prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad avser medelsbehovel för störte försöksanläggningar ochförsöksverksamheter har STU föreslagil, vid sidan av sina förslag lillforsknings-och ulvecklingsinsalser inom programmet Energianvändning iindustriella processer m. m., atl STU i en reserv för senare fördelning inomHuvudprogram Energiforskning 1984/85-1986/87 får räkna med atl kunna beviljasylleriigare 110 milj. kr. för bidrag till sådana anläggningar. Jag har vid minberäkning av medel för programmet Energianvändning i industriella processer m.m. inkluderat ett begränsat belopp för sådana slörre försöksanläggningar ochförsöksverksamheter. Därutöver kan regeringen bevilja medel ur den t. v.ofördelade reserven. Inom programmel Energianvändning i industriella processerm.m. beräknarjag alt insalserna behöver uppgå lill sammanlagt 228 milj. kr.för treårsperioden /85-1986/87, varav för budgelårel 1984/85 83,5 milj. kr. 4.2.3 Energianvändning för transporter och samfärdsel Programmel Energianvändning för transporter och samfärdselomfattar insatser rörande den direkta energianvändningenför transporter och samfärdsel. Programmet är indelal i delprogrammel Ålgärderi transportsystemet, för vilkel TFD har programansvar, och delprogrammenAnvändning av alternativa drivmedel och Alternativa drivsystem m. m. för vilkaSTU ansvarar. Som chefen för lidigare redogjortför föreslås atl TFD förs lill den nya myndighetentransporlforskningsberedningen (TFB) . TFB övertar därvidansvarel för de delar av programmel Energianvändning för transporter ochsamfärdsel som TFD f. n. ansvarar för. Inom delprogrammet Åtgärder i transportsystemet harinsatser /821983/84 gjorts av TFD inom områdena kunskapsuppbyggnad,ransonering av drivmedel, energi-bebyggelse-transporler, vägtransporter,sjöfarl samt flyglransporter. För treårsperioden /85-1986/87 föreslår TFD auverksamheten skall bedrivas på en oförändrad ambitionsnivå. Enligt TFD:s meninghar delprogrammet Åtgärder i transportsystemet en förhållandevisväl avvägd storlek, ca 10 milj. kr. för en ireårsperiod, både med hänsyn tillde forskningsresurser som står till buds och med tanke på den begränsadekapacitet som finns för att ta del av och i praktiken tillämpa många av deforskningsresultat som kommer fram. Denna begränsade mottagningskapacitet finnsenligl TFD såväl hos statlig och som i enskild verksamhet. Efn gör bedömningen vad beträffar delprogrammet Åtgärder itransport- Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 47 systemet att området har belydelse för möjligheterna atlutforma en på sikl väl fungerande energipolitik och alt områdel i medelnivånbör stödjas på ungefär nuvarande ambiiionsnivå. Remissinstansernahar huvudsakligen uttalat sig positivt om programmets allmänna uppläggning.Statens vägverk påpekar att vägsektorn nästan hell måsle förlila sig påslalliga insatser för forsknings- och utvecklingsarbete. Statens väg- ochtrafikinstitut framför uppfattningen att det även fortsättningsvis krävsresurser för insatser inom områdel transportsystem-energi. Transportrådetframhåller att ett bibehållande av nuvarande ambiiionsnivå är önskvärt ochsannolikt nödvändigl för att de uppställda energisparmålen skall kunna nås.Statens energiverk för inle fram någon erinran mot delprogrammets mål ellerinnehåll men anser alt del bör integreras i TFD:s eller transportrådelsordinarie verksamhet. För egen del vill jag framhålla atl transporter ochsamfärdsel är en sektor i samhällel som i hög grad är oljeberoende och känsligför störningar i oljeimporten. Somjag har framhållit i andra sammanhang, t. ex.i samband med förslag lill om fortsall slöd för åtgärder för allersätta olja, m.m. samt för investeringar inom energiområdel (prop. 1983/84:62s. 42) måste insatser på atl få fram och introducera alternativa drivmedel ochnya motorer, drivsystem etc. priorileras. Vad gäller delprogrammel Åtgärder itransportsystemet bör målel för insalserna således vara att bidra lill attminska oljeberoendet inom transportsektorn, saml