prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Några av de krifiskainstanserna föreslår alt endast taxeringsvärde skall läggas till grundför schablonvärdet. RSV föreslär att slickdagen i stället bestäms fill den 1januari 1975. Några remissinstanser, bl.a. RRV, anser att uppräkningen av detvalda förmögenhetsvärdet bör vara mindre än enligt förslaget. Det ärenligt min uppfattning nödvändigl atl arbeta med en stickdag vidvinstberäkningen. Jag har också förståelse för kommitténs val av tidpunkt. Somman framhåller torde taxeringsvärden inte nämnvärt avvika från marknadsvärdenaberoende på all bostadsrätterna ända fram lill utgången av är 1968 varunderkastade priskoniroll. Jag delar uppfattningen att schablonvärdet börspegla föreningens förmögenhetsförhållanden. Med det synsättet blir emellerfidförslaget om stickdag mindre lämpligt från praktisk synpunkt. Del är enligt minmening inte försvarligt att föreslå en regel om vilken man vet alt en korrekttillämpning i vissa fall kan vara utesluten. Även om möjligheten att användadet verkliga vederlaget i och för sig slår öppen måste sfickdagen bestämmas såatt det finns tillgång fill det bokföringsmaterial som krävs för beräkning avföreningens förmögenhet. Den tidigaste dag som då kan komma ifråga är den 1januari 1974. Prisutvecklingstakten för bostadsrätterna var generellt setlrelativt måttlig . Väljs den 1 januari 1974som stickdag och bestäms schablonvärdet fill av bostadsrättens andel iföreningens förmögenhet bör man enligl min mening kunna fåett ingångsvärde som i de flesta fall inte i allt för hög grad avviker frånmarknadsvärdet. Förmögenhetsberäkningen bör göras på basis av 1974 årstaxeringsvärde. Jag finner det sannolikt att den som under perioden 1969-1973har förvärvat en bostadsrätt för en köpeskilling som avsevårt översfigerschablonvärdet också har möjlighet alt styrka detta högre ingångsvärde vidvinstberäkningen. Det blir därmed inte aktuellt att tillämpa schablonvärdet. 3.4 Frågan om uppskov med beskattning Jag övergår nu fill att behandla frågan om man bör införaen möjlighet till uppskov med beskattning av vinst vid försäljning avbostadsrätter. Innan jag går in på kommitténs förslag skall jag kortfattatberöra de regler om uppskov med beskattning som gäller på fastighetsområdet. Vid realisationsvinstbeskattningen gäller som en allmänprincip att en 1983/84:67 41 realiseradvinst skall beskallas oberoende av om vinsten reinvesteras eller inte. Ett vikfigtundantag från denna princip har emellertid gjorts i fråga om vinster vidfastighetsförsäljningar. När det gäller fasfighetsvinster kan nämligen uppskovmedges med beskattningen bl.a. under förutsättning atl en fastighet anskaffassom ersättning för den avyttrade fastigheten. Uppskov kan medges dels vid vissanärmast tvångsvisa fastighetsavyltringar, dels vid försäljningar av villa- och jordbruksfasfigheter.Reglerna om uppskov med beskattning i tvångsfallen tillkom i anslutningtill att den eviga realisationsvinstbeskattningen för fastigheter infördes.Möjligheterna till uppskov utvidgades vid reform av realisalionsvinsibeskatlningentill atl omfatta även de angivna frivilliga fastighetsavyttringarna.Uppskovsreglerna finns numera efter en huvudsakligen teknisk omarbetning år1978 i lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst, UppskL. Del saknas här anledningatt i detalj gå in på uppskovsreglernas uppbyggnad. Jag skall emellertid ikorthet beröra förutsättningarna för uppskov i de fall som i detta sammanhangär av intresse, nämligen vid avyttringar av villa-och jordbruksfastigheter. Somredan nämnts krävs att den skattskyldige anskaffar en fastighet som ersättningför den avyttrade fastigheten. Detta måste ske frän avyttringen avden ursprungliga fasligheten (5 § UppskL). Tidsfristen kan om särskilda skäl föreliggerförlängas med efter medgivande av RSV. För uppskov krävs vidare atl den skatlskyldigevarit bosatt på den sålda fastigheten somgått till ända närmast före avyttringen. RSV kan även medge undantag från bosältningskravet(3 § UppskL). Av betydelse föruppskovsfrågan är vidare förhållandet mellan vederlaget för den avyttrade fastighetenoch vederlaget för ersättningsfastigheten. Uppskov med beskattning av helavinsten medges om inköpspriset för ersättningsfastigheten minsl motsvararförsäljningspriset för den ursprungliga fastigheten. Överstiger sistnämndabelopp vederlaget för ersättningsfastigheten medges uppskov med skillnadenmellan realisationsvinsten och det överskjutande beloppet (6 § UppskL). För altuppskov över huvud taget skall komma i fråga måste den skattephkfiga vinstenenligt 3 § UppskL minst uppgå fill . När ersättningsfasfighetenavyttras beaktas uppskovet genom att de sammanlagda avdragsposterna(omkostnadsbeloppet) minskas med upp-skovsbeloppel omräknat med hänsyn tillförändringarna i del allmänna prisläget räknat från fjärde året efter förvärvetav ersättningsfastigheten (11 § UppskL). I kapilalvinstkommitténsursprungliga uppdrag ingick alt överväga möjligheterna all införa etl systemmotsvarande del som finns för fastigheter för uppskov med beskattning också påbostadsrättsområdet. När en särskild kommitté tillkallades för att - efterbegäran från - göra en översyn av reglerna om uppskov medbeskattningen av fastighetsvinsler överfördes 1983/84:67 42 också uppskovsfrågan såvitt avser bostadsrätterna frän kapilalvinstkommillénfill den nya kommittén (B 1981:01) för reavinstuppskov, KRU, (Dir. 1980:78 och79). I sammanhanget angavs emellertid att kapitalvinstkommittén borde strävaefter att utforma sitt förslag fill realisafionsvinstregler för bostadsrätterså att reglerna inte försvårar att ett uppskovssystem för bostadsrätter införs. Kommittén har i betänkandet redovisat hur de olikaalternativen för evig realisationsvinstbeskattning kan samordnas med regler omuppskov med beskattning. De föreslagna reglerna är till sitt materiellainnehåll i stort sett identiska med fastighetsreglerna. Förslagen läckerförsäljningar och köp inom bostadsrättsseklorn saml även övergång frånbostadsrätt till villa och från villa till bostadsrätt. I en promemoriaupprättad inom KRU:s sekretariat, som tagits in som bilaga i belänkandet, harvidare administrafiva synpunkter redovisats pä etl uppskovssystem förbostadsrätter utformat enligt den lösning som presenterats av kapilalvinstkommillén. I det föregående har jag föreslagit att beskattningen avvinster på bostadsrätter skall ske enligt aktiemetoden. Jag inskränker migdärför här till att redogöra för kommitténs förslag fill uppskovsreglerkombinerade med denna metod. Förutsättningarna för uppskov överensstämmer, som jag nyssnämnt, i princip med dem som uppställs i fastighetsreglerna. Särskilda reglerhar emellertid föreslagits i två hänseenden, nämligen i fråga om jämförelsenmellan vederlaget för en avyttrad resp. förvärvad bostadsrätt samt beträffandeåterföringen till beskattning av uppskovsbeloppet vid avyttringen av ersåttningsobjektet. När det gäller bestämningen av vederlagets storlekföreslås att detta förutom den avtalade köpeskillingen även skall innefatta ettbelopp som molsvarar bostadsrättens andel i föreningens skulder minskat medvärdet av föreningens fillgångar vid sidan av fasligheten. Kommittén framhålleralt etl sådant hänsynstagande av på bostadsrätten belöpande andel avföreningens skulder är nödvändigt för att uppnå en rättvisande jämförelsemellan vederlaget för en bostadsrätt och för en villa och mellan olikabostadsrätter. I fräga om återföring fill beskattning av uppskovsbeloppetföreslår kommittén alt beloppel inle skall indexeras när ersätlningsobjektetutgörs av en bostadsrätt. Motivet för detta är att vinstberäkningen i övrigtvid tillämpningen av akfiemetoden är nominell. Om ersätlningsobjektet i ställetutgörs av en fasfighel skall uppskovsbeloppet däremot - i enlighet mednuvarande uppskovsregler - räknas upp. I belänkandet framhålls vidare attsärskilda åtgärder måste vidtas för att upprätthålla kontrollen av ettuppskovssystem på bostadsrätter. Når man har atl ta ställning till om uppskovsregler skallinföras för bostadsrätterna måste förhållanden av vilt skilda slag vägas in.Vid remissbehandlingen har också mycket skiftande synpunkter framförts. 