ägna långt mer än en kvartåt tämligen osäkra försök att bedöma den nya skatten. Vinstdelningsavgiflen är inte neutral Vinstdelningsavgiflen kan ses som en form av en progressivbolagsskatt. För- och nackdelar med progressiva bolagsskatter hai diskuteratsutförligt i den skatieleoretiska litteraturen och också i en bilaga tillulredningen, dock utan att sätta några spår i själva betänkandet. En effektär att projekt med hög risk kommer atl påverkas mer än "säkra"projekt. Detta är allvarligt eftersom många andra mekanismer försvårar ettgenomförande av denna typ av projekt som ändå i många fall är de som ärväsentligast för den framlida industriella basen. Den nya skatten kanemellertid påverka rangordningen mellan olika invesieringsal-lernativ ocksåbortsett från riskproblematiken. Det är en följd av alt den beräkningsmodellsom utredningen föreslår gynnar vissa typer av företag och missgynnar andra. Exempel pä gynnade företag är de som har storamaskininvesleringar saml höga lönekostnader i förhållande till eget kapital.Missgynnade förelag är främst de som har en stor andel fastigheter bland sinatillgångar. I det senare fallet kan man lätt hamna i den paradoxala situationenatt ett företag tvingas erlägga vinstdelningsavgift trots all man redovisarförlust. Ur aktiemarknadssynvinkel är detta olyckligt. Under senareår har kunnat förmärkas en viss tendens lill specialisering l.ex, vad gällerfastighetsförvaltning. Genom att fastigheter har tagils över avspecialistföretag har produktiviteten kunnat ökas till gagn för helanäringslivet. Vinstdelningsavgiften kan verka i motsatt riktning. Det blir nulönsamt att slå ihop förelag i olika branscher där etl överskott i det ena kankvittas mot ett underskott i ett annal. Man riskerar alltså samgående mellanföretag som enbart är skattemässigt betingade. I utredningens direktiv anges all övervinstdelningen",,, bör vara konstruerad så att den i så stor utsträckning som möjligtundviker alt verka Prop.1983/84:50 103 höjandepå lönsamhetskravet för industriella investeringar". Föreningen finner detanmärkningsvärt att denna frågeställning över huvud laget inte behandlats avutredningen. Alla investeringsbedömningar innehåller osäkerhetsmoment.Lockelsen är att få en "övernormal" vinst (i bemärkelsen altföretagels förräntningskrav överträffas). Inträffar detta syftar det nyasystemet till en exlra beskattning av morolen övervinsten. Uppenbarligenkommer detta att höja lönsamhetskravet. Eftersträvasen mer direkt koppling till löntagarnas uppoffringar bör ett skattesystem kunnakonstrueras som baseras på den svenska löneutvecklingen i förhållande tillutvecklingen inom konkurrentländer l.ex. SFFvill inledningsvis deklarera att SFF bestämt avstyrker en lagstiftning grundadpå vinstdelningsgruppens förslag. att närmare gå in på den politisktkontroversiella frågan om lämpligheten av en vinstdelning i svenska företag kanSFF konstatera att gruppens förslag i särskilt hög grad drabbar l.ex. SFF ansluter sig lill den reservation som ledamotenAlthin gjort med instämmande av sakkunnige . Det är även SFF:suppfattning atl vinsldelningsgruppens förslag inte kan betraktas på annat sättän som en skärpning och komplicering av gällande bolagsbeskaltning. SFF ärsärskilt orolig för vilka konsekvenser ett genomförande av förslaget skulle fåpå nyföretagandel i . Ireservationen anförs starka skäl för atl förslaget förkastas. SFF ansluter sigtill de anförda skälen och vill i likhet med reservanterna avråda från engenerell vinstdelning i form av skärpt bolagsskatt som i sin tur avses utgöragrunden för ett kollektivt löntagarfondssystem. Enliglulredningen kommer endasl en relativt liten del av aktiebolagen och jämförbaraskattesubjekt - kanske 5000 - alt erlägga vinstdelnings-avgifter