prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. (kompletteringsproposition); Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprolokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. 1propositionen behandlas den ekonomiska polifiken mot bakgrund av densamhällsekonomiska utvecklingen. I särskilda bilagor redovisas bl.a. enreviderad nationalbudget för samt en långtidsbudget för budgetåren1984/85-1988/89. Detförslag till statsbudget för /85 som lades fram i årets budgetpropositionkompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringar rörande såvälinkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en fömyadberäkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vid handen altbudgetunderskottet för /84 skulle bli lägreän beräkningarna till årets budgetproposition. Sålunda förutses nu ettunderskott om ca . Förbudgetåret 1984185 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om ca 80.8miljarder kronor. De nya beräkningarna visar ett underskott om ca 67,2miljarder kronor. Inom området familjepolitik föreslås i propositionen en avsevärd förstärkningav slödel till barnfamiljerna. Förslagen innefattar en kraftig höjning avbarnbidraget. höjs flerbarnstilläggen och studiebidra gen. Vidareförstärks bostadsbidragen och garanlinivån i föräldraförsäkringen höjs.Koslnaderna för åtgärdema inom familjepolitikens område har beräknats till ca3,, vilkel finansieras i sin helhet med slopatförvärvsavdrag, justeringar i inkomslskatteskalan m. m. I 1983/84. Prop.1983/84:150 2 I proposiiionen föreslås slutligen vissasysselsättningsskapande åtgärder. Dessa omfattar bl.a. en vidgning av planeringsramenför arbelsmark-nadsutbildning, förbättrade möjligheter för arbetslösa attbedriva studier inom den kommunala vuxenutbildningen samt särskildautbildningsåtgärder för arbetslösa ungdomar. Förslag för atl förbättraröriigheten på arbetsmarknaden redovisas. Åtgärder för ett snabbt genomförandeav s.k. serviceprogram föreslås. För atl möta hotetav växande arbetslöshet inom byggnadsverksamheten föreslås tidigareläggningarav vissa byggnadsarbeten. Prop.198.3/84:150 3 Närvarande: statsministern , ordförande, statsråden1. Föredragande: statsråden . Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /85, m. m. Statsrådet anför: Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1983/84: 100) förelagt ett förslag Iillstatsbudget för /85. På de punkter där förslaget upptog endastberäknade belopp har regeringens förslag redovisats i särskilda propositioner. Enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 S riksdagsordningen skallregeringen -förutom förslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ellsärskilt förslag till slutlig reglering av slalsbudgelen för del kommandebudgetåret i den s.k. komplelteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnastill . I samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av denekonomiska politiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en revideradnationalbudget tillställas . 1 kompletteringspropositionen bör ocksålas med de förslag till åtgärder inom familjepolitiken och sysselsättningspolitikensom bör behandlas av innevarande . Statsrådet föredrar de delar av förslaget tillkompletteringsproposition som avser den reviderade finansplanen och enredogörelse för statsbudgetens utgifter och beräknade inkomster /85, m.m. Dahl.Peterson och föredrar härefter sina förslag till familjepolitiska ochsysselsättningspoliliska åtgärder. Anförandena redovisas i underprotokollenför resp. departement. Statsrådet hemställer all regeringen i en gemensamproposition förelägger vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som de har hemställt om. Prop.1983/84:150 4 Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar alt de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna 1-7. NorstBdts Tryckeri, 1984 Regeringens prop.1983/84:150 Bilaga 1 Anmälantill proposition om slutlig reglering av statsbudgeten för /85såvitt avser reviderad