prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bör poängteras att kalkylerna över löneutvecklingen är betydligtosäkrare än normalt. Detta på gmnd av att avtalen inom PTK-omrädet ej omfattartjänstemän med en månadslön om . Tabell 6:3Lönekostnadsutveckling samt arbetskraftskostnader förindustriarbetare 3 = (1-H2) 6 = (4-h5) 8,0' 11,0' -0,7 10,7' 1-3 baserar sig på lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig pä förtjänststatistik.Förtjänststatisfiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbeloppsom ej ingår i SCB:s stafisfik. Timförtjänsten och desociala kostnadema i indexform multiplicerade med varandra. ' Inkl. effekten avinförandet av femte semesterveckan. harlönesummeberäkningarna utgått från ett antagande om en lönekostnadsökninginkl. löneglidning men exkl. sociala avgifter på 6,. Då avtalberäknas medföra en kostnadsökning om drygt 1 1/skulle såledesantagandet vara förenligt med en kostnadsökning till följd av avtal och löneglidning pä knappt4 1/. Sysselsättningskomponentenberäknas 1984 ge ett bidrag om 0,till lönesummeutvecklingen. Då det 1983 utbetaladesengångsbelopp om 0,avseende 1982 kalkyleras ökningen av utbetald lönesumma1984 till 6,. Enligt stafistiskacentralbyråns förtjänststafistik, vilken ej innefattar engångsbelopp, stegindustriarbetarnas timförtjänst 7,1981-1982. Inkluderas deengångsbelopp som till följd av prisutvecklingsgarantin avtal utbetalatsför perioden sept.-dec. 1982 erhålls en förtjänstökning om 7,. Härav utgörs4,av avtalsmässiga löneökningar och avlöneglidning, inkl. det s.k. icke nivåhöjande lönefillägget. Genom ökade socialakostnader beräknas fimkostnaden ha stigit med 0,utöver förtjänstökningen,dvs. med 7,. För industriarbetare och industritjänstemän sammantagna kalkylerastimkostnadsökningen, inkl.sociala avgifter, till 7,. beräknasden avtalsmässiga höjningen av industriarbetarlönerna fill 3,. Då löneglidningenskattas fill 2,erhålls en förtjänstökning om 6,. De sociala kostnaderna beräknas stiga 2,4%i förhållande till totala lönekostnad varför fimkostnadshöjningen kalkylerastill 9,2%.Industrins totala timkostnadsökning för arbetare och tjänstemän sammantagna beräknas uppgå till knappt9%. 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållensdisponibla inkomster ökade enligt nu föreliggande, reviderade beräkningar 9,3%1980-1981 och 7,1981-1982. Prisstegringen för den privata konsumtionen (enligtimplicitprisindex) uppgick fill 11,1980-1981 och 10,1981-1982. Realt sett sjönk såledesdisponibelinkomsten med1,1981 och 2,påföljande år. beräknasde totala faktorinkomsterna (löner, enskilda företagares inkomster inkl. driftsöverskott frånhyreshus, driftsöverskott från egnahem samtden s. k. filläggsposten fill disponibel inkomst, se tabell 6:4) ha ökat . I avsnitt 6:2 redovisas i detaljberäkningar och prognoser avseendelönesumman som utgör av faktorinkomsterna. Den beräknas hastigit 8,1983, vilket är 2 1/mer än året innan. Prisstegringenmellan 1982 och 1983 uppgår enligt implicitprisindex till 10,. Realt hardärmed lönesumman 1983 sjunkit före skatt. Tabell 6:4Hushållssektoms' disponibla inkomster 1.2 Enskilda företagares in- 1.4 Tilläggspost nll dispo- 2 Nettoinbetalningar till det -21,5 -11,6 2.1 Inkomstöverföringar till hus- håll från offentliga sektom 2.2 Direkta skatter, avgifter -10,9 -9,7 3 Räntor och utdelningar. 4 Övriga transfereringar, netto -1,3 7 Implicitprisindex för privat konsumtion (1980 = 100) ' Hushållssektominkluderar, förutom hushållen, de s. k. ideella organisationerna sombetjänar hushållen och som inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrollerasav offentliga sektom. Hit räknas arbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamhet,, idrottsorganisationer. Röda korset m. m. samt ej statsbidragsberättigadesjukhem, barahem, barnkolonier, semesterhem. Utöver lön-tagarhushåll ingårhushåll som äger personliga företag dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst frånrörelse. Förändring som sänkerdisponibelinkomsten anges