prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Programorganen har i enlighet med regeringsuppdragetinkommii med planeringsunderlag för energiforskningen efler den 30juni 1984.Vidare har lill Efn inkommii med planeringsunderlag angåendeenergirelaterad grundforskning vid . Efn har medutgångspunkt i bl. a. programorganens planeringsunderlag redovisat detsärskilda underlaget. Delta material har remissbehandlats. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 123 1.2 Energianvändning i industriella processer m. m. , 1981/82-1983/84, stöderSTU forskning och utveckling inom programmet Energianvändning i industriellaprocesser m. m. Programmel omfattar f. n. delprogrammen Trä, massa och papper.Järn och stål m. m.. Kemi- och livsmedelsindustri m. m.. Jordbruk ochträdgårdsnäring samt Samhällets varuflöden. För den kommande treårsperioden föreslår STU attprogrammet Energianvändning i industriella processer m.m. förändras till altomfatta delprogrammen Massa och papper. Järn och stål samt Gemensamma energitekniker. Skälen för den föreslagna nya programstrukturen anges avSTU bl.a. vara att den nuvarande, huvudsakliga branschinrikladedelprogramslruk-luren inom programmet Energianvändning i industriella processerm. m. har visat sig fungera väl vad avser genomförande av forsknings-ochutvecklingssatsningar inom de två största branscherna, massa- och pappersindustrisamtjärn- och stålindustri. Däremoi har det enligt STU visat sig atl vidgenomförandel av insalser inom övriga delprogram endast en relativt svagkoppling till branschstrukturen kunnat konstateras. Delprogrammet Massa och papper bör enligt STU bildas fråndel nuvarande delprogrammel Trä, massa och papper. Delprogrammel Trä, massaoch papper omfattar under innevarande programperiod insalser rörande Mekaniskoch lermisk avvatlning av massa och papper. Mekanisk fiberfriläggning ochmålning. Kemikalieåtervinning med anslutande energigenerering. Kemiskfiberfriläggning och blekning av massa, Slyrning och reglering, övergripandeoch allmänna insalser. Övrig skogsindustri innefattande skivindustri ochsågverk, Energigenerering utöver ålervinningscykeln. Miljövård,Skogsbruk samt försökspappersmaskinen . För den kommande Ireårsperioden föreslår STU altdelprogrammet Massa och papper skall innnefatta insatsområdena Mekanisk ochlermisk avvatlning av massa och papper, Kemikalieålervinning med anslutande energigenerering.Övergripande och allmänna insalser. Mekanisk fiberfriläggning saml Kemiskfiberfriläggning och blekning. Jämförtmed nuvarande plan för perioden /82-1983/84 innebär STU:s förslag förperioden /85-1986/87 bl.a. följande. Insalserna inom området Styrning ochreglering har fördelals på övriga insatsområden. Detta slag av insatser ärdock fortfarande högl prioriterat. Insatsområdet miljövård utgår beroende påatt inga vikliga insatser förutses. Insalserna inom områdena Energigenereringutöver ålervinningscykeln. Övriga insatser och skogsbruk, vilka utgår urdelprogramstrukturen, kommer att kunna göras inom insatsområdet Övergripandeoch allmänna insatser. Insatser avseende skivindustri och sågverk görs inomramen för det nya delprogrammet Gemensamma energitekniker. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 124 DelprogrammetJärn och stål bör enligt STU bildas från det nuvarande delprogrammel Järn ochstål m. m. Delprogrammet Järn och stål m. m. omfallar under innevarandeprogramperiod insalser rörande Råjärns- och järnsvamplillverkning, Gjutning ochytbehandling, Värmning, Energiåtervinning, Slålframslällning, Plastiskbearbetning. Övergripande och allmänna insatser. Verkstadsteknik,Gjuterileknik, Konstruktionsteknik samt övriga insatser. Förden kommande treårsperioden föreslår STU att delprogrammet Järn- och stål skallinnefatta insatsområdena Råjärns- och järnsvamptillverkning, Gjutning ochytbehandling, Värmning, Energiålervinning, Slålframslällning, Plastisk bearbelning.