prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — ÖEF:s reviderade försörjningsplan kommer att utgöra en delav underlaget för utredningen rörande översyn av det löpandeoljelagringsprogrammet m.m. (Dir. 1982:54. 1982:99 och 1983:52) som 1984 Prop.1983/84:40 5 kommeratt lämna förslag till reviderat mål för bl. a. beredskapslagring av gasbensin. Motbakgrund av vad jag här har anfört bör utredningens rapport avvaktas innanförslag lämnas till om tilldelning av ytterligare medel förberedskapslagring av gasbensin. Jag räknar härvid inte med att någon inlagringblir aktuell för /85. StatsrådetDahl kommer senare att anmäla frågan om begränsning av oljelagringsprogrammet. IÖEF:s anslagsframställning för /85 redovisas reservationer päanslag under fjärde huvudtiteln. Den alldeles övervägande delen av dessa medelär bundna genom bl. a. avtal med företag. Jag bedömer emellertid att 4 milj.kr. inom programmet Beklädnad m. m. och 7 milj. kr. inom delprogrammet Kemiskaprodukter m.m. under /85 skulle kunna utnyttjas för annanverksamhet under anslaget än som ursprungligen avsetts. Behovet avanslagsmedel kan härigenom minskas med motsvarande belopp. Föromsättning av beredskapslagrade varor erfordras ett visst rörelsekapital, s.k.deponerade medel. I enlighet med den inriktning av defekono-miska försvaret somangavs försvarsbeslut genomför ÖEF f. n. en betydandeomstrukturering av beredskapslagret. Mot bakgrund av att vissa av de försåldavarorna ännu inte hunnit ersättas genom nyinköp är de deponerade medlen hos ÖEFför tillfället relativt stora. Temporärt bör därför enligt min mening en del avdessa medel kunna utnyttjas för andra ändamål. Jag förordar att 24 milj. kr. avde deponerade medlen på beklädnads- och kemiprogrammen för /85omfördelas till industriella åtgärder och åtgärder som förstärkerhandlingsberedskapen. Behovet av anslagsmedel för /85 kanhärigenom minskas med samma belopp. Regeringenhar vidare beslutat att även andra utglftsbegränsande åtgärder skall vidtas isyfte att minska medelsbehoven för /85 med ytteriigare 23 milj.kr. Fördelningen av detta belopp mellan civilförsvar utom skyddsrum och anslaginom övriga delar av det civila totalförsvaret kommer att fastställas i detfortsatta budgetarbetet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den inriktning jag har förordat i fråga ombegränsning av de automatiska ökningarna av utgiftsramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret under är 1984, 2. godkänna de utglftsbegränsande åtgärder inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde som jag har föreslagit. Prop.1983/84:40 Bilaga 3 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Ikompletteringspropositionen (prop. 1982/83: 150 bil. 1) redovisadesolika åtgärder som syftar till att begränsa kostnadsutvecklingen för staten ochsocialförsäkringssektorn. Därvid anmäldes att det på det socialpolitiskaområdet inletts ett översynsarbete som gäller såväl det statliga stödet tillkommuner och landsting som vissa förmåner till enskilda. Jag kommer i detföljande att redovisa några resultat av detta översynsarbete. Densvenska socialpolitiken skall även i fortsättningen i sina huvuddrag bygga pågenerella åtgärder och vara en socialpolitik för hela folkel. En socialpolitikför vilken alla medborgare känner ansvar är den bästa grunden för en riktigfördelningspolitik och för att svaga och utsatta grupper skyddas. Somframhållits i den avgivna regeringsförklaringen måste den hårdabudgetprövning, som tvingas fram av den ekonomiska krisen, ofrånkomligenberöra områden som av många upplevs som angelägna och därför blir kännbara förmedborgarna. Stor vikt måste därför fästas vid att förslagen utformas så attkrisens bördor blir rättvist fördelade. Idet följande kommer jag först att redovisa förslag om att devalveringensprishöjande effekt skall räknas av vid fastställandet av basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring. Vidare kommer jag att föreslå att det särskildatilläggsbeloppet omvandlas fr. o. m. . Därefter kommer jag att redovisaett antal förslag till utglftsbegränsande åtgärder inom pensions- ochsjukförsäkringsbmrådet som utgör resultat av det i kompletteringspropositionennämnda översynsarbetet. Dessa förslag avser bl. 1 1983/84. 