prop · G70385 · 1983-12-31 00:00:00 — Del finns ett behov av bättre information på regional nivåom befolkningens yrkesfördelning och utbildning. Register av den typ som utredningenhar föreslagit kan tänkas vara lämpliga underlag för sådana uppgifter. Dessafrågor behöver dock analyseras närmare. Som exempel på kvalitetsproblem kannämnas, atl byte av yrke som inte innebär sådana förändringar iinkomst att ersättningen vid sjukdom ändras sannolikt inle kommer att anmälastill försäkringskassorna. Tillfrågade länsstyrelser och kommuner tillstyrker ihuvudsak FOBALT: s förslag. och anser att statistikbehoven i fråga om yrke skulle kunnatillgodoses genom urvalsundersökningar. Beträffande yrkes- och utbildningsstatistiken anser vi attde mest angelägna slatistikbehoven bäst skulle kunna tillgodoses genomurvalsundersökningar, förslagsvis genom intermittent utökadearbetskraftsundersökningar (). Enligt vår bedömning utgör inte primäruppgifterna tilllönestatistiken f.n. någol lämpligt utgångsmaterial för uppgifter om yrke. Dentidigare yrkesindelningen är ej längre genomgående ulan har nämligen numeratill viss del kommit att ersättas av grupperingar och indelningar, uppbyggda eflerandra kriterier ärr yrke. Vi avstyrker därför att materialet tas i anspråk förframställning av statistik över yrken. Vi har däremot inget att erinra mot atl SCBytterligare överväger möjligheter att registrera ochredovisa yrkesslalistik. Vi reserverar oss dock för de ändringar beträffandebehovet av yrkesuppgifter som kan inträffa inom försäkringskassesyslemet.Vi förordar därför att statistiken över yrke liksom över utbildningen primärtinsamlas direkt från allmänheten pä urvalsbasis. 7 Utbildningsuppgifter i folk- och bostadsräkningarna Huvuddelen av de remissinstanser som behandlatutbildningsvariabeln tillstyrker utredningens förslag. Flera utvecklar skälenför ett utbildningsregister. Bland dessa märks följande. SÖ anser att det är mycket viktigt att FOBALT: s förslagom alt skapa etl register över befolkningens utbildning genomförs. Förutbildningsplaneringen är uppgifter om utbildning i kombination med uppgifterom yrke av stor vikt. Urvalsundersökningar kan inte ersätta utbildningsregislreldå 1983/84:85 121 många utbildningar inom t. ex. gymnasieskolan fullbordasav så få personer sä att totalundersökningar krävs för atl kunna studeraexempelvis överensstämmelsen mellan yrke och utbildning. Även för regionalastudier av ulbildningsvariabeln krävs i allmänhel totalundersökningar. Ettutbildningsregister måste för atl vara användbart låggas upp pä ett sådani såttatl uppgifterna är aktuella och registret måsle sedan snabbt bli tillgängligt iarbetet med planeringen av utbildningsväsendet. Del är nödvändigt alt de centalaoch regionala utbildningsmyndigheterna får tillfälle att göra egnabearbetningar utifrån registret. Instdutet för social forskning: Utredningens förslag om ett utbildningsregisler förefallervälmotiverat och det borde vara möjligt att kontinuerligt uppdatera det medhjälp av årliga uppgifter från utbildningssystemet. Det kan emellertid intevara tillfredsställande att basera etl sådant regisler gamlauppgifter från folk- och bostadsräkningen 1970. Bland annat kommer i så falluppgifter om utbildningen för del stora antal invandrare som kommit tillSverige helt saknas. Skall ett utbildningsregister upprättas börsåledes utbildning ingå bland de uppgifter som samlas in från hushållen i enenkät . Det är då viktigt att slor omsorg läggs ned i utformandet avenkäten, eftersom utbildning av många ses som en uppgift som är känslig attlämna. En av de viktigaste planeringsuppgiflerna på regional nivåunder är att försöka anpassa yrkesutbildningen lill de behov somföreligger av utbildad arbetskraft, finns etl myckel undermåligt underlagsom belyser sambanden utbildning - yrken - näringsgren. För att kunna vägleda iplaneringen måste utbildningsuppgifterna dessulom vara relativt detaljerade.Det är därför tillfredsställande att utredningen i huvudsak med hjälp avbefintliga regisler