med minustecken. ' Arbetsgivaravgifter ärej medtagna som löneförmån i denna post. * Inkl. uttag frånhandelsbolag samt räntor pä hushållens livförsäkringssparande. Övriga faktorinkomsterberäknas sammantaget ha ökat 1982-1983. Detta är en betydligt lägreökningstakt för dessa inkomster än året innan och innebär realt sett en nedgångmed 3 1/. Företagarinkoms-terna beräknas minska 7,realt. Den svagautvecklingen beror bl. a. på att inkomsterna från jordbruk väntas sjunkakraftigt och att antalet arbetade timmar (enligt arbetskraftsundersökningarna)minskar för övriga rö-relseidkare. Prognoserna för 1984utgår frän ett antagande om att företagens kostnader för avtalsmässiglönehöjning och löneglidning stiger med 6,. Förutsatt en viss ytterligareuppgång i sysselsättningen 1984 kalkyleras den utbetalda lönesumman öka med6,. Prisstegringen (enligt implicitprisindex) skattas till 7,1%.Reallönesumman före skatt skulle under dessa fömtsättningar falla 1983-1984trots en positiv sysselsättningsutveckling. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Lönesumman skulle således fortsätta att minska realt . Nedgången beräknas till ; räknat dä den högsta reala lönesummanregistrerades blir minskningen . De övriga faktorinkomsterna förutsestotalt sett öka i ungefär samma takt som lönesumman 1984. Enskilda företagaresinkomster kalkyleras dock stiga endastknappt . Tillväxten 1984 väntas bli mindre än 1983 beträffande driftsöverskotten frän samtligarörelsegrenar utom jordbruk, där manförutser en svag uppgång nominellt efter nedgången 1983. Inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn till hushållen beräknas öka mellan 1982 och1983. Jämfört med utvecklingen är detta en betydligt högre ökningstakt för detotala transfereringarna och den innebär omräknat till prisnivå enuppgång med 1 1/totaltsett (se tabell 6:5). De statliga utbetalningarna har dock minskat något 1983 i fasta priser räknat. Utbetalningarnaav folkpensioner, som är den störstastatliga transfereringsutgiften, ökade 1983 ungefär i takt med Tabell 6:5 Inkomstöverföringar till hushåll fränoffentliga sektorn 1982-1984 1.2 Studiebidrag, studiecirkelverksam- -13,5 -10,2 - i,9 1.7.1 Folkpension, statlig 1.7.2 Folkpension, kommunalt -15,2 -15,7 1.9 Pensioner till f. d. anställda '7,1 2.2 Pensioner till f d. anställda 3.2 Sjukförsäkring m. m. Källor: , ,och statisUska centralbyrån. 7 1983/84. 1983/84:100 98 prisutvecklingen vilket med hänsyn tillförändringen av antalet pensionärer innebär en svag real förstärkning av folkpensionsbeloppetper pensionär. Den sänkta kompensationsnivån för nytillkomna delpensionärer fr.o. 1981 medförde en dämpning avökningstakten för delpensionerna detta är. 1982 och 1983 sjönkutbetalningarna av delpensioner även i löpande priser räknat. Kraftigaökningstal registreras 1983 endast för utbetalningarna avarbetslöshetsersättningar för statens del således för kontant arbetsmarknadsstödoch arbetsmarknadsutbildning. De kommunalatransfereringarna dras 1983 upp till följd av ökade utbetalningar av bl.a.socialbidrag. I fasta priser beräknas de kommunala transfereringarna tillhushällen ha ökat . Inom socialförsäkringssektornåterspeglas den stigande arbetslösheten i ökade utbetalningar frånarbetslöshetskassorna. Ökningstakten för ATP-pensio-nerna återhämtas 1983 efterden engängsvisa svackan 1982. Däremot medför nedgången i sjukfrånvaron attsjukförsäkringsutbetalningarna hälls nere. Sammantaget beräknas utbetalningarnafrån socialförsäkringen öka 4 1/i reala termer 1982-1983. Inkomstöverföringarna1984 har skattats med utgångspunkt från löneantagandet om i förtjänstökningoch av regeringen föreslagna ändringar i bidragsregler (prop. 1983/84:40). Ilöpande priser förutses halverad tillväxttakt 1984 förde offentliga transfereringarnatill hushållen. Med reala mått innebär detta en svag nedgång - 3/- totaltsett. Positiv real utveckling noteras sä gott som enbart för de kommunalatransfereringarna exkl. bostadsbidrag och för ATP-pensionerna. Ökningen 19821983 förhushällens