prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — En sådan ränta eller utdelning bör, under förutsättning atl denenligt de nya reglerna skall räknas som intäkt av jordbruksfastighet ellerannan fastighet, tas upp lill beskattning vid taxering. Beskattningbör ske i inkomstslaget Jordbruksfastighet eller annan fastighet. Skulle den skatlskyldigeundantagsvis på grund av förlängning av räkenskapsår inle laxeras för faslighetsinkomstvid taxering bör beskaltningen av ränlan eller utdelningen flyttas framett år, dvs. Vad som sägs om inkomst av annan fastighetgäller endasl under fömtsättning att inkomsten beräknas enligt bokföringsmässigagmnder. 3 AP-medel som riskbärande kapital i kooperationen Kooperationsutredningenhar övervägt olika möjligheter att lillföra kooperationen kollektivt egenkapital.Förutom anknytning lill någon befintlig institution, AP-fonden (Qärdefondstyrelsen) eller , har tre olika former av nybildningarövervägts, nämligen en femte fondstyrelse i AP-fonden, ett mellanhandsinslitut (kredilaktiebolag)och ett statligt specialinstitut. Utredningenavvisar tanken på att förlägga verksamheten till något befintligt institut.Utredningen ställer sig vidare tveksam till en femte fondstyrelse med hänsynfrämst till det avkastningskrav som enligl utredningen är oundvikligt i AP-fonden.Också i fråga om tanken på ett mellanhandsinslitut är ulredningen tveksam,dels med hänsyn till risk för kapitalbrist, dels med hänsyn tiU förmodadestränga krav på omedelbar förtänlning i etl sådant institut. Utredningenförordar i stället att ett statligt specialinslitul med anslag överstatsbudgeten inrättas. Specialinstitulel skall ha formen av en särskild fondför kooperativt egenkapital. Fonden skall ha till uppgift att förvärva s. k. B-anddari ekonomiska föreningar och att lämna lån till kooperativa förelag. Slöd skallkunna lämnas för kapacitetsökningar eller stmkturtalionaliseringar liksom förnyetablering av verksamhet. Remissutfalleti denna del är mycket splittrat. Flera av de remissinstanser som avslyrkereller är tveksamma till förslaget menar bl. a atl man inle bör etablera någotnytt organ för kanalisering av kollektivt kapilal lill Prop.1983/84:84 186 kooperationenutan att man bör använda sig av existerande institutioner, bl.a. AP-fonden. SomJag fidigare framhållit bör kapilal ställas fill kooperationens förfogande påi huvudsak samma villkor som gäller för näringslivet i övrigt. Detta gällerockså avkastningskravet. Jag kan således på denna punkt inte ansluta mig tillkooperationsutredningens tveksamhet mot att kooperationens kapitalbehovtillgodoses inom ramen för ATP-systemet. HärtiU kommer all det framstår som enfördel om kooperationens kapitalbehov kan lösas inom existerandeinstitutionella ramar. Jag förordar därför att det öppnas en möjlighet förkooperationen att få en del av sitt kapitalbehov tillgodosett genom AP-fonden. InnanJag går närmare in på formerna för detta vill Jag någol redogöra för hur AP-fondenförvaltas och dess avkastningskrav m. m. AP-fondenbildades i samband med genomförandet av den allmänna tilläggspensioneringen år1959. Syftet var framför allt alt trygga en hög kapitalbildningslakt isamhällsekonomin. Dessutom skulle fonden uigöra en buffert för atl klaratillfälliga påfrestningar i pensionssystemet. Förvaltningenav fonden uppdrogs åt tre fondstyrelser, benämnda första, andra och tredjefondstyrelserna. Efler riksdagsbeslut (prop. 1973:97, NU 58, rskr 237)inrättades Qärde fondstyrelsen fr. o.m. Enligt regeringens förslag (prop.1983/84:50) skall även fem löntagarfondstyrelser infogas i . Föreskrifterom AP-fondens förvaltning finns i reglementet (1959:293) angående aUmännapensionsfondens förvaltning. Första-tredjefondstyrelserna får placera förvaltade medel i vissa slag av obligationer ochandra skuldförbindelser. De fär inle placera i aktier eller erbjudariskkapital. Demedel som Qärde fondstyrelsen förvaltar får placeras i aktier i svenskaaktiebolag med undantag av aktiebolag som bedriver bank- eller försäkringsrörelseoch