emedan iprincip alla företag, ca 175000, kommer att drabbas av mer kompliceradedeklarations- och taxeringsförfaranden. SFF anser att det inte ärsamhällsekonomiskt försvarligt att införa en lagstiftning som innebär högreadministrativa kostnader för samtliga företag trots atl syftet i själva verketär att skärpa bolagsskatten endast för av företagen. Del är knappast ensådan lagstiftning som bidrar till att förbättra de svenska förelagenskonkurrenskraft. Förslagetär från vår utgångspunkt helt oacceptabelt, och vi instämmer i ledamotenAlthins reservation och hans beslämda avståndstagande från majoritetensförslag. Detär uppenbart att en löntagarfondsskatt och elt löntagarfondssystem inte är denordination svenskl näringsliv behöver för alt gå stärkt ur den ekonomiskakrisen. Löntagarfondsskalten medför att avkastningen på det 1983/84:50 104 Eftersom sambandet mellan lönsamhet och sysselsättningsutvecklingär mycket starkt innebär det att sysselsättningen minskar. Somredan tidigare visats i en expertrapport till den s. k. löntagarfondsutredningenger en löntagarfondsskatt ökade kapitalkostnader, som i sin lur medför skärptakrav på investeringars lönsamhet. Det medför alt etl mindre antal investeringsobjektän tidigare blir tillräckligt lönsamma för att bli genomförda. Företagenanpassar sig till ökade kapitalkostnader genom att minska sina investeringarjämfört med en utveckling utan löntagarfondsskatt. Anpassningentill en ny mindre investeringsvolym kan antas ske genom en neddragning avnyinvesteringarna och särskilt drabba de mest osäkra och riskfyllda projekten,vilket betyder att risktagandet kommer atl minska liksom satsningar påforsknings- och utvecklingsarbete. Vinstdelning ger också minskad likviditetoch företagen kan därför av rent finansiella skäl komma atl hållainvesteringarna nere. Företagsskatteberedningenhar i sitt belänkande (SOU 1977:86) diskuterat möjligheten av atl införa enprogressiv bolagsskatt (s. 434) och därvid kommit fram till alt dennaskatteform inte borde införas. Utredningen har inte närmare berört de argumentsom därvid lalar emot en progressiv bolagsskatt eller i övrigt på något sättvisat fördelar eller könsekvenser av en sådan bolagsskall. Ej heller synes de påvinstdelningsgruppens begäran framtagna expertuttalandena (t. ex. B. C.Ysander) ha beaktats. Förslagettill införandel av en ny vinstskatt har framtagils fem månaderoch genomgående är materialet helt otillfredsställande för en bedömning aveffekterna av en ny skall . Förutom några räkneexempelsaknas helt analyser och redogörelser för hur vinstdelningsgruppen bedömtolika alternativ. Mångaav de frågor som aktualiserats genom delta lagförslag har tidigare behandlats av förelagsbeskaltningsutredningen och pä flera punkter strider del förelagda lagförslaget mot de synpunkter som där redovisats (jfr SOU 1976:86). Särskildasvårigheter, och helt outredda skattekonsekvenser, ligga klart i det faktum attett nytt realt beskattningsunderlag gälla för vinslskallen medan all övrigbeskattning tar fasta på nominellt beskattningsunderlag. Såsom ledamöternaAlthin och påpekar kan dessa dubbla system lätt leda till ickesamhälls-Zförelagsekonomiskt motiverade uppdelningar eller sammanslagningar avverksamheter i företagen. Vilkaytteriigare positiva återverkningar som avses med del föreslagna "realasynsättet" (avslutande synpunkter s. 53) framgår ej. Enligtvår mening bör införandet av ett realt beskattningsunderlag anstå till dessfrågan löses i ett större sammanhang och där effekterna av och ev.fördelar/nackdelar med ett sådant system har undersökts närmare. Redandet gällande skatte- och avgiftssystemet är oerhört svårtillgäng-' ligt. Ellgenomförande av förslagel innebär enligt TOR:s uppfallning att