att - i syfte att få underlagför ålgärder på statlig, och enskild nivä - dels vinna ökad kunskap omhur transportsystemens utformning påverkar drivme-delsförbi"ukningen ochsårbarheten vid slörningar i drivmedelstillförseln, dels sludera möjligaförändringar i transportsystemet. Jag delar uppfallning atlverksamhelen inom delprogrammel successivl bör integreras med den ordinarieverksamhelen. har insalser inomprogrammet Energianvändning för transport och samfärdsel gjorts av STU inom detvå delprogrammen Användning av alternativa drivmedel och Alternativadrivsystem m.m. För treårsperioden /85-1986/87 föreslår STU attverksamheten skall bedrivas inom ett sammanlagl delprogram Energianvändning ifordon och beslå av en drivmiedelslinje och en drivsystemlinje. Jämförl mednuvarande period innebär förslagel enligl STU främst att drivmedels- ochdrivsysteminsatserna koordineras, varvid dessulom hänsyn tas till detkompletta fordonets egenskaper, vidare att en mer diversifierad salsningulförs på drivmedel inkl. petroleumbaserade sådana saml alt insalser sker pådrivsystem. Vid sidan härav sker forsknings- och utvecklingsinsatserrörande alternativa drivmedel inom programmet Energitillförsel. Till skillnaddärifrån är STU:s verksamhet främsl inriklad pä insalser rörande den direktaenergianvändningen för transporter och samfärdsel. Efn tillstyrker STU:s förslag till ell sammanslagetdelprogram Energian- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 48 vändningi fordon, eftersom de två områdena drivmedel och drivsystem är så starktkopplade lill varandra. Remissinstansernahar i allmänhet lämnat de förslag som har framförts i planeringsunderlaget utanerinran. vill framhålla det angelägna i atl delprogrammenÅtgärder i transportsystemet. Användning av alternativa drivmedel ochAlternativa drivsystem m. m. koordineras väl mellan de programorgan somhanterar de olika anslagen. anför att den verksamhet somrör energianvändningen i fordon och som STU har ansvar för bör integreras iSTU:s övriga program. Föregen del anser jag att verksamhelen skall bedrivas inom ell sammanslagetdelprogram Energianvändning i fordon i enlighel med STU:s förslag. Insatserinom ett sådant delprogram är motiverade bl. a. som komplettering till densvenska bilindustrins egna ulvecklingsprogram. Jag finner även atlutvecklingsarbete bör bedrivas i nära samarbete med mo-lorfabrikanterna för altpåskynda utvecklingen av motorer som kan drivas med alkoholer. Målet fördelprogrammet bör mot denna bakgrund vara att genom slöd till forskning ochutvecklingsarbete undanröja tekniska hinder för och osäkerheter vidintroduktion av främsl alkoholdrivmedel. Genom bevakning av den tekniskautvecklingen i andra länder och vissl inhemskt utvecklingsarbete bör vidare enkunskapsbas skapas för utveckling av drivmedel som skiljer sig från dagenshuvudtyper och förenar högre effektivitet eller flexibilitet viddrivmedelsutnylljande med goda miljöegenskaper. Inriklningen bör därvid varaatt sludera främst alternativa förbränningsmotorer, elektrokemiska system ochavancerade batterier. Jag återkommer i anslutning till delprogrammelBränsleförädling till insatser rörande produklion av alternativa drivmedel. Inom programmetEnergianvändning för iransporler och samfärdsel beräknarjag mot denna bakgrundatt insalserna behöver uppgå lill sammanlagt 96 milj. kr. för den kommandetreårsperioden /85-1986/87, varav för /85 28,7 milj. kr. Fördelprogrammel Åtgärder i transportsystemet beräknarjag att insatserna böruppgå lill ca 10 milj. kr. för treårsperioden /85-1986/87. Fördelprogrammet Energianvändning i fordon har jag beräknal all insalserna böruppgå till ca 85 milj. kr. för ireårsperioden /85-1986/87. ProgrammelEnergianvändning för bebyggelse omfattar under innevarande treårsperiodforsknings- och ulvecklingsinsalser avseende den direkta energianvändningen,främsl för uppvärmning, i bebyggelse av olika slag. Programmel är indelal i områdetForskning och utveckling, för vilkel BFR har programansvar, och Induslrielllutvecklingsarbete