1983/84:67 43 skallemyndigheternas sida har man i allmänhet ställt sigtveksam fill att utvidga tillämpningsområdet för uppskovsreglerna.Svårigheterna att identifiera och registrera enskilda bostadsrätter i avsaknadav ett allmänt bostad.srättsregister har särskilt framhållits. Farhågor harframförts om att medgivna uppskov med beskattning inte skall komma att beaktasnär ersättningsobjektet avyttras. Några av de hörda myndigheterna anser att ettuppskovssystem inte bör införas nu ulan all ett ställningstagande bör anstå filldess resultatet av utredningsarbetet inom KRU föreligger. Vissa remissinstanser med andra utgångspunkter för sinaställningstaganden anser det däremot önskvärt - eller rent av nödvändigt - attevig beskattning av vinster på bostadsrätter kombineras med möjhgheter tilluppskov med beskattningen. Sådana synpunkter har framfört bl.a. från AFR, SBC, . Även och fillstyrker attmöjligheter fill uppskov med beskattningen införs. För egen del gör jag följande bedömning. Från vissaremissinstanser har den synpunkten framförts alt ett definifivtställningstagande i uppskovsfrågan bör anstå fill dess resultatet av KRU:sarbete föreligger. Enligt min mening förutsätter detta att hela frågan om evigbeskattning av vinster på bostadsrätter skjuts på framfiden. Av skäl som jag fidigareredovisat bör emellertid en anpassning av reglerna för bostadsrätterna till ettnumera sedan läng tid allmänt vedertaget synsätt pårealisationsvinstbeskattningen inte ytterligare fördröjas. Man bör därför nu taställning även i uppskovsfrågan. Jag har i del föregående förordat attrealisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter skall ske enligt aktiemetoden.När jag stannat för denna metod har jag lagt den största vikl vid alt reglernaskall vara enkla att förstå och lillämpa för såväl de berörda skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna. Önskemålet om lättillämpade regler måste tillmätas storbetydelse också vid prövningen av uppskovsfrågan. Det kan utan tvekan sågas attde vinster vid fillämpningen som följer av akfiemetoden till stor del skulle gåförlorade om denna metod kombineras med uppskovsregler. Vidlyftigaregisterings- och kontrollsystem skulle krävas för att upprätthålla en rimligkontroll av uppskovsbestämmelserna på bostadsrältssidan. Det framstår sommycket tveksamt om de begränsade resurser som f.n. står fill förfogande bör tasi anspråk för sådana uppgifter. Valet av akfiemetoden innebår också att skatteuttagetallmänt sett kommer att ligga på en förhållandevis låg nivå. Detta är särskiltfallet i fråga om medellänga bostadsrättsinnehav. De två förhållanden som jag nu nämnt - önskemålet om enklaregler och en måttlig skattebelastning på bostadsrättsvinster- talar emot etluppskovs-syslem för bostadsrätterna. Även andra förhållanden bör emellerfid beaktas. Till grundför uppskovsreglerna på fastighetssidan ligger tanken att en vinstbeskatlning vid Prop.1983/84:67 44 överlåtelser av villafastigheter kan ge upphov lillinlåsningseffekter på bostadsmarknaden vilka i sin tur kan hämma en från allmänsynpunkt önskvärd rörlighet på arbetsmarknaden. Sådana överväganden måstegivetvis komma med i bilden även beträffande bostadsrätterna. Vid en samlad bedömning har jag kommit till den slutsatsenatt uppskovsregler inte bör införas för vinster på bostadsrättsområdet. Jag harsåledes även vid prövningen av uppskovsfrågan tillmätt önskemålet om enkla och lättillämpaderegler avgörande betydelse. Härtill kommer, som jag tidigare påpekat,skatteuttaget enligt mitt förslag att bli relafivt begränsat. Några beaktansvärdanegativa effekter för rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden bör därförinte uppkomma till följd av att uppskov med beskattning inte kan medges. Som en följd av mitt ställningstagande bör KRU få filläggsdirektiv.Jag återkommer senare denna dag till den