Finansplan samt beräkning av statens inkomster, m. m. Densvenska ekonomins återhämtning fortsätter med oförminskad styrka. I dennareviderade finansplan redovisas ell antal nya uppgifter, som bestyrker atl denhösten inledda politiken gett produktion och sysselsättning en kraftigstimulans, som obalanserna på viktiga områden påtagligt minskat.Under 1984 kommer vår ekonomi också att gynnas av en förhållandevis starktillväxt i världshandeln. Såledeskommer underskottet i utrikesaffärerna atl fortsätta att minska som resultat avökad export. Industriproduktionen ökar i takten och industrinssysselsättning väntas öka . Den långa perioden avnedgång i industriinvesteringama bryts av en uppgång, beräknad till 15%.Läget på arbetsmarknaden förbättras stadigt och sysselsättningsökningen väntasbli sä stor atl arbetslösheten nu kan börja minska. Denekonomiska återhämtningen har skapat utrymme för att föra en restriktivbudgetpolitik utan all den skapar arbetslöshet. Eftersom uppgången i sigförstärker budgetens inkomstsida och minskar trycket på utgiftssidan har dettalett fill att statens budgetunderskott detta och nästa budgetår minskarpåtagligt. Påpraktiskt taget alla områden har vi således närmat oss de mål som uppställdesför den ekonomisk-politiska strategi som har kallats den tredje vägen. Det harmed andra ord visat sig möjligt atl förena målen ökad tillväxt och bättrebalans, vilket i många andra länder betraktas som en omöjlig kombination. Ändåär del uppenbart alt denna lyckosamma utveckling för att kunna fullföljaskräver atl ytterligare en gmndläggande fömlsältning för regeringensekonomisk-politiska strategi uppfylls. ställde på regeringens förslag upp målet att inflationen iSverige skulle begränsas till nivån under loppet av 1984. Bakom dettaambitiösa mål fanns två motiv. Del ena var atl om i en värld med högarbetslöshet skall kunna bryta sig en egen väg, som leder till full 1 1983/84. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad Fmansplan 2 sysselsättning, måste vi uppnå hög ekonomisk tillväxt. Detkräver att utrikeshandeln förblir en kraftig stimulansfaktor under flera årframöver. Därmed blir ett bibehållet gynnsamt kostnads- och konkurrensläge ennödvändig förutsättning för att full sysselsättning skall kunna uppnås ochbibehållas. Eftersom många av våra konkurrentländer, låt vara till priset av enhög arbetslöshet, kunnat hålla tillbaka pris- och koslnadsslegringarna, måstevi pressa ned den svenska inflationen till högst samma nivå som råder i våraviktigaste konkurrentländer. Det andra motivet var all haft eninflation på i genomsnitt . Detta har lett till en enorm omfördelningav tillgångar, som i en omfattning av flera tiotals miljarder kronorförts från vissa grupper till andra. På det sättet har klyftorna i samhälletvidgats och nya orättvisor skapats. Inflationen har dessutom kraftigt bidragittill att arbetslösheten ökal och reallönerna fallit, atl företag slagits ut ochvår utlandsskuld vuxit. Den har också skapat ett ekonomiskt klimat, som gynnarfiffighet, spekulation och konsumtion för lånade pengar, medan produktivainsatser i form av arbete, sparande och investeringar har missgynnats. Del torde vid sidan av arbetslösheten knappast finnasnågot samhällsproblem där så total enighet råder om dess ekonomiska ochsociala skad-lighel som beträffande inflationen. När regering och riksdagmanade till kamp mot inflationen riktade sig därför denna uppmaning fill allamedborgare i förvissning om att den skulle vinna bred anslutning. Genomregeringens politik och den ekonomiska utvecklingen har de allmänna förutsättningarnaskapats för en kraftig dämpning av inflationstakten. måste vi varamedvetna om att inflationen skall pressas ned i ett skede dåinduslrikonjunkturerna går uppåt och vinsterna ökar. Därför kan statsmakternasinsatser inle ensamma avgöra om vi lyckas. Det krävs medverkan från alla demsom till slut bestämmer kostnader och priser: företagen och de offentligamyndigheterna, arbetsmarknadens parter och de