m.m. där verksamhet bedrivs av STU. Inom områdel Forskningoch utveckling är verksamheten uppdelad på de fem delprogrammen Solvärmeieknik,Vär- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 49 Värmelagring, Värmedistribulion m. m. samlSystem- och ge-nomförandefrägor. Inom STU:s område Induslrielllutvecklingsarbete m. m. är verksamhelen f. n. uppdelad på de fem delprogrammenSolvärmeteknik, Värmepumpar, Värmelagring. Värmedistribulion m.m. och Effektivareenergianvändning. Somjagnyss har anfört bör STU:s del av programmel Energianvändning för bebyggelseunder den kommande treårsperioden hänföras lill delprogrammet Gemensammaenergitekniker inom programmel Energianvändning i industriella processer m.m.Jag kommer därför beträffande programmet Energianvändning för bebyggelse ifortsättningen atl behandla enbart den verksamhel för vilken BFR harprogramansvar. Vid sidanav insatser inom Huvudprogram Energiforskning lämnar BFR inom ramen för sinordinarie byggnadsforskningsverksamhet även slöd lill forskning och ulvecklingrörande bl.a. energisparande i byggnader. Nära samordnad med insatserna inomprogrammet är den från anslag under huvudlilelfinansierade forskningsinriktade experimentbyggnadsverksamhet som BFRbedriver. Chefen för har tidigare denna dag redovisatförslag belräffande denna verksamhel (bil. För denkommande treårsperioden föreslår BFR alt programmet Energianvändning förbebyggelse skall omfatta delprogrammen Solvärmeieknik, Värmepumpar,Naturvärme, Värmelagring. Jämförl med innevarande programperiod innebär BFR:s förslag attdelprogrammet Syslem- och genomförandefrågor delas i två nya delprogram.Systemteknik resp. Genomförandefrågor, och att delprogrammet Energilagringdelas i ell delprogram Värmelagring och ett delprogram Naturvärme. BFR anföratt en forcering av delprogrammen Geomförandefrågor och Systemteknik nu bör skemed anledning av all flera tekniker har nått ett införandeskede. Efn anseratl de förändringar av programstrukturen som BFR föreslär är ändamålsenliga.Remissinstanserna har i huvudsak lämnat förslagel lill programindelning utanerinran. STU påtalar dock i sill remissyllrande en överlappning mellan de olikaprogramorganens ansvarsområden inom bl. a. områdena värmepumpar saml latent-och termokemisk energilagring. Åven statens energiverk framför liknandesynpunkter och anser att ansvarsfördelningen mellan BFR och energiverkel börövervägas. Föregen del anserjag atl till programmel Energianvändning för bebyggelse börhänföras forsknings- och utvecklingsinsatser avseende bebyggelsens ulformning,drift och underhåll i relalion lill den direkta energianvändningen för främsluppvärmning. Jag anser all målel för programmel bör vara atl genom lekniskforskning och utveckling bidra till att minska energianvändningen i bebyggelse.Programmet bör omfalla insatser inom delprogrammen Solvärmeteknik, Värmepumpar,Nalurvärme, Värmelagring, Värmedistribulion saml System- ochgenomförandefrågor. 4 1983/84. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 50 Insatsernainom programmet bör mer renodlat inriktas påfrågor om bebyggelsens energianvändning, med särskild betoning på sådanaleknikområden som har anknytning till BFR:s verksamhet inom byggnads- ochanläggningsleknisk forskning och utveckling. innebär dels, som jag nysshar anfört, att vissa frågor som hillills har tillhört detta program ifortsättningen bör hänföras till delprogrammet Gemensamma energitekniker inomprogrammel Energianvändning i industriella processer m.m., dels atl jag nuförordar en i vissa avseenden ändrad ansvarsfördelning mellan BFR och statensenergiverk. Den ändrade fördelningen motiveras av atl vissa programelemenl inomde nämnda delprogrammen är slarkl orienterade mot energilillförsel i slörreskala. De bör därför föras samman med likartad verksamhet inom programmetEnergilillförsel, för vilket numera har programansvarel. BFR:sverksamhet vad gäller energitillförsel bör fortsättningsvis sikta mol bostads-och byggnadsanknulna lillämpningar, anläggningslek-niska