prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Har däremot rällen till utdelning å svensk aklie genomköp, byte eller därmed Jämförligt avlal överlåtits utan samband med överlåtelseav aktien, bliva, såsom framgår av 38 § I mom., särskilda regler tillämpliga.Därest i sådant fall fråga uppkommer om avdrag för vederlag som utgivits förförvärv av rätt till utdelning vid mer än etl utdelningstillfälle, skallvederlaget anses belöpa på de olika utdelningsposterna enligt fördelning ådessa med hänsyn till periodens längd och under iakttagande att, i den mån påviss utdelningspost belöpande vederlag ej kunnat utnylQas säsom avdrag fråndenna, det återstående beloppet må avräknas å närmast följande utdelningsposteller utdelningsposter. Avser förvärvet rätt till utdelning ,bör, om ej särskilda skäl föranleda till annat, vederlaget avräknas under enperiod av . Vad som gäUer utdelning å svensk aktie skall äga molsvarandetillämpning beträffande utdelning å andel i svensk aktiefond eller ekonomiskförening, aktie eller annan andel i utländskt bolag eller utländsk aktiefond. fill 54 § 1. I denna anvisningspunkt för- 1. I dennaanvisningspunkt för stås med företag svenskl aktiebolag ståsmed företag svenskl aktiebolag och svensk ekonomisk förening och svenskekonomisk förening samt med utdelning sådan utdelning samtmed utdelning sådan utdelning på aktie i svenskt aktiebolag eller påaktie i svenskt aktiebolag eller andel i svensk ekonomisk förening andeli svensk ekonomisk förening som har uppburits i förhållande till somhar uppburits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller innehavdaakfier eller andelar eller <> Senaste lyddse 1974:994, ' Senasle lyddse1981:264. 1983/84:84 205 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som har uppburits efter annan som har uppburits eflerannan gmnd men inte är avdragsgill för grund men inte år avdragsgill för det utdelande företaget enligt 29 § 2 det utdelande företaget enligt punkt mom. 13 första stycket av anvisningarna till 29 §. Bestämmelserna i tredje femte styckena nedangäller inte utdelning på en kooperativ förenings förlagsinsatser. Förelag, som uteslutande eller så gott som uteslutandeförvaltar värdepapper eller likartad lös egendom (förvaltningsföretag), är frikallatfrån skattskyldighet för utdelning i den mån sammanlagda beloppet av denutdelning som företaget har uppburit under beskattningsåret motsvaras avutdelning som företaget har beslutat för samma beskattningsår eller, i fråga ominvestmentföretag, av beslutad utdelning ökad med en Qärdedel. Med investmeniförelagförslås förvaltningsföretag, vars uppgift väsentligen är all genom elt välfördelatvärdepappersinnehav erbjuda aktie- eller andelsägare riskfördelning och vars akliereller andelar ägs av ett stort antal fysiska personer. Företag, som bedriver bank- eller annan penningrörelseeller sådan rörelse vid sidan av annan verksamhet, är frikallat frånskallskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel som innehas som etlled i organisationen av företagets verksamhel till den del denna avser annatån förvaltning av fastighet, värdepapper eller därmed likartad lös egendom. Företag som bedriver försäkringsrörelse är frikallat frånskattskyldighet för utdelning under förutsättning att företaget ärskadeförsäkringsanstalt och utdelningen belöper på sådan aktie eller andel sominnehas som ett led i organisationen av företagets försäkringsrörelse. Företag som inte avses i andra-Qärde styckena är frikallatfrån skattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel som inte ulgöromsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att a) det sammanlagdaröstetalet för företagels aktier eller andelar i det utdelande företaget vidbeskattningsårets utgång motsvarade en Qärdedel eller mer av röstetalet församtliga aklier eller andelar i del utdelande företagel, eller b) det görs sannoliktatt innehavet av aktien eller andelen betingas av Jordbruk, skogsbruk ellerrörelse som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn fill äganderätlsförhållandeneller organisatoriska förhållanden kan anses stå det nära. Skattefrihet enligt femte stycket föreligger dock inte förutdelning på aklie eller andel i förvaltningsförelag, om förvaltningsföretagetäger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varitskattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag somäger aktien eller andelen i förvaltningsförelaget. Om särskilda skäl föreligger, kan riksskatleverket medgedels atl företag, som inte är förvaltningsföretag enligt andra slyckel menvars verksamhel till inte oväsenfiig del beslår i förvaltning av värdepappereller därmed likartad lös egendom, skall i beskattningsavseende behandlas somsådant förvaltningsföretag, dels att förvaltningsföretag, som är moderföretag ien koncern och som ombesörjer vissa gemensamma uppgifter för koncernensräkning, inte skall i beskattningshänseende behandlas som förvaltningsföretag.Mot beslut i fråga som här avses får talan inte föras. Prop.1983/84:84 206 Förvärvarföretag aktie eller andel i annat företag och är det inte uppenbart alt delföretag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskillvärde med hänsyn lill ägarföretagels rörelse eller kapitalförvaltning,föreligger inle skattefrihet enligl denna anvisningspunkt för utdelning på akfieneller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hos det utdelandeföretaget och som inte molsvarar tiUskJutet belopp eller inbetald insats.Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar liUskJutetbelopp eller inbetald insats. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid laxering.Därvid skall dock iakttas följande. En förening som underbeskattningsår för vUket taxering i första instans sker beslutar om utdelning enhgt punkl 13 första stycket av anvisningarna till 29 § får vid nämnda taxering avdrag för denna utdelning under förutsättning a) att utdelningen hänför sig tillbeskattningsår för vilkel taxering i första instans sker samt b)att avdrag för utdelningen intemedgetts vid taxering. Ränta eller utdelningsom tagits upp som inkomst av kapital vid 1984 eller fidigare års taxeringar skall inte i något fall beskattas som inkomst av jordbmksfastighet eller annan fastighet vid 1985 eller senare års taxering ar. Räntaeller utdelning som hänför sig eller tidigare skall vid 1985 årstaxering beskattas som inkomst av jordbmksfastighet eller annan fastighet underförutsättning a) att räntan eller utdelningen uppburitseller blivit tillgänglig för lyftning efler utgången av , b)att vad ovan under a sagtsmedfört att räntan eller utdelningen inle beskattats som inkomst av kapital vid1984 års taxering saml c) att räntan eller utdelningenvid tillämpning av den nya lagen skall redovisas som intäkt avjordbruksfastighet eller annan fastighet. Skallden skattskyldige på grund av förlängning av räkenskapsår inte beskattas förinkomst av jordbruksfastighet eller annan fasfighel vid laxering,skall vad i föregående stycket sagts om beskattning av ränta eller utdelning istället gälla vid taxering. Prop.1983/84:84 207 Närvarande: Justitierädet , regeringsrådet ,. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 6 oktober1983 har regeringen på hemställan av statsråden . och beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar och 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370). Förslagen har inför lagrådet föredragits avavdelningsdirektören och kammartättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Det remitteradeförslaget utgör led i en strävan att gynna den kooperativa verksamheten i samhällecoch så långt möjligt ge de kooperativa föreningarna i Jämförelse med andraföretagsformer likvärdiga förutsättningar inom näringslivet. Med förslagetavses atl söka fillgodose kooperationens behov av ökad försöijning medriskkapital. Den nuvarande principen, att behovet av egenkapital i rörelsentillgodoses genom medlemsinsatser och fonderade överskott, bryts och möjlighetinförs för föreningarna alt låta även