prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — Här har bolaget låtit uppföra en simulatoranläggning för all underrealistiska förhållanden träna och utbilda personal. utarbetar även läromeddspakel för självstudier vid deolika kärnkraftverken. Motivet till satsningen på simulator är atl kärnkraftverkdrivs vid full effekt under så stor del av årel som möjligt, varför personalenej kan ges tillfälle till nämnvärd träning under andra driftförhållanden. Isimulaloran-läggningen kan man på ett realistiskt sätt åskådliggöraförhållanden vid start och stopp av ett aggregat, liksom vid olika typer avfel, vilka kan inträffa i ell kärnkraftverk. Personalen tränas till atl görariktiga ingripanden under onormala driftförhållanden. Simulalorutbildningenblir därigenom ell viktigt komplement till den utbildning som bedrivs vidkärnkraftverken. Simulatorn beslår av två kompletta kontrollrum varderaanslutet till en datoranläggning. Del ena är en kopia av kontrollrummet i Barsebäcksverkelsförsta aggregat, vilkel är en BWR (kokarreaktor) och det andra är en kopia avkontrollrummet i Ringhalsverkels tredje aggregat, en PWR (tryckvaltenreaktor). De kärnkraftverk, som är i drift eller under uppbyggnadi , är antingen av typen BWR eller PWR. All driftpersonal vidkärnkraftverken i kan därför tränas i simulatorn. Vid BWR-simulalornutbildas även personal för det finska kärnkraftföretaget . Efter teoretisk utbildning och praktik vidkärnkraftslationerna ges nyanställda grundträning vid innantjänstgöring i kraftverkskontrollrummen. Dessutom ges all kontrollrumspersonalåriig återkommande simulalorträning. har 450 personer genomgått simulalorutbildning. Skr.1983/84:20 144 En ny simulatoranläggning för och 3är under uppförande och kommer att tas i drift /84. Investeringarna har uppgått till 52,6 milj.kr. varav skillnaden 38,6 milj. kr. avser pågående arbeten. I den långsiktiga planeringen har vissa förberedelser förytterligare simulatorer gjorts. Något beslut om sådan expansion har dock intelagils. Antalel anställda har uppgått till 74 personer. Någon utökning avpersonalstyrkan planeras inle för överskådlig tid. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 AB Landlransport administreras av och bedrivergenom dotterbolag åkeriverksamhei i , , och . Dotterbolagen, som tillsammans innehar ca 190 fordon, är istort sett sysselsatta i ASG trafiksystem. Koncernens investeringar i fordon uppgick till 4,6milj. Den fakturerade omsättningen uppgick till 55,4 milj. kr. mot52,5 milj. kr. , innebärande en ökning med 2,9 milj. kr. Rörelseresultatet efler avskrivningar och finansiellaposter uppgick till 2,1 milj. kr. (1,4). Efter bokslutsdispositioner och skatlredovisar koncernen en nettovinst för året om 0,2 milj. kr (0,3). (milj.kr) (milj. -21,9 Skr.1983/84:20 145 Bolaget startade sin verksamhet men malmbrytningförekom i . Från gick det första malmtåget motNarvik . var världensledande järnmalmsexportör. ändrades strukturen på handeln medjärnmalm genom att dels nya gruvor började brytas i bl. a. ,och , dels stora hamnar och fartyg byggdes och dels nyastålprocesser genomfördes som ledde fram till minskad efterfrågan på fosforrikmalm, vilkel i sin tur innebar alt , som från starten levt högt på just denfosforrika malmen, förlorade marknadsandelar. Strukturförändringarnainom främst den europeiska stålindustrin och den svåra konjunkturnedgången, sombörjade , påverkade leveransmöjligheter ochdärmed dess ekonomi. Del förr så vinstgivande företagel har gåttmed förlusl - järnmalmen svarar för av intäkter. var ell svagt stålar över hela väriden, isynnerhet för stålverken i de slora industriländerna. 