prop · G703114 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligtlagförslaget kan dvilförsvarsplikliga tas i anspråk för andra totalförsvarsuppgifterutanför civilförsvaret än ordnings- och bevakningstjänst. I promemorian nämnssom exempel krigssjukvården och det ekonomiska försvaret. Denna del avlagförslaget berörs närmare av några remissinstanser. Olika uppfattningar omhur stora möjligheterna bör vara att utkräva tjänstgöring med stöd avcivilförsvarsplikt kommer därvid fram. Längst går ÖB och CA som anför att denminskande tillgången på värnpliktiga på 1990-talel kommer att påverka denkvalitativa uppbyggnaden varför personal med särskilda kvaliteter måslesäkerställas för försvarsmaktens behov och noga fördelas inomkrigsorganisationen. Den föreslagna lagen skulle enligt ÖB och CA kunnautnyttjas för detta ändamål liksom vid rekrytering i glesbygdsområden förkrigsorganisationen. Enligt FCF bör den föreslagna lagen kunna användas för attta i anspråk personer med särskild utbildning eller speciella kunskaper, t. ex.tidigare aktivt befäl, för andra uppgifter inom totalförsvaret. AMS anser altlagförslaget går för långt. Genom statsmakternas beslut om överföring av vissasjukvårdsenheter från civilförsvaret och försvarsmakten till ny huvudman(och landstingen) har enligt AMS visserligen uppstått ettbehov av någon form av plikttjänstgöring för personal som inte genomanställningen 1983/84:114 53 eller tidigare tjänst kan rubriceras som hälso- ochsjukvårdspersonal. AMS anser emellertid alt lagförslaget öppnarmycket vida möjligheter all med slöd av civilförsvarsplikten utkrävatjänstgöring för olika ändamål inom totalförsvaret. Gränsen mellan allmännatjänstepliktslagen och den föreslagna lagen blir därför enligt AMS oklar. AMSanför vidare att tjänstgöring med stöd av civilförsvarsplikt inom andraområden och på andra arbetsplatser än på civilförsvarets enheter sannoliktkommer alt skapa vissa problem; de som är tjänslepliktiga enligt allmännatjänstepliktslagen har nämligen andra löne- och arbetsvillkor än de dvilförsvarsplikliga.AMS anser därför alt ersättningsfrågor m.m. vid tjänstgöring utanförcivilförsvaret bör utredas. Även ÖEF anser alt gränsen blir oklar mellanallmänna tjänstepliktslagen och den föreslagna lagen. Delegationen för EKC anför atl EKC: s verksamhet tordeutgöra en del av totalförsvaret och att EKC därför skulle kunna bli en sådanmyndighet inom totalförsvaret där civilförsvarspliktiga efler förordnande frånregeringen är skyldiga atl tjänstgöra. Delegationen hemställer aU EKC: s behovbeaktas i lagstiftningsärendet. AMS anför atl lagförslaget behöver kompletteras med entillämpningsförordning som preciserar gränserna mol andra plikllagar. Sammauppfattning framförs av ÖEF och CBV. I promemorian föreslås all skall ombesörja uttagningenav dem som omfattas av tjänstgöringsskyldigheten enligt den föreslagna lagen.Några remissinstanser - AMS, i och CBV - yttrarsig härom och biträder förslaget. i föreslår atten bestämmelse om uttagning och inskrivning som liknar 17 § civilförsvarslagen(1960: 74) tas in i lagen. Föreningen och föreningenSveriges polischefer betonar viklen av atl samråder medpolismyndigheten vid uttagning av de civilförsvarspliktiga som skalltjänstgöra inom polisväsendet och att man ställer krav på lämplighet ochmedborgerlig pålitlighet vid uttagningen. Samma synpunkter framförs avlänsstyrelsen i och länspolischefen i länet. 6 Den närmare utformningen av den föreslagna lagen Hovrätten för förklarar att den inte ärövertygad om atl det är lillräckligl att beskriva den föreslagna skyldighetenför civilförsvars-pliktiga atl tjänstgöra i annan totalförsvarsverksamhet äncivilförsvaret som en skyldighet "att tjänstgöra inom andra grenar avtotalförsvaret än civilförsvaret". Krigssjukvården kan, menar hovrätten,knappast sägas vara en "gren" men väl en verksamhet inomtotalförsvaret. 