andra än medlemmarna satsa riskbärandekapital. De kooperativa föreningarna ges sålunda rätt atl utöver medlemsinsalsernata till sig riskbärande kapital i annan form, nämligen genom vad förslagetkallar förlagsinsatser. Sådana kapitaltillskott skall kunna göras inte bara avmedlemmar i'föreningen utan också av andra. Tanken är bl.a. atl möjligheterskall öppnas för allmänna pensionsfondens att genom förlagsinsatsergöra placeringar i ekonomiska föreningar. Den nya formen av kapitalförsörjningförutsätter ändringar i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar. För attförbättra näringslivets försörjning med riskkapital har tid efter annanvidtagits skilda stimulansåtgärder genom ändringar i skatldagsfifl-ningen.Sålunda har införts viss lindring i utdelningsbeskattningen och idubbelbeskattningen av företag. Molsvarande ålgärder föreslås nu beträffandede kooperativa föreningarna i samband med alt ökade möjligheter tillförsörjning med riskkapital införs för dem. Enligt del remitterade förslagellindras sålunda dubbelbeskattningen av utdelad vinst i sådana ekonomiskaföreningar som i beskattningsavseende är atl anse som kooperativa och somhuvudsakligen driver rörelse. Detta sker genom att rätt införs för föreningarnaall göra avdrag för utdelning som utgått i förhållande till 1983/84:84 208 Vidare ges möjlighel för dem som uppbär utdelning på andelar iekonomiska föreningar atl till beskattning uppta utdelningen inom andrainkomstslag än kapital och rörelse, nämligen inom inkomstslagenjordbruksfastighet och, i viss omfattning, annan fasfighel. Denna nyordning ifråga om utdelningsavdrag och rätt inkomstslag kommer tiU uttryck i föreslagnaändringar i kommunalskatlelagen (1928:370). Förslagetbehandlas i det följande i två avsnitt, det första rörande ändringarna i lagenom ekonomiska föreningar och det andra rörande ändringarna i kommunalskatlelagen. Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen Deföreslagna ändringarna i kommunalskattelagen är liksom förslaget till ändringari föreningslagen avsedda att underlätta de kooperativa föreningarnasanskaffning av riskvilligt kapital. De går ut på alt hindra dubbelbeskattningenav vinsten i en ekonomisk förening och alt möjliggöra att utdelning påkapitalinsatser redovisas i även andra inkomstslag än kapilal och rörelse. som i beskattningsavseende är att anse som kooperativ harför närvarande rätt att vid beskattningen göra avdrag för s.k. kooperativ utdelning,dvs. för pristillägg, rabatt eller annan sådan utdelning i förhällande lillgjorda köp eller försäljningar som föreningen lämnat sina kunder av vinsten påden kooperativa verksamheten. Genom förslaget får föreningen rätt att göraavdrag även för s. k. insatsutdelning, under förutsättning att föreningenshuvudsakliga verksamhet avser rörelse. Under rörelse innefattas dock inlejordbruk eller skogsbruk. Rätten till avdrag för utdelning på den föreslagnanya typen av insatser, förlagsinsatser, blir obegränsad, medan rätten tillavdrag för utdelning på medlemsinsalser begränsas och blir beroende avskattskyldigheten hos mottagaren. Avdrag medges i sistnämnda hänseende iprincip endast i den mån mottagaren är skaltskyldig för utdelningen. I frågaom all utdelning, således även kooperativ utdelning, skall gälla att avdrag fårgöras i endasl en förvärvskälla och avse det räkenskapsår som utdelningenhänför sig till. Förslagelinnebär vidare en utvidgning av möjligheterna för den som uppbär utdelning påandelar i ekonomiska föreningar att redovisa denna intäkt i olika inkomstslag.För närvarande kan sådan intäkt redovisas endast i inkomsislagen kapilal ochrörelse. Enligt förslagel skall redovisningen kunna göras även i inkomstslagenJordbruksfastighet och annan fastighet, beträffande sistnämnda inkomstslag dockendast om fasligheten taxeras enligt s. k. konventionell metod och inle genom schablonlaxering.Vad som sagts om utdelning på andel i ekonomisk förening skall också gällautdelning på aktier och ränta. Prop.1983/84:84 209 En lagstiftning