inbetalningar till det offentliga av skatter, avgifter m.m. beräknastill 9 3/, vilket är en något mindre ökning än föregående år och realt minskning med 3/(se tabell 6:6). Hushållens inbetalningarav preliminär skatt beräknas stiga med 8,beträffandeA-skatten' och beträffande B-skatten. Ökningen för B-skatten berortill stor del på ändrade debiteringsregler. Statsskatten 1984 harberäknats enligt förslaget i proposition 1983/84: 69. harkalkylerat att indexregleringen av skatteskalan 1984 medför en minskning avskatteuttaget med . jämfört med uttag enligt en i nominellatermer oförändrad skatteskala. Effekten av övriga förändringar i skattereglernaberäknas till . av den beräknade totala effekten påca . av omläggningen i skattesystemet kan föras till A-skatten. ' Kalkylerna överinbetalningama av preliminär skatt utgår från korttidsstatistiköver uppbörden . Korttidsslatistiken över preliminärA-skatt 1982 har reviderats ned med . till följd av nu föreliggande helårsuppgifter. Det är tänkbart att ävenhär presenterade siffror för uppbörden innebären överskattning. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget teringen ökar enligt preliminära beräkningar med15 öre. har fömtsätts att det marginella uttaget av preliminär A-skattpä löneökningarna uppgår till , bortsett frän ovannämnda ändringar avskatteskalor och utdebitering. Kalkylerna ger till resultat att denpreliminära A-skatten 1984 skulle öka 5 3/i löpande priser räknat; realtsett motsvarar detta en nedgång med 11/. Tabell 6:6 Hushållensdirekta skatter, avgifter m. m. -0,5 -1,2 -1,3 -2,2 -1,7 -2,3 -0,6 1.4 Avgår: Indirekta skatter -22,6 -5,3 1.5 Övriga direkta skatter, netto -44,1 2.1.1 Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel 2.1.2 Egenavgifter och frivilliga socialför- -4,0 -1,2 -11,0 -1,0 -5,3 -8,0 -1,3 -1,4 -3,4 -11,3 -1,1 -2,4 3 Summa direkta skatter, -0,2 ' Förändring som sänkerskatteinbetalningama anges med minustecken. Allmän löneavgift(tidigare allmän arbetsgivaravgift) och bamomsorgsavgift (egenavgifter),fastighetsskatt samt skogsvårdsavgift ochhyreshusavgift. Kvarstående skattavser inkomster , medan fyllnadsinbetalningarna ochöverskjutande skattavser inkomster . Källor: ,, och . B-skatteinbetalningarna1984 har kalkylerats med utgångspunkt frän prognosen för slutlig skatt 1982,eftersom det är denna skatt som ligger till grund för debiteringen. Nettot avhushållens fyllnadsinbetalningar och kvarskatt ä ena sidan och återbetalningarav överskjutande skatt å andra sidan beräknas bli mer negativt för hushållen1984 än 1983, bl. a. på grund av ökade inbetalningar av fyllnadsskatt tillföljd av den tillfälliga förmögenhetsskatten avseende 1983. Sammantagetresulterar kalkylerna i en ökning av de direkta skatterna med nominellt 61/2%mellan 1983 och 1984. Prop.1983/84:100 100 Hushällens avgifteroch transfereringar till staten, kommunerna och socialförsäkringen beräknas på grundvalav enkätmaterial öka . Totalt skulle därmed hushållens inbetalningar tilldet offentliga öka 1983-1984, vilket i reala termer skulle innebära att detotala inbetalningarna från hushållen till offentliga sektorn skulle sjunkasvagt . De privatatransfereringarna består av direkt utbetalda pensioner frän företag ochstatliga affärsverk, utfall av de avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringarna,skadeförsäkring samt inkomstöverföringar fill och frän utlandet. De privatainkomstöverföringarna till hushällen översteg 1982 hushällens utgifter med 7miljarder kr. 1983 väntas överskottet öka med ytteriigare 800 milj. kr. och 1984 med närmare enmiljard kr. Ovan redovisadeberäkningar resulterar i att hushållens disponibla inkomster Hopandepriser ökar 9,. Den genomsnittliga prisstegringen har som nämnts beräknats till10,och realinkomsten skulle således sjunka med 1,1982-1983. gerprognoserna en tillväxt i disponibelinkomsten pä nominellt 6,. Eftersom prisstegringen enligtimplicitprisindex kalkylerats till 7,1 %beräknas realinkomsten sjunka även innevarande år, dvs. för Qärde året