prop · G70372 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid sitt ärliga möte konstaterade huvudkommittén förregional planering (CDAT) atl svårigheter förelåg att fullföljaarbetsprogrammet med de minskade resurser som ställts lill förfogande.Kommittén framhöll angelägenheten av ökade finansiella resurser ochförstärkning av sekretariatet för att tillfredsställande kunna genomföra deuppgifter som ankommer på kommittén. avslutades aktiviteter om planering iskogsregioner saml rörande europeiska baskartor och tematiska kartor. Kommittén beslutade atl samma områden skulleprioriteras som 1982, nämligen för planeringsministerkonferenserna beslutadeteman, balanserad utveckling i , "a European regional planning concept"och instrument för regional planering. 1983/84:72 13 för stadsplanering och byggnadsvärd (CDUP)hade 1982 sitt första verksamhetsår med båda ansvarsområdena representerade(stadsplanering resp. byggnadsvård). har dock varit representeratenbart inom ansvarsområdet byggnadsvärd. Tillordförande i kommittén valdes den svenska delegaten, avdelningsdirektörChristina , . har präglats av att den nya sektorn stadsplanering först under 1982börjat bearbetas i avsikt atl fä fram ett långsiktigt arbetsprogram. Underåret har därför arbetet inom denna sektor varil av begränsad omfattning.Förutom slutförande av själva stadsförnyelsekampanjen har två uppföljandekonferenser anordnats. Den ena, i , koncentrerades kring medinflytandeoch självhjälpsarbete. Den andra, i , behandlade riktlinjerna fördel fortsatta arbetet inom kommittén under 1983-85. Påbyggnadsvärdssidan har väckts förslag om ett eventuellt konventionsarbele kringbyggnadsvärd. Kommittén har givit hög prioritet ål informationsfrågorna och däframförallt skriften . Hantverksfrågornadiskuterades vid etl seminarium i ; del andra i en serie på tre.Seminariet pekade på etl antal väsentliga förutsättningar för fortsatt arbetenationellt och internationellt. Dess resultat kommer från svensk sida att vägasin i en fortsatt diskussion såväl nationellt som i den nordiska kretsen. Tre pr-oblemomrädenhar bearbetats i särskilda arbetsgrupper med svenskt deltagande,nämligen landsbygdsomvandlingen, arkeologi och fysisk planering samt äteranvändningav äldre byggnader. Landsbygdsproblematikenhar också lagils upp till diskussion inom huvudkommittén i planeringen förkontinuerliga insatser under 1983-85. Elt första seminarium är planerat för1983. Arkeo'logi och fysisk planering är etl för kommittén nytt område, där enarbetsgrupp nu tillsatts för alt diskutera problematiken och kommitténs roll. Äteranvändningav äldre byggnader har diskuterats sedan etl par år i en separat arbetsgrupp.Inte-rimsrapport förväntas och en utvidgning av arbetet är planeradför 1984-85. Regionala och kommunala frågor för regionala och kommunala frågor (CDRM)höll sill elfte plenarmöte i . Mötet ägnadesfrämst åt de slutliga förberedelserna för kommunministerkonferensen i . Det tolfte plenarmötel ägnades förelrädevisät arbetsprogrammet för . Den femte kommunministerkonferensen hölls i den 5 . Därvid behandlades som tema 1 "'; lagstift- Skr.1983/84:72 14 praxis, framtidsutsikter" och som tema II "Gränskommunalt samarbete'". Under tema I rörde diskussionen huvudsakligen del avEuroparådets kommunalkonferens (CLRAE) framlagda förslagel lill "EuropeanCharter of Local Self-Government"'. Förslagel till "Charter"skall behandlas vid nästa kommunminislerkonferens i . Vid ett särskill kollokvium i anslutning till kommunminisierkonferensendiskuterades "Chartern" av ministrarna tillsammans med representanterför kommunalkonferensen (CLRAE) och den parlamentariska församlingen. De verksamheter som pågår inom CDRM gäller bl.a.kommunal självstyrelse, demokrati, adminislration. kommunalekonomi och glesbygdsfrågor. I rekommendation R (82) 1 uppmanas medlemsstaterna