1983/84:114 54 anförvidare att del ekonomiska försvaret visserligen anses vara en delav totalförsvaret men alt del fövisso är en mångfasetterad verksamhet, somspänner över många tjänslgöringsområden, såväl hos myndigheter som hos enskildaföretag och institutioner. Detta kunde enligt hovrätten i och för sig synasvara en formalitet men får, menar hovrätten, en påtaglig praktisk betydelse Omman ser på nästa led i beskrivningen av tjänsteplikten, nämligen att den civilförsvarspliktigeunder tjänstgöringen "tillhör den totalförsvarsgren i vars verksamhet handeltar". Denna föreskrift, anför hovrätten vidare, skall enligtpromemorian underlätta atl bestämma vilka regler som gäller i olika sammanhangför den tjänslplik-tige; vederbörande skulle exempelvis vara atl anse somkrigsman vid tjänstgöring inom försvarsmakten och som polisman om han tjänstgörinom polisväsendet. Hovrätten anser atl denna föreskrift inte innebär en fillräckligreglering i detta hänseende. Hovrätten pekar särskilt på de svårigheter somuppslår vid tjänstgöring inom det ekonomiska försvaret, vara en del avtotalförsvaret men att det förvisso är en mångfasetterad verksamhet, somspänner över många tjänstgöringsområden, såväl hos myndigheter som hos enskildaföretag och institutioner. Detta kunde enligt hovrätten i och för sig synasvara en formalitet men får, menar hovrätten, en påtaglig prakfisk betydelse omman ser på nästa led i beskrivningen av tjänsteplikten, nämligen atl den civilförsvarspliktigeunder tjänstgöringen "tillhör den totalförsvarsgren i vars verksamhet handeltar". Denna föreskrift, anför hovrätten vidare, skall enligtpromemorian underiätta alt bestämma vilka regler som gäller i olika sammanhangför den tjänstepliktige; vederbörande skulle exempelvis vara atl anse somkrigsman vid tjänstgöring inom försvarsmakten och som polisman om han tjänstgörinom polisväsendet. Hovrätten anser all denna föreskrift inle innebär entillräcklig reglering i detta hänseende. Hovrätten pekar särskilt på de svårighetersom uppstår vid tjänstgöring inom det ekonomiska försvaret. Föreningen och föreningen anför att den civilförsvarspliktigesom deltar inom polisväsendet enligt specialmotiveringen till lagförslaget äratt anse som polisman och alt han följer vad som i övrigt gäller för en sådan.Föreningarna anser att detta bör komma till direkt uttryck i lagtexten eftersomen person kan tillhöra polisväsendet utan alt därför anses som polisman, såsomt. ex. administrativ personal och ddgivningsmän. Samma synpunki framförs avlänsstyrelsen i och länspolischefen i länet. Hovrättenför pekar på att bestämmelsen i 6§ i lagförslaget om befrielsefrån tjänstgöring som är förenad med vapenbruk är formulerad i överenstämmdsemed motsvarande text i I § lagen (1966: 413) om vapenfri tjänst utom såtillvidaatt det i sistnämnda lagrum talas om vederbörandes allvariiga personligaövertygelse. I7 § lagförslaget har tagits in en uppräkning av bestämmelser i civilförsvarslagensom bör tillämpas på den som skall tjänstgöra enligt den före- 1983/84:114 55 a. hänvisas till 19 § civilförsvarslagen. Enligt detta lagrum begränsasunder vissa förutsättningar rördsfriheten för den som är inskriven icivilförsvaret och krigsplacerad i lokall civilförsvarsförband. Läns-styrelseni anser att det är tveksamt om denna bestämmelse bör görastillämplig på tjänstgöringsskyldiga inom andra delar av totalförsvaret äncivilförsvaret. Iförslaget till nytt andra stycke i 5 § lagen (1940: 358) med vissa bestämmelsertill skydd för försvaret m. m. ges militär myndighet rält all besiktiga anläggningeller byggnad som myndigheten skall bevaka. Hovrätten för erinrarom att det i paragrafens första stycke finns en bestämmelse om ersättning förkostnad och skada som åsamkas innehavare av anläggning vid besiktning somföretas genom försorg för att utröna vilka särskildaskyddsåtgärder som är påkallade. Om inte annat sägs får man enligt hovrättensmening utgå från att samma möjlighet till ersättning skall finnas även om enmilitär myndighet har besiktigat och skall bevaka anläggningen. Prop.1983/84:114 56 Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligt lagrådet tillhandakommetutdrag av protokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet och chefen för försvarsdepartementet Thunborgbeslutat inhämta lagrådels yllrande över förslag till 1. lag om skyldighet för civilförsvarspliktigaatt tjänstgöra utanför civilförsvaret, 2. lag om ändring i civilförsvarslagen(1960: 74), 3. lag om ändring i lagen (1940: 358)med vissa bestämmelser fill skydd för försvaret m. m., 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978: 520), 6. lag om ändring i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd. Förslagen har inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn Förslagen föranleder följande yUrande avlagrådet: Förslaget till lag om skyldighet för civilförsvarspliktigaatt tjänstgöra utanför civilförsvaret Huvudsyftet med det remitterade förslaget har angetts varaatl underiätta rekryteringen till de ordnings- och bevakningsuppgifter somskall föras över från civilförsvaret till polisväsendet och försvarsmakten.Förslaget innebär emellertid alt en civilförsvarspliktig kan åläggas atltjänstgöra utanför civilförsvaret inte endast i dessa ordnings- och bevakningsuppgiflerutan också i annan verksamhet inom totalförsvaret. Delta omfattar en mängdskilda aktiviteter i samhället. Området för de civilförsvarspliktigastjänstgöringsskyldighet kommer därför att bli väsentligt utvidgat och mindreförutsebart än vad som är fallet. Av vad departementschefenanfört framgår dock att avsikten inte är att den föreslagna lagen skalltillämpas så atl en generell tolalförsvarsplikt kommer att bli resultatet.Meningen är atl regeringen genom verkställighelsföreskrifter skall bestämmavilka verksamhetsområden som tjänstgöringsskyldigheten skall gälla för och atldärvid andra verksamheter än ordnings- och bevakningsuppgifter skall kunnakomma i fråga i begränsad omfattning. Sjukvården och del ekonomiska försvaretnämns som exempel. Med hänsyn till det anförda får del anses godtagbart all decivilförsvarspliktigas tjänstgöringsskyldighet utanför civilförsvaretutsträcks till hela totalförsvaret. 1983/84:114 57 Enligt första stycket första meningen i denna paragraf ären civilförsvarspliktig under de förutsättningar och i den omfattning somanges i 12 § 1-3 mom. civilförsvarslagen (1960:74) skyldig att tjänstgöra iannan verksamhet inom totalförsvaret än civilförsvarets verksamhet. Nämndalagrum i civilförsvarslagen innehåller bestämmelser bl. a. om den längsta tidvarunder den civilförsvarspliktige i skilda fall är skyldig aU tjänstgöra icivilförsvaret. Den föreslagna skyldigheten för en civilförsvarspliktig alltjänstgöra utanför civilförsvaret i den omfattning som sägs i civilförsvarslagenlorde vara avsedd att gälla endasl i den mån han ej inom den föreskrivnalängsta tiden fullgjort tjänstgöring inom civilförsvaret. Omvänt tordeskyldigheten för en civilförsvarspliktig att under viss lid tjänstgöra i civilförsvaretgälla bara i den mån han inte fullgjort sådan tjänstgöring som avses i detföreliggande lagförslaget. Elt förtydligande av lagtexten i nu berördahänseende torde dock inle vara nödvändigt. I 12 § 2 mom. andra stycket civilförsvarslagen gesbestämmelser om den lid under vilken civilförsvarspliktig, som enligt 17 §samma lag är inskriven i civilförsvaret, får tas i anspråk för utbildning.Enligt nämnda 17 § får personal, som är avsedd att under civilförsvarsberedskaptjänstgöra i det allmänna civilförsvaret eller i verkskyddet, på förhanduttagas därtill genom inskrivning i den ordning regeringen bestämmer. När delgäller tillämpningen av det remitterade lagförslaget lorde meningen vara, attden som blivit ullagen för tjänstgöring i annan verksamhet inom totalförsvaretän civilförsvaret skall anses såsom inskriven enligt vad nu sagts. Detla börkomma till uttryck i lagtexten, lämpligen genom all till första stycket avförevarande 1 § fogas en fjärde mening av innehåll alt uttagen är atl anse sominskriven enligt 17 § civilförsvarslagen. Förslaget tdl lag om ändring i lagen (1940: 358) med vissabestämmelser till skydd för försvaret m. m. Ändringen i första stycket anges vara redaktionell. Avnuvarande