som den föreslagna i syfte att lindra denform av dubbelbeskattning som består i att vinsl i ekonomisk föreningbeskattas först hos föreningen och därefter i den mån den delas ut i förhållandetill gjorda insatser - hos den som uppbär utdelningen möter inga invändningarfrån lagrådets sida. Sådan lagstiftning finns redan för vissa slag av vinster iaktiebolag. Lagrådet vill emellertid dröja något vid den lagstiftningstekniksom föreslagits. Huvudregeln om lättnad i dubbelbeskattningen, somutformats som en avdragsregel för föreningen, har tagits in i en ny punkt, 13,av anvisningarna till 29 §. Denna paragraf jämte 28 § reglerar beräkningen avinkomst frän särskild förvärvskälla i inkomstslaget rörelse. Enligl sin plats ikommunalskallelagens regelsystem skall 29 § behandla endast driftkostnader iförvärvskällan rörelse, vilkel också framgår av dess inledning i 1 mom. förstastycket. I sammanhanget kan erinras även om regeln i 20 § första stycket, enliglvilken vid beräkning av inkomsten från särskild förvärvskälla alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande skallavräknas från bruttointäkten. Sådan utdelning som här är i fråga är emellertid inte atthänföra lill driftkostnad i egentlig mening. Det framgår av vad som utgörutdelning från ekonomisk förening. Regler härom finns i 18 § första stycket föreningslagen.Där föreskrivs atl utdelning inte får översliga vad som i faststäUdbalansräkning och, i fråga om moderförening, i fastställd koncernbalansräkningför det senaste räkenskapsåret redovisas som föreningens eUer koncernensnettovinst för året, balanserade vinst och fria fonder med avdrag för 1.redovisad förlust, 2. belopp som enligt lag och stadgar skall avsättas tillbundet eget kapital eller, i fråga om moderförening, belopp som av det friaegna kapilalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom dennaskall överföras till bundet eget kapital, 3. belopp som enligl stadgarna eljestskall användas för annal ändamål än utdelning lill medlemmarna. Vidareföreskrivs atl inte heller gottgörelse i form av efteriikvider, återbäringar e.d.och som inte räknats in i årsvinsten får betalas ut i vidare mån än attföreskriven avsättning kan ske till reservfonden. Av 17 § I mom. förstastycket framgår atl - om på grund av rörelsens resultat medlemmar eller andratillgodoförts gottgörelse i form av efteriikvider, återbäringar e.d. avsättning därav skall ske till reservfond med , även om gottgörelseninte räknats in i årsvinsten. Av de nu återgivna reglerna framgår sålunda att utdelninginte kan hänföras till driftkostnad. Inte ens kooperativ utdelning, som tydligtvisdock inle måste räknas in i årsvinsten, synes vara atl räkna som driftkostnad,oaktat nuvarande regler om rätt till avdrag för kooperativ utdelning finnsupptagna bland reglerna i 29 § och dess anvisningar. När ändringar nu skall genomföras i fråga om rätten tillavdrag för utdelning från ekonomisk förening vill lagrådet föreslå att ändringsamtidigt görs i systematiken sålunda, att reglerna i sin helhet flyttas bortfrån 14 1983/84. Prop.1983/84:84 210 29 § och dess anvisningar och i stället förs in där denärmast hör hemma, nämligen i det kapitel som benämns "För beräkning avinkomst gemensamma bestämmelser". De torde där lämpligen få sin plats ien ny 41 f §. En sådan flyttning motiveras också av att den föreslagna avdragsrällenföreslås begränsad i viktiga hänseenden, såsom till en förvärvskälla och vidaremed hänsyn bl. a. lill verksamhetens art och omfallning. Del sagda innebärbeträffande det remitterade förslaget att 29 § 2 mom. utgår och alt deföreslagna bestämmelserna i punkl 13 av anvisningarna till 29 § flyttas tillden nya 41 f §. Som en följd av denna flyttning torde även anvisningspunkt 12 lillsamma paragraf - vilken innehåller föreskrifter om vad som avses med kooperativförening - flyttas. Den torde få utgöra anvisningar lUlden nya 41 f §. Frågan till vilket inkomstslag och till vilkenförvärvskälla en viss intäkt skall hänföras är betydelsefull i