problem och liknandesaml leknik som syftar till atl i enskilda byggnader och i små värmesystemutnyttja lågvärdiga naturiiga energikällor som ett sätt att öka effektiviteteni användningen av olja, el och andra mer högvärdiga energikällor. Mol dennabakgrund förordar jag alt ansvaret för vissa insalser inom delprogrammenSolvärmeieknik, Värmepumpar, Värmelagring och Värmedislribulion förs från BFRlill slalens energiverk. Jaghar lagil hänsyn lill den förändrade ansvarsfördelningen vid min beräkning avmedel för resp. program. Jag har därför inom programmel Energitillförsel somenergiverket svarar för beräknat medel för dessa verksamheler. Vissa projeklsom nu ligger nära sin avslutning bör av praktiska skäl slulföras av BFR. Delbör ankomma på regeringen att besluta om de jusleringar som krävs inomdelprogrammen för atl uppnå detta. Ifråga om de organisatoriska konsekvenserna av omfördelningen kommer jag,somjag har nämnl, att i samråd med chefen för bostadsdeparlemenlelåterkomma till regeringen. Jag går över till atl behandla delprogrammen. DelprogrammetSolvärmeteknik omfattar under innevarande programperiod insalser förulveckling av solvärme för byggnadsuppvärmning, lappvattenberedning samtfjärrvärme och gruppcentraler. Forskning kring beräkningsmodeller,solstrålning, provningsmetoder, åldringsegenskaper etc. ingår också. För denkommande treårsperioden föreslår BFR alt delprogrammel Solvärmeieknik skallinnefatta programelemenlen solvärme för byggnadsuppvärmning, solvärme förlappvattenberedning och solvärme för fjärrvärme och gruppcentraler. Efnpekar pä all en uivärdering av solvärmeområdel pågår och föreslår attylleriigare insatser inom området därför bör anslå. Flera av remissinstansernaframför synpunkler på BFR:s förslag avseende delprogrammet Solvärmeieknik. STUpekar på all en kostnadssänkning på solvärmesystemen krävs för all nå ett medel konkurrenskraftigt pris. 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 51 betonar all i enlighet med en allmän syn påenergiforskningsprogrammets fortsatta ulveckling bör insalserna när del gällersolvärme inriktas pä stöd lill industrins utvecklingsarbete och på slöd lillprototyp- och demonslrationsanläggningar. I samband därmed kan anslaget enligtenergiverket skäras ned. anser alt solvärmeanläggningar idirekt anslutning lill planerade fjärrvärmesyslem förtjänar slöd för utförandeoch uivärdering. anser att de delar av solvärmeområdeldär man redan nu kan konstatera alt energibidraget blir litet bör kunnabeskäras ylleriigare eller hell ulgå. För egendel anserjag atl insalser för ulveckling av solvärmeieknik är angelägna som ettled i utvecklingen mot ell energiförsörjningssystem som så långl möjligt ärgrundat på förnybara och inhemska energikällor. Jag anser dock i likhet medflera remissinstanser att insatserna bör vara återhållsamma vad beträffarprojekt av typen systeminriktat utvecklingsarbete inom della delprogram bl.a.därför alt sådana satsningar inte lorde följas av något nämnvärt industrielltutvecklingsarbete. Somjag har anförl anserjag all vissa insatserrörande solvärme i fortsättningen bör höra hemma inom programmelEnergilillförsel. Till programmel Energitillförsel för jag således insatser förfjärrvärmeproduktion och slora system, medan jag till programmetEnergianvändning för bebyggelse hänför de insatser som i första hand äranknutna till byggnaderna och energianvändarna. Delprogrammet Värmepumpar omfattar under innevarandeprogramperiod värmepumpsleknik, inkl. de värmeupptagande systemen, för allalillämpningar som avser bebyggelsens värmeförsörjning. För den kommandetreårsperioden föreslår BFR atl delprogrammet Värmepumpar skall innefatta programelemenlensystemutveckling, avancerade värmepumpar och absorplionsvärmepumpar. Jämförlmed nuvarande programstruktur har absorplionsvärmepumpar flyttals fråndelprogrammel Värmelagring lill delprogrammet Värmepumpar. BFR har i allernalivoförändrad nivä prioriterat delprogrammet Värmepumpar högt. Efn anserall pä en medelnivå bör slöd successivl