1 rasadestålproduktionen från 108 Ml rill 66 Ml, vilket medförde svårakonsekvenser för de inhemska och kanadensiska gruvorna. Den europeiska stålindustrinsproduktionsnedgång - både i öst och väst - drabbade inle minst . EG:sstålproduktion sjönk med 15 Mt rill 110-111 Ml och jämfört med år1979 med 30 Mt. Stålproduktionen i var lägre än för två-tre årsedan osv. var helt naturiigt en spegel av årets stålmarknad.De sjönk till 13,1 Mt (18,2) eller samma kvantitet som i slutet av1950-lalet. Det var traditionella marknader, främst EG, som sviktade. Deminskade leveranserna medförde omfattande produktionsinskränkningar för allundvika lagerökning. ProdukUonen blev 13,7 Mt (20,6). Imars-april genomfördes det första produktionsstoppet med två veckorspermitteringar i samtliga gruvor. stod produktionen stilla , varav fyra var ordinarie semeslerperiod och resten permittering.Leveransförsämringen medförde ytterligaredriftinskränkningar i form av permitteringar och kapadtelsminsk-ning. Den sammanlagda permitteringstiden blev i 15veckor, i Svappa-vaara 13 och i . Koncernens rörelseintäkter minskade med 158 milj. kr. till2084 milj. kr. Av förändringen kan -426 milj. kr. hänföras till lägreleveranser och ändrad produktsammansätlning medan prisökningar och en gynnsamdollarkurs svarade för 268 milj. kr. Koncernens rördsekoslnåder exklusive järnvägsfrakter ökademed 213 10 1983/84. 1983/84: 20 146 främst till följd av inflation, kostnader för sysselsättningav övertalig personal och lågt kapacitetsutnyttjande. Järnvägsfrakternaminskade med 302 milj. kr. till 374 milj. kr. Sänkningen möjliggjordes av allriksdagen beviljade SJ ett stöd med 350 milj. kr. Den transporteradekvantiteten uppgick till endast 13 Ml (19). Rörelseresultatet efter planenliga avskrivningar uppgicktill netto 161 milj. kr. (-209) och del finansiella nettot blev -245 milj. kr.(-453). Resultatet efter finansiellt netto uppgick till -406 milj. kr. (-663).Förlusten läcks genom ålerföring av beskattad reserv. Riksdagenantog elt förslag från regeringen alt via StatsföretagAB skulle tillföras I 500 milj. kr. för finansiell rekonstruktion. Av beloppetanvändes 700 milj. kr. till nedskrivning av anläggningstillgångar medan 800milj. avsattes till en beskattad reserv. Av rekonstruktionsbeloppetutbetalades milj. kr. och 500 milj. kr. Utöver medel för finansiell rekonstruktion erhöll 750milj. Dessa pengar utbetalades med 675 milj.kr. och 75 milj. kr. Utvecklingenunder innebar så slora förändringar av marknadsförutsättningaratt utarbetandet av en ny struklurplan initierades . Strukturplanen omfattar i första hand ochutgår från en trolig svag utveckling av råstålproduktionen inom . I stora drag innebär slrukturplanen: - de personellaoch maskinella produktionsresurserna anpassas till en nivå av 15 Ml/år, vilkelbl. a. innebär ca 3 700 anställda i moderbolaget - malmproduktionenbedrivs i och gruvor medan gruva avställs - järnvägenKiruna-Narvik och hamnen i anpassas till en kapacitet av 12 Ml - järnvägenMalmberget och hamnen i bibehålls på nuvarande kapacitetsnivå - projekteringenav huvudnivåerna M85 i och Kuj 1000 i aktualiseras år 1985respektive - övertaligpersonal vid de svenska enheterna - ca I 500 inkl 350 redan uppsagda överförstill en särskild organisation, vars verksamhet finansieras av staten - staten vidtarnödvändiga åtgärder för atl tillförsäkra internationelltkonkurrenskraftiga järnvägskosinader - malmfraklen fastställs till högst 8öre/lonkm - LKABrekonstrueras finansiellt genom ell kapitaliillskotl om I 000 milj. kr. var underlag fören proposition(1982/83: 120) med bl. a. förslag till ekonomiskt stöd från staten pä I 000milj. för finansiell rekonstruktion av förelaget. 