kunna föreslå uppbyggnaden av elt utbildningsregisler,vilket successivt kan uppdateras. Utredningen belyser inte vilka möjligheter som kan finnasalt samköra uppgifter om utbildning och yrke. förutsätter dockall del kommer att finnas möjligheter att belysa sambanden mellan dessa bådavariabler. Några remissinstanser förordar flera urvalsundersökningarför all belysa speciellt intressanta utbildningar. Enligt institutets mening bör man, tvärtemot utredningensambitioner om en i detalj utformad lolalstatistik, slarkt begränsa uppgifternai en sådan och i stället inrikta sig pä atl på annat sätt försöka fä framtillräckligt bra uppgifter för de grupper som kan vara av särskilt intresse,varvid man bättre än borde kunna utnyttja den information somfinns inom utbildningssystemet. Vid analys av den ekonomiska utvecklingen voredet l.ex. av stort intresse att närmare studera omfattning, innehålloch utveckling av befolkningens lekniska utbildning med hänsyn till att detfinns tendenser som tyder på viss risk för brist inom delta område den närmastframförliggande tiden, samlidigl som tillgången på Prop.1983/84:85 122 kunnig arbetskraft inom delta område är av vital betydelseför den ekonomiska utvecklingen. är den offentliga ulbildningsstatistikeninle utformad pä ett sådant sätt att den lämpar sig för atl tillgodose etl sådaniinformationsbehov. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att man också fårfram tillfredsställande registeriösningar av utbildningsvariabeln.Möjligheterna för atl ajourföra ett utbildningsregisler är goda och FOBALT hargivit förslag på lösningar till ytterligare förbättringar som skulle täcka infler utbildningar. FOBALT: s förslag kommer inte att ge tillfredsställandeinformation om hela befolkningens utbildning. Främst är del unga som genomgåttutbildning i som enligt FOBALT: s förslag kan belysas. Behovet avutbildningsupplysningar är så slort alt det är motiverat att insamla utbildningsuppgifteri enkätundersökningen . Informationen är viktig som ett grundmaterial i enregisterlösning. De kvalitativa problemen skulle bli alltför omfattande om manbyggde på information från folkräkningen 1970, som FOBALT föreslår. Atl frågaom befolkningens utbildningsnivå i en enkätundersökning är både känsligt ochsvårt. Erfarenheter från tidigare folkräkningar i och andra ländervisar all uppgifterna kan få en otillfredsställande kvalitet. För atlunderlätta både ifyllandet av uppgifterna och bearbetningen bör man undvikaatt insamla en alltför detaljerad information och eventuellt använda fastasvarsalternativ för de vanligaste utbildningarna. bör man sträva molall finna lösningar på hur man skall få uppgifter om framtida invandraresutbildning. Det är stora problem med att Jämföra utbildningssystem i olikaländer, men möjligheterna till några enkla klassificeringar bör undersökas.Statens invandrarverk insamlar delvis information för utomnordiska invandrare. Förslaget om utbildningsregister enligl FOBALT kommer somanförs i utredningen alt leda till en slor undertäckning av befolkningensutbildningsnivå. Utbildningsuppgifterna är viktiga för all bl.a. kunna belysasysselsättningsfrågor. SCB: s förslag har i hög gr-ad begränsats till vad somkan insamlas med hjälp av offentliga utbildningsregisler. Behovet av uppgifterom yrke/arbetsuppgifter och om ulbildning bör omprövas, om som nedan förordasen folk- och bostadsräkning 1985 görs via blankett till hushällen. Även och förordar urvalsundersökningar. 8 Sekretess och integritet Några remissinstanser har pekat pä behovet av en djupareanalys av sekretess- och inlegritetsfrågorna. och datadelegationen har var för sigpekat på behovet av en skärpning av sekretesslagen för atl skydda uppgiftersom samlats in för statisliska ändamål. 