Övergripande och allmänna insatser. Verkstadsindustri saml Kortareproduktionsvägar till färdiga produkter. Jämfört med nuvarande planför perioden /82-1983/84 innebär STU:s förslag för perioden /85-1986/87bl. a. följande. Insatsområdet Övriga insalser utgår varvid motsvarandeinsalser fördelals på övriga insatsområden. Ett nyll insatsområde. Kortareproduktionsvägar lill färdiga produkler, införs genom utbrytning ur delnuvarande insatsområdet Gjutning och ytbehandling. Ökad satsning läggs påinsatsområdena Stålframställning saml Gjutning och ytbehandling inklusiveKortare produktionsvägar fill färdiga produkler. Minskad satsning görs påinsatsområdena Övergripande och allmänna insalser. Råjärns- ochjärnsvamptillverkning och Värmning. Satsningen på Verkstadsindustri begränsastill branschspecifika insalser. Insatser avseende branschen Verkstadsindustrigörs i övrigt inom ramen för det nya delprogrammel Gemensamma energitekniker. DelprogrammetGemensamma energitekniker föreslås av STU nybildas för treårsperioden1984/85-1986/87. Till det nya delprogrammel Gemensamma energitekniker hänförSTU följande delar av nuvarande program och delprogram. Frånprogrammet Energianvändning i industriella processer m. m. delprogrammen Kemi-och livsmedelsindustri m.m.. Jordbruk och Trädgårdsnäring samt Samhälletsvaruflöden. Från delprogrammet Trä, massa och papper insatser avseendeskivindustri och sågverk. Från delprogrammet Järn och stål m. m. vissainsalser avseende verkstadsindustrin. Desenare ändringarna medför vissa förändringar i delprogrambenämningarna. Tillprogrammel hänför STU vidare en mindre del av insatserna avseende förbränninginom STU:s del av programmet Energianvändning för transporter och samfärdselsaml STU:s del av programmel Energianvändning för bebyggelse omfattande stödfill induslrielll ulvecklingsarbete och innovalionsinriklade projekl. Förden kommande ireårsperioden föreslår STU alt delprogrammet Gemensammaenergitekniker skall innefatta insatsområdena Förbränning, Värmeöverföring,Separation samt Övrigl. Ensammanfattning av STU:s förslag till medelsfördelning för programmetEnergianvändning i industriella processer m. m. framgår av nedan- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 125 stående labell för planeringsallernativen reducerad nivä.oförändrad ambitionsnivå samt forcerad nivå (milj. Delprogram Reducerad Oförändrad Forcerad Summa 217,5 318 318 STU föreslår dessutom alt styrelsen i en reserv, försenare fördelning inom huvudprogrammel Energiforskning under perioden1984/85-1986/87 får räkna med all kunna beviljas 110 milj. kr. för slörreförsöksanläggningar och försöksverksamheter. 1.3 Energianvändning för transporter och samfärdsel Programmet Energianvändning för transporter och samfärdselär indelal i delprogramrhel Åtgärder i transportsystemetför vilkel TFD har programansvar, och delprogrammen Användning av alternativadrivmedel och Alternativa drivsystem m.m. för vilka STU ansvarar. Inom delprogrammet Åtgärder i transporl. 'iystemet harinsatser gjorts av TFD inom områdena kunskapsuppbyggnad,ransonering av drivmedel, energi-bebyggelse-transporler, vägtransporter,sjöfarl samt flyglransporter. Den hell övervägande delen av medlen har använtsför frågor som har med vägtransport och vägtrafik all göra inom bl.a.planeringsteknik, samåkning, trafikteknik och alternativa energiråvaror. Förtreårsperioden /85-1986/87 föreslår TFD atl verksamhelen skall bedrivas påen oförändrad ambiiionsnivå. Enligt TFD:s mening har delprogrammet Åtgärder itransportsystemet f. n. en förhållandevis väl avvägd sloriek. TFD:s förslaglill insatsnivåer för de olika planeringsallernativen framgår av följandesammanställning (milj. Delprogrammel Energianvändning I fordon föreslås av STUnybildas för Ireårsperioden /85-1986/87 av de Ivå delprogrammen Användningav alternativa drivmedel och Alternativa drivsystem m. m. Det nya delprogrammelEnergianvändning i fordon föreslås omfatta insatsområdena Övergripande och koordinerandeinsatser. Drivmedelslinjen samt Drivsystemlinjen. För insatsområdetÖvergripande och koordinerande insatser 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 126 planeras