lydelse framgår klart att skyldigheten alt tillåta besiktningföreligger både när själv utför den och när uppdrarål någon annan att göra den. Den föreslagna lydelsen kan däremoi tolkas så atlskyldigheten föreligger endast i det fajl att själv utförbesiktningen. En sådan tolkning torde inte ha varit avsedd. Oklarheten kanundvikas om i första meningen orden "besiktar den för att tareda på" byts ut mot orden "genom besiktning lar redapå". Vidtages denna jämkning kan ifrågasättas huruvida motsvarande ändringbör göras beträffande bestämmelsen i andra stycket om rätl för militärmyndighet att besikla byggnad eller anläggning. Förslagen lämnas utan erinran. Prop.1983/84:114 58 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , ,, , , , R. Carisson, , , , Proposition med förslag till lag om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret, 2. lag om ändring i civilförsvarslagen(1960: 74), 3. lag om ändring i lagen (1940: 358)med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m., 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978: 520), 6. lag om ändring i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Med anledning av vad lagrådet har anfört om vartjänstgöringsskyldigheten enligt den föreslagna lagen om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret skall fullgörasvill jag understryka att avsikten med förslaget främst är att tillgodosebehovet av personal för de ordnings- och bevakningsuppgifter som skall förasöver till polisväsendet och försvarsmakten samt de områden inom vilka lagen(1952: 269) om skyldighet för civilförsvarspliktig aU tjänstgöra vidkrigsmaklen är fillämp-bar. Del är bara i begränsad omfattning som andraverksamheter skall komma i fråga. Jag vill särskilt peka på atl bara de dvilförsvarsplikligasom har uttagits fill ordnings- och bevakningstjänst skall ha skyldighet atttjänstgöra i verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1983/84:114 59 Dennabegränsning innebär att många verksamheter inom totalförsvaret inte berörs avtjänstgöringsskyldigheten. På grund av lagrådetsuttalanden om tjänstgöringsskyldighetens längd vill jag till en början slå fastalt tidigare tjänstgöring såväl inom civilförsvaret som enligt den föreslagnalagen skall räknas den civilförsvarspliktige tillgodo, när det gäller attbestämma hans skyldighet alt tjänstgöra inom civilförsvaret eller enligt den föreslagnalagen. Den civilförsvarspliktige skall alltså aldrig kunna åläggas atttjänstgöra inom civilförsvaret och enligt den föreslagna lagen i vidareutsträckning än som sägs i 12§ 1-3 mom. civilförsvarslagen (1960: 74). I likhetmed lagrådet anser jag alt lagtexten inle behöver förtydligas i dettahänseende. Vad härefter gäller den tid som den civilförsvarspliktige får tas ianspråk för utbildning enligt den föreslagna lagen är avsikten alt så skallkunna ske i samma utsträckning som beträffande den som är inskriven icivilförsvaret. Jag delar lagrådets uppfattning att detta bör komma tilluttryck i lagtexten. Jag förordar därför alt det till paragrafens första styckefogas en Qärde mening med den lydelse som lagrådet har föreslagit. I fråga om 5 § förslagettill lag om ändring i lagen (1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m.m. har lagrådet uttalat atl den i första stycket föreslagnalydelsen "besiktar den för alt ta reda på" kan tolkasså att därmed endast avses det fall då själv utför besiktningenoch därför föreslagit en omformulering av paragrafen. Enligt 19§ andra stycketlänsstyrelseinstruktionen (1971: 460) får i mån av behov ochtillgång på medel anlita utomstående för särskilda uppdrag. Mol bakgrund häravutesluter inle den föreslagna lydelsen av 5 § andra stycket att länsstyrelsenkan uppdra ål någon annan alt utföra besiktningen. Jag kan därför inte anslutamig till vad lagrådet har föreslagit. Utövervad jag nu har anfört bör vissa redaktionella ändringar göras i förhållandetill del remitterade förslaget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå de förslag som föredraganden har lagt fram.