1983/84:85 123 En utgångspunkt för våra ställningstaganden är atl degrundläggande sekretess- och integi"itetskraven inte får sättas ät sidan.I korthet innebär della atl: - uppgifter sominsamlats av eller överlämnats till en statislikproducerande myndighet (idetta tillfälle SCB) inte får och inte kan användas i andra sammanhang - enskildaindividers krav på sekretess och integritet säkerställs vid den lekniskabearbetningen av statistikunderlaget Det första kravet skall enligt vår mening innebära enstramare tillämpning av nu gällande sekretess- och integritetslagstiftning. Vikommer i vårt slutbetänkande att närmare precisera innebörden i detta krav. Delandra kravet innebär all en sådan teknik skall utnytQas som ger största möjligaskydd mot utlämnande. Bl.a. bör möjligheten 'alt i ökad utsträckning användakryptering undersökas. Det är angeläget att informera om hur den lekniskabearbetningen av statistikunderlaget går till. En möjlighet år att ta in dettasom en del i den allmänna datautbildningen som bedrivs av bl.a.studieorganisationer och politiska partier. Men också andra vägar såsom TV,radio och press bör utnylQas. FOBALT: s förslag bör kompletteras på dennapunkt. I enlighet med sekretesslagen, 9 kap. 4 § som angerskyddet för utlämnande av uppgifter om den enskildes personliga ellerekonomiska förhållanden är huvudregeln att FoBregistren inte får användas föratt lämna ut uppgifter om enskilda personer. När det gäller utlämnande av uppgifter om enskilda finnsdet ett par undantag i lagstiftningen som datadelegationen uppmärksammat.Enligt kan rätten förorda atl en handling skalltillhandahållas. Även om utlämnande av handlingar sällan förekommit på dennagrund anser datadelegationen det finnas skäl att uteslänga denna möjlighet ochändra i enlighel härmed. Del finns också en allmän bestämmelse i sekretesslagen medinnebörd att regeringen fär förordna om undantag från sekretess. Enligt regelnskall förordnandel avse särskilt fall och det skall vara påkallat av synnerligaskäl. I förarbetena betonas att regeln är avsedd att tillämpas endast med stor reslriktivitet.Dataddegalionen anser att det finns anledning till en ännu kraftigareinskränkning genom att låta enbart genom beslul om lagändringmöjliggöra elt utlämnande av uppgifter om enskilda i FoBregistren. Möjlighelerna till utlämnande av uppgifter om enskildainskränks med dessa förslag. De undantag som SekrL anger gäller ävenfortsättningsvis. I lagen sägs (9 kap, 4 §): Uppgifi i företagsregister, uppgifi som avser avliden,uppgift som behövs för forskningsändamål, uppgifi som avser personal- ochlönestatistik och uppgift, som inte genom namn, annan identitelsbeteckningeller därmed Jämförbart förhållande år direkt hänförlig lill den enskilde, fårdock lämnas ut, om del står klart atl uppgiften kan röjas utan alt den somuppgiften rör eller någon honom närslående lider skada eller men. Avsikten med FoBregistrenär all endast aggregerade uppgifter skall få lämnas ut. Lagstiftningsskyddetbör därför öka enligt de förslag delegatio- 1983/84:85 124 nen redovisat ovan. Därmed torde FoBregistren enligt FOBALTförslageti aUt väsenfiigt inte kunna vara integritetskränkande om man betraktar varjeårs datainsamling för sig. FOBALT: s koslnadsbedömning visar på en samhällsekonomiskvinst Jämfört med traditionella folk- och bostadsräkningar. Totalkostnaden fören undersökningsomgång slutar på 115 milj. kr. mot 150 milj. kr. för entraditionell FoB. Det är främst kommunernas kostnader som minskar. FOBALT hardock inte kostnadsberäknat uppgiftslämnarkostnaden men gör bedömningen att uppgiftslämnarinsatsenminskar från 1,5 milj. fim. till 1,3 milj. tim. Flera kategorier av remissinslanserna är skeptiska tillkostnadsbedömningarna. Ett genomgående drag är att de myndigheter,organisationer och kommuner som berörs som uppgiftslämnare anser att FOBALT harunderskattat kostnaderna. Bland de statliga myndigheterna märks följande: Rik sförsäkrings verket: RFV förutsätter att verket och försäkringskassornatilldelas de extra resurser som behövs om yrkesuppgifter i folk- ochbostadsräkningar skall baseras på material hos kassorna. För att inle behövaprioritera mellan den egna egentliga verksamheten och uppgiftslämnande till SCBkan det tyckas lämpligl att medel för olika myndigheters