dettaförhållande förvärras avsevärt. Förbundet hänvisar här till sitt yttrande överrealbeskaltningsutredningens betänkande om real beskattning. Prop.1983/84:50 105 Då erforderlig remisstid ej medgivits avstår TCO från attyttra sig i rubricerade ärende. TCO :are för fondomröslning anför: Enligt det föreliggande förslaget till vinstdelning är detjust dessa mest framgångsrika företag som skall drabbas av den så kalladevinstdelningen. Enligl utredningen skall pengarna i princip gå tillförstklassiga expansiva företag, dvs. i stort sett samma företag som släppttill pengarna. Varför skall pengarna gå denna rundgång? Genom enav delutredningarna i den tidigare statliga löntagarfondsutredningen, genomfördav , påvisas att investeringskostnaderna ökar i sambandmed vinstdelning. Det betyder allt annat lika alt kostnaderna ökar förinvesteringar om en vinstdelning genomförs. Vi tycker inte att man börgenomföra åtgärder som ökar kostnaderna för investeringarna. Istället bordeåtgärder vidtagas för att minska svårigheterna att sätta igång investeringar -l.ex. genom alt minska kapitalkostnaderna. Dessutomfrågar vi oss varför man skall la vinstmedel ifrån företag för att använda dessapengar till att köpa aktier från befintliga aktieägare. Genom ett sådantförfarande tillförs inte företagen en enda ny krona i riskkapital, utanistället sker en dränering av kapital från företaget. Som ettskäl lill vinstdelning och löntagarfonder sägs att man vill stödja densolidariska lönepolitiken. Om inte vinstdelning införs kommer det att bli ett"katlrakande" lönemässigt i de vinstrika företagen. Det är möjligtatt löneutvecklingen vid sidan av gällande kollektivavtal kommeratt öka mer i höglönsamma än i mindre lönsamma förelag. Erfarenheten hittillsvisar emellertid att det inte nödvändigtvis finns något samband mellanlöneglidning och vinstnivå i företagen. Till yttermera visso har regeringenslöntagarfondsutredare, , O. , i en studie för den Meid-nerska utredningenpåvisat att det inte finns något sådant samband. Avgörande för löneglidningtorde istället i första hand vara brist på kompetent arbetskraft. Ävenordföranden i den förra löntagarfondsutredningen har i sindoktorsavhandling gjort bedömningen att något samband mellan löneglidning ochvinstnivå inte föreligger. tillstyrker attvinstdelningen träffar den grupp av företagsformer som gruppen föreslagit. framhåller viklen av att systemet också omfattarstatliga aktiebolag. Kammarrätten i anser det naturligt atl undanlaggörs för verksamhet som bedrivs av fysiska personer i enskild firma, enkeltbolag eller handelsbolag, eftersom inkomster av sådan verksamhet redan ärföremål för progressiv beskattning. Kammarrätten anför vidare: Enligt förslaget undantas emellertid också ideellaföreningar, stiftelser, samfälligheter och vissa aktiebolag, liksom stat ochkommun när verksam- 1983/84:50 106 heten ej bedrivs i aktiebolagsform. Detta begränsarkraftigt kretsen av avgiftsskyldiga och belastar därmed i praktiken ytterligareden del av näringslivet som blir avgiftsskyldigt. Del kan sättas i fråga omundantag verkligen är befogade i denna stora omfattning. Detta gäller särskilti den mån verksamheten bedrivs under likartade former som inom denavgifts-drabbade sektorn. Ledamoten slyrelse anför: Skattskyldighetens utformning har inte närmare analyseratsfrån konkurrenssynpunkt. Så har t. ex. stailig och verksamhet ikonkurrens med det privata näringslivet ej diskuterats. Ej heller harkoncernbegreppet inom den offentligt ägda bolagssektorn med verk som moderföretagbehandlats. AB Trav och Galopp anför: Enligl ATG:s mening bör i första hand gälla att eventuellabeslut om vinstdelning ej blir tillämpliga på ATG. Gruppen föreslår att ideella föreningar och stiftelserskall vara