irad. Utvecklingen av deolika posterna i den realt disponibla inkomsten efter det att skatteinbetalningarnadragits från respektive inkomsttyp redovisas i tabell 6:7. Det bör understrykas attde statistiska bristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör attredovisningen i tabell 6:7 endast ger en grov indikation på den reala utvecklingenför olika inkomsttyper efter skatt och på inkomstposternas relativa betydelse för dentotala förändringen av realinkomsten'. Som tidigare nämnts är bl. a.skattekalkylerna för 1983fortfarande osäkra. ' I Konjunkturiäget (Reviderad nationalbudgetför 1981) kommenteras beräkningarnai en exkurs i kapitel 6, avsnitt 6.3. Tabell 6:7Realinkomstutveckling efter skatt 1981-1984 Förändring i realinkomsten, -5,4 -0,4 -1,1 -3,1 -1,3 -0,2 -1,7 -0,9 -0,3 -13,6 -4,5 -1,1 -0,3 3 Räntor och utdelningar -12,5 -0,3 -2,2 -0,2 -0,4 5 Beskattade sociala förmå- -0,1 -4,4 -4,4 -0,2 -0,2 -0,2 -2,4 -0,5 -0,6 -2,4 -1,3 -0,5 8 Tilläggspost fill disponibel -34,5 -0,3 -1,2 9 Disponibel inkomst (7-1-8) -2,4 -0,5 -1,8 -2,4 -1,3 -0,5 ' Räntor och utdelningarhar i tabellen inte korrigerats för den faktiska skattebelastningen. Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningar från arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidrag i samband medarbetsmarknadsutbildning. Källor:KonjunkturinsUtutet, och . Av tabellen framgår denfortlöpande nedgången i reallönesumman efter skatt 1981-1984. Sysselsättningensbidrag till lönesummeförändringarna var relafivt små 1981 och 1982 - minus 0,2respekfive plus 0,- men beräknas till plus 1,1983. Reallönen efter skattper timme räknat skulle därmed enligt dessa kalkyler ha fallit med 3-3 1/2%1982-1983. Eftersom sysselsättningen för löntagarna beräknas öka med 0,7%1983-1984 skulle en fortsatt nedgång med ca en procent för reallönen efterskatt vara att vänta innevarande år. Genom att basbeloppet fr.o. 1982 inte längre löpande utan endast en gäng anpassas tillprisstegringen, minskade ökningstakten för pensionerna påtagligt detta år.Nedgången förstärktes av de höjda skatteavdrag på pensionsutbetalningar som redovisatsav pensions- och försäkringsinstituten. 1983 stiger äterpensionsutbetalningarna realt och de beräknas 1984 ligga kvar pä ungefär sammareala nivä som 1983, både före och efter det att skatten dragits. Ökningen avövriga inkomstöverföringar 1983 beror bl. a. på höjda barnbidrag samt ökadeinkomstöverföringar frän kommunerna, men också pä att offentliga och privataavgifter, som dras av i denna post, beräknas sjunka realt. Den kraftiganedgången i enskilda företagares inkomster sammanhänger delvis med att deändrade debiteringsreglerna höjt uttaget av preliminär B-skatt. Eftersom lönesumman efterskatt utgör mer än hälften av disponibelinkomsten har givetvis förändringarnai lönesumman stor betydelse för utvecklingen av den totala realinkomsten. Somframgår av tabell 6:7 kan nedgången i den reala disponibelinkomsten 1981-1984fill stor del återföras på köpkraftsförsvagningen i lönesumman efter skatt. Pensionsinkomstema ger positiva bidrag tillhushällens reala köpkraft 1981 och 1983. 1982 varbidraget dock negativt och beräknas det till noll. De beskattade sociala förmånerna, som huvudsakligen är ersätt ningar för inkomstbortfall, varierar bl.a. med arbetsmarknadsläget och lämnar svagt positiva bidrag 1982 och 1983. tilloktober 1983 steg konsumentpriserna (KPI) med 7,, vilket är en lägreprisökning än 1982 dä KPI steg med 8,. Under desenaste tolv månaderna, dvs. 1982 till harKPI stigit med 8,vilket innebär en sänkning av prisstegringstakten jämfört med föregående månad. Prisökningstakten hade då utan avbrott stigit frän 8,till 9,. Prisutvecklingen december1982-oktober 1983 för delgmpper i konsumentprisindex redovisas i tabell 6:8.Jämfört med är det främst priserna på bränsle ochbensin som ökat betydligt långsammare 1983 - med 0,i är jämfört med drygt15% . Livsmedelspriserna har under1980-talet stigit betydligt snabbare än genomsnittet av övriga priser.Prisutvecklingen för livsmedel har varit 11,. Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl. kokgas och elström,vilka ingår i offentliga tjänster. Prisprognosen föroktober-december 1983 liksom prognosen grundas på de beräkningar som redovisasi tabell 6:9 och visar olika komponenters bidrag till KPI-ökningen underrespektive år. Enligt beräkningarna skall KPI stiga med 1,under årets två sistamånader. Härav beräknas skattehöjningarna pä alkohol och tobak dra upp KPI med 0,4 procentenheter.Avvecklingen av subventioner på kött och fläsk (850 milj. ger ett KPI-tillskott pä 0,3procentenheter. Prisökningen mellandecember 1982 och skulle enligt dessa beräkningar bli 9,. Häravberäknas devalveringen givitett KPI-bidrag pä . Årsgenomsnittet förKPI 1983 beräknas ligga 8,över genomsnittet . Beräkningarna avimplicitprisindex för privat konsumfion indikerar en betydligt högre ökning avprisnivån, 10,. Skillnaden beror främst på att implicitprisindex registrerarprisökningai" för boendet i egnahem annorlunda än KPI men också på att implicitprisindex tillskillnad mot KPI' ger utslag för de kraftiga prisökningar som drabbat den svenskautlandsturismen efterdevalveringen. Tabell 6:9 Konsumentprisförändring 19801984 uppdelad påkomponenter Konsumentprisnivåns procentuella uppgång, därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,7 automatiska effekter av indirekta ändring av internationellt bestämda ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna pä färskvaror -0,2 Bedömningen avprisutvecklingen har utgått från tillgängliga prognoser ochantaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m. m. och: innefattarkalkyler hur dessa faktorer påverkar prisutvecklingen. Prognosen förutsätter vidare oförändratdiskonto och att valutakorgindex - vid endollarkurs på - som vid prognostillfället låg på 131,4 stiger till132 fram till slutet av 1983 och därefterligger oförändrat . Dessutom förutsätts att regeringensförslag angående vissa punktskatte- Prop.1983/84:100 104 höjningar inom energiområdet och höjningen av bilaccisengenomförs. Totalt beräknasdessa skattehöjningar dra upp konsumentpriserna med . Med utgångspunkt från den lönekalkyl som gjorts har degenomsnittliga arbetskraftskostnadernaper timme antagits öka med 5,. Restfaktorn (inkl.diverse taxor) som i kalkylerna representerar lönekostnadernas genomslag inom de för internationell konkurrensskyddade områdena (exkl. bostäder och jordbruk) beräknas under detta antagandege ett KPI-tillskott pä . 1 kalkylen ingår att de försikfigtsatta handelsmarginalerna blir något högre 1984. 1 prognosen för de internationellt bestämda priserna harförutsatts oförändradeimportpriser på råolja och petroleumprodukter under loppet av 1984. Övriga importvaror som påverkarkonsumentpriserna beräknas i genomsnitt öka med 4,varvid knappt 1procentenhet utgör ett fördröjt devalveringsgenomslag i importpriserna. Vidareinnefattar kalkylerna ett fördröjt genomslag från importpriser tillkonsumentpriser som beräknas dra upp KPImed . Totalt skulle den internationella prisfaktorn bidratill en ökning av KPI . I prognosen över bostadshyrorna har beaktats dethyresavtal som träffades mellan (de allmännyttigabostadsföretagen) och . Avtalet innebär att kallhyrorna kommer att öka med5%. Enhgt en klausul i hyresavtalet skall en extra hyreshöjning tas uti om KPI-ökningen mellan juli 1983juli 1984 överstiger5,. Enligt kalkyler kommer KPI-ökningen underdenna period uppgå till drygt 6,vilket skulle bidra till en extrahyreshöjning på ca 1,. Privatvärdarna kan pä gmnd av bmks-värdesprincipenhöja hyrorna lika mycket. Totalt innebär detta att hyreshöjningarna kanväntas uppgå fill (inkl. hyresglidning). Egnahemskostnadernaberäknas öka med 3,under loppet av året. Sammantaget innebär detta ett KPI-tillskott fränbostadsposten . Skattningen avjordbrukspriserna har gjorts under antagande att överläggningar ihuvudsak skall följa nuvarande regler, vilka bl. a. innebär att jordbmkarnaskall fä ersättning för ökade kostnader och garanteras en viss följsamhettill övriga gruppers inkomster. Ersättning till jordbruket via höjda priser beräknades bli ca1 miljard kr. KPl-tillskottet skulle dä stanna vid . Totalt skulle under dessa förutsättningarKPI stiga med 4,under loppet av 1984.Härav kan betraktas som en fördröjd effekt avdevalveringen 1982. Årsgenomsnittetberäknas ligga 6,över genomsnittet 1983. Implicitprisindexberäknas öka något mer än KPI-genomsnittet, eller . 