uppgiftslämnande tillfolk- och bostadsräkningar i förekommande fall erhålls frän elt annat anslag änrespektive myndighels förvaltningsanslag. uppdrag i samband med uppgiftslämningen lillfolkbokföringsmyndighet om definitiva flyttningar förorsakar verketmerkostnader för vilka ersättning bör utgå. gör bedömningen all ca /år behövsför att täcka verkets merkostnader. Flertalet kommuner har påpekat att FOBALT underskattat dekommunala kostnaderna. Detta gäller särskilt kostnaderna för del statisfiska bosladsbyggnadsregistret. anser att FOBALT: s bedömning av kommunernastids- och koslnadsvinst genom en registerlösning är alltför optimistiska.Registerlösningen kommer att kräva betydande insatser från kommunerna avseende bosladsbyggnadsregistretoch arbetsställeregislrel. Dessutom kan man befara att ett visst arbete fränkommunernas sida kommer atl få läggas på granskning och komplettering avregisterdata. 1983/84:85 125 Enligt SCB: s kostnadsberäkningar kommer registerbaseradstatistik att innebära väsentliga besparingar. Det gäller inte minst förkommunerna vars kostnader skulle reduceras till en tredjedel Jämfört medtraditionell folk- och bostadsräkning. kommuns kostnader i samband medupprättande av granskningsorgan uppgick till 2,4 milj. kronor. Den besparing som åstadkommes genom att granskningsorganmed ex-traanställd personal kan slopas vid registerbaserade lösningar, måsteemellertid vägas mot de kommunala resursinsatser som krävs för uppläggning ochajourhållning av register. Det är kommunens uppfattning att SCB underskattatdessa kostnader. En lagsladgad utvidgning av kontrolluppgift och ajourhållningav olika register innebår merarbete för kommunen. Omfattningen kan inle beräknasdå de förväntade kommunala arbetsinsatserna inle preciserats. En samladbedömning år emellertid att förslag innebär besparingar, omän inte i den storleksordning man där kalkylerat med. Kommunen anser atl FOBALT har underskattai kommunernas koslna-dervid en regislerlösning. Uppdateringen av arbetsställeregislrel kommer troligeninte enbart alt beröra kommunen som arbetsgivare. Kommunerna måsle sannoliktäven medverka vid uppdatering av övriga arbetsställen vad avser l.ex.nyckelkod. Vidare kommer kommunernas kostnader att öka i samband med detutökade uppgiftslämnandet till SCB:s bostadsbyggnadsstatistik. De ökadekostnaderna förväntas främst orsakas av alt inrapportering även skall ske däbostäderna får ändrad användning. förutsätter dock all kommunens kostnaderför folk-och bostadsräkningar kommer att avsevärt understiga tidigarekostnader. Företagens uppglftslämnardelegation redovisar skälen lill vart"örde anser FOBALT: s beräkningar missvisande. Alt SCB i kostnadsskillnaden mellan en traditionell FoBoch en registerbaserad räkning enligl FOBALT: s huvudalternativ inle inräknatföretagens uppgiftslämnarkostnader - som samhällsekonomiskt sett här är att Jämslällamed SCB: s egna kostnader - år en mycket allvarlig brist i utredningen.Redovisningen ger alltför lätt en missvisande information om desamhällsekonomiska effekterna av huvudalternativet. Inräknas företagens uppgiftslämnarkostnader, framstårnämligen systemalternativet registerbaserad räkning enligt FOBALT: s huvudalternativsom väsentligt dyrare än en traditionell FoB. Vid ett skäligt timpris av 200kr. (valt som förelagens genomsnittliga allernativkostnad per arbetad timme)blir resultatet i stället en kostnadshöjning för samhället på över 150 milj. kratl Jämföras med de angivna besparingar på 35 milj. kr. Dessa kostnadsskillnaderbaseras på den uppgiftslämnartid som SCB skattat och som knappast är tilltageni överkant. FOBALT: s huvudalternativ måste således avstyrkas på grund avförslagels direkta kostnadseffekter sett ur samhällelig synvinkel. 1983/84:85 126 Lag om 1985 års folk- och bostadsräkning Härigenom föreskrivs följande. 1 S År 1985företas en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) i syfte alt dels framställastatistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, delskontrollera folkbokföringen. 