undantagna från vinstdelningsavgift. Sannolikt har man då haft de"skattefria" föreningarna i tankarna. Dessa föreningar är endastskattskyldiga om de har inkomster från faslighet eller rörelse och dessainkomster inte i tillräcklig omfattning används för den allmännyttiga verksamheten. har det förekommit alt ideella föreningardrivit affärsmässig verksamhet i sådan omfattning att föreningen mist sinskaltefrihet. Det är taxeringsnämnden, som tar ställning till om enförening uppfyller kraven för skattebefrielse eller ej. Undanlaget för föreningar bör enligl länsstyrelsensuppfattning begränsas lill alt gälla föreningar, som är hänförliga till 53 § Imom. e KL och som ej blir beskattade för inkomst. De kooperativa organisationerna ifrågasätter förslaget attekonomiska föreningar skall omfattas av vinstdelningssystemet. KF vill försl framhålla atl vinslbegreppet i utredningensmening icke är applicerbart på kooperativa föreningar, vilka har till uppgiftalt stödja sina medlemmars ekonomi som konsumenter eller producenter ochsåledes icke söker avkaslning på kapitalel, dvs. KF önskar i dettaavseende hänvisa lill det omfattande utredningsarbete som utförts av denstatliga kooperationsutredningen. Därest förslaget lägges till grund för lagstiftningförutsätter KF att till-lämpningen av lagstiftningen blir föremål föruppmärksamhet av den lagstiftande myndigheten och att erforderlig översyn skerdå konsekvenserna av lagstiftningen kan överblickas. KF förutsätter vidare attden kooperativa företagsformens särart och arbetsformer beaktas ochrespekteras. Prop.1983/84:50 107 LRF finner det angeläget att fästa uppmärksamheten på denkooperativa ägandeformens särart. Denna bygger på ett spritt ägande som ärindividuellt och frivilligt. Målet för verksamheten är atl tillförsäkramedlemmarna största möjliga nytta av medlemskapet. Den avsättningstrygghet lantbrukskooperationenbereder sina medlemmar är av grundläggande betydelse för böndersställning som fria företagare inom nuvarande samhällsekonomiska system.Samtidigt får de ett gemensamt inflylande pä marknaden. Detkooperativa förelaget har en demokratisk uppbyggnad. Inflytandet är kopplattill medlemskapet och inte till ägarkapilalet. Ett inflytande från enlöntagarfond över det kooperativa förelagets mål och verksamhel, via etteventuellt ägarkapital, är således ej möjligt och skulle stå i strid medkooperationens grundläggande principer. LRF finnerdet ytterligare angeläget att poänglera all kooperationen saknar vinstsyfte itraditionell mening. Det nettoresultat som ett lantbruks-kooperativt förelagredovisar innehålls lill fullo inom företaget som ett kollektivt ägt kapitalför att trygga en framlida rationell verksamhet till gagn för såväl befintligaoch kommande medlemmar som anställda samt ytterst även för konsumenterna. Någonform äv utdelning på ägarnas/ medlemmarnas insatskapital förekommer således ej.Medlemmen får inle heller del av värdetillväxten i egenkapilalel. Detstadgemässigt individuella insatskapitalet återfås till nominellt inbetaltvärde. Nettoresultatet i ett lanlbrukskooperativt företag utgör alltså en konsolidering. Under den mångåriga debatten om lönlagarfonder har frånvissa håll stora likheter förmenats finnas mellan uppbyggnaden av eget kapitalinom lantbrukskooperationen och uppbyggandet av föreslagna lönlagarfonder. LRFlar bestämt avstånd från en sådan uppfattning. Anslutningen tilllantbrukskooperationen är individuell och frivillig, även om målet, medlemsnyttan,kommer såväl den enskilde medlemmen som hela bondekåren tilldel. LRF:s synpunkter på "En modell för vinstdelning'' LRF finner det anmärkningsvärt alt föreliggande förslagäven omfattar företagsformen ekonomisk förening. Vinstdelningsgruppen haruppenbarligen ej beaktat den