insatser inom delområdena Simuleringssludier,Koordinering av drivmedel- och drivsystemlinjerna saml Minskning av detkompletta fordonels specifika energianvändning. För insatsområdetDrivmedelslinjen planeras insatser inom delområdena Metanol. Speciella oljebaserade drivmedel samt Drivmedelsrelateradförbränningsteknik. För insatsomrädel Drivsyslemlinjen planeras insatser inomdelområdena Kolvmotorer, Alternativa värmemotorer, Hybridsyslem samlElektrokemiska system. Jämförtmed nuvarande plan för perioden /82-1983/84 innebär förslaget för perioden1984/85-1986/87 bl. a. atl drivmedels- och drivsystem-insatserna koordineras,varvid hänsyn läges lill det kompletta fordonels egenskaper. Vidare innebärförslaget att en mer diversifierad salsning utföres på drivmedel inklusivepetroleumbaserade sådana, atl insalser sker på drivsystem som även innefattarkolvmotorer saml atl vissa smärre insatser överförs lill del nya delprogrammetGemensamma energitekniker. STU:s förslag lill insalsnivåer för olikaplaneringsalternaliv framgår av följande sammanslällning (milj. Delprogram Reducerad Oförändrad Forcerad Energianvändning i fordon 57 84 84 1.4 Energianvändning för bebyggelse Programmet Energianvändning för bebyggelse föreslås av BFRför perioden /85-1986/87 innefatta delprogrammen Solvärmeieknik, Värmepumpar,Nalurvärme, Värmelagring, Värmedistribulion, Systemteknik samlGenomförandefrågor. Jämförl med innevarande programperiod innebär BFR:sförslag atl delprogrammel System- och genomförandefrågor delas upp i två nyadelprogram Systemteknik resp. Genomförandefrägor och atl delprogrammelVärmelagring delas i ett delprogram Värmelagring och ett delprogram Naturvärme.Till delprogrammel Värmepumpar förs vidare enligl FBR:s förslagprogramelemenlel Absorplionsvärmepumpar. DelprogrammetSolvärmeteknik föreslås av BFR för Ireårsperioden /85-1986/87 innefattaprogramelementen Solvärme för lappvattenberedning. Solvärme förbyggnadsuppvärmning samt Solvärme för fjärrvärme och gruppcentraler. Inomdelprogrammel planeras insalser rörande lappvattenberedning med lillämpningar ismåhus, flerbostadshus och övriga större konsumenter av tappvallen i enskildabyggnader. bör enligl BFR fortsatt uppföljning ske avanläggningar i fäll för alt faslslälla långlidsprestanda samt drifl ochunderhållskostnader. För byggnads-iippvärmning planeras insatser rörande systemmed korttidslager för en-bostadshus. Kombinationer med ved eller elackumuleringbör enligt BFR priorileras eftersom energilagrel kan samulnyltjas. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 127 värmebärareföreslås endast bli föremål för begränsad uppföljning. För fjärtvärme ochgruppcentraler föreslås insatser rörande fåltgeomelri, verkningsgrad försolfångare, värmeförluster från rör, värmeväxlare och arma-lur, värmekapacileloch systemdynamik, Iryckfall i rör och solfångare, flödesfördelning samlreglering. En simuleringsmodell föreslås tas fram för generaliserade sludier. DelprogrammetNaturvärnie föreslås av BFR innefatta programelemenlen Ytjordvärmesystem,Ytvatlenvärmesystem, Grundvallenvärmesy-stem. Bergvärmesystem,Uteluflvärmesyslem och Geolermi. Inom delprogrammel planeras för ytjordvärmeinsalser bl.a. rörande dimensionering för energiupplagning och provning avolika köldbärare. För yivaltenvärme föreslår BFR bl.a. insatser rörande sjöarsenergiinnehåll och möjliga vär-meultag. Fortsalt uppföljning av medelsloraanläggningar för drifts-erfarenhet och långtidsaspekler samt studier avvallenkemiska frågor och igensällningsproblem vid återföring av del kyldagrundvattnet är exempel på områden inom grundvaltenvärme. För bergvärmeplanerar BFR insatsr bl.a. rörande byggande av fullskaleanläggningar för mindregrupper av främsl småhus samt uppföljning av långtidseffekter för mindreenergibrunnar. Brunnsbyggande och teknik för återföring av det ofta mycketsalthal-liga geolermalvaltnet saml ulveckling av nya förångare och värmeväxlareär exempel på insatser inom geolermi. Forsknings- och utvecklingsbehoven föruteluflvärme föresläs koncentreras