irappas ned vad belräffar deulvecklingslinjer som är på väg all kommersialiseras. Härvid förutsätts alltillverkarna av värmepumpar lar ansvar för del forlsalla arbetet på atlutveckla syslem med eldrivna värmepumpar. Remissinstansernahar lämnat de förslag som framförts i planeringsunderlaget i huvudsak ulanerinran. Några remissinslanser har dock pekat pä vikten av allomgivningspåverkan sluderas i samband med värmepumpstekniken. menar att insatserna när det gäller värmepumpar nu bör inriktas påstöd lill induslrins utvecklingsarbete och på slöd till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Anslagen under Huvudprogram Energiforskning kan därmedskäras ned. Även statens planverk anser all slödel kan Irappas ned i takt medden ökade kommersialiseringen. Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 52 För egen del vill jag inledningsvis framhålla attvärmepumpstekniken tack vare de insalser som har gjorts på bl.a. forskning ochutveckling har blivit en belydelsefull och ekonomisk leknik föratt minska oljeberoendet inom uppvärmningsseklorn. Åven i fortsättningen bördet beroende på den goda oljeersättningseffekten vara angeläget all stödjavärmepumpsleknik för uppvärmning av bebyggelse så att den når tillräckligmognad för introduktion på bred front. Jag anser dock i likhet med fleraremissinstanser att det statliga stödet inom ramen för energiforskningsprogrammelbör minskas i lakl med alt lekniken blir kommersiellt tillgänglig. Målel fördelprogrammet bör vara all utvärdera och slödja ulvecklingen av sådanavärmepumpsyslem som är nära introduktionsske-del och alt bidra lill ulvecklingav nya lyper av värmepumpar. Av vikl är vidare atl klargöra i vilkatillämpningar och under vilka förutsättningar som värmepumpar av olika sloriekoch av lika typ kan ge påtagliga energibesparingar. Som jag har anfört bör vissa insalser rörandevärmepumpar föras lill programmet Energitillförsel. Som grundprincip bör gällaatt till programmel Energitillförsel hänförs de insatser rörande värmepumparvars tillämpning främst kan bedömas ske i större syslem och till programmetEnergianvändning för bebyggelse hänförs ulveckling av sådan leknik och sådanasystem som är anknutna lill bebyggelsens egenskaper. Del är givetvis varkenmöjligl eller nödvändigt atl dra en stark gräns mellan dessa områden; en välfungerande samverkan mellan de båda programansvariga organen får förutsättas säkerställaalt dubbelarbete inle sker resp. atl ingel område av belydelse försummas. BFR föreslår för den kommande treårsperioden ett nyttdelprogram. Detta skall enligl BFR innefatta programelemenlenyljord-värmesystem, ytvatlenvärmesystem, grundvattenvärmesystem,bergvär-mesyslem, uteluflvärmesyslem och geolermi. Jämförl med nuvarande programstrukturhar värmeulvinning ur mark, m.m. flyttats från delprogrammetVärmelagring till del föreslagna nya delprogrammet. Efn framför uppfattningen atlprogramelemenlel geolermi inte bör ingå i BRF:s delprogram Nalurvärme. Stöd medanknylning till geolermi bör enligl Efn även fortsätlningsvis begränsas tillfrämst ulveckling i samband med värmepumpstillämpningar. Remissinstanserna harinle anfört allvarliga invändningar mot förslagel. NFR och slalens planverk, har pekal på vikten av områdel geolermi. För egen del anserjag i likhet med BFR all ett nyttdelprogram Nalurvärme bör inrällas. Til delprogrammel hänför jag insalser inomområdena ytjordvärme, yivaltenvärme, grundvattenvärme, bergvärme ochulelufl-värme. Vad belräffar de av BFR föreslagna insatserna inom Geolermianserjag alt verksamheten även i fortsättningen bör hänföras lill delprogrammelTeknikbevakning inom programmel Energitillförsel. Målet för delprogrammel Nalurvärme bör vara alt klarläggaförutsätt- 1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 53 ningarna för användningen av nalurliga värmekällor och allutvärdera anläggningar i drifl i syfle atl verifiera leknik, ekonomi,tillförlitlighet, leknisk livslängd och miljöegenskaper. Delprogrammel Värmelagring omfatlar insalser rörandevärmelagring