kooperativa förelagsformens särart och avvikerdärigenom från de tankegångar som förts fram både i LO/och i olika rapporter från"Ulredningen om löntagarna och kapitaltillväxten". LRF delarej vinsldelningsgruppens synpunkt alt möjligheten för ekonomiska föreningar, ilikhet med aktiebolag, att utnyttja investeringsfondssystemet är skäl nog föratt omfattas av kollektiv vinsldelning. Av väsentligt större betydelse är deskillnader mellan aktiebolag och kooperativa föreningar som redovisats ovan vadgäller ägarspridning, inflylande, kapitalavkastning och vinstsyfte. LRF vill idetta sammanhang hänvisa lill det sjätte kapitlet av "Utredningen omlöntagarna och kapitaltillväxten", som utredningen ej kunde enas om, mensom publicerats av ulredningens huvudsekreterare , med följandecitat: "Grundläggande organisations- ochfördelningsprinciper innebär således, all kooperativa företagsformer saknarvinstsyfte i kapitalassociativ 1983/84:50 108 mening.Dessa principer utesluter också uppkomsten av elt koncentrerat ägandetill kooperativa företagsformers kapital och kapitaltillväxt. talarför att kooperativa företagsformer inte bör omfattas av ett vinstba- Ettytterligare skäl till att kooperationen bör undantas från kollektivvinstdelning är avsaknandet av möjligheter att slussa tillbaka kapitalet i formav riskkapital till föreningarna. Enligl lagen om ekonomiska föreningar kanenbart medlemmen tillskjuta ägarkapital i kooperativa föreningar. Eftersom ävende vinstdelningsavgifter som härrör från kooperativa företag i första handkommer att gå till aktieköp i börsföretag skulle kooperationens ställninggentemot aktiebolag ytteriigare försämras. föreslås införandet av B-insatser i kooperativaföreningar. Om möjligheten till B-insalser införs skulle dessa i och för sigvara en möjlig placeringsform för löntagarfondsmedel. Då emellertidB-insatserna varken skulle vara berättigade till inflytande eller värdetillväxttorde kravet på avkastning i form av ränta bli myckel högt. Det skulle medandra ord bli en synnerligen dyr form av ägarkapital för föreningen jämfört medom vinstmedlen kvarhållits som fonderingar inom föreningen. Denkooperativa företagsformen möjliggör för föreningarna atl sänka nettoresultatengenom att höja medlemsbetalningarna, och därigenom minska eller undgåvinstbeskattningen. Denna utveckling är inte osannolik om de kooperativaföretagen kommer att ortifatlas av den kollektiva vinstdelningen. På siktskulle det emellertid vara mycket allvariigt för lanl-brukskooperationen dåmöjligheterna till konsolidering därigenom försämras. De"vinsler" som skulle komma ifråga för en kollektiv vinstdelningstannar till fullo kvar inom lantbrukskooperationen som en konsolideringinför framtida verksamhet och investeringar, LRF konstaterar därmed attvinstdelningsavgiften skulle innebära en avtappning av riskkapital och enförsämrad konsolidering. Detta skulle, tyärl emot uttalade intentioner, medföraförsämrade möjligheter lill utveckling och tillväxt samt uigöra ett hotmot verksamhetens omfattning och sysselsättningen. Däremotkommer det föreslagna obligatoriska vinsldelningssystemet alt omfattaekonomiska föreningar, dvs. Det sägs i och för sig i utredningen attendast en mindre grupp företag med s.k: "övervinster" skall berörasav vinstdelningsavgiften. Med hänsyn till sin begränsade storiek borde SBC varaett typexempel på etl företag där sådan avgift aldrig borde bli aktuell. Beräkningarnavisar att om det nu föreslagna vinstdelningssystemet hade tillämpats de senasteåren hade avgiften blivit noll för SBC. Relalivi litet skulle dock ha behövtsför att även SBC hade blivit berörd av denna exlra beskattning. Dettaberor på två förhållanden. För del första är vår byggnadsverksamhet mycketkonjunkturkänslig. Detta gör att år med goda resultat omväxlar med år med sämreresultat. För det andra ger inte ulredningens förslag fillräckliga möjlighetertill vinstutjämning mellan åren. Denvanliga beskattningen av ekonomiska föreningar ger möjligheter tillresultatutjämning för konjunkturkänsliga företag, vilket kan användas för attstärka föreningens soliditet . 