flerahänseenden, l.ex. för bedömningen av rätt beskattningsort för intäkten samt föravgörandet humvida och i vad mån underskottsavdrag kan utnyttjas. Fråganinverkar även på beräkningen av underlag för socialavgifter. Den har dessutomfått ökad vikt genom ändringar i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt (SFS 1982:416), såvitt dessa innehåller bestämmelser om beräkningav underlag för s. k. tilläggsbelopp. Förslaget får följdverkningar även t. ex.vid beräkning av statliga och statskommunala bostadsbidrag tUl barnfamiljer(se 6 § andra stycket SFS 1976: 263 enligt lyddsen SFS 1981: 337 saml 4 §första stycket SFS 1976:262 i lydelsen SFS 1981:338) samt vid beräkning avåterbetalningsskyldighetens omfattning när del gäller återbelalningspliktigastudiemedel (se 8 kap. 34 § andra stycket studiestödslagen, 1973: 349, i dess lyddseenligt SFS 1982:266). Förslagel får sålunda återverkningar långt utöver detangivna syftet att nå ökad likställighet i inkomstskattehänseende mellan olikakategorier av . mottagare av utdelningar och räntor från kooperativaföreningar. En belysning av förslaget genom remissbehandling i den nu berördadelen skulle med hånsyn härtill ha varit önskvärd. Detsamma gäller den ohkabehandling av ränte- och utdelningsbeskattningen inom inkomstslaget annan fastighetsom förslaget innebär såtillvida alt endast fastigheter som inkomst-laxerasenligt den s.k. konventionella metoden omfatlas av förslaget. Förutom de iremissprotokollet omnämnda bostadsrättsföreningarna ställs sålunda villaägarnautan möjlighel att föra intäkter av här nämnt slag lill den förvärvskälla varifastigheten taxeras. Denna skillnad i behandling synes knappast vara sakligtmotiverad utan torde vara rent skattetekniskt betingad. Frågan är inte berörd iremissprotokollel. En annan fråga av allmän räckvidd och närmast avterminologisk art gäller begreppet andel i ekonomisk förening. För närvarandemedför delta begrepp inga tolkningssvårigheter, eftersom fråga är enbart omandel på grund av medlemskap. Genom förslaget tillskapas en ny sorts andel,nämligen förlagsandel. Förslaget innebär att även sådan andel på sina häll 1983/84:84 211 inbegripsi begreppet andel i ekonomisk förening. I vissa sammanhang kan dock begreppelinte betyda mer än andel på grund av medlemskap. Begreppet kommer därmed attanvändas i kommunalskattelagen i två betydelser, vilkel är ägnat atl skapatolkningsproblem inte bara i kommunalskatlelagen utan också i annanskattelagstiftning där begreppet förekommer. 1remissprotokollet förekommer en anmärkning om begreppets innebörd utanförbeskattningen av utdelning på andel endast i fråga om ett enda förhållande,nämligen realisationsvinstbeskattningen. Som exempel på fall då andel iekonomisk förening inte kan betyda annat ån medlemsandel kan nämnasbestämmelsen i 4 § elfte stycket lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt,som föreskriver alt andel i ekonomisk förening, vars behållna tillgångar vidlikvidation endast delvis skall skiftas mellan medlemmarna, skall las upp tillett värde motsvarande den del av föreningens förmögenhet som skulle ha fallitpå andelen om föreningen hade trätt i likvidation. Såvittangår kommunalskatlelagen synes man kunna nöja sig med all låta begreppet andeli ekonomisk förening omfatta såväl förlagsandel som medlemsandel, när del inteslår klart att enbart den senare avses. Men alldeles tiUfredsställande är detinte. Önskvärt är all det, så gott del låter sig göra, i övrigt undersökshuruvida den dubbla betydelsen kan föranleda misstag. Förslagetföranleder härjämte ett par frågor av mera speciell natur. Den första frågangäller huruvida någon skillnad i behandling skall föreligga mellan ränta, å enasidan, saml utdelningar, ä den andra. De föreslagna ändringarna i punkt 2 avanvisningarna lill 28 § och i punkt I av anvisningarna till 38 § sägs i remissprotokollelmotsvara nuvarande regler i punkt 2 första och andra styckena av anvisningarna fill28 § samt punkt 1 av anvisningarna till 38 §. Utöver den utvidgning lillinkomstslagen jordbruksfastighet och annan fastighet som förslaget innefattarsägs ingenting i remissprotokollet om att förslaget skulle innebära någonändring i sak. Del vill emellertid synas som om ändringen sträcker sig längre. Nuvarandepunkt 2 av anvisningarna till 28 § är uppdelad i tre stycken. Det förstainnehåller den allmänna principen, alt ränteintäkt samt utdelning på bl. a.aktier och andelar i ekonomiska föreningar i aUmänhet är att räkna som intäktav förvärvskällan kapital. Del andra stycket handlar enligl ordalagen enbart omränteintäkt. 