1983/84:20 147 Genom beslut möjliggjordes denfinansiella rekonstruktionen, varvid 800 milj. kr. användes till nedskrivningav sådana anläggningstillgångar som bedömdes få ett framtida lågtkapacitelsulnyti-jande samt 200 milj. kr. för nedskrivning av lager. Koncernens invesleringar uppgick till 359 milj. kr. (470),varav 89 milj. kr. hänförde sig till , 36 milj. kr. till och205 milj. kr. De förändringar i koncernens struktur och inriktning somaviserades i fjolårets redogörelse genomfördes plandigt. Detta innebar bl. a.all kon-cernkonloret flyttats från till . Vidare avslutades verksamheteninom kolområdel och försäljningssamarbelet med i integrerades med moderbolaget. Två nya dotterföretag, och bildades . För att underlätta försäljningen på avlägsetbelägna marknader i och öppnades ett kontor iSingapore. Antalet anställda i koncernen minskade från 7170 vid åreFsbörjan till 6545 . Även kommer att bli ett svårt år förstålindustrin. Det finns emellertid svaga tecken på en vändning i konjunkturen. Den amerikanska konjunkturen är sålunda på uppåtgående.Del gäller inte minst byggverksamheten och bilefterfrågan, båda väsentliga förstålindustrin. Stållagren är obetydliga. Men kapaciletsutnytljandet ärfortsatt lågt och en återhämtning till mera normal produktion kan påräknastidigast . I är konjunklurbilden inte lika klar. Även här kandock en begynnande uppgång registreras för bygg- och bilsektorerna, men styrkanvarierar från land till land. Där recessionen varat längst, t. ex. i ,finns tecken på en ökning inom konsumtions varuområdet. Slålefler-frågan ärdock ännu endast obetydligt påverkad. Järnmalmsexportörerna har genomgående slora malmlager.Anpassningen av produktionen till leveranserna innebär för många driftnedläggningarunder kortare eller . Den tidigare omnämnda finansiella rekonstruktionen kommeratt medföra lägre avskrivningar och elt väsentligt förbättrat finansnetto.Delta tillsammans med en gynnsam dollarkurs bör leda till enresultatförbättring . Skr.1983/84:20 148 Översikt 1982 1981* (milj.kr.) -50,7 -49,4 -107,0 Antal anställda 1982 1981 avser 16 mån. övertogs av staten i samband med enfinansiell rekonstruktion av företagel. Förelaget var tidigare familjeägl.Luxor grundades . De första serietillverkade radiomoltagarna varrörmoltagare för långdistansmoltagning och radio blev under alla år fram tillTVs genombrott den dominerande produkten. svarar fortfarande för denstörsta delen av omsättningen. Persondatorns och induslrideclronics andel avomsättningen har successivt ökat . genomgick en betydandeförändring både vad gäller koncernens struktur och inriktning. Det omfattanderekonstruktionsprogrammet, som inleddes och syftade till atl anpassakapacitet och kostnader till konkurrenskraftig nivå, genomfördes i alltväsentligt . Den kortsiktiga målsättningen för rekonstruktionenhar varit att koncernen fr.o.m. skall ge elt positivt resultat.Utöver personalreduceringen i med 120 registrerade tjänstemän och 570registrerade arbetare har invesleringar på 7 milj. kr. gjorts iproduktionsutrustning och produktionen fått en delvis ny layout. Vidare har dentidigare beslutade uppdelningen av verksamheten i på tre bolag, , , , verkställts.Bolagen driver sin verksamhet i kommission för moderbolaget . Luxorbedriver en intensiv produktutveckling, som under årel har resulterat i bl. a.en ny mikrodatorgeneration, satellitmottagare för den nordamerikanskamarknaden och elektronikprodukter för bilindustrin. Utvecklingsresursernaförstärktes främst inom områdena mikrodatorer och industrielektronikför all förbättra koncernens tekniska kompelens och därmed dess långsiktigakonkurrensförmåga. Koncernens fakturerade försäljning uppgick till 729,6milj. kr., vilket innebar en ökning med jämfört med motsvarandeperiod . Koncernens resultat efter finansiella intäkter ochkostnader blev -44,8 milj. kr. (-116,9.; 16 månader). Nettot av extraordinäraintäkter och kostnader uppgick rill -6,7 milj. kr. (-1,0). Genomboksluisdisposilioner upplöstes ackumulerade överavskrivningar med 1,3 milj.kr. (10,4). Nel-loresultalel blev -50,6 milj. kr. (-107,1). Skr.1983/84:20 '"' Föratt bättre belysa koncernens resultatutveckling kanverksamhelsärel delas upp i två perioder: den första omfattande de två förstalertialen, den andra årets sista tertial, vilkel redovisas i nedanståendesammanställning. 1981 1982 1981 1982 (8 mån.) (8 mån.) (4 mån.) (4mån.) försäljning, milj. kr. 430,0 417,3 244,8 312,3 finansnetto, milj. kr. -82,6 -56,1 -39,4 -Hl,3 Resultatförbättringen under verksamhetsårets sista tertialberor främst på följande faktorer: - förbättradbruttovinst på konsumentdeklronikprodukter till följd av stramare prispolitikoch devalvering - ökadförsäljning av Luxors mikrodatorer och av produkter inom indu-stridektronikområdet erhöll moderbolaget ettkapitaltillskott från ägaren på 175 milj. kr. Det egna kapitalet inkl.obeskattade reserver uppgick vid utgången av till 162 milj. kr., vilketinnebar en soliditet för koncernen på (28,5). Likviditeten var per den31 god. Som nämndes i förvaltningsberättelsen för det föregåendeverksamhetsåret har aktierna i doUerbolaget i avyttrats. Den tidigare beslutade minskningen av koncernensägarengagemang i butikskedjan har skett planenligt. Moderbolagels inköp från andra koncernföretag uppgickunder året till av totala inköpsvärdet. Moderbolagets försäljning till andra koncernförelaguppgick till av fakturerad försäljning. har en uppgörelse träffats med Ahlsell ABinnebärande atl förvärvar av aktierna i med detta förvärv är att förbättra Luxors kompetens ochutvecklingskapacitet främst inom mikrodatorområdel. (milj.kr.) -0,5 -0,3 Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 Skr.1983/84:20 1.50 Bolaget (NBJ) bildades genom övertagande avjärnvägarna , och NoraKarlskoga. Staten (SJ)övertog NBJ från . NBJ bedriver godstrafik på järnväg på bandelen Gyltorp-OUerbäckenmed spårlängd. Till följd av det pressade konjunkturlägel harkapaciletsutnytljandet varit fortsatt lågt, varför NBJ på en irafikomsätlningav i 1,0 milj. kr. visar en driflsförlust om 1,4 milj. kr. Efter realisationsvinster på försåldaanläggningstillgångar och förändring av lagerreserven ulvisar NBJ ennetloförlust om 0,3 milj. kr. beräknas rörelseresultatet bli någotförsämrat, vilkel dock uppvägs av ökade överskott på försåldaanläggningstillgångar. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 () överlät järn- ochslålrördsen till . Bolaget var fram till den 31 december1982 ett helägl dotterbolag till då svenska staten, förutsattriksdagens godkännande, övertog samtliga aktier. Årets fakturerade försäljning uppgick till 62,6 milj. kr.och bestod av försäljning av kol till . Rörelseresultatet före avskrivningar uppgick till 5,1milj. Därvid utgjorde 5,7 milj. kr. upplösning av i tidigare bokslut gjordaavsättningar för framlida kostnader. Efter finansiellt netto om 73,4 milj. kr. uppgickresultatet efter finansiella intäkter och kostnader rill 78,5 milj. kr. Inga extraordinära poster förekom och åretsvinst blev 78,5 milj. kr. NJA hade inga anställda . -11,9 startade sin verksamhetår 1961. Företagel bildades av skogsägareföreningarna från och norrut.Efter finansiella rekonstruktioner äger svenska staten avakriekapitalet som uppgår till 423,7 milj. kr. Induslnell verksamhet bedrivs på följande produktområden: - Cellulosatillverkas vid fabriker. Senaste räkenskapsåret tillverkades 142800ton cellulosa. Totalttillverkades 415500 lon fördelat på: kraftpapper - Dynas finpapper - Alfeld (Tyska ) mjukpapper -, Tilburg () - Papperskonvertering.Mjukpapper konverteras till hygienprodukler vid fabriker i Lilla Edet.Köpenhamn (), Bury () och Tilburg (). Säckar tillverkasvid fabriker i Wieda (Tyska förbunds-republiken), delägda Charfa ().S&M () och (Luxenburg). 31200ton tillverkades dels som biprodukter vid massaframställning, dels vid enklor/alkalifabrik i . 171 100 m tillverkades vid tre sågverk i , samtEdsbyn. - Board, plywoodoch spånskivor tillverkades i . producerades 57700 m'. - Hus.Permanenlhus tillverkas vid Elementhus i . levererades ochmonterades 544 hus. Koncernen redovisar en vinst före boksluisdisposilioneroch skalt pä 18,9 milj. kr. efler avdrag av extraordinära poster på -60,3 milj.kr. Extraordinära poster utgörs främst av kursföriuster pålångfristiga lån -39,6 milj. kr. saml avvecklingskoslnader för sålda ellernedlagda enheter med -22,2 milj. kr. Efter bokslutsdispositioner och skalt uppgår årsresultatettill 20,9 milj. kr. beslår av följande rörelsedrivande enheteroch dotterbolag. I moderbolaget pappersbruk och sulfatfabriksamt Skr.1983/84:20 152 , AB Elementhus,, Papier (majoritetsandd ). Koncernen har 5 160anställda. Alternativa planer har utarbetats för den långsiktigautvecklingen av Dynas säckpapperstillverkning. Förutsättningarna är goda 1983 skall ge ettbättre resultat än . (milj.kr.) -2,7 -2,7 Antal anställda 1982 1981 () bildades . Avaktiekapitalet 5 milj. kr. äger Svenska och åttaenskilda företag och OK . Syftet med bolagets verksamhet är att inom Sverigeeftersöka och utvinna olja och gas saml driva annan därmed förenligverksamhet. Bolaget skall genom geofysiska mätningar och genom borrning ellerpå annat sätt utforska hela det havsområde på vilket lagen omkonrinen-talsockdn har sin tillämpning. Undantagna är , Bottenhavetoch den del av som ligger norr om 59:e breddgraden samt inre delen avHanöbukten och ell område söder om . Bolaget skall dessutom bedrivaundersökningsarbeten inom vissa områden i , på Golland och på Fårö.Föriängning av tidigare gällande undersökningskoncessioner och tillstånd, påovan angivna områden har beviljats bolaget för av räknat från den1 . Om bolaget påträffar en kommersiellt utvinningsbar fyndighet,skall bolaget kunna få utvinnings-tillstånd. Det skall innefatta rält förbolaget att under bearbeta och tillgodogöra sig fyndigheten. Genom ettavtal mellan Svenska (SP Exploration) och OPAB har SPExplorarion from den anställt OPABs personal och övertagit OPABskontor, maskiner och inventarier i . SP Exploration utför fr. o. m.den på uppdrag av OPAB den prospekleringsverksamhet som OPABsstyrelse fattar beslut om. har undersökningsarbetena varit föriagdatill och och omfattat seismiska mätningar och borrningar. Inomramen för del fastställda arbetsprogrammet har seismisk mätning utförts. 1983/84:20 I-'3 Borrningarna har totalt omfattat 19 borrhål varav I påFårö. Borrningarna på har resulterat i I fynd och ytteriigare Ioljeförande borrhål inom samma fyndområde. har bolaget beviljatsbearbetningskoncessioner för en tidsrymd av gällande 10 olika områden päGotland där oljefynd gjorts. Oljeproduktionen på Golland har pågått under helaåret och totalt har 16090 m' råolja utvunnits. Den utvunna volymenuppgår därför vid årets utgång till 33422 m-* råolja. Den utvunna oljan har liksom tidigare med en mindretankbål skeppats från lagringsanläggningen i till fastlandet. Sedan verksamhetens början har i och medutgången av geologiska och geofysiska undersökningar saml borrningarutförts till en kostnad av 234 milj. kr. Verksamheten har täckts genom intäkter frånråoljeproduktionen och genom försäljning av vissa tekniska data. (milj.kr.) Antal anställda 1982 1981 AB Oljetransits anläggningar vid Trondheimsfjordenuppfördes . De utnyttjas för mottagning, lagring ochtransitering till av drivmedel. Depåulrymmenahar under verksamhetsåret till 1/3 varit uthyrda till svensk statlig myndighetoch till 2/3 till ett norskt oljeförelag som nyttjat sina utrymmen medtillhörande utrustningar för depålagring och utleveranser. Fr.o.m. den Ijanuari 1983 har ett annat norskt oljeföretag inretts som hyresgäst till 2/3 avdepåutrymmena. , Listora A/S, har svarat för driften vid anläggningen samtföreträtt moderbolagets intressen i i frågor som berör norska statligaoch kommunala myndigheter saml enskilda personer. Listora A/S har för periodenredovisai varken vinst eller förlust. Inle heller moderbolaget, AB Oljetransit, har för periodenredovisai vinsl eller föriust. Förhållandet det närmaste året beräknas vara oförändrat. 1981/82*'(milj. 1980/81 (milj. *' /83 har förlängts och omfattar tidenIjuli 1982-31 december 1983. I fortsättningen utgör kalenderåret räkenskapsår. Bolaget som är ell helägl dotterföretag till postverkethar till uppgift all vara moderbolag i koncernen saml att bedrivafastighetsförvaltning, finansförvaltning och viss uthyrningsverksamhet.Följande bolag ingår i koncernen: , Poslens TransportljänstAB, , (Swedpost) ochAB Repris. De två sistnämnda bolagen har under det senaste budgetåret inlebedrivit någon verksamhet. Omsättningen för koncernen uppgick till 246,4 miij.kr. har till uppgift alt organisera ochadministrera samdistribution av dagstidningar samt atl därvid förmedla statligsamdistribu-tionsrabatl. Samdistribution utförs åt de tidningsföretag somantagit bolagels offerter, vilka regelmässigt avges i konkurrens med något avde lidningsägda dislributionsföretagen. Förutom samdistribulion tillhandahållerbolaget transport-, packnings- och adresseringstjänster. Totala antaletanställda var 3927, varav ca 3700 lidningsdistributörer. Uttryckt iårsarbetskrafter uppgick personalstyrkan till ca I 828. Under budgetåret har ingen större förändring i bolagetsuppdragsvolym ägt rum. Rationaliseringsverksamhel har i likhet med tidigare ärbedrivits i stor omfattning för alt möta och begränsa de prishöjningar