2 § Folk- ochbostadsräkningen genomförs av med hjälp av automatiskdatabehandling. Till folk- och bostadsräkningen skall lämnas person-, bostads-och fas-tighelsuppgifler enligt 4- 16 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligl21 §. 3 § fastställer när uppgifternaenligt 2 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller fid som de skall avse. 4 8Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda eller tidigare och somär folkbokförda i som uppgifterna avser. 5 § Personuppgiften skall innehålla följande: - yrke för densom förvärvsarbetar - församling därfastigheten är belägen 6 §Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvarande bebor enbostadslägenhet i som uppgifterna avser. 7 § Bostadsuppgiften skall innehålla följande: - namn, personnummer och hushällsställnrng (gifta eller samboende, barn, övriga boende)för de boende som är födda eller tidigare - förekomsten avkök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl - förekomsten aven eller flera bostadslägenheter i huset 1983/84:85 127 8 § Faslighetsuppgifter skall lämnas av dem som vid dentidpunkt som uppgiften avser äger etl eller flera bostadshus i . Med bostadshus förstås byggnader med en eller flerabostadslägenheter. Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas enenda fas-tighelsuppgifl för husen gemensamt. För sådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser lämnasfastighetsuppgiften av artendatorn i stället för av husägaren. 9 § Fastighetsuppgiflen skall innehålla följande uppgifterom den fastig- hel där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenhe ten, nämligen 1. om fastigheten - län, kommun ochförsamling där fastigheten är belägen - fastighetstyp(jordbruksfastighet, annan fastighet) - ägarens namnoch adress - ägarkategori(staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostadsrättsförening, enskildperson, annan ägare) 2. om huset: - hustyp (enbostadshus,tvåbostadshus, flerbostadshus, annat bostadshus) - anla!bostadslägenheter i huset - huvudsakligvärmekälla och använda bränsleslag - förekomsten avhiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en- och tvåbostadshus 3. om lägenheten: - förekomsten avkök eller kokvrå - i förekommandefall orsaken till att lägenheten inte år upplåten 10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas på enpersonblankett, fastighetsuppgifter pä en fastighetsblankett. Den som äger och stadigvarande bebor elt enbostadshus fårdock lämna fastighetsuppgifterna på personblanketten. 11 § Person- och faslighetsblankelterna fastslälls av slatisliskacen tralbyrån efter samråd med datainspektionen. Staten tillhandahåller såväl blanketter som porlofriasvarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga. 12 § Sammanboende makar får lämna personuppgiftergemensamt på samma personblankett. Innehas och bebos en bostadslägenhet av två eller fierapersoner tillsam- Prop.1983/84:85 128 mans,får de lämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblankett. Person-,bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som lämnar dem. Dennesvarar för uppgifternas riktighet. 13 § Kommunerna skall - lämna information om folk- ochbostadsräkningen - biträda vid distributionen avblanketter och vid upprättandet och insamlingen av uppgifter - svara för att de insamladeuppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till slatisliskacentralbyrån för fortsalt bearbetning 14 §Varje kommun skall uppdra ål ett särskilt granskningsorgan att sköta de arbetsuppgifter som anges i 13 §. Tvåeller flera kommuner får dock efter samråd med statistiska centralbyråninrätta ett gemensamt granskningsorgan. 15 §Varje kommun skall utse en granskningsledare och en ställföreträ dare för denne. Kommunenskall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter. 16 §Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe ten enligt 4-9 §§. Granskningsledarenfår delegera denna befogenhet till en förtroendeman eller en Qänsteman hoskommunen. 