6.5 Den privata konsumtionen Den privatakonsumfionen ökade med 1,mellan helåren 1981 och 1982 trots att hushållensinkomster beräknas ha minskat med 2,. Det innebar attsparkvoten sjönk från 3,till 0,. Detta är den lägsta nivä sparkvoten antagitunder efterkrigstiden. Under de tre förstakvartalen (se tabell 6:10) beräknas den privata konsumtionen ha minskat med 1,jämförtmed . De varaktigavarorna (exkl. bilar) har minskat med . Den minskning av bilinköpensom befarades i böljan av året har dock nästan uteblivit och nedgången harstannat vid en halv procent under de tre första kvartalen.Livsmedelskonsumtionen fortsätter att falla för Qärde året i följd, nedgången är . irad registreras en kraftig minskning av svenskarnas uppehållskostnader iutlandet - i fasta priser underde tre första kvartalen. Enbart denna post drar ned den totala privatakonsumtionen . Tabell 6:10 Hushållens konsumtionsutveckling Procentuell förändring, priser -1,7 -1,2 -5,3 -0,7 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -2,8 -2,8 -2,8 3 Summa inhemsk konsumtion -0,7 4 Turistutgifter, netto -36,7 -64,4 5 Hushållens totala konsumtion -0,7 -1,8 Källor: och statistiskacentralbyrån. Fjärde kvartalet1983 beräknas konsumtionen minska med 2,jämfört med motsvarande kvartal1982. innebär detta en konsumtionsminskning . Eftersomhushällens disponibla inkomster beräknas falla med 1,skulle sparkvoten öka men endast med0,till1,. 1984 prognoserashushållens realt disponibla inkomster minska en halv procent, vilket omprognosen infrias - blir med sjunkande reala inkomster. Prop.1983/84:100 106 Såväl det starkasambandet mellan fallande inflationstakt och sänkt sparkvot som hushällensmotstånd att ytterligare sänka sin standard efter den kraftiganedgången av den privata konsumfionen 1983 skulle tala för en viss sänkning avsparkvoten 1984. För en höjd sparkvot talar att sparkvoten fortfarandebefinner sig på en historiskt sett mycket låg nivå. har valt att räkna medoförändrad sparkvot - 1,- dvs. den privata konsumtionen beräknas falla med0,. Appendix till kapitel 6 Prognosen för den svenskaekonomin 1984 i den preliminära nationalbudgeten har som en av sinaförutsättningar att timlönen mellan kalenderåren 1983 och 1984 stiger med 6,0%räknat som genomsnitt för samtliga löntagare'. Vid sidan av denna prognos harkonjunkturinstitutet utarbetat en alternativ kalkyl för utvecklingen 1983-1984som utgår frän förutsättningen att timlönen stiger med 10,. Presentationen nedaninnebär en ansats till känslighetsanalys. Den fram-räknade skillnaden iutvecklingsförlopp har endast karaktär av orienterande räkneexempel. Vaijeprognos bygger pä en rad osäkra föreställningar om reaktionsmönstren hosföretag, hushåll och myndigheter vilket gör den osäker inom rätt vida gränserfrånsett eventuellt bristande realism i fråga om antagandena om deninternationella utvecklingen. Differensen mellan två prognosalternativ blirdärmed i motsvarande grad osäker. På sä pass kort sikt somett är framträder förhållandevis små skillnader i utvecklingen för den svenskaekonomin enligt de båda prognosalternativen. Detta om man ser tillalternativens båda årsgenomsnitt . Mer påfallande skillnader blir docksynliga i fråga om utgångsläget . Det blir sålunda enligtkalkylen ganska små utslag till följd av den ändrade förutsättningenom löneutvecklingen men större för tiden därefter. Inverkan av en lönehöjningär nämligen markerat olika pä kort respektive läng sikt. Pä kort sikt påverkasknappast totalt sett sysselsättningen och resursutnyttjandet i ekonomin annatän i ringa grad av hur löneutvecklingen gestaltar sig.