i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning som utfärdats av svenska aktiebolag, dock ej bank- ellerförsäkringsbolag. Vissaallmänna riktlinjer gäller för fondstyrelsernas förvaltning. Första Qärdefondstyrelserna skall sålunda, inom ramen för vad som är förenligt med denallmänna ekonomiska politiken och med beaktande av kreditmarknadensfunktionssätt, förvalta anförtrodda medel på sådant sätt att de blir tillstörsta möjliga gagn för försäkringen för tilläggspension. Placeringen avfondmedlen skall tillgodose kraven på god avkastning och tiltfred-ställandebetalningsberedskap. I fråga om de medel som förvaltas av försla-tredjefondstyrelserna skall placeringen även tillgodose kravet på betryggandesäkerhet och i fråga om de medel som Qärde fondstyrelsen förvaltar, kravet påriskbegränsning. Enligt regeringens förslag (prop. 1983/84:50) skaU Qärdefondstyrelsen, inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspensionoch är förenligl med den allmänna ekono- 1983/84:84 187 miskapolitiken samt med beaktande av kredilmarknadens funktionssätt, förvaltaanförtrodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarnaskall syfta lill atl förbättra riskkapitalförsörjningen tUl gagn för svenskproduktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så atl kraven på god avkaslning,långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Självfallet mäsle dengrundregel som gäller för fondstyrelsernas förvaltning av AP-fonden - nämligenatt fonden skaU förvaltas på sådant sätt atl den blir till gagn förförsäkringen för filläggspension - gälla, också om styrelserna eller någon avdem skall placera medel i kooperativa företag. Om någon av de nuvarandefondstyrelserna skall ges möjlighet att göra sådana placeringar, bör det vara Qärdefondstyrelsen, eftersom endast de av Qärde fondstyrelsen förvallade medlen äravsedda som riskkapital. Om Qärde fondstyrelsen får denna uppgift utnylQar manden nuvarande organisationen och undviker administrationskostnader för ensärskild fondstyrelse för placeringar i kooperativa förelag. Jag föreslår därtorall Qärde fondstyrelsen ges möjlighet alt placera medel som riskkapital ikooperativa företag. Som Jag berört tidigarebör det krav på god avkastning som gäller för samfiiga fondstyrelsersplaceringar gälla också för Qärde fondstyrelsens placeringar i kooperativaföretag. Närmast kommer i fråga placeringar i form av förlagsinsatser. Vadgäller kravet på avkastning pä sådana synes räntan på förlagslån - dvs. lån somger rätt till betalning först efler låntagarens övriga borgenärer - kunnaerbjuda en naturlig anknytning. Förlagsandelarna kommer visserligen att utgöraett slags andelsrätter i ekonomisk förening men har vissa likheter medförlagslån. Med hänsyn bl.a. fill att förlagsandelarna i händelse avföreningens konkurs eller betalningsinställelse i övrigt är sämre ställda änförlagslån, torde normalt avkaslning på förlagsandelar i varje fall inte kunnabestämmas lägre än vad som motsvarar förlagslåneräntan. När Qärde fondstyrelsenbedömer om kravet på god avkastning är tillgodosett, är den skyldig atl betingasig högre utdelning eller ränta på på mindre säkra placeringar än på säkra.Detta innebär också alt den nominella utdelning på förlagsandelar somfondstyrelsen måste kräva kan bli olika stor, beroende på den enskildaföreningens ekonomiska ställning och framtidsutsikter. Fjärdefondslyrelsens medelsram är f. n. 1 850 milj. kr. Del ursprungliga rambeloppetvar 500 milj. kr., vUket sedan i olika omgångar har höjts av . Inomsamma ram som gäller för placeringar i aktier och vissa former av skuldebrevsom aktiebolag kan utfärda bör Qärde fondstyrelsen i fortsättningen få placeramedel också som riskkapital i ekonomiska föreningar. Redan enligt nuvaranderegler kan fondstyrelsen ål fonden förvärva aklier i bolag som ägs avkooperationen. Alt ge fondslyrelsen samma möjligheter att placera fondmedel iförlagsandelar som i aktier ligger i linje med den kooperativa rörelsensönskemål atl de statliga insatserna för alt stimulera näringslivets försörjningmed egenkapital bör kunna utnylQas av Prop.1983/84:84 188 kooperationeni samma utsträckning som av näringslivet i övrigt. En sådan utvidgning av Qärdefondstyrelsens placeringsområde kräver, enligl min bedömning, inte f. n. någonökning av den medelsram som gäller för Qärde fondstyrelsens förvaltning. Fjärdefondstyrelsen har f. n. tolv ledamöler, vilka utses av regeringen. Tvåledamöter utses på förslag från kommunförbundet, en ledamot vardera på förslagfrån SAF resp. . Därutöver äger LO föreslå treledamöter och TCO två samt SHIO-Familjeföretagen en ledamot. Ordföranden ochytterligare en ledamot utses utan förslag från någon organisation. Styrelsen bör nu utökasmed två ledamöter suppleanter som utses på förslag av kooperationen.Därvid bör lantbrukskooperationen föreslå den ene ledamoten och suppleanten samlkonsumentkooperationen den andre ledamoten och suppleanten. Jaghar i de nu behandlade frågorna om placering av AP-fondsmedd och utökning avantalet ledamöter i Qärde fondslyrelsen samrått med chefen försocialdepartementet. 4 Riskkapital till kooperationen genom allemanssparandet Ettav syftena med de former av skattestimuleral sparande som har varil i kraftsedan slutet av 1970-lalet har varit att bidra till näringslivets försörjningmed riskkapital. Den målsättningen bibehålls i det nya sparsystem, allemanssparandet,som införs . 1 allemanssparandet skall näringslivet förses medriskkapital genom sparande i kapitalsparfonder. Placeringsområdet för dessa kapitalsparfonderär i huvudsak detsamma som för de hitfills verksamma aktiesparfonderna. Alltsåskall huvuddelen av fondmedlen placeras i börsregistrerade svenska aktier. Dockges ett vissl utrymme, motsvarande högst av fondförmögheten, förplacering i icke börsregistrerade aktier. Slutligen gäller alt av fondmedlenfår placeras i statspapper. Redanmed gällande beslämmelser är det alltså möjligt att placera upp till tioprocent av fondmedlen i aktier i bolag inom kooperationen. Däremot medger intede här redovisade reglerna atl någon del av fondmedlen placeras som riskkapitali en ekonomisk förening. Frånprincipiell synpunkt finner Jag det angeläget att den betydelsefulla sektor avnäringslivet som kooperationens ekonomiska föreningar ulgör ges i varje fallsamma möjligheter som näringslivet i övrigt atl få tillskott till sin riskkapilalförsörjningfrån det skattestimulerade hushållssparandet. Om förlagsandelsbevis i ekonomiskförening får ingå i den kvot som gäller för icke börsregistrerade aktier,kommer fondförmögenheten att till högsl kunna placeras i sådana aktier och föriagsandelsbevis. Underärendets beredning i har KF och LRF framfört Prop.1983/84:84 189 önskemålom alt en väsentligt högre andel av kapilalsparfondernas medel skall fåplaceras i förlagsandelsbevis. De kooperativa organisationerna har förklaratalt man har etl starkt intresse av att starta kapitalsparfonder under fömtsättningatt en väsentlig del av fondförmögenheten kan placeras som riskkapital iekonomiska föreningar. Man ser delta som en viktig fömtsättning för alt få engod anslutning bland sina medlemmar för sparande i kapitalsparfonder inomkooperationen. Frågan om man kan tillåtaatt en högre andel av fondmedlen placeras i förlagsandelar är främst avhängigav möjligheterna att fortlöpande värdera andelarna. Den som sparar i en kapitalsparfondfår rätt till andel i fondens vid varje lidpunkt beräknade värde. Fondbolaget,som förvaltar kapital-sparfonden, är skyldigt atl fortlöpande beräknaandelarnas värde. Enligt gällande regler skall de värdepapper som ingår i enfond av den typ som kapitalsparfonderna ulgör värderas med ledning avmarknadsvärdet (30 § aktiefondslagen). Om ett värdepapper köps och säljs på börsenutgör den betalkurs eUer någon av de betalkurser som noteras där marknadsvärdetför värdepapperet. I den mån en handel med icke börsregistrerade värdepapper,t. ex. på den s. k. OTC-marknaden, får en sådan omfallning att ett marknadsprishärigenom kan konstaleras, bör detta självfallet läggas till gmnd förvärderingen. I övriga fall bör marknadsvärdet uppskattas. Därvid bör göras enså realistisk och objektiv värdering som förhåUandena medger. Riktmärket böralltså även i dessa fall vara det pris värdepapperen skulle åsältas vid entänkt överlåtelse. Uppskattningen måsle ofta bli ganska fri eftersom säkrahållpunkter kommer att saknas. Under sådana förhållanden måste värderingenpräglas av en viss försiktighet och ske på elt sätt som överensstämmer med godredovisningssed. Till ledning för uppskattningen får Qäna en bedömning avföretaget i fråga på grundval av kvartalsrapporter, bokslut och andraupplysningar om företaget. Ett sålunda beräknat marknadsvärde bör omprövas såofta del behövs. Detta måsle givelvis ske t. ex. om en väsentlig förändringrörande företagets ledning eller dess ekonomiska förhållanden inträffar. Närett verksamhetsår löper ul bör regelmässigt en tidigare gjord uppskattningomprövas. Omförfarandet vid värdering av förlagsandelar i ekonomiska föreningar harföreträdare för kooperafionen uppgivit bl. a. följande. Avkastningen påförlagsinsatserna skall inte vara knuten till föreningens årliga resultat.Villkoren bör emellertid, i andelsägarnas och f. ö. även i föreningensintresse, vara marknadsmässiga. Det ligger i fondbolagens intresse alt insatserendast görs i föreningar med lillfredssläilande ekonomi och utvecklingsmöjligheter.Värderingen av förlagsandelsbevis bördärför kunna ske huvudsakligen med ledningav det allmänna ränteläget. Från dessa utgångspunkter talar allt för att värdetpå förlagsandelsbevisen som regel kommer att vara mycket stabilt.Kursrörelserna på flertalet papper av detta slag bör aUlså blir fåtaliga ochbegränsade lill sin omfattning. Avsikten är emellertid att man skall anordnaen forfiöpande värdering, som kan Prop.1983/84:84 190 läggas lill gmnd för beräkning av fondandelarnas värden ide kapitalsparfonder som kan komma all knytas till kooperationen. För dennauppgift avser KF och LRF att engagera någon bank. Till värderingen skall knytasen utfästelse av banken att tiU den noterade kursen köpa ett visst antalförlagsandelsbevis. Förfarandet skuUe alltså i princip överensstämma med detförfarande som tillämpas på OTC-marknaden. Huvudorganisationerna har förklaratatt de har för avsikt att träffa sådana överenskommelser med resp. bank attbankens säkerhet inte sätts i fara. Med hänsyn till vad som framkommit om värderingen avförlagsandelar i ekonomiska föreningar inom kooperationen bör det enligl minmening vara möjligt alt i särskilda fall medge att en högre andel av medlen ien kapitalsparfond än får placeras i föriagsandelsbevis. Enförutsättning för dispens bör vara atl placering sker i föriagsandelsbevis medfast avkastning. Dispens bör dock inte ges för högre andel än av fondförmögenheten.Det bör understrykas att också i dessa dispensfall gäller, på grund av kravetpå riskspridning, att högst av fondförmögenheten får placeras i en och sammaförening. Dispensen är avsedd att ges för sådana kapitalsparfondersom enligt fondbestämmelserna skaU inrikta sina placeringar på företag inomkooperationen. Det är alltså fråga om kapitalsparfonder som kommer att förvaltasav fondbolag som är knutna till KF, LRF och andra organisationer inomkooperationen. Dispensen får ges formen av etl undantag från 10%-gränsen föricke börsregistrerade värdepapper, dvs. inte endast föriagsandelsbevis utanäven t. ex. aktier. För dispensen bör dock normalt gälla att av de avfondförmögenheten som får placeras i sådana värdepapper högst tioprocentenheter får placeras i icke börsregistrerade aktier. Frågan om dispensbör prövas av bankinspektionen. De här och i avsnitt 5 redovisade förslagen innebär attbl. a. Jordbrukskasserörelsen kan tillföras riskkapital via allemanssparandet.Det kan därför finnas skäl alt öppna någon motsvarande möjlighet försparbankerna. Denna fråga måste emellertid övervägas närmare och får las upp iett senare sammanhang. Jag vUl nu också behandla en annan fråga med anknytningtill allemanssparandet. Enligl 12 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) (ABL)får ett aktiebolag i princip inte lämna penninglån lill den som äger aktier ibolaget. Inte heller får bolaget lämna penninglån, om syftet är alt låntagarenskall förvärva akfier i bolaget. Om i en akfiefond eller aktiesparfond ingår aktier i det långivandebolaget, gäller enligt 12 kap. 7 § sista stycket ABL följande. Den som endast innehar andelar i en aktiefond eller enicke förelagsan-knuten aktiesparfond räknas inte som aktieägare i ett bolagvars aklier ingår i fonden. Förbudet mol lån för aktieförvärv är inte hellertillämpligt då det är fråga om lån för förvärv av andelar i en sådan fond. Motsatsvis följer av 12 kap. 7 § sista stycket ABL atlandelar i en 1983/84:84 191 företagsanknutenaktiesparfond däremot skall behandlas på samma sätt som vanliga individuellaaktieinnehav och aktieförvärv då det gäller tilllämpningen av låneförbudet (seprop. 1981/82:95 s. 13). Ifråga om låneförbudet i 12 kap. 7 § ABL finns det enligt min mening inte någolskäl att behandla andelar i kapitalsparfonder annorlunda än andelar i aktiesparfonder.Jag föreslår därför att undanlaget i 12 kap. 7 § sista stycket ABL får gäUaäven kapitalsparfonder. I enlighet med vad som gäller för de företagsanknutna aktiesparfondernabör aUtså de allmänna reglerna om låneförbud gälla i fråga om företagsanknulna kapitalsparfonder. Jaghar i denna fräga samrått med chefen för . 5 Förlagsinsatser i jordbrukets kreditkassor Enligtlagen (1956:216) omjordbmkskasserörelsen gäller föreningslagen för Jordbmketskreditkassor om inle annat anges i den förstnämnda lagen. Reglerna omförlagsinsatser bör enligt min mening i princip också gäUa i fråga omjordbrukskasserörelsen. Lagenom Jordbrukskasserörelsen innehåller vissa föreskrifter om kravet påkapitaltäckning. Från kapitaltäckningssynpunkt räknas insatskapital,reservfond, dispositionsfond och av stämman fastställd vinstbalans som egetkapital. Inom vissa i lagen (34 §) angivna gränser skall vidare bl.a.förlagslån Jämställas med eget kapilal. Förlagsinsatserna intar en meUanställningmellan del lånade kapitalel och insatskapitalet. Från kapitaltäckningssynpunktär dessa insatser närmast att Jämställa med förlagslån. Om så sker bör summanav de nominella värdena av förlagsbevis och förlagsandelsbevis, med denbegränsning som anges i 34§ lagen omjordbmkskasserörelsen, få Jämställas medeget kapilal. Med anledning av införandet av förlagsinsatser i kreditkassor börockså vissa ändringar av närmast formell karaktär göras ijordbrukskasserörelselagen. Jag förordar atl lagen omjordbrukskasserörelsenändras i enlighet härmed. Ienlighet med vad Jag nu har anfört har inom upprättalsförslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen(1983:000) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 3. lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 4. lag om ändring i lagen(1956:216) omjordbrukskasserörelsen, 5. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385). Prop.1983/84:84 192 Lagrådets yttrande har inhämtats över förslaget under I.De under 2-5 föreslagna lagändringarna får anses vara av så enkel beskaffenhetatt lagrådels granskning inle är påkallad. Förslagen bör fogas lill protokollet som bilaga 2.3. 7.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) 28 § 1 mom. Bestämmelsen i nuvarande andra stycket, som anger att ränlaoch utdelning i vissa fall utgör intäkt av rörelse, har flyttats över tillpunkt 2 av anvisningarna lill 28 §. Det nu nämnda stycket kan därför slopas. Momentet har innehållit bestämmelser om avdragför pristillägg och rabatter, dvs. om avdrag för kooperativ utdelning. Dessabestämmelser, liksom de nya bestämmelserna om avdrag för insatsutdelning, harsamlats i en ny punkt, 13, av anvisningarna till 29§. I momentet finns därför fortsättningsvis kvar endastregeln om atl för utdelningsavdrag krävs alt föreningen är kooperativ samt enhänvisning till anvisningspunkt 13. En mindre Jämkning har gjorts i förhållande till delremitterade förslagel. Av första stycket framgår f. n. atl ränta och utdelningräknas till intäkt av kapital såvida fråga inte är om intäkt av rörelse.Ändringen är föranledd av att ränta och utdelning under vissa förutsättningarskall kunna beskattas som intäkt av Jordbruksfastighet och fasfighel som avsesi 24§ 1 mom. Punkt 4 av anvisningarna tdl 21 § Den i fjärde stycket gjorda tekniska ändringen hängersamman med att bestämmelsen i 28 § 1 mom. andra stycket flyttats över tillpunkt 2 av anvisningarna lill 28 §. Punkt 9 av anvisningarna tid 21 § 1 första meningen regleras i vilka fall utdelning ochränta skall beskattas som intäkt av jordbruksfastighet. Bestämmelsen motsvararvad som redan gäller i detta avseende för rörelse. Bestämmelsen i andra meningen motsvarar anvisningspunktensnuvarande lydelse. Gjorda ändringar är av språklig natur. Den nya anvisningspunkten överensstämmer i redaktionelllhänseende med punkt 2 a av anvisningarna till 24 § och punkt 2 av anvisningarnatill 28 §. Prop.1983/84:84 ' 193 En mindre språklig Justering har gjorts i förhållande tilldet remitterade förslaget. Punkl 2 a av anvisningarna lid 24 § Anvisningspunkten, som är ny, innehåller regler i förstameningen om alt utdelning och ränta skall räknas som intäkt av fastighet somavses i 24 § 1 mom. i den mån de influtit från kapital som hänför sig till fasfigheten.Den ordning som f. n. gäller i inkomstslaget rörelse skall också tillämpas vidinkomstberäkningen av en konventionellt beskattad fastighet. I andra meningen har införts en bestämmelse om beskattningav kooperativ utdelning. Till följd av den allmänna regeln i punkt 2 förstastycket av anvisningarna lill 38 § är förhållandel i och för sig sådani. Anvisningspunkten har utformats så att överensstämmelseråder med motsvarande bestämmelser i punkt 9 av anvisningarna till 21 § ochpunkt 2 av anvisningarna till 28 §. Punkt 8 av anvisningarna UU 24 § Ändringen i andra stycket beror på ändringen i 28 § 1 mom.(jfr punkt 4 av anvisningarna fill 21 §). Punkt 2 av anvisningarna till 28§ Innehållet i första styckets första mening motsvarar medvissa språkliga Justeringar 28 § 1 mom. andra stycket i nuvarande lydelse.Begreppet "banklotter" har dock tagits bort. Del har ansetts fördelaktigt att ta in samtligabestämmelser om rörelse-beskattning av utdelning och ränta i en och sammaanvisningspunkt. Bestämmelserna i nuvarande anvisningspunkt 4 har därför medoförändrat sakligt innehåll flyttats över till andra meningen av förstastycket. På detta sätt uppnås även överensstämmelse med utformningen av punkl 9av anvisningarna till 21 § och punkt 2 a av anvisningarna till 24 §. Nuvarande första och andra styckena har med någraspråkliga och redaktionella justeringar flyttats över till punkt 1 avanvisningarna till 38 §. I andra stycket, som motsvarar nuvarande tredje stycket,har gjorts några ändringar av språklig natur. Punkt 4 av anvisningarna till 28 § I anvisningspunkten finns f. n. en beslämmelse om atlpristillägg och rabatt under vissa förhållanden hänförs till intäkt av rörelse. Enligt förslaget las reglerna om beskattning av kooperativutdelning in i punkt 2 av anvisningarna. Den nu aktuella bestämmelsen hardärför slopats. 13 1983/84. Prop.1983/84:84 ' 194 Punkt13 av anvisningarna tdl 29 § Ianvisningspunkten regleras avdragsrätten för såväl rabatter och pristillägg(kooperativ utdelning) som utdelning som utgår i förhållande till inbetalda insalser(insatsutdelning). Bestämmelseni första slyckel om avdrag för kooperafiv utdelning överensstämmer i sak mednuvarande bestämmelser i 29 § 2 mom. Ändringarna är av redaktioneU natur. Äveni fortsättningen skall exempelvis avdrag medges för kooperativ utdelningoavsett om mottagaren tillhört föreningen eller ej. Andraslyckel innehåller de föreslagna bestämmelserna om avdrag för insatsutdelning.Avdragsrätten gäller utdelning på såväl medlemsinsatser som förlagsinsatser.Som framgår av första meningen krävs för avdragsrätt all den kooperativaföreningens huvudsakliga verksamhel avser rörelse.