enskilda hushållen. Avtalsrörelsen är ännu inte helt avslutad. Men det slårredan nu klart att lönekostnadsökningen 1984 riskerar atl bli större än vad somär förenligt med det av regering och riksdag uppställda inflationsmålet. Avvikelsenkan dock inte sägas vara så stor att den äventyrar den fortsattaåterhämtningen. En skärpning av den ekonomiska politiken bör kunna åstadkommaatt inflationstakten begränsas till i närheten av den målsalta nivån. Även 1984kan därför bli elt gott år för ekonomi. Det läge som uppstått kräver likväl all vissa åtgärdervidtas. Del finns således avtal och avtalskonstruktioner som kan driva upppris- och kostnadsökningarna till en nivå som på nytt blir ell hotmol ekonomins återhämtning och därmed sysselsättningen. Enligt regeringensuppfattning måsle nationens krafter nu samlas kring uppgiften all förhindra attdetta sker. Prop.1983/84:150 Bilaga I Reviderad finansplan 3 Detär därför av stor vikt att den inledda kampen för att få ned inflationen tillnivån 1984 fullföljs. Regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder idetla syfte och ytterligare ekonomisk-politiska insatser för att motverkalöneglidning och begränsa kostnadsökningarnas genomslag i konsumentpriserna börnu vidtas. Med utgångspunkt från att inflationstakten väsentligt kommer atlnedbringas bör denna politik med kraft fullföljas i syfteatt ytterligare pressa ned inflationen. Ett inflafionsmål har således ställtsupp även av innebörden att inflationen under loppet av detta år skallbli . Med de kostnadsstegringarför 1985 som etablerats i årets avtalsrörelse torde emellertid detta mål varaomöjligt alt nå. Att döma av vissa avtal som sträcker sig in på 1985 kan kostnadsökningenkomma att ligga avsevärt över de nivåer som är förenliga med dettainflationsmål och med återvunnen full sysselsättning. På vissa områden uppstårkostnadsökningar som fär fullt genomslag först . Även ickeavtalsbundna kostnadsökningar, t. ex. löneglidning, liksom olika slag avprisutvecklingsgarantier, förtjänstutvecklingsgaranlier, och rält tillomförhandling i vissa lägen, kan få effekter som påverkar kostnadsutvecklingen1985 sä att inflationsbekämpningen starkt försvåras. Regeringendrar av detta slutsatsen att det är nödvändigt med ett samarbete mellansamhället och arbetsmarknadens parter för all åstadkomma så lågakostnadsökningar alt det går alt bibehålla den starka konkurrenskraft somuppnåtts genom devalveringen . Härigenom kan grunden läggas för enlångsiktigt hållbar expansion av produktion, invesleringar och sysselsättning. 2 Den ekonomiska utvecklingen 2.1Omläggningen av den ekonomiska politiken Densvenska ekonomin var 1982 på väg in i en allt djupare kris. Produktionen ochsysselsättningen föll, liksom investeringarna och sparandet. Utrikeshandelnförsämrades och arbetslösheten ökade kraftigt. De offentliga finansernaförsvagades. Orsakernabakom den svaga utvecklingen var såväl stmkturella som konjunkturella.Gmndproblemet var en långsiktigt försvagad konkurrenskraft i denkonkurrensutsatta sektorn, vilket medförde såväl långsam produktionstillväxtjämfört med omvärlden som trendmässigl växande underskott i utrikeshandeln. Mångaårs låg lönsamhet och sjunkande soliditet bidrog ytteriigare till den dämpadeinvesteringsutvecklingen. Underskottet i statsfinanserna hade under den senaredelen av stigit till en nivå, där det hotade den finansiellastabiliteten och de stigande kostnaderna för statsskuldränloma började trängaundan väsentliga offentliga åtaganden. Inflafionen hade legal på nivån perår i närmare ett 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad Fmansplan 4 decennium,vilket etablerat pris- och lönebildningsförvänlningar som ytterligareförsvårade uppnåendet av förbättrad konkurrenskraft. Ovanpå dessa långsiktigaproblem kom sä de konjunkturella påfrestningar som världsrecessionen efter denandra oljekrisen förde med sig och som innebar att den efterfrågan på svenskavaror, som länge varit svag, minskade än mer. Detframstod för den