frågan. Enligl bestämmelser i 42 § TL skall bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag, som underlag för medlemmens eller delägarens taxering,lämna vissa uppgifter till taxeringsmyndigheterna. Uppgiftsskyldighetenomfattar i regel bara lägenhetens förmögenhetsvärde men om lägenheten är uthyrdskall ytterligare uppgifter lämnas. Förmögenhetsvärdet skall för medlemmenseller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhetredovisas så att schablonintäkt kan beräknas enligl punkt 2 av anvisningarna lill38 § KL. Uppgift om förmögenhetsvärde behöver inte lämnas om föreningen ellerbolaget saknar behållen förmögenhet. Skattechefen kan åven i andra fall medgebefrielse från skyldigheten att lämna uppgift om förmögenhetsvärdet. Iuthyrningsfallen skall föreningen eller bolaget lämna uppgift om medlemmenseller delägarens inbetalningar fill föreningen eller bolaget och då särskiltange hur stor del som är kapitaltillskott. BRL innehåller bestämmelser om skyldighet förbostadsrättsföreningar att föra förteckning över föreningens medlemmar och delägenheter som upplåtits med bostadsrätt. Medlemsförleckningen skall för varjemedlem innehålla uppgift om namn och hemvist samt om bostadsrätt som haninnehar. I lägenhetsförteckningen skall för varje lägenhet redovisas bl.a.lägenhetens beteckning och andel, bostadsrättshavarens namn samt grundavgiftenför bostadsrätten. saknades krav pä skriftlig form vid överlåtelseav en bostadsrätt. En överlåtelse kunde därför ske genom ett muntligt avtal.Genom en införd bestämmelse i BRL skall fr.o.m. avtalom överlåtelse av en bostadsrätt genom köp upprättas skriftligen och skrivasunder av säljaren och köparen. Avtalet skall la upp den lägenhet somöverlåtelsen avser samt köpeskillingen. Motsvarande gäller vid byte och gåva.Överlåtelser som inte uppfyller dessa föreskrifter är ogiltiga. En styrktavskrift av överlåtelseavtalet skall fogas fill bostadsrättsföreningenslägenhetsförteckning. 1983/84:67 45 Motsvarande krav på lägenhetsförleckning och skriftligtöverlåtelseavtal gäller inte för bostadsföreningar och bostadsaktiebolag. Av kapitalvinslkommilténs redovisning av svaren på enenkät fill skattecheferna framgår bl.a. alt nuvarande realisationsvinstreglerpå bostadsrättsområdet efterlevs dåligt av de skattskyldiga. En betydande andelav de skattepliktiga avyttringarna deklareras inte. Ett skäl till detta uppgesvara bristande kunskap om beskattningsreglerna. Del är sannoHkt atl en övergångtill evig beskattning kommer att förändra den bilden. Alla som avyttrar enbostadsrätt bör för framtiden vara medvetna om att transaktionen i princip ärskattepliktig. En omläggning måste emellertid förenas med en uppgiftsskyldighetför bostadsrättsföreningarna som gör det möjligt atl kontrollera reglernasefterlevnad på ett tillfredsställande sätt. Kommittén anser att 42 § TL bör kompletteras så atttaxeringsmyndigheterna i samband med att en evig realisationsvinstbeskattningpå bostadsrätter införs får tillgång lill bättre underiag för en kontroll avrealisationsvinsterna. Kommittén föreslär att bostadsrättsföreningar o.d. åriigenskall lämna vissa uppgifter till taxeringsmyndigheterna. Uppgiftsskyldigheten,som föreslås gälla vid såväl onerösa som benefika förvärv, skall enUglförslaget omfatta uppgifter angående överlåtare, förvärvare, lägenheten,överlåtelsedatum, köpeskilling och tidpunkten för överlåtarens förvärv samt erlagdakapitaltillskott. Om bostadsrätten förvärvats före stickdagen erfordras enligtkommittén också uppgifter om föreningens eller bolagets behållna förmögenhetper stickdagen. För egen del ansluter jag mig till kommitténs förslag omen utvidgad uppgiftsskyldighel för bostadsrättsföreningar. Uppgiftsskyldighetenbör av prakfiska skäl omfatta alla överlåtelser under beskattningsåret somanmäls till föreningen . För att begränsa föreningarnas uppgiftslämnande böruppgiftsplikten i huvudsak endast avse sådana upplysningar som kan hämtas frånde numera obligatoriska skriftliga överlåtelseavtalen. Därutöver bör