1983/84:50 109 intetillåta resultatutjämning är olyckligt och motverkar den strävan tillförbättrad soliditet som alla kooperativa serviceföretag oavsett arbetsområdesträvar efter. SBC anser att det borde ha varit mer angeläget för statsmakternaalt överväga på vilka sätt kapitalbildningen inom den kooperativaservicesektorn skall kunna underlättas och inle försvåras som det nu aktuellaförslaget gör. Denföreslagna vinstdelningsavgiften kan på ett annat sätt få mindre lyckliga följderför konsument- och producentkooperativa företag. Om avsikten är att de medelsom samlas ihop med hjälp av vinstdelningsavgiften skall återföras tillföretagen som ägarkapital, råkar de förelag som i kooperativ form ägs av sinamedlemmar ut för en konkurrensnackdel. Det är nämligen inte möjligt för företagav SBC:s typ att ha andra än medlemmarna som delägare. Avovannämnda skäl avstyrker SBC vinsldelningsgruppens förslag atl ekonomiskaföreningar skall omfattas av det obligatoriska vinstdelningssystemet. SBCavstår därför från atl kommentera flertalet av de mer detaljerade förslagenti/1 beräkning av vinstdelningsavgifl. Sammanfattningsvisavstyrker SBC att etl obligatoriskt vinstdelningssystem införs för ekonomiskaföreningar. Om statsmakterna ändå väljer att låta ekonomiska föreningaromfattas av etl sådant syslem bör bättre möjligheter lill résullalutjämninginföras än vad som föreslås i betänkandet. företräder en aiinan uppfattning. tidigare löntagarfondsdebatten har också uttryckts betänkligheter över atlolika företagsformer - främst då aktiebolag och ekonomiska föreningar - skullekomma atl behandlas olika i elt vinsidelningssystem. Gruppens förslagundanröjer all kritik härvidlag, eftersom vinstdelningen skall omfatta bådadessa förelagsformer. Detta är helt i överensstämmelse med förbundetsståndpunkt i den tidigare debatten, SFFanser att del därutöver finns starka skäl för att - om ett vinsidelningssystemändå införs - göra undantag för ekonomiska föreningar. Tankenpå löntagarfonder syftar bl. a. till att motverka ägar- och därmedmaktkoncentrationen i svenskt näringsliv. SFF anser att den kooperativa idénbl.a. bygger på principerna om ett decentraliserat ägande," där överskotteti verksamheten går tillbaka till medlemmarna i form av återbäring, dvs. ipraktiken en form av vinstdelning. Föreningsbanksrörelsen är enfolkrörelsepräglad demokratisk organisation där jämlikt inflytande och likafördelning av överskottet bör uppfylla högt ställda krav i fråga om ekonomiskdemokrati. SFF anser därför alt föreningsbankerna - och övriga ekonomiskaföreningar skall hållas utanför resonemangen om vinstdelning och iföriängningen löntagarfonder. EnligtSFF:s mening bör vinstdelningsavgiften under alla förhållanden inte avseekonomiska föreningar om inte de satsningar som kan bli aktuella iett löntagarfondssystem även kan omfatta insatser i ekonomiska föreningar. SFFär i och för sig medvetet om att vinstdelningsgruppen inte haft i uppdrag attlämna förslag till hur eventuella vinsldelningsav- 1983/84:50 110 SFF anser emellertid att frågan om användningen av medlen är ihög grad relevant när det gäller atl ta ställning till vilka förelag somvinsldelningsavgifterna skall omfatta. SFF går därför in på denna fråga. Fulltklart är att eventuella löntagarfonder skulle komma atl satsa medel på förvärvav aktier, främst i börsnoterade företag och företag som inregistrerats på dens.k.