somföljer på kostnadsökningar främst på personalsidan. Omsättningen uppgick till229,7 milj. kr. av samdistributionsrabatt uppgick underåret till 18,9 milj. kr. Nettovinsten efter skatt var . har till uppgift attkomplettera postverkets och Tidningstjänsts distributionsservice med budbils-och specialtransporter i konkurrens på lika villkor med andratransportförelag. Omsättningen uppgick till 10,3 milj. kr. och antaletanställda var 40, fördelade på , och . Under det kommande budgetåret kommer Pickos Budbilar i Stockholm ABatt uppgå i bolaget. samverkar med handeln, bankernaoch postverket föratt med tekniska och organisatoriska hjälpmedel uppnåsamord- 1983/84:20 155 nade och väl skyddade transporter av pengar och värden.Bolaget befinner sig fortfarande i ett utvecklingsskede och har under åretframtagit och börjat marknadsföra några produkter på den svenska ochinternationella marknaden. Bolaget omsatte 4,8 milj. kr. och redovisarett resultat på . Antalel anställda uppgick till 3. (milj. kr.l (milj.kr.) Resullal före disp. Antal anställda 1982 1981 fattade beslut om Staiens Anläggningsprovnings(SA) bildande . År 1976användes för förberedelser och verksamheten startade med ca 500 anställda /77. SA är riksprovplats för Iryckkäri. cisterner, containers,lyftanordningar, maskindrivna portar och verktygsmaskiner. Bolaget svarar förden officiella provningen av dessa objekt, dvs. för kontroll av att deuppfyller myndigheternas tekniska säkerhetsföreskrifter. SA granskar ritningaroch beräkningar före tillverkningen, kontrollerar utförandet under tillverkningoch montage samt besiktigar objekten innan de tas i bruk. Många objektbesiktigas därefter regelbundet med ell eller intervall. På begäranutför SA även icke officiell provning av säkerhetsinriktad karaktär. Verksamheten har flutit slörningsfrilt. Leveranstidernahar varit normala och återkommande besiktningar har utförts iavsedd omfattning utan nämnvärd eftersläpning. I företagels planering antas atl verksamheten i framtidenskall bedrivas i nuvarande form och omfattning och alt endast smärreförändringar kommer att uppstå. AB StatensSkogsindustrier (ASSl) 1981(milj. kr.l -843,0 -517,0 ASSl,Aktiebolaget , som bildades , är ett avSveriges större skogsindustriföretag med produktionsanläggningar i olika delarav landet och utomlands. Koncernen består av tre produktområden -Byggmaterial, Papper och Förpackningar. År1982 kännetecknades av en forlsaft svag marknad för skogsindustrins produkter.Konkurrenskraften förstärktes dock mot slutet av årel av den svenskadevalveringen. Molbakgrund av ASSIs ansträngda finansiella läge beslöt den 23 mars 1983om ett ägartillskott på 2000 milj. kr. samt att ränte- ochamorteringsskyldigheten avseende villkorslånet på 275 milj. kr. tillKaris-borgs cellulosa- och pappersbruk upphör. Ägartillskottet och återföringenav villkorslånet ingår i 1982 ärs bokslut. ASSI-koncernenredovisar elt nettoleveransvärde på 4343 milj. kr. (-). Rörelseresultatetsteg till 293 milj. kr. Efter avskrivningar och räntor redovisas enföriust på 557 milj. kr. Härtill kommer föriuster på ufländska lån 214 milj.kr. varav 176 milj. kr. hänför sig rill devalveringen av den svenska kronanhösten 1982. Nettot av extraordinära poster blev 1928 milj. kr. Här ingårägartillskott från staten med 2000 milj. kr. samt föriuslläckning frånStatsförelag AB med 500 milj. kr. Betydandenedskrivningar av anläggningstillgångar har gjorts i bokslutet.