nya regeringen som elt oeftergivligt krav att så snabbt sommöjligt bryta denna nedåtriktade ekonomiska utveckling. Den16-procentiga devalvering som genomfördes skapadeförutsättningar härför. Den gav möjlighet att genom en kraftigkonkurrenskraftsförstärkning på en och samma gång förbättra den externabalansen och öka den samlade efterfrågan. Genom den starka expansion i denkonkurtensulsalta sektorn som härigenom gmndlades, skapades också erforderligtutrymme för den statsfinansiella åtstramning som den offentligafinansieringskrisen nödvändiggör. Det är bara vid en stark expansion av denefterfrågan som riktas mot svenska varor och tjänster, som del är möjligt attsanera slatsfinanserna utan krafiigt negativa effekter på den totalasysselsättningen. Konkurrenskraftsförstärkningenskapar möjligheter till förbättrad lönsamhet för produktiva investeringar,samt till en förstärkt soliditet som ökar förelagens motståndskraft videkonomiska påfrestningar. Men en snabb utveckling efter detta mönster ger ocksåupphov till fördelningspolitiska spänningar, vilka gör det nödvändigt att påolika sätt gripa in för att fördela krisens bördor efter bärkraft. Regeringenkompletterade därför devalveringen med en aktiv fördelningspolitik. Vidaresattes ett omfattande investeringsprogram igång, och arbetsmarknadspolitikengavs ökade resurser. Enavgörande fömtsättning för att de strukturella problemen i den svenska ekonominskall kunna hävas är framför allt att den konkurrenskraftsförstärkning somdevalveringen medförde blir bestående; detla kräver i sin lur atl vår ekonomiväxlar in på en bana som kännetecknas av avsevärt lägre prisstegringar än demvi upplevt och att den konkurtensulsalta sektornsrelativa lönsamhet får ligga kvar på en hög nivå. Politikenhar därför också inriktats på att radikalt och bestående sänka inflationen ochsamtidigt hävda sysselsättningen. Inflationen har angripits med ell omfattandeätgärdsprogram. Finans- och penningpolitiken har givits en stramare inriktning.Regeringen har salt upp målet att inflationen under loppet av 1984 skallnedbringas till nivån . Sammanfattningsvisvill jag framhålla helheten i den ekonomisk-politiska strategin. Den baseraspä en kombination av åtgärder som verkar på både utbuds- och efterfrågesidan iekonomin och som har både expansiva och åtstramande inslag. Grundfömtsättningenför att den skall lyckas är att vi förmår bevara det gynnsamma kostnadsläge denkonkurrensutsatta sek- Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 5 Diagram 1 Marknadsandelar och relativpriser för svenskexport av bearbetade varor till OECD-området 1973-1983 60 lii|iii|iii|iii|iiiliiiiiir|iii|iii|iii|iii73 74' 75 TB 77' 78' 7»' flo' 81' az' SS torn f. n. har. För detta krävs all vi konsekvent ochuthålligt fullföljer den politik som inletts. 2.2 Den ekonomiska politikens resultat Kursomläggningen av den ekonomiska politiken har i en radavseenden haft mycket gemensamma effekter. Det kan vara skäl alt redovisa dessa Diagram 2 Industrins orderingång från export- resp.hemmamarknaden 19771983 Tremänadersglidande medeltal, index 1970=100 flO |iiniiiiiif|iiiiiiiiiiifiiiiiiiii 77 78 7B 80 lim iiiiii iiiii iiiiii III liiiiiiiiii 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 6 innan jag övergår till riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och till en mer detaljerad redovisning av prognoserna för detkommande året. Devalveringen 1982 medförde alt relativpriset för svenskabearbetade varor sjönk med . Sammanlagt medförde devalveringarna 1981 och 1982, som framgår av diagram 1, att relativpriset vidutgången av 1983 låg lägre än det gjorde . Delta har i sin lur - vilket också framgår av diagram I - medfört att den svenska industrin nu återtagit de marknadsandelar den föriorade under andra hälften av 1970- talet. till slutet av ökade marknadsandelarna för bearbetade varor med ca 9,. väntas svensk industri fortsät ta att vinna andelar på de internationella marknaderna. Orderingången från exportmarknaderna