uppgift lämnas om de kapitaltillskott somöverlåtaren erlagt under sin innehavstid. Jag har tidigare föreslagit att medelsom finns på s.k. inre reparationsfond eller liknande fond inte skall ingå irealisationsvinstberäkningen. I de fall då det inte utgår någon särskildersättning för dessa fondmedel skall köpeskillingen reduceras med ett beloppsom motsvarar bostadsrättens andel av fonden. Liknande reduktion skall skebeträffande ingångsvärdet. Taxeringsmyndigheterna - liksom den skattskyldige -behöver därför få veta fondens storiek vid förvärvet och överiätelsen. Uppgifihärom bör ingå i den obligatoriska uppgiftsskyldigheten. Enligt 22 §bokföringslagen (1976:125) skall en förenings räkenskapsmaterial bevaras iminst . Motsvarande bestämmelse fanns inlagen bokföringslag.Jag har i avsnitt 3.3.6 föreslagit att den s.k. stickdagen skall vara den 1januari 1974. Det bör därför vid ikraftträdandet finnas räkenskapsmaterial fr.o.m.slickdagen som kan utgöra underlag för föreningarnas uppgiftsläm- 1983/84:67 46 nande beiräffande exempelvis kapitalfillskott och innesiåendemedel på inre reparationsfond. För framfiden åligger det föreningarna enligt 20§ första stycket TL att sörja för atl sådant räkenskapsmaterial bevaras sombehövs för att fullgöra uppgiftsskyldigheten. I de falldå förvärvet skett bör av kontrolluppgiften även framgåbostadsrättens andel av föreningens behållna förmögenhet per den 1 januari1974. I ett hänseende anser jag alt uppgiftskyldigheten bör gå längreän vad kommittén förordat. För att underlätta taxeringsarbetet bör uppgifiockså lämnas om överiätarens anskaffningskostnad för en avyttrad bostadsrättsamt om anskaffningstidpunkten. Uppgift om köpeskillingen vid förvärvet bördock inte behöva lämnas om den avyttrade bostadsrätten förvärvats före den 1juli 1982 med hänsyn fill att krav på skriftlig form vid överlåtelse av enbostadsrätt inte gällde före nämnda tidpunkt. Etl motsvarande undantag frånskyldigheten att ange överlåtarens anskaffningskostnad bör gälla i fråga omandelar i bostadsföreningar och akfier i bostadsaktiebolag som förvärvats föreutgången av . Jag föreslår all kontrolluppgiften skall innehålla uppgiftom överlåtarens och förvärvarens namn samt personnummer eller adress,lägenhetens beteckning, tidpunkten för överiätelsen och köpeskillingens storiek,fidpunkten för förvärvet och köpeskillingen vid förvärvet, kapitaltillskottsom får dras av vid vinstberäkningen, innesiående medel på inre reparationsfondo.d. vid förvärvet och överlåtelsen saml vid förvärv lågenhetensandel av föreningens behållna förmögenhet . Övriga uppgiftersom kan erfordras i kontrollarbetet bör föreningen ha att lämna först eftersärskild anmaning. De uppgifter som föreningen utan anmaning skall lämna lilltaxeringsmyndigheterna skall även tillställas andels- och delägarna. För altuppgiftsskyldigheten skall kunna fullgöras av bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag på samma sätt som för bostadsrättsföreningar måste de hatillgång till motsvarande uppgiftsunderlag. Jag finner därför, efter samråd medchefen för jusfitiedepartementet, att samma krav på skriftligt överlåtelseavtaloch lägenhetsförteckning som gäller enligt BRL även bör gälla för bostadsföreningaroch bostadsaktiebolag. En sådan reglering bör ske i en särskild lag. Med äkta bostadsföretag avses dels allmännyttigabostadsföretag dels sädana bostadsrättsföreningar, bostadsföreningar och bostadsakfiebolagvilkas verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att ät medlemmarnaeller delägarna bereda bostäder i hus som ägs av föreningen eller bolaget. Ävengarageföreningar o.d. kan betraktas som äkta bostadsföretag. Prop.1983/84:67 47 Enligl RSV:s anvisningar, senast RSV Dt 1976:43, bör för atlett bostadsföretag skall anses som äkta krävas att företagets fastighetinrymmer minst tre lägenheter och alt av hela taxeringsvärdetbelöper på bostadslägenheter upplåtna till medlemmarna eller delägarna. Övrigabostadsförelag benämns oäkta bostadsföretag. Vid denlöpande beskattningen