i samband med bebyggelsens värmeförsörjning. Under innevarande programperiodhar insatser gjorts inom områdena värmelagring i vattenmagasin och mark ochinom värmeutvinning i mark, vatten och luft. För den kommande treårsperiodenföreslår BFR all delprogrammet Värmelagring skall innefatta programelementenLagring i vatten. Lagring i mark. Lagring i akviferer. Lagring i latentasyslem och Termokemisk energilagring. Jämfört med nuvarande programstrukturföreslås delprogrammet Värmelagring delas upp i de tvä delprogrammenVärmelagring och Naturvärme. Vidare har absorplionsvärmepumpar flyttats tilldelprogrammel Värmepumpar. Efn anser alt de justeringar av programstrukturen som BFRföreslår är ändamålsenliga. Några av remissinstanserna framhåller den storapotential som värmelagring har. STU har för området termokemisk energilagringföreslagit alt insatserna i första hand sker inom programmet Energirelateradgrundforskning. anför att insatserna när det gällervärmelagring bör inriklas på stöd lill induslrins utvecklingsarbete och på slödtill prototyp- och demonstrationsanläggningar. Verket anser vidare attforskningsanslagen därvid kan skäras ned. För egen del anserjag atl till delprogrammet Värmelagringbör hänföras insatser rörande värmelagring i samband med bebyggelsens värmeförsörjning.Till delprogrammet hänför jag sådana insatser belräffande värmelagring som ärav anläggnings- och byggnadsteknisk karaktär samt sådan leknisk ulveckling somavser korttidslagring för värmeförsörjning i småhus och mindre, användarstyrdadistributionssystem. Målet för delprogrammel bör vara all slödja utvecklingför några av de mesl intressanta lagrings-koncepten och utveckling av härförerforderlig slyr- och reglerteknik. innebär alt till delprogrammet börför den kommande treårsperioden hänföras insalser inom områdena lagring ivatten och mark saml termokemisk värmelagring. I fråga om de planeradeinsalserna inom bl. a. termokemisk värmelagring räknar jag med att BFR och STUsamordnar sina resp. insatser. Insatser för lagring i grundvatlenmagasin ochakviferer hänför jag lill delprogrammel Fjärrvärme och värmeeffektiviseringinom programmel Energitillförsel. Delprogrammet Värmedistribulion omfattar under innevarandeprogramperiod yttre syslem för vattenburen värmedistribulion samt desy-slemtekniska aspekterna på distributionssystemens uppbyggnad och drifl. Förden kommande Ireårsperioden föreslår BFR alt delprogrammel Värmedistributionskall omfatta programelementen Fjärrvärme och kraftvärme, Gruppceniralleknik,Inre distributionssystem samt Naturgas för byggnadsuppvärmning. Jämfört mednuvarande programstruktur innebär Prop.1983/84:107 Bilaga 9 Industridepartementet 54 BFR:s förslag all lill delprogrammel Värmedistribulionförs programelementen Inre distributionssystem och Nalurgas förbyggnadsuppvärmning. Efn är tveksam lill om programelemenlel Nalurgas förbyggnadsuppvärmning bör ingå i delprogrammel Värmedislribulion.Remissinstanserna har i allmänhel inga invändningar mot BFR:s förslag. framhåller att insatserna när del gäller värmedislribulion börinriktas på stöd till industrins utvecklingsarbete och på stöd lill prototyp-och demonstrationsanläggningar. Forskningsanslagen kan därvid enligt energiverketskäras ned. Bosladsstyrelsen framhåller atl frågan om avvägning mellanstorskalig fjärrvärme och lokala energikällor bör ägnas ökad uppmärksamhetvarvid även förlusterna i distributionsnäten bör beaklas. Svenska gasföreningenanser all nalurgas för byggnadsuppvärmning bör ingå i programmel. För egendel villjag inledningsvis erinra om alt en kraftig ulbyggnad av fjärrvärme f.n. planeras och genomförs i . Utbyggnaden innebär energipolitiskafördelar genom all den möjliggör dels en ökad användning av importerade ochinhemska fasta bränslen, dels förberedelser för en framtidakraftvärmeproduktion. Betydande insalser för atl utvecklavär-medistribulionsmeloder är angelägna redan i ett kort tidsperspektiv medhänsyn till de slora ekonomiska bindningar som görs i uppvärmningssystem.