1 del tredje stycket slutligen ges en specialbeslämmelse för bank-och annan penningrörelse samt för försäkringsrörelse. Av förarbetena tillnuvarande bestämmelser (se exempelvis SOU 1924:53 s. 418) och föreliggandelagkommentar på området (Geijer-Ro-senqvist-Sterner, , 8:eupplagan, s. 239) framgår följande. För aktiebolag och Juridiska personer, somdriver rörelse av annat slag än bank- och försäkringsrörelse samtpenningrörelse, föreligger en Prop.1983/84:84 212 presumtion för att utdelning skall hänföras till intäkt avkapital. Beträffande ränteintäkt är presumtionen för att intäkten är atthänföra till rörelse. För enskilda rörelseidkare torde utdelning på aktier m. m.endast i undan-tagsfaU kunna hänföras till intäkt av rörelse. Vad angårränteintäkt, som åtnjutits av enskild rörelseidkare, måste i varje särskilt faUbedömas, i vad mån intäkten är att hänföra till intäkt av kapital eller avrörelse. Till rörelse bör hänföras så slor del av det räntebärande kapitaletsom kan anses såsom erforderiigl normalkapital för driften, dvs. det kapitalsom affärsmässigt kan vara investerat i förvärvskällan. Genom detremitterade förslagel rubbas nuvarande disposition av punkt 2 av anvisningarnatill 28 §. Första och andra styckena ersätts med en gemensam föreskrift för ränlaoch utdelning på aktier m. m., vilken lar upp nuvarande, enbart för ränteintäktgällande föreskrifter i punkt 2 andra stycket av anvisningarna till 28 §.Därigenom går de enligl det föregående gällande olika presumlionerna föraktieutdelning m. m. och ränta föriorade. Humvida detta är meningen framgårinte av remissprotokollet. Är avsikten atl någon ändring i sak inte skall ske, börlydelsen jämkas något. Lagrådet föreslår att för sådant fall punkt I andrastycket andra meningen av anvisningarna till 38 § får inledas med orden"Beträffande ränta kan detta vara fallet även etc. ..." Innebörden av bestämmelsema i förslagets andra styckeskulle vidare enligt lagrådets mening framgå tydligare om dels orden"rörelsen eller fastigheten" i slutet av första meningen ersätts medorden "Jordbruket, fastigheten eller rörelsen", dels ordet"verksamheten" på tre ställen i stycket byts ul mot ordet"förvärvskällan". Andra stycket i förslaget avslutas med etl exempel somövertagits från nuvarande lydelse. Detta exempel förefaller med hänsyn till denändrade lydelsen av anvisningspunkten väl snävt och inte särskilt belysande.Det torde därför böra utgå och ersättas med ett motivuttalande av störteräckvidd. Den andrafrågan som det remitterade förslaget väcker gäller utdelning på andelar iaktiefonder. Enligt den föreslagna ändringen i 38 § 1 mom. skall tiU inläkt avkapital räknas utdelning på akfier m.m. liksom på andelar i aktiefonder, alltsåvitt intäkten inte är atl hänföra till jordbruksfastighet, fastighet somavses i 24 § 1 mom. eller rörelse. Enligt punkt I första stycket avanvisningarna till 38 § i förslaget skall utdelningar på aklier och andelar iaktiefonder och ekonomiska föreningar i allmänhet räknas som inläkt av kapilal.När frågan om behandling av intäkter av hithörande slag regleras i punkl 1andra stycket av anvisningarna tiU 38 §, punkt 2 a av anvisningarna till 24 §och punkl 2 första stycket av anvisningarna till 28 § i förslaget utelämnasdock utdelning på andelar i aktiefonder. 1 remissprotokollet nämns ingenting omhur sådan utdelning skall behandlas. Ett klariäggande på denna punkl synesönskvärt. 1983/84:84 213