1983/84:40 2 skärptainkomstprövningsregler för hustrutillägg. Förslagen är utformade så att de inteskall leda till en sänkning av nu utgående pension. På sjukförsäkringens områdeinnefattar mitt förslag olika åtgärder för begränsning avläkemedelskostnaderna, justeringar av patientavgifterna inom den öppnasjukvården och reglerna för sjukpenning under utlandsvistelse samt avförsäkringsersättningen till landstingens barn- och ungdomstandvård. Jagräknar med att i samarbete med försäkringskassornakommer att svara för att de försäkrade får erforderlig information i sambandmed att de nya reglerna träder i kraft. Sammantagetberäknas de kostnadsbegränsande åtgärderna inom social-departemenjtetsansvarsområde innebära en begränsning av statens och socialförsäkringssektornsutgifter med ca 240 milj. kr. under innevarande budgetår och 950 milj. kr.under /85. När hänsyn tas till skatteeffekterna kanbesparingseffekterna beräknas till ca 125 milj. kr. resp. 690 milj. kr.Besparingseffekten ökar ytterligare . Till de nämndabeloppen kommer avräkningen av devalveringens priseffekt som innebär enbegränsning av utgifterna inom socialförsäkringen med drygt 2900 milj. kr.under /85. 1 Grunderna för beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring samtomvandling av det särskilda tilläggsbeloppet Beräkningenav pensioner och andra förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringgörs med ledning av ett basbelopp som fastställs av regeringen enligt i lagengivna grunder. Folkpensionsförmåner, ATP m. m. utgår med vissa procentandelarav basbeloppet. Även ett stort antal förmåner utanför nämnda lag beräknas pågrundval av detta basbelopp. Syftet med att anknyta socialförsäkringsförmånernatill basbeloppet är att dessa förmåner därmed automatiskt värdesäkras. Reglernaför beräkning av basbeloppet finns i I kap. 6 § lagen om allmän försäkring.Fram fastställdes basbeloppet för på grundval avkonsumentprisindex före den månad basbeloppet avsåg att gälla.Basbeloppet ändrades när prisindex hade förändrats med sedan närmastföregående ändring av basbeloppet. Påförslag av den borgerliga regeringen beslöt om ändring avberäkningsgrunderna vid fastställande av basbeloppet (prop. 1980/81:20, SfU 14,rskr 84). Ändringen innebar att man vid beräkningen av förändringar i detallmänna prisläget inte längre tog hänsyn till indirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt att tillägg gjordes försubventioner. De ändrade reglerna tillämpades första gången vid fastställandeav basbeloppet för . 1983/84:40 3 Fr. o. m. den fastställs basbeloppet engång i stället för (prop. 1981/82:50, SfU 6, rskr85). Basbeloppet räknas nu fram genom en jämförelse mellan det tal som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det år sombasbeloppet avser och prisläget . beslut att införa nya grunder förberäkning av basbeloppet skulle ha inneburit en långsiktig systematiskurholkning av värdesäkringen av pensioner och andra förmåner som beräknas medledning av basbeloppet. På förslag av den nya socialdemokratiska regeringen beslötriksdagen att de ursprungliga grunderna för beräkning avbasbeloppet skall återställas (prop. 1982/83:55, SfU 13, rskr 101). I enlighetmed beslut har basbeloppet för fastställts med tillämpningav de gällande reglerna. Återgången till de ursprungliga reglernaför beräkning av basbeloppet skall ske vid bestämmandet av basbeloppet för år1984, dvs. basbeloppet kommer då att beräknas med ledning av förändringar ikonsumentprisindex under är 1983. Som jag strax återkommer till förutsattesdock att särskilda regler skulle gälla för avräkning av priseffekterna av 1982års devalvering. Basbeloppet för uppgår . Basbeloppet skall även fortsättningsvis fastställas förkalenderår på grundval av prisutvecklingen under föregående år. För att ge visskompensation för prisökningar beslöt på regeringensförslag i nyssnämnda proposition om en extra höjning av pensionsbeloppen för år1983. Höjningen fick formen av ett särskilt tilläggsbelopp på . Det innebär att det fastställda basbeloppet höjs med . vidberäkning av pensionsförmåner och därmed jämförliga ersättningar som betalas utfrän den allmänna försäkringen m. m. . 1.2 Effekten av devalvering De prisförändringar som följer av devalveringen av densvenska kronan kommer att påverka basbeloppet och därmedpensioner m.m. . I samband med devalveringsbeslutet framhöllsalt en förutsättning för att devalveringen skulle få avsedd effekt är att olikagrupper inte utverkar kompensation för de prisökningar på importvaror m. m. somdevalveringen leder till. I anslutning till regeringens förslag omåterställande av de ursprungliga värdesäkringsreglerna (prop. 1982/83:55)förklarade företrädare för och som sin mening att pensionärerna är beredda attmedverka i saneringen av ekonomi. De förklarade sig därvid beredda atti den svåra krissituation som befinner sig i göra samma uppoffringarsom andra grupper förutsätts göra, nämligen att avstå frän kompensation försådana prisstegringar som föranleds av devalveringen. 