kring uppföljning av slora anläggningar därstudier av bullerfrågor, lokalklimatets förändring och av-froslningsleknik ärviktiga områden. DelprogrammetVärmepumpar föreslås av BFR innefatta programelementen Systemutveckling, Avanceradevärmepumpar och Absorplionsvärmepumpar. Jämförl med nuvarande programstrukturhar Absorplionsvärmepumpar flyttats från delprogrammet Värmelagring lilldelprogrammet Värmepumpar. Inom delprogrammet planeras insalser rörande bl.a.marknadspotentialen för värmepumpsyslem med olika värmekällor i konkurrens medandra nya och konventionella tekniker och omgivningspåverkan från sloravärmepumpar med avseende pä buller, temperatur, ekologi m. m. Försystemorienlerade komponentssludier föreslår BFR insalser inomavfroslningsleknik, förångarekonstruklioner, preslandaökning hos kompressorerm. m. och för systemstudier insatser rörande leknik och ekonomi för komplettainstallationer. För gruppceniralleknik med värmepumpsyslem planeras insalserför olika typer av bostadsbebyggelse och lokaler saml för induslrins lokaleroch processer. DelprogrammetVärmelagring föreslås av BFR innefatta programelementen Lagring i vatten.Lagring i mark. Lagring i akviferer. Lagring i latenta system samt Termokeniskenergilagring. Jämfört med nuvarande programstruktur har delprogrammelVärmelagring delats upp i de två delprogrammen Värmelagring och Nalurvärme.Vidare har absorplionsvärmepumpar flyttats till delprogrammel Värmepumpar.Inom delpro- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 128 grammet har verksamhelen koncentrerats pålagringstekniker för gropar, bergrum och i jord. Dessa lagringstekniker kanenligt BFR vidareutvecklas. Utvärderingar beräknas ske inom pågåendefullskaleförsök. Den fortsatta utvecklingen kommer att i hög grad koncentreraspå block-fyllda gropar och bergrum, borthålslager i berg samt akviferer i jordoch berg. Delprogrammet Värmedistribution föreslås av BFR innefattaprogramelemenlen Fjärtvärme och kraftvärme. Gruppcentralteknik, Inre distributionssystemsamt Naturgas för byggnadsuppvärmning. Jämfört med nuvarande programstrukturinnebär BFR:s förslag att lill delprogrammet Värmedistribulion försprogramelementen Inre distributionssystem och Nalurgas för byggnadsuppvärmning.Inom värmedislributionstekniken förutser BFR utvecklingstendenser såsom ökatbehov av underlag för mot-trycksproduklion och utsträckning av centrala nällill perifera områden samt ytterligare sänkning av systemtemperaturen. Deltakommer enligl BFR att ställa krav på utveckling av bl.a. teknik för renoveringeller ersättning av äldre kulvertsyslem, billigare värmetransport och distributionssystem,metoder atl renovera husens uppvärmningssyslem och införa läglemperatur, teknikför kort- och långtidslagring för bränslesubstituering i fjärrvärmenäten samlteknik för kombinerad el- och värmeproduktion i mindre skala. DelprogrammetGenomförandefrågor ingår under innevarande programperiod i delprogrammetSystem- och genomförandefrågor. Jämfört med nuvarande programstruktur innebärBFR:s förslag atl för den kommande treårsperioden ett nytl delprograminrättas. BFR anger att en forcering inom området nu bör ske med anledning avall flera tekniker har nått ett införandeskede. BFR föreslår att det nya delprogrammelGenomförandefrågor skall omfatta forskning rörande planering medmelodfrågor och utvärderingar för all underlälla för kommunerna atl skapavärmeförsörjningsplaner och för att klarlägga frågor om institutionella hinderför ny energileknik. Vidare föreslås delprogrammel omfatta frågor rörandemarkanvändning där sambandet mellan markanvändning och planering av bebyggelseoch ny energiteknik ingär, samt förvaltningsfrågor för att ge kunskap omsambandet mellan förvaltning och ekonomi för ny energiteknik främst rörandeskölsel, underhåll och teknisk livslängd. Delprogrammel föreslås även omfallainsatser om marknadsutveckling för ny energileknik saml utvärderingar avverksamhelen vad gäller resultatens relevans, praktiska genomslagskrafl, kvalitet,strategiska betydelse m:m. saml