schablonbeskaltas de äkta bostadsföretagens fastigheter.Medlemmen eller delägaren redovisar schablonintäkt endast i de fall då andeleni företagels behållna förmögenhet överstiger . De oäktabostadsföretagens fastigheter beskattas enligt konventionell metod. Hyror ochandra inbetalningar - utom kapitaltillskott - från medlemmar eller delägareskall redovisas som intäkt. Undersliger inbetalningarna fill bostadsföretageten normalhyra beskattas företaget dessutom för skillnaden mellan normalhyranoch erlagd hyra. Medlemmen eller delägaren beskattas för en normalhyra när hananvänder lägenheten som egen bostad. Han har rätt till avdrag för inbetalningarfill bostadsföretaget utom den del som utgör kapitaltillskott. Vidare får hangöra avdrag för bl.a. reparafions- och underhållskostnader. Medan vinstbeskattningen av andelar eller aktier i äktabostadsföretag sker enligt de regler som gäller för annan lös egendom än aktierm.m. omfattas däremot andelar och aktier i oäkta bostadsföretag av aktievinstreg-lerna. Kommittén föreslår att samma realisafionsvinstregler iprincip bör gälla för både äkta och oäkta bostadsföretag. En medlem ellerdelägare skall enligt förslagel vid realisationsvinstbeskattningen medgesavdrag för reparations-och underhållskostnader enbart under förutsättning atlhan inte fått avdrag för denna kostnad vid den löpande beskattningen. Kommitténanser att denna regel skall tillämpas endast i de fall då företaget har varitett oäkta bostadsföretag under den större delen av innehavstiden. För egen del vill jag anföra följande Genom beslämmelsernai punkt 3 av anvisningarna till 24 § KL och i anvisningar från RSV har precisakrav uppställts för atl en bostadsrättsförening, en bostadsförening eller ettbostadsaktiebolag skall anses som ett äkta bostadsföretag. är däremot negativt definierat som ett bostadsföretag vilkelinte är alt anse som äkta. Detta medför all ett oäkta bostadsföretag kanbedriva en verksamhet som mera har karaktären av kommersiellfastighetsförvaltning än att fullgöra en bostadsrättsförenings primära uppgift.Å andra sidan kan givetvis en bostadsrättsförening som har ett visst mått avlokaler för uthyrning, och därför anses som ett oäkta bostadsföretag, skiljasig relativt obetydligt från en förening som klassas som ett äktabostadsföretag. Vid den löpande inkomstbeskattningen har del ansettsmotiverat att begränsa rätten atl tillämpa en schablonmässig inkomstberäkningtill bostadsföretag som inte alls eller i begränsad utsträckning bedriver 1983/84:67 48 kommersiell uthyrningsverksamhet medan andrabostadsföretag träffas av dubbelbeskattning. Även pårealisationsvinstbeskattningens område slår denna gränsdragning f.n. igenom.Frågan är då om detta även bör vara fallet när evig vinstbeskatlningockså införs för bostadsrätter. Enligt min mening talar myckel för det även omskillnaderna minskar mellan vinstbeskattningen av bostadsrätter och aktier. För atlandelarna eller aktierna i ett oäkta bostadsföretag i reavinstsammanhang skalllikställas med andelar i äkta bostadsföretag bör krävas betydligt mer än atl delägarskapeti företaget år förenat med nyttjanderätt till en företaget tillhörig fastigheteller en del av en sådan fastighet. Den delen av verksamheten - att försedelägarna med bostadslägenheter - bör inte vara alltför obetydlig jämfört medden kommersiella verksamhet som förelaget bedriver. En sådan gränsdragningkräver emellertid en självständig reglering i realisafionsvinstbeslämmelsernasom syftar till att avgränsa de företag som i så beiydande omfattning bedriverannan verksamhet ån atl förse delägarna med bostäder alt aktiereglerna bör bli lillämpliganär andelarna eller aktierna avyttras. Detframstår bl.a. från tillämpningssynpunkl som tveksamt om olika regler bör gällaför den löpande inkomstbeskattningen och realisationsvinstbeskattningen närdet gäller att dra gränsen mellan äkta bostadsföretag och andra företag som istörre eller mindre utsträckning har som föremål för sin verksamhet alt försedelägarna med lägenheter.