ökade mycket kraftigtunder hela 1983, se diagram 2. Den ökningen har fortsalt ,som även orderingången från hemmamarknaden börjat stiga. Ökandeorderingång och växande marknadsandelar har åtföljts av en mycket snabbexportökning. Den totala exporlvolymökningen blev hela12%, vilket innebär en mycket stark stegring jämfört med ökningen mellan 1981och 1982. Exporten av industrivaror ökade Detbör särskilt understrykas, alt av uppgången ungefär 2/3 beror på förbättrad konkurrenskraft och växande marknadsandelar, dvs. på egna ansträngningar. Draghjälpen från den internationella ekonomin var måttlig. steg importen av industrivaror 1983 med endast2%. Även detta är en dramatisk omsvängning, eftersom denna import ökade medhela 7,1982. Den stora nedgången indikerar atl svenska företag under Qolårellog marknadsandelar även pä hemmamarknaden. Sammantaget medförde den stora exportökningen ochdämpningen av importen atl utrikeshandeln genomgick en remarkabel förbättringunder -IfIT 72 74 76 Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 7 1983.Handelsbalansen svängde om från minus . 1982 till plus 10miljarder kr. Turislnetlot förbättrades med 1 1/. Räntenettotfortsatte alt försämras, men totalt minskade underskottet i bytesbalansen fråndrygt . Som andel av BNPinnebär det, enligt diagram 3, en nedgång från 3,6 till 1,, dvs. med 2/3. Prognosernatyder också på en fortsatt förbättring i är: exporten av varor och tjänsterfömtses öka och bytesbalansunderskoltet minska ytterligare, till ca 1miljard kr. Denstarka exportökningen har givit en kraftig tillväxlimpuls till den svenskaindustrin. Industriproduktionen steg 1983, som framgår av diagram 4, med 5,5%.Del var första gången som industriproduktionen ökade. pekarprognosen på en ännu kraftigare ökning, nämligen med , vilket skullemedföra att den svenska industrin äntligen skulle uppnå och överträffa 1974 årsproduktionsnivå, vilken är den högsta vi noterat. Ökandeproduktion har inneburit ett stegrat kapacitelsutnyttjande; industrinsfaktiska kapacitetsutnyttjande ökade till 84%.Skillnaden mellan faktiskt och möjligt kapacitetsutnyttjande, vilken ulgör eltmätt på undersysselsättning i industrin, halverades under loppet av 1983.Bruttonationalprodukten, som ökade med väntas växa med drygt2 1/. Växandeproduktion och förstärkt konkurrenskraft har också gett svenskt näringsliv eltpåtagligt lönsamhetslyfl. Tillverkningsindustrins nettomarginal förbättradesfrän 4,1982 till 6,1983 och väntas förbättras ytteriigare 1984.Räntabiliteten på totalt kapital ökar från 1982 till Diagram 4 Industriproduktionen i och OECD1970-1983 90" 'wrTfPri' ''l'ii|iii|iii|i 11 iiiipiiiiiii iiiiiii i hiiit Källa: , . 1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 8 nåddes ett viktigt mål: räntabiliteten på det fysiskakapitalet blev lika hög som avkastningen på finansiella placeringar, mätt somspecialinlåningsräntan. har soliditeten förbättrats, vilkel görförelagen mer motståndskraftiga mot tillfälliga påfrestningar. Även värderingenav företagen har påverkals härav; steg börskurserna, så atlbörsbolagen totalt sett nu värderas tiy ungefär sitt substansvärde. Kraftigtökad lönsamhet, ökad orderingång och produktion samt sfi-gandekapacitetsutnyttjande har medfört alt nedgången i industriinvesteringarnahejdats och vänts till en uppgång. Också de stigande börskurserna tordeinnebära en stimulans för investeringarna, bl.a. eftersom de innebär att detinte längre är billigare för företagen alt utvidga sin kapacitet viaföretagsköp än genom nyinvesteringar. Under innevarande år räknar jag med enpåtaglig uppgång av investeringsverksamheten: industriinvesteringarna beräknasi år öka och det samlade näringslivets investeringar . Dettainnebär en avsevärd uppjustering av de prognoser som lämnades i den preliminäranationalbudgeten . Närdet gäller arbetsmarknaden, innebar 1983 all sysselsätlningsned-gången 1981 och1982 bröts. De båda sistnämnda åren minskade antalet sysselsatta med 4000 resp.8000 personer. Framför allt drabbades sysselsättningen inom industrin, vilkenunder dessa båda år minskade med nästan 65000 personer. Den öppnaarbetslösheten steg från 2,av arbetskraften till 1982; nådde den nivån 3,. 1983ökade antalel sysselsatta, till följd av ökade arbelsmarknadspolitiskaåtgärder samt den förbättrade konkurrenskraften och den därav stigandeproduktionen, med drygt 9000 personer jämfört med . Den största expansionenägde mm i den privata tjänstesektorn. ökade emellertidarbetskraftsutbudet kraffigl. Dessutom var kapacitetsutnyttjandei lågt, och deökade leveranserna kunde i stor utsträckning säljas från lager.Nettoeflerfrågan på arbetskraft inom industrin ökade inle trots den stigandeproduktionen. Till följd härav fortsatte den öppna arbetslösheten att stigaunder 1983, om än i betydigl långsammare takt än 1982. Utvecklingen framgår avdiagram 5. Därframgår också att arbetslösheten fömtses minska. 1984 beräknassysselsättningen öka både inom industrin och den offenfiiga resp. den privatatjänslesektom. Den öppna arbetslösheten väntas minska med ca 15000 personer. Viskulle således nu ha nått den fas i saneringen av vår ekonomi, då stigandekapacitelsutnyttjande tillsammans med de omfattande arbelsmarknadspolitiskainsatserna förmår öka nettoefterfrågan på arbetskraft. Vikan alltså på dessa viktiga målområden för den ekonomiska politiken -utrikeshandeln, tillväxten, investeringarna och sysselsättningen - peka påavsevärda framgångar. Även på den finansiella' sidan kan vi notera en utvecklingåt rätl håll; en utveckling som, till yttermera visso, nu förefaller gåavsevärt snabbare än vad prognoserna i finansplanen gav vid handen. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan Diagram5 Öppen arbetslöshet 1971-1984 Budgetunderskottetminskade sålunda från 13,av BNP 1982 till 11,1983, och väntas minskaytterligare, till 10,. Därmed härden oavbrutna stegringen 1976-1982 bmtits,och det reala underskottet har minskals med en dryg Qärdedel på endasl två år.Jämfört med fjolårels långtidsbudget ligger statsbudgetens underskott ibudgetförslaget för nästkommande budgetår nu hela . Denkonsoliderade offenfiiga sektorns underskoll minskar från en loppnivå på 6,4%av BNP 1982 till i Qol och beräknade 3,- vilkel är mindre änhälften av det sparandeunderskott som indikerades av fjolårels långfidsbudget.Sverige har i och med denna anmärkningsvärt snabba förstärkning av deoffentliga finanserna kommit ned på tal som är normala för OECD-området, efteratt första år haft påtagligt större underskott än iOECD-området i övrigt. Detbör särskih understrykas, att denna förbättring av det statsfinansiella lägetkunnat genomföras utan att skattetrycket skärpts. Skatternas andel av BNPligger kvar på nivån , vilket innebär alt skattetrycket varit i stort settoförändrat . Orsaken till de förbättrade budgetsiffrorna är istället en gynnsammare ekonomisk utveckling och en stramare utgiflsprövning.Medan de offentliga utgifterna i genomsnitt steg med 5,omåret, ökade de 1983 med mindre än hälften därav, eller med 2,, och beräknas iår öka med endast 0,. Innebördenav detta är att vi tog ett viktigt steg på vägen mot att häva desvåra restrikfioner för den ekonomiska politiken som utgörs av underskotten iutrikeshandel och statsbudget, som den realekonomiska utvecklingenvände uppåt på de centrala områdena. Tillyttermera visso förstärks den posifiva utvecklingen . Underskotten ibytesbalansen och statsbudgeten fortsätter atl minska, och detta i ganska snabbtakt. Investeringarna, produkfionen och sysselsättningen ökar, medancu-betslösheten sjunker. Prop.1983/84:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 10 2.3 Inflation eller sysselsättning Vi kan således slå fast att krisslrategin varitframgångsrik. Vi har på så gott som alla områden närmat oss våraekonomisk-politiska mål. Prognoserna visar på avsevärda förbättringarpå alla viktiga områden. Dessa framgångar innebär emellertid alls icke all vi redanskulle ha övervunnit krisen i den svenska ekonomin.