genom utvärderingar skapa underlag förinformalionsinsatser. Delprogrammet Systemteknik ingår under innevarandeprogramperiod i delprogrammet System- och genomförandefrågor. Jämfört mednuvarande programstruktur innebär BFR:s förslag all för den kommandetreårsperioden ell nytt delprogram Systemteknik inrättas. BFR föreslår all detnya delprogrammet skall omfalla insalser rörande övergripande sludier av Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 129 makroenergisystem och avvägningen mellan storskaligafjärrvärmebasera-de system för bebyggelsens värmeförsörjning mol å andra sidanen mer småskalig leknik. Vidare föreslär BFR insalser rörande basdala och underlagför utvärderingar, projektering av experimentanläggningar för systeminriktatutvecklingsarbete samt utvärdering av anläggningar. Insalserna bör gekunskapsmässigl underlag dels för överväganden om hur olika nya tekniskakomponenler skall sällas samman till uppvärmningssystem i olika lyper av bebyggelse,dels för bedömning av förutsättningarna för införande av olika syslem i skildadelar av landel. Insatser planeras även rörande krafibalanser ielkraftsystemet. En sammanfallning av BFR:s förslag för perioden1984/85-1986/87 lill medelsfördelning för programmet Energianvändning förbebyggelse framgår av nedanstående labell för olika planeringsalternativ(milj. När statens energiverk påbörjade sin verksamhel den 1 juli1983 upphörde NE). Dess uppgift inkl.ansvarel för programmel Energilillförsel fördes över lill statens energiverkmed undanlag av programmen Teknikbevakning och Fusionsenergi som fördes lillEfn. Planeringsunderlaget för perioden /85- 1986/87 har vad beträffarprogrammet Energitillförsel utarbetats av . Programmet Energitillförsel omfattar f. n. följandedelprogram: Skogs-och torvbränslen. Energiodling, Bränsleförädling.Förbränningsanläggningar, Vindenergi, Tillförsdsyslem, Teknikbevakning ochFusionsenergi. NE har föreslagil följande indelning i delprogram för denkommande perioden: Skogsbränslen, Torvbränslen, Energiodlingsbränslen, Bränsleförädling,Förbränningsanläggningar. Elproduklionsleknik och Tillförselsysiem.1 förhållande lill innevarande program för energiforskning har delprogrammetför Elproduklionsleknik tillkommit. Vidare 9 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 130 har del tidigare delprogrammel Skogs- och lorvbränslendelals i två separata delprogram. Efn har inkommii med förslag vad avserTeknikbevakning och Fusionsenergi. NE föreslår all målel för programmel Energitillförselliksom tidigare bör vara alt ulveckla leknik och all klarläggaförutsättningarna för varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor somkan ge bidrag till energiförsörjningen på kort och medellång sikl. NE:sförslag inrymmer omfattande insalser för oljeersätlning och en jämfört medinnevarande forskningsprogram störte betoning av direkta tekniktillämpningar iform av stöd till utveckling av maskiner samt experiment- ochförsöksanläggningar. Tilldelprogrammet Skogsbränslen hänförs f. n. utveckling av kunskap och teknik förproduklion av bränslen baserade på skogsråvaror exkl. massaved och timmer. Idelprogrammet ingår bränsleberedning genom utveckling av mekanisk och tekniskförädling såsom torkning, pelleiering och pulverisering. Utveckling av nyalagrings- och transportsystem ingår också i delprogrammet. Däremoi ingår inteutveckling av förbrännnings-metoder eller mer avancerad kemiskbränsleförädling. NE föreslår insatser inom delområdena Kunskapsutvecklingresp. Teknik- och maskinulveckling. Delområdet Kunskapsulveckling bör enligtNE inriktas på en profil som innebär alt resurser ägnas ät mer långsiktigaproblem. Inom delområdet Kunskapsutveckling föreslås insatser på sludier avframtida system för behandling, transport och vidareberedning av skogsbränslen.Inom delområdet Teknik- och maskinutveckling föreslås insalser påSkogsbränsleut-lag. Transporter, Upparbeiningssystem och Skogsbränsleberedning. DelprogrammetTorvbränslen föreslås av nybildas för treårsperioden /85- 1986/87. Inomdel nya delprogrammel föreslås inom delområdet Kunskapsutveckling fortsattainsatser på Resursanalys med syfle att inventera potentialen och egenskapernahos torvmarker lämpliga för energiproduktion. Vidare föreslås insalser inomområdena Avvatlning och Miljöstudier. NE föreslär också att stöd ges lillBranschforskningsprogram, som är under uppbyggnad. Inom delområdet Teknik- ochmaskinutveckling föreslås insatser inom fyra olika områden: Ytutvinning,Full-djupsulvinning, In-silu-ulvinning och Torvbehandling. In-silu-utvinninginnebär att bakteriellt producerad metan utvinns ur myrvallnet. Med torvbehandlingavses insalser med syfle all åsladkomma ett handelsbränsle genom avvatlning,torkning och eventuell kompaktering. Delprogrammet Energiodling omfattar forskning ochutveckling avseende produktion på främst medellång och lång sikt av deinhemskt odlade energiråvarorna energiskog, energigrödor, vass, alger, m. m.Delprogrammet föreslås av indelas i två huvuddelar: - Energiskogsbruk vilkel avser odling av vedartade vä.xterpå slora arealer beslående av myrmarker, skogsmarker och ej utnyttjad . Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 131 -Energigrödebruk vilkel avser odling av energigrödor dels på , och därsom en med övriga grödor integrerad produkt i växtföljden, dels i havsmiljöer. Vadbeträffar den del av delprogrammet som avser Energiskogsbruk föreslår NEinsalser inom delområdena Kunskapsutveckling, Maskinutveckling och Storförsök.Insalserna på Kunskapsulveckling föreslås fördjupas och omfatta 1. ex.biologiska problem vid anläggande och skölsel av energiskog. Vidare föreslåsfortsalla insatser på miljökonsekvensstudier vid producerande odlingar. Övrigkunskapsutveckling ayser framför allt ell fullföljande av den påbörjademarkinventeringen. Inom delområdet Maskinutveckling föreslås insalser påulveckling av skördare, planterings-och andra maskintyper. Vad beträffardelområdet Slorförsök föreslås dels alt igångsatta storförsök bibehålls, delsatl odlingsförsöken komplelleras med ell flertal odlingsförsök främst påtorvmarker. Motiven lill denna utökning är enligt all den störstamarkpoienlialen för energiskogsodling finns på torvmarkerna och altgeneraliserbarhelen från de pågående försöken är alltför låg. Vidare föreslåsinsatser för att stödja lantbrukare och förelag som är beredda atl påbörjaodling med en betydande del egna resurser. Vadbelräffar området Energigrödor föreslår NE insatser inom delområdena Kunskapsulveckling,Maskinulveckling och Försöksverksamhet. Insalserna föreslås ske med eninriklning som medger att en första, på fältförsök baserad, uivärdering avenergigrödornas potential och ekonomi kan göras 1987. kommer vissaenergigrödor såsom halm att kunna utvärderas. DelprogrammetBränsleförädling föreslås av omfalla följande delområden: Förgasning,Förvätskning, Etanol, Skiffer, Tunga oljor och Syslem och miljö. Inomdelområdet Förgasning föreslås en huvuddel av insalserna ske. Dessa insalseravser förgasning av torv och biomassa i laboralorie- och pilolskala. Arbetetskall syfta till alt ta fram underiag för beslut om en demo-anläggning tillhösten 1985 och vidare i nästa steg om en fullskaleanläggning 1988-1990. Inomdelområdet Förgasning planeras även insatser vad gäller utveckling avförgasningsieknik för bränngaspro-duklion. Vidare ingår termokemisk omvandlingoch biokemisk gasproduktion. Även förgasning av kol studeras genom utvärderingav ulländska insalser och evenluelll genom deltagande i samarbetsprojekt.Insalser beräknas också av för pyrolys genom deltagande i IE A-projekt. Inomdelområdet Förvätskning föreslår NE insatser vad beträffar direklförvälskningav biomassa och torv samt utveckling av katalysatorer för ler-mokemiskaomvandlingsprocesser. Inom delområdet Etanol bör enligl NE insatsernakoncenlreras lill fortsatt slöd för ett utvecklingsarbete bedrivet avAlfa-Laval i samarbele med Träforskningsinstiluiet och högskolorna medinriklning mot uppförande av försöksanläggning 1986 och framta- 1983/84:107 Bilaga9 Industridepartementet 132