1983/84:40 4 Regeringenbeslöt att ge i uppdrag att i samråd medstatens pris- och kartellnämnd uppskatta den totala priseffekten avdevalveringen på konsumentprisindex. Iskrivelse har redovisat sin beräkningav devalveringseffekten. Av rapporten framgår att den totala effekten påkonsumentprisindex av devalvering kan beräknas till 5,. Dennapriseffekt beräknas slå igenom successivt med 1,vid utgången av ,2,och resterande 1,. 1.3Reglerna för beräkning av basbeloppet för kommande år Somjag framhöll vid min anmälan av proposition 1982/83:55 är detmycket tillfredsställande att företrädare för pensionärsorganisationerna harmarkerat sin vilja att medverka i återuppbyggnaden av ekonomi genomatt avstå frän kompensation för den del av prisstegringarna som föranleds avdevalveringen. Underinnevarande år har jag haft överläggningar med företrädare för , och i syfte att klariägga pä vilket sätt devalveringens prishöjandeverkan skall neutraliseras fr. o. m. är 1984. De undersökningar som gjorts ianslutning till dessa överläggningar har givit vid handen att neutraliseringenav devalveringseffekten bör göras genom att basbeloppet inte räknas upp med dendel av prishöjningarna som kan härledas till devalveringen av den svenskakronan. Företrädarnaför organisationerna har vid överläggningarna upprepat sina tidigare uttalandenatt pensionärerna är beredda att i en svår tid göra samma uppoffringar somandra grupper, dvs. avstå från kompensation för devalveringens priseffekter.Man har också accepterat den tekniska formen för avräkningen av dennapriseffekt som man anfört synpunkter på dess materiella innehåll. Motdenna bakgrund föreslär jag att basbeloppet fr. o. m. beräknas genomen jämförelse mellan å ena sidan, det allmänna prisläget och åandra sidan prisläget i november året före det som basbeloppet avser, medavräkning för den del av prisstegringen som är föranledd av devalveringen. Somjag redovisat beräknas denna devalveringseffekt på prisutvecklingen uppgåtill vid slutet av . Vid fastställandet av basbeloppet för är 1984bör denna priseffekt avräknas frän den allmänna prisutvecklingen. Någonytterligare avräkning av den priseffekt på , som enligt konjunkturinstitutetberäknas komma att slå igenom på priserna , bör enligt min meninginte aktualiseras. Som jag framhöll vid min anmälan av nyssnämnda propositionhösten 1982 avser avräkningen en extraordinär engångsåtgärd som inte i övrigtfår inverkan på värdesäkringen av socialförsäkringsförmånerna. Prop.1983/84:40 5 ningenav devalveringseffekten genomförs värdesäkringen av pensioner och andraförmåner fullt ut enligt de politiska åtaganden som gjordes . Jag har vid minaöverväganden om devalveringseffekten utgått från att avräkningen även omfattarde offentliganställdas avtalspensioner. Jag har därvid samrått med chefen förcivildepartementet. Möjligheternaatt kompensera för avräkningen av devalveringseffekten blirberoende av hur snabbt den ekonomiska krisen i landet kan avhjälpas. Jag avseratt i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om att enparlamentarisk utredning skall tillsättas för att göra en översyn av vissafrågor inom det allmänna pensionssystemet. En av uppgifterna för dennautredning bör vara att - mot bakgrund av de diskussioner som periodvisförekommit - se över det nuvarande värdesäkrings-systemets utformning. Därmedkommer man också in på frågan om pensionärernas möjligheter att få del avkommande standardökningar i samhället. Iårets reviderade finansplan har regeringen aviserat olika åtgärder för attbegränsa prisutvecklingen fr. o. m. till högst per är (prop:1982/83:150, FiU 50, rskr 392). Åtgärderna innebär bl. a. att uppräkningen avindexstyrda utgifter skall begränsas till . Som anfördes i nämnda propositionkan höjningen av basbeloppet för genom avräkningen avdevalveringseffekten beräknas komma att tämligen nära ansluta till den avseddabegränsningen av utgiftsuppräkningarna. Med utgångspunkt i regeringens mål fören begränsad prisutveckling och avräkningen avdevalveringseffekten vid fastställande av basbeloppet anser jag därför attnågra ytterligare åtgärder f. n. inte är påkallade när det gällerutgiftsautomatiken inom socialförsäkringsområdet. Mittförslag om återgång till tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet medavräkning av devalveringseffekten t. o. m. föranleder ändring av 1 kap.6 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring. 1.4Omvandling av det särskilda tilläggsbeloppet till basbeloppet Jagvill i detta sammanhang också ta upp frågan om storleken och utformningen avdet extra tillägget till basbeloppet vid beräkningen av pensionsförmåner m. m.Beloppet avser som tidigare nämnts att ge viss kompensation för prisstegringarunder året. Detextra tillägget pä . till basbeloppet för beräknades vid engenomsnittlig prishöjning strax motsvara eflekterna av äldrebestämmelser om att basbeloppet fastställdes för och förändrades däden allmänna prisnivån stigit eller minskat med . Motbakgrund av nyssnämnda inriktning på att begränsa inflationstakten till högst4% finner jag det vara motiverat att storleken pä tilläggsbeloppetjusteras sä att det motsvarar kompensationsbehovet vid en inflation på underåret. Tilläggsbeloppet skulle då bli . 1983/84:40 6 Vidde tidigare nämnda överiäggningarna har de deltagande organisationerna hävdatatt vid genomförande av åtgärder såsom avräkning av devalveringseffekten m. m.måste under alla förhållanden de svagaste grupperna skyddas.Handikappförbundens centralkommitté () har i en särskild skrivelsepreciserat sin uppfattning i denna fråga. HCK anser att en utläggning av ettsärskilt tilläggsbelopp pä . för inte är förenlig med en rättvisfördelning av tillgängliga resurser. Tillgängliga medel bör enligt HCK fördelasgenom höjning av pensionstillskott och handikappersättning. Liksompensionärs- och handikapporganisationerna anser jag det angeläget atttillgängliga samhällsresurser fördelas pä sådant sätt att man värnar om desvagaste grupperna. Personer med pensionsförmåner utöver folkpension ochpensionstillskott får del av skattesänkningarna genomskattereformen (prop. 1981/82: 197, SkU 60, rskr 391). Dessa uppgår i vissafall till betydande belopp. Jag finner därför att mycket talar för enomfördelning av de medel som tilläggsbeloppet . En sådanomfördelning bör inriktas på att förstärka det ekonomiska grundskyddet för deekonomiskt svagaste grupperna bland handikappade och äldre. Ienlighet med denna inriktning föreslär jag att det särskilda tilläggsbeloppettill basbeloppet fr.o.m. är 1984 omvandlas till extra uppräkningar avfolkpensionens grundnivå, pensionstillskotten och handikappersättningarna.Folkpensionens grundnivå bör därvid höjas från av basbeloppet fören ensam ålders-, förtids- eller änkepensionär och från 77,5 till 78,avbasbeloppet för var och en av två pensionsberättigade makar. Vidare börpensionstillskottet för ålderspensionärer och änkor höjas från avbasbeloppet. För den som är förtidspensionär bör pensionstillskottet höjas från92 till av basbeloppet. Därmed återställs den relation som gällde före den1 , nämligen att fullt pensionstillskott till den som harförtidspension är dubbelt så stort som pensionstillskottet till ålderspension.Höjningen av pensionstillskottet för förtidspensionärer innebär motsvarandeökning för den som uppbär vårdbidrag för svårt handikappat barn.Handikappersättningen, som utgår för att täcka särskilda hjälpbehov ochmerutgifter på grund av handikapp, bör höjas sä attersättning utgår med 34, 50 eller av basbeloppet alltefter hjälpbehovetsomfattning och merutgifternas storlek. Den del av vårdbidraget som utgörersättning för merkostnader bör höjas på motsvarande sätt. Såvitt gällerhandikappersättningar som löper vid ikraftträdandet bör höjningen slå igenomutan att någon omprövning av ersättningsrätten behövs. Motsvarande bör gällaför den del av löpande vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Resultatetför de enskilda pensionärerna av den här föreslagna omfördelningen tillsammansmed höjningen av basbeloppet för är 1984 kan belysas genom följande exempel.Därvid har beräkningsmässigt antagits ett basbelopp pä . för ,vilket innebär en ökning av konsumentprisindex med 8,och med avdrag fördevalveringseffekten . tilläggsbeloppet (.) Tillkommer höjd grundpension och pensionstillskott Sammanlagd pensionshöjning 1984 (inkl. basbelopps-höjning) Ogift ålderspensionär utan ATP Makar (ålderspensionärer ) utan ATP Ogift förtidspensionär utan ATP Ogift ålderspensionär med genomsnittlig ATP (1,2751 bb) Ogift ålderspensionär med maximal ATP Kostnadernaför de här föreslagna förmänshöjningarna motsvarar i huvudsak kostnaderna inomden allmänna försäkringen för ett tilläggsbelopp av . sedan hänsyn tagitstill skatteeffekterna. Förslagen innebär dock en omfördelning av kostnadernainom den allmänna försäkringens ram från tilläggspensioneringen tillfolkpensioneringen. Vadjag