altvidta vissa åtgärder för alt förbättra det internationella samarbetet vadgäller lagföring och bestraffning av terroristhandlingar. Åtgärderna rör mellanslatligrättshjälp och informationsutbyte samt forum i mål som berör mer ån en stat. Enligt rekommendation R (82) 2 bör medlemsstaternasregeringar sträva efter alt införa etl syslem för betalning av bidragsförskotttill barn, som bl.a. innebär att staten utbetalar ett förskott när denunderhållsskyldige inte fullgör sin underhållsplikt. I rekommendation R (82) 14 förtecknas en rad åtgärder avbl. a. förebyggande natur som tar sikle pä situationer dår någon blivit utsattför männi-skorov och krav på lösensumma har framställts. I rekommendation R (82) 15 behandlas en rad frågor somgäller straffrättens loll i fräga om konsumentskyddet. I rekommendation R (82) 16 anges vissa principer sommedlemsstaterna bör följa i fråga om att göra permissionsinstitutet till ettmedel att underlätta den sociala anpassningen för sädana som undergårkriminalvård i anstalt. Rekommendation R (82) 17 tar upp vissa principer som börvara vägledande när det gäller bevakning, säkerhetsåtgärder och behandling ifråga om intagna i kriminalvårdsanstall vilka bedöms som farliga. Under huvudkommittén för Juridiskt samarbete (CDCJ) pågårutredningsarbete på en rad områden i syfle att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts kan nämnas föräldraansvar, äganderättsförbehåll, dataskydd, skade- Skr.1983/84:72 15 ständsansvar för det allmänna och förenkling avrättegängen i civilmål. En sårskild expertkommitté behandlar frågan omkönsdiskriminering. I kommitténs direktiv ingår att utarbeta en rekommendationom åtgärder mot könsdiskriminering och om åtgärder för atl främjajämställdheten mellan kvinnor och män. Arbetet skall vara avslutal . CDCJ har haft sina 37:e och 38:e möten.Kommittén har föreslagit ministerkommittén att bl.a. anta utkast tillrekommendationer dels om nomader, dels om mentalsjukas rättsliga ställning,dels om skydd för rältsdatakunder. för brottsfrågor (CDPC) höll under år 1982sitt 31:a möte, varvid kommittén bl. a. beslöt föreslå ministerkommittén attanta de tidigare nämnda rekommendationerna R (82) 14-17. Bland de frågor som behandlades av kommittéerunder CDPC kan i övrigt nämnas internationellt samarbete i fråga om brottrörande konstföremål, utländska medborgare intagna i kriminalvårdsanstalter,väldet i dagens samhälle samt förhållandet mellan allmänheten och kriminalpolitiken. () med dess tvä underkommittéer, en med experter pä mediapolitik och en medexperter päjuridiska mediafrågor, har fortsatt sitt arbete med atl behandlaframför alll kabel- och satellitspridning av televisionsprogram. om "Legal Aspects of TertitorialAsylum and Refugees" (CAHAR) ägnade sig i huvudsak åt attutforma en överenskommelse i den s. k. första asylland-frägan. Syftet med ensådan överenskommelse är att klargöra vilken medlemsstat som har att i ettvisst fall pröva en asylansökan. Enighet uppnåddes emellertid inte under året.Bland övriga ämnen som diskuterades av CAHAR kan nämnas frågan om endeklaration beträffande de facto-flyktingar. Det trettonde europeiska justitieministermötel hölls i Athenden . Vid mötet diskuterades bl.a. förvärv av efternamn, problem lillföljd av det stora antalet vägtrafikolyckor samt sambandet mellan ekonomiskkris och kriminalitet. ///. fond för bosättning och regionalutveckling Fonden för bosättning och regional utveckling (ResettlementFund) bildades . Samtliga medlemsländer utom , Storbritannienoch är anslutna lill fonden. Dessutom är den Heliga Stolen medlem.Fonden bildades ursprungligen som ett instrument i flyktingpolitiken, men ärnumera inriktad huvudsakligen på att genom län stödja sysselsättnings- och bosladsbyggnadsprojekti regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvidinsatser i samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussionerom bidrag till en balanserad ekonomisk och social utvecklingmellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll eftersom den är Skr.1983/84:72 16 rådets enda konkreta instrurnent för att påverkautvecklingen inom detta område. Mot bakgrund av konstaterade lånebehov och diskussionernaom en balanserad utveckling i erbjöd fondens styrelse 1981 medlemsländernaalt på olika sätt medverka till förstärkning av fondens kapital. hari enlighel härmed alla medlemsländer utom elt bidragit till att öka fondenskapital från 17,9 till 68,4 milj. US dollar. Härtill kommer att fonden vid uigångenav hade reserver och vinstmedel pä 55.6 milj. dollar. Med detta kapital som bas kan fonden pä Jämförelsevisfördelaktiga villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden.Dessa medel lånas sedan ut lill projekt i medlemsländerna med den inriktningsom beskrivits ovan. En mindre del av utlåningen sker på speciellt fördelaktigavillkor, en procents ränla. Denna subventionerade utlåningbekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av 1982 har fondenfinansierat projekt i medlemsländerna om totalt 1 794 milj. dollar. utestående län uppgick till ca I 566 milj. dollar varav som subventionerade lån. De ojämförligt största låntagarna har varitItalien (nära hälften av länemedlen) följt av Turkiel (ca en fjärdedel). Päsenare tid har dock nyutlåningen fått en jämnare geografisk fördelning och fleraandra sydeuropeiska länder har erhållit stora län. har fondens verksamhet expanderatmycket starkt. Nyutlåningen uppgick till 453 milj. dollar. Trotsdenna expansion väntade /83 projekt för I 240 milj. dollarpå finansiering. Fondens vinst uppgick lill 17,6 milj. dollar vilketinnebär en liten ökning sedan föregående år (17,4 milj. dollar). inträdde i fonden . har Sverigeökat sitt garantiåtagande gentemot fonden med 350000 till 910000 dollar.Sverige har bl. a. eftersträvat att utlåningen skall fä en bättre geografiskfördelning, att en siörre andel av fondens vinst skall användas för lån påsärskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig tillfonden. har varit anslutet till konventionen omutarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer förläkemedelssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande giltighet i deländer som anslutit sig till konventionen. I trädde den första utgåvanav i kraft . Dess bestämmelser har sedandess tillämpats av och läkemedelsindustrinvid registrering och kontroll av läkemedel samt för Apoteksbolagetsläkemedelshantering. påbörjades utgivningen av den andra editionenav . Med utgången av 1982 har fem delar av denna utgivits fräntrycket. Bestämmelserna i tre av de Skr.1983/84:72 17 utgivna delarna av den andra editionen trädde i kraft iSverige . Sextonländer var anslutna till konventionen . Samtliga nordiska länderdeltar i arbetet i farmakopékommissionen. som tidigare haft status somobservatör, har blivit fullvärdig medlem i samarbetet. Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmöten . Dessutommedverkar tretton svenska representanter i de totalt 24 expertgrupper, somförbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén. Omfattandeexperimentellt förarbete utförs även pä nationell nivå, på statligalaboratorier och vid vissa industriföretag. I deltar bl.a.socialstyrelsens läkemedelsavdelning. Apotekens centrallaboratorium och någraav landets farmaceutiska industrier. Under 1981skedde en översyn av uppläggningen av arbetet inom farmakopékommissionen ochpä expertgruppsnivå. Nya prioriteringsregler har medfört att arbetet under 1982koncentrerats till nya medicinskt och farma-ceutiskt ändamålsenliga läkemedel.Därigenom har elt ökat antal undersökningsmetoder och monografier för nyaläkemedelssubstanser kunnat fastställas. Tryciceri, Stocktiolm 1983