17 §Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får gransk ningsledaren eller anmana den uppgiflsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Detsamma gäller, om den uppgiftsskyldige under låter atl lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §. Innanen anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någonolägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten alt lämna föreskrivnauppgifter och upplysningar. 18 §Om den uppgiftsskyldige inle följer en anmaning enligt 17 §, får på begäran av granskningsledaren eller statistiska central byrån förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet vid vite. Vitetbestäms lill lägst 100 och högst . 19 § Beslut omvitesföreläggande får inte överklagas. 20 § Frågor om utdömande av ettförelagt vite prövas av länsrätten på begäran av granskningsledaren ellerstatistiska centralbyrån. 1983/84:85 129 21 § Från nedan angivna regisler får slatisliskacentralbyrån för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter: 1. register övertotalbefolkningen - födelseland ochsenaste invandringsår - inkomst avförvärvsarbete och den tid förmånen avser 3. inkomst- ochförmögenhetsregister 4. centrala företagsregister - förelags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 5. register över nyckdkodområden 6. länsstyrelsernas regisler över fastighetstaxeringen 7. registret vid - koordinater för fastigheter 8. registret vid sjömansskattekontor iGöteborg - uppgift pä sådana ombordanställda på svenskafartyg som betalar sjö mansskatt 22 § Omstatistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling tillsammansmed uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifterför sådana syften som anges il §, får det ske bara enligt beslut eller medtillstånd som avses i datalagen (1973: 289). 23 § För konlrollav folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta del av de uppgifter frånfolk- och bostadsräkningen som behövs för kontrollen. Sådan kontroll får dockgöras med hjälp av automatisk databehandling bara enligt beslul eller medtillstånd enligt datalagen (1973: 289). 9 1983/84. Prop.1983/84:85 130 24 § Både och kommunensgranskningsorgan skall vid tillämpningen av denna lag se till att deuppgiftsskyldiga inle betungas onödigt. Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen(1980: 100). Denna lag träder i kraft den . Lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Eltsysselsättningsregister skall föras i syfte att framställa statistik dels varjeår om sysselsättningen, dels om resor mellan bostad ocharbetsplats. 2 §Sysselsättningsregistret förs av med hjälp avautomatisk databehandling. 3 § Från nedan angivna register fär statistiskacentralbyrån för syssel sältningsregistret inhämta följande uppgifter: 1. register övertotalbefolkningen - födelseland ochsenasle invandringsår - inkomst avförvärvsarbete och den tid förmånen avser 3. statistiska ceturalbyråns inkoitist- ochförmögenhetsregister 4. centrala företagsregister - företags namnoch form - arbetsställenasnamn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod Prop.1983/84:85 131 5, register över nyckdkodområden 6. registret vid sjömansskattekontor 1Göteborg - uppgift pä sådana ombordanslällda på svenskaföretag som betalar sjömansskatt 4 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sinverksamhet i flera lokaler (arbetsställen) skall av tilldelas ett arbets ställenummer för varje sådant arbetsställe. Det åligger centralbyrån att före november månadsutgång undertätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer. 5 § De arbetsgivare som har tilldelats särskildaarbetsställenummer skall i sina kontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. första punkten taxeringslager (1956:623) med ett sådani nummer utmärka arbetsstället för den arbelsta gare som kontrolluppgiften avser. 6 § Om uppgift om arbelsslällenummer inle lämnas inom dentid som gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, får statisliska centralbyrån anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet.