prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Del utvecklingsarbete somutförts för de nya centralerna på och bör därefter enligl minmening övergå i ett systemanpassningsarbete. Ett arbete som bör syfta till atlvidmakthålla systemets kapacitet och standard. Detta torde innebära enväsentligt lägre investeringsvolym. En viss omprövning av ambitionsnivåer kanockså bli nödvändig med syfte alt anpassa systemen till aktuell efterfrågan. utövas isyd- och yttäckande kontroll av luftrummet mellan 7 500-14000 m,dvs. mellan flygnivå 245 upp till flygnivå 460. Ett fullföljande av FTK:sprinciplösning innebär en utbyggnad av det yttäckande kontrollerade luftrummetned till I 350 m. Modellen bör fortfarande vara inriktningen men den fortsattautbyggnaden bör ske utifrån säkerhetsmässiga, tekniska och ekonomiskabedömningar samt marknadens krav. undersöker f. n. behovet avoch möjligheterna alt i ett andra steg sänka undersidan på det yttäckandekontrollområdet. Målsättningen är atl läcka in marschhöjder för huvuddelen avden civila jeltrafiken. I sammanhangetkommer också att beaktas den nya flygmateriel av typ Fairchild SF-340 somkommer att introduceras på marknaden underår 1984. Verket har sommålsättning all fortlöpande söka rationalisera sin verksamhet och därvid bl.a. personalulnyttjandet. Detta kan enligl verket bl. a. ske genom all integreracivil och militär meteorologisk tjänst för luftfarten. Med hänsyn till dentrafikvolym och den komplexitet som råder under hela eller delar av dygnet ärdet vidare enligt verket möjligt att förändra flygtra-fikledningsljänsten vidvissa av verkets tjänsteställen frän flygkonlroll-tjänst (ATC) tillflyginformationstjänst (AFIS). De flygplatser som i första hand kan komma ifråga för en förändring av tjänsteutbudet är , , , Jönköpingoch . Vissa remissinstanser sermed oro pä möjligheterna lill besparing genom atl ersätta flygkontrolltjänstmed flyginformalionsljänst. För egen del vill jagerinra om alt den dämpade ökningslakten för flygtrafiken för luftfartsverketsdel inneburit ätgärder i konsoliderande prop.1983/84:100 Bilaga 8 121 syfte såsom lägre investeringslakt, minskadpersonalvolym saml genom olika ralionaliseringsåtgärder en anpassning avtjänsteulbudel lill aktuell efterfrågan. I sammanhanget villjag understryka viklen av allluftfartsverket i sitt rationaliserings- och besparingsarbete ser lill helasektorns effektivitet. Detta arbete fär sålunda inle bedrivas så alt sektornstotala effektivitet påverkas negativt. Ej heller fär avkall göras päflygsäkerheten. Goda möjligheter bör dock fortfarande finnas atl uppnå kostnadsreduceringargenom vissa ambilionsanpassningar inom flygtrafiktjänsten. En rimlig avvägningmåste göras mellan verkets kostnader och kundernas värdering av olikaservicenivåer. Om t.ex. tillämpade normer inte motiverar annat än AFIS-ljänslvid en flygplats bör kunden kunna erhålla flygkonlrolltjänst mot läckande avverkels särkostnader för den tjänsten. Jag vill också la uppvissa frågor om flygtrafiktjänstens fredsorganisation. En ny organisation förluftfartsverket med bl. a. en särskild huvudavdelning för flygtrafiktjänstenbeslutades av (prop. 1975:81, TU 1975:16, rskr 1975:197).Riksdagen beslutade vidare att den integrerade flygtrafiktjänsten skulle sesöver frän ikraftträdandet. Den trädde dennya organisationen med integrerad militär och civil flygtrafiktjänst ifunktion. CFV och luftfartsverkethar sett över nu gällande organisation och föreskrifter för den integreradeflygtrafiktjänsten och har som gemensam uppfattning kommit fram lill alt denintegrerade flyglrafiktjänsten i allt väsentligt fungerar bra för såväl civilsom militär luftfart. Överbefälhavaren haransvaret för flygtrafiktjänsten i krig. En översyn pågår av flygtrafiktjänstenskrigsorganisation. Flygledarna bestrider islor utsträckning befälsuppgifter inom krigsorganisationen. De f.d.flygvapenanställda flygledarna har överförts till FV reserv och en nyreservofficerslinje inom flygtrafiktjänsten har införts. Bättre rutiner förfrivillig tjänstgöring måste dock åstadkommas. Inom försvarsmaktenskrigsorganisation erfordras ytterligare ett antal flygledare varsbefälsuppgifter icke kräver reservofficersulbildning. För att underiättadeltagandet i tillämpade militära övningar i fred bör former för atl redan ifred kunna inkalla dessa förutbildning och övning tillskapas. Även möjligheter att för krig kunnakonstituera dem till motsvarande värnpliktigt befäl bör finnas. f.n. av chefen för flygvapnet. Jag vill också i samrådmed chefen för försvarsdepartementet la upp vissa förhållanden där man inlekommit sä långt i integrationen som riksdagsbeslut förutsatte ellergav utrymme för. Del gäller t. ex. breddutbildningen av personalen, vad gälleralt kunna betjäna såväl civil som militär luftfart jämte behovet av atl ha fullförståelse för och kunskap om både trafikantgruppernas särpräglade krav ochuppträdande. Denna brist har främst orsakals av resursbegränsningar, men såvälluftfartsverket som CFV är medvetna om bristerna och arbetar för atl lösaproblemet. 1983/84:100 Bilaga 8 122 För alt vidga samarbetetmellan myndigheterna har i samråd luflfarlsverkel och CFV tillsatt en representant i luftfartsverketsdirektion från den militära myndigheten med utvidgade befogenheter all deltanär frågor av gemensamt intresse för luftfartsverket och försvaret behandlas idirektionen. I prop, 1975:81 uttaladesig föredragande departementschefen beträffande Östgöta kontrollcentrals (ÖKC)ställning i organisationen, atteftersom den var lokaliserad till en militärflygplats (FI3) och dess verksamhetdomineras av militär flygverksamhet,så borde den underställas förbandschefen (13), Frågan om ÖKC ställning börånyo prövas, ansåg föredragande departementschefen i samband med översynen avorganisationen för flyglrafiktjänsten som helhet. Sedanintegralionstillfällel har den militära delen av flygverksamheten vad beträffarÖKC ledningsverksamhet minskal i och med att Fil lades ned. Fortfarandedominerar dock ledning av militärluftfart. Vid översynen har. enligtluftfartsverket och chefen för flygvapnet, inget framkommit som bör ändra ÖKCställning. Enligt min mening fungerar organisationen väl och bör bibehållas. Idenna fråga harjag samrått med chefen för försvarsdepartementet. Det är givet attdelaljorganisalionen av flyglrafiktjänsten liksom ständigt måste ses över och anpassas till trafikutvecklingen, användarnas kravoch tekniskt utbud, så atl bästa möjliga tjänsteutbud kan lämnas på mestekonomiska sätt. Av bl.a. den anledningen ser luftfartsverket och chefen förflygvapnet över flygirafikledningsskolan i (FLSS) organisatoriskaställning. Den ingår f.n. iluftfartsverkets centrala stabsorgan men vissa erfarenheter lyder pä allorganisationen skulle vinna på atl skolan gavs en mer frislående ställning. Omöversynen leder till ell sådant förslag bör del ankomma på regeringen atlbesluta om FLSS organisatoriska ställning. Jag övergår nu lill att behandlaluftfartsverkets investeringar. Vid min avvägning har jagför nästa budgelår räknat med en total medelsförbrukning på 192.9 milj. kr. Denstatliga andelen av den totala investeringsvolymen uppgår till 163,7 milj. kr.Med hänsyn till del begränsade budgetutrymmet harjag prioriterat investeringarav säkerhets- och ralionaliseringskaraktär och investeringar som syftar tillatt bibehålla kapaciteten på fiygplalserna. Innan avtal träffats ombidrag till de objekt som kan rymmasinom den angivna ramen kan någon exakt fördelning mellan flygplatser och andraobjektsgrupper av det tillgängliga medelsutrymmet inte göras. Av följandesammanställning framgår hur investeringarna (statligandel) i stort beräknas komma all fördela sig under budgelårel 1984/85.Sammanställningen visar också utfallet för /83 saml den i prop.1982/83:100 och den nu beräknade medelsförbrukningen för innevarande budgetär. 1983/84:100 Bilaga 8 123 1982/83 Ulfall 1982/83: Fordon, maskiner. 213,2' 210,0' ' Enligt luftfartsverketbör finansiering ske med rörelsemedel. - Därutöver 11.9 milj. kr. över anslag F 6. 'Därutöver 27,7 milj. kr. över anslag F 6. '' Därutöver 48.1 milj. kr. överanslag F 6. För objekthuvudgruppenÖvriga flygplatser harjag beräknat medel för ombyggnad av den förutvarandeinrikesterminalen på (T 3) samt en upprustning aveldistributionssystemen på och flygplatser. För investeringar inom objekthuvudgruppenFlygtrafiktjänst en route beräknarjag efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet 40,3 milj. kr. Den angivna ramen medger planenligersättning och erforderlig nyanskaffning av utrustning. Bl, a. kommerradioulruslningcn i ett antal navigeringsfyrar all bytas ul. Installation avhalvaulomaliska väderobsérva-tionsstationer fortsätter. För ersättnings- ochnyanskaffningar av Fordon, maskiner och utrustning beräknarjag 8,9 milj, kr. Under poslen Diverse och oförutsett harjagberäknat 5 milj. kr. Anslaget till Flygplatserm.m. bör beräknas med en viss marginal utöver den beräknademedelsförbrukningen. Investeringar i sysselsätlningsfrämjande syfte bör dockfinansieras över finansfullmakten. Med hänsyn till vad jagsålunda har anfört förordar jag all medel för nästa budgelår anvisas enligtföljande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /85 Avgår beräknad ingående behållning 7,9* -39,7 Beräknat exkl. 6,5 milj.kr. för sysselsättningsinvesleringar på Karislads flygplats enl. regeringsbeslut1983-10-06. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Flygplatser m.m.för /85 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 124 Beredskap för civil luftfart 1982/83 Utgift 10300000 Reservation 6600000 1983/84 Anslag 10000000 1984/85 Förslag 11000000 Verksamheten underanslaget omfattar planläggning och förberedelser för flyglransportledning.flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under beredskapstillständ och krig. harberäknat medelsbehovel för budgelårel 1984/85 till 11.0 milj. kr. Chefen för försvarsdepartementet har tidigaredenna dag anmält bl.a. programplan för del ekonomiska försvaret och därvidredovisal sin syn på den programplan för delprogrammet Flygtransporter somluflfarlsverkel har lagt fram. Jag ansluter mig till hans ställningstagandenoch beräknar medelsbehovet för /85 lill 11.0 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Beredskap förcivil luftfart för /85 anvisa ell reservationsanslag pä . Ersättning till för särskildarabatter vid flygtrafik på 1982/83 Utgift 14 500000 1983/84 Anslag 14 500000 1984/85 Förslag 14500000 /74har beviljat ersällning lill () för särskilda rabatter vid flygtrafik lill och fränGotland. /82 har stödet givils en ny utformning med syfteatl en tillfredsställande flygtrafik skall kunna upprätthållas. Efter enförsöksverksamhet har luftfartsverket tillsammans med berörda intressenter fastställtriktlinjer för stödels utformning på . bedömeratt syftet med stödet kan uppnås genom en ersättning av oförändrad omfattning.Luftfartsverket beräknar anslaget för budgelårel 1984/85 till . Jag har inget att erinramot luftfartsverkets beräkning av bidragsbehovet för /85. Jag hemställer atl regeringen föreslär all till Ersättning tillLinjeflyg AB för särskilda rabatter vid flygtrafik på Golland för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag på . 1983/84:100 Bilaga 8 125 F 4. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Statens haverikommissionutreder enligt sin instruktion (1978:555) allvarlig luftfartsolycka ochtillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhet enligl bestämmelseri luftfartslagen (1957:297), luftfarlskungörel-sen (1961:558) och kungörelsen(1966:436) om undersökning av militära luftfartsolyckor. Fr.o.m. budgetåret1982/83 utreder kommissionen även mindre allvarliga olyckor och skall vidare följa den nationella och internationellautvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet ochsamarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggandeverksamhet. ochchefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhet. Antalet civila ochmilitära haverier och resursåtgången för att utreda haverierna skall ligga lillgrund för fördelningen av kostnaderna. På statsbudgeten upptas därför endastett formellt anslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår all till för /85 anvisa ett anslag på . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 126 Regeringen har iproposition l98,3/84:.34 angett övergripande mål för postverket och föreslagiten ny organisation som skall göra postverket bättre lämpat alt möta den alltstarkare konkurrensen inom kommunikationsområdet. Del skall ske bl.a. genomatl förulsällningar skapas för en bättre anpassning av postverkets service lillolika kunders behov. skall ge ensnabb, säker och lättillgänglig postservice som täcker hela landet. Den servicepostverket ger innebär bl. a. alt av alla normalbrev vardagar skallbefordras lill adressalen över natt inom landet. Enligl de undersökningar sompostverket gjort kommer av försändelserna fram i lid. Postverketsservice kan näs på ca 1850 postkontor, knappt 400 postslällen, ca 2700lantbrevbärarlinjer och via ca 40000 brevlådor. I glesbygd ges service till ca10000 hushåll via postväskor. Enligt postverkets serviceundersökning där drygt1 000 slumpmässigt utvalda personer svarat på frågor var nöjda medpostbefordran och posiuldelning . av de som svarat var ocksånöjda med närheten lill postkontor medan var nöjda med säkerheten i postbefordran. som verketskall ge en god service skall kostnaderna täckas med rörelseintäkler och delkapital förräntas som statsmakterna tillskjulil för investeringar. Postverkethar uppfyllt förräntningskravet. Dessutom har verket till följd av en gynnsamresultatutveckling kunnat göra extra avskrivningar med 300 milj. kr. undervardera budgetåren 1981/82 och 1983/84 som förstärker statsbudgeten medmotsvarande belopp. Priserna på postverkelsprodukter har, sett över , kunnat begränsas till atl ligga inivä med prisutvecklingen i samhället i övrigt. har portotstigit betydligt mindre än konsumentpriserna i genomsnitt. Det torde habidragit till att postvolymen ökalmed under budgelåret I982/8V3. Riksdagensställningstagande krävs i delta sammanhang lill stora post-husbyggen samt tillanslag för ersättning till postverket för befordran av ijänsteförsändelser ochersällning lill postverket för lidningsdisiribuiion. 1982/83 1983/84 1984/85 verket 198 750000 19800 000* 153 200000 3 020000 * Inkl. 10,3 milj. kr. på tilläggsbudget 11. Från anslaget betalas investeringar i storaposthus och fastigheter. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 127 redovisar ianslagsframställningen en bedömning av önskvärd byggnadsverksamhet t. o. m.1988/89 i fråga om stora posthus. Verket har kommit in med en bedömning avbehovet atl bygga posthus såsom redovisas i tabellen (s. 128). föreslår alt investeringar ifastigheter och byggnader för postdriften fr.o.m. /85 i sinhelhet får finansieras med postverkets rörelsemedel. föreslärvidare, att investering i enskilt byggnadsprojekt där kostnaden ej överstiger25 milj. kr. i prislägel året före det är arbetena påbörjas fårske ulan särskild prövning frän statsmakternas sida saml all ramar förmedelsförbrukning avseende byggprojekt ej fastställs av slalsmakterna. Dessutomföresläs, alt förhyrning av ny-, om- eller tillbyggda lokaler som planeras medsärskild hänsyn lill postverkels lokalbehov, där byggnadskostnaderna förposlens lokaler ej överstiger 25 milj. kr. i prislägel den I januari året föredel år arbetena påbörjas, får ske utan särskild prövning av statsmakterna. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 128 långtidsbedömning förbyggnadsverksamhet för tiden t. o. m. Prisläge: Milj. kr. Kosln.ram 1983/84 Poslgirohuset i el IV «1(1 milj.kr.) 1983/84:100 Bilaga 8 129 Skulle förslaget omrörelsemedelsfinansiering av allt byggande inle accepteras hemställer postverket i ställetatl det för /85 anvisas ettreservationsanslag för Posthus m.rn. kr., för Tomtebodaterminalen(3,1 milj. ), etapp II (85 milj. och (70 milj. Anslaget för Tomtebodaterminalen avser slutbetalning.Terminalen invigdes . För Banbegärdes i en särskild skrivelse medgivande om byggstart /84. begärockså medel för nybyggnad av . Totalt beräknas nybyggnaden kosta290 milj. kr. Projekteringen beräknas i huvudsak ske under budgetåret1983/84 och avses bli finansierad medrörelsemedel. Medelsbehovet för bygget under budgelårel 1984/85 beräknas till70 milj. kr. Den planeradeutbyggnaden av lerminalnätet i under 1980-lalet inriktaspå atl posilerminalen , sedan viss del av verksamheten överflyttatslill Tomlebodaterminalen, i fortsättningen skall vara poslterminal för . Därskall huvudsakligen servicekänsligbrevpost och värdepost behandlas. skall också vara omlaslningscentral för all järnvägsbefordradbrevposi till och från hela Storstockholmsområdel. En förutsättning fördessa framtida huvuduppgifter förStockholm är anläggningens läge i nära anslutning till SJ:s snabbtägsförbindelser. Vid Banskall dessutom finnas en kassaexpedition för i första hand de postinlensivacilyföretagen saml en huvudkassa förpenningmedelsförsörjningen till ochfrån de ca 300 postkontoren i . Kraven pä anpassningav lokalerna lill dagens produktionssystem och irafikföring samt lill SJ:s framtida behov av ytterligare ett järnvägsspär gör atl den mest funktionella lösningen är rivning av befintligbyggnad och uppförande av en nyterminalbyggnad. Byggnadsprogrammet för den planerade nybyggnaden omfattar44000 m- bruiioarea motsvarande en byggnadsvolym om ca 230000 m\ För projektets genomförande erfordras ny stadsplan för fastigheten 4:3 m.fl.Förhandlingar med kommunen omsladsplaneändring pågår. Överiäggningar pågår också med SJ om nyttjande av berörd tomtmark. Föreliggandetomiuiredning innebär alt utrymme kanskapas för ytterligare ett järn vägsspår (spär 19) inom cenlral-stalionsområdel och atl en del av spårområdetöverbyggs. Under byggnadstidenberäknas terminalverksamhelen komma alt inrymmas i SJ:s Klaraslrandskonlor(ilgodsbyggnaden). Dessa lokaler erbjuder genom sin nära anslutning lill tågen ell unikt tillfälle all ordna evakueringen av Bans verksamhet underbyggnadstiden. Lokalerna får dockdisponeras längst l.o.m. 1987 medhänsyn lill SJ:s planering för sinegen verksamhet för liden därefter.Iordningställandet av lokalerna avses finansieras med poslensrörelsemedel. Rivning avbefintlig byggnad planeras ske och nybyggnads-9 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 130 arbetena beräknas kunna påbörjas i januari 1985för färdigställande och med inflyttning under 1987.Som mest beräknas ca 100 byggnadsarbetare sysselsättas. Det sker vintern1984/85. /83gäller följande system för beslut och finansiering av postverkelsinvesteringar. Endast stora posthus totalkostnad över 100 milj. kr. -finansieras normalt med anslag över statsbudgeten. Små och medelstora posthus ochövriga investeringar finansieras med i verket tillgängliga likvida medel. Förmedelstora byggnader - totalkostnad över 10 milj. kr. - anger regeringen enärlig kostnadsram. Regeringen skall också godkänna igångsättningen avmedelstora byggnadsprojekt liksom förhyrningar i lokaler som särskilt byggtsför postverkets behov. har (prop. 1983/84:25, , rskr 78) beslutatom en avvikelse från dessa principer. etapp II som totalt kostar 230milj. får enligt beslutet finansieras med i postverkets rörelsetillgängliga likvida medel. föreslär nu att rörelsemedel skall fäanvändas för finansiering av samtliga investeringar och att ramarna för beslutsom inle kräver regeringens godkännande skall vidgas. Jag vill inledningsvisbehandla den mer övergripande frågan om hur statsmakterna fortsättningsvis börstyra postverket. Det bör enligt min mening övervägas om inte statsmakterna ihögre grad bör kunna styra verket genom alt sätta ekonomiska mål och servicemäloch i mindre grad genom styrning av medlen t. ex. lokaler, organisation ochfinansiering -för att uppnå mälen. Ett arbete med denna inriktning pågår inomregeringskansliet och jag avser att senare återkomma med en redovisning aveventuella förslag till ändrade styrformer. Jag vill i sammanhanget även nämnaverksledningskommitléns (C 1983:04) arbete med denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående övergår jag nu tillatt behandla postverkets yrkanden rörande investeringsverksamheten i posthusm. Enligt min mening är del mot bakgrund av sysselsättningssiluationenangeläget alt postverket i möjligaste mån forcerar sin byggnadsverksamhet överlandet. Med hänsyn lill detta förordar jag all för budgelårel 1984/85medger undantag frän gällande finansieringsprinciper enligl ovan och all därmedpostverket ges möjlighet alt finansiera investeringarna med i rörelsentillgängliga medel. Belastningen pä statsbudgeten avseende finansieringen avstora posthus kan pä detta sätt avsevärt reduceras. Enligl min mening bör denföreslagna ordningen - i kombination med att någon kostnadsram för medelstoraposthus ej anges för /85 -kunna resultera i all ett flertalbyggnadsprojekt kan startas . Jag avser vidare all frånpostverket infordra uppgifter på möjliga projekt i dettasammanhang. Därmed övergår jag lill atl närmare behandla post"erkelsförslag angående vissa större byggnadsprojekt. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 131 Jag ansluter mig til!postverkets bedömning i fråga om medelsåtgången för Tomtebodaterminalen iStockholm - 3,1 milj. kr. Såsom framgår av vad jagtidigare sagt är några anslagsmedel för finansiering av inteaktuella. Bans lägeintill och i direkt anslutning lill Klaraslrandsleden medgerall liden från inlämning av post till vidareexpe-diering ut över landet medposikupéer kan utnyttjas maximalt. Ingen lid förioras i extra omlastningar ochfordonstransporter. Nuvarande lokaler är utslitna och dåligt anpassade lill denverksamhet som planeras vid terminalen. Om SJ skall få tillgäng till ökatspårutrymme vid krävs så stora ingrepp i nuvarande huskroppatt en rivning och nybyggnad är det klart bästa alternativet om marken även fortsättningsvisskall användas för en postterminal. har beräknat alt verket med enombyggnad kan göra produktivitetsvinster som gör projektet lönsamt. a. på all man kan få ett rationellt utnyttjande av en automatiskbrevsorleringsmaskin och att man bättre än i nuvarande sorteringslokaler, somligger spridda på sex. olika lokaler, kan utnyttja moderna internatransportsystem. Till följd av atl postbehandlingen samlas kommertransportkostnaderna atl minska och postverket kan miiiska sina hyreskostnader.De nya lokalerna kommer all. innebära en bättre arbetsmiljö med mindreolycksrisker vilket kan antas minska personalomsättningen och på så sätt höjaservice och produktivitet. I nya lokaler kan också säkerheten höjas. Vissa planfrågor somberör bygget är ännu inte slutligt lösta. Förhandlingar pågår vidare med SJ omutformningen av bygget med hänsyn lill SJ:s krav pä spårulrymme m.m. vidcentralstationen. Under föruisäitning att dessa frågor kan lösas bör postverketenligl min mening fä bygga ett nytt hus för posilerminalen beräknad kostnad av ca 325 milj. kr. inkl. projekteringskostnader iprisläget den . I enlighet med vad jag tidigare föreslagit börbygget finansieras med i postverkels rörelse tillgängliga likvida medel. I syfte all långsiktigtstärka postverkets ekonomi kommer jag efter samråd med chefen förfinansdepartemenlet alt senare föreslå regeringen alt verket skall göra enextra avskrivning av statskapitalet med preliminärt 300 milj.kr., vilket förstärker statsbudgeten budgelåret1984/85 med samma belopp. Avskrivningens storlek får slutligt avvägas mot denprognostiserade resultatutvecklingen. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl för /85 medge undanlag frångällande finansieringsprinciper för byggnadsinvesteringar så alt även storainvesteringar kan finansieras med i postverkets rörelse tillgängliga likvidamedel, all lill Posthus m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslagpå . Prop.1983/84:100 Bilaga 8 132 Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1982/83 Utgift 453015 163 1983/84 Anslag 413000000 1984/85 Förslag 513000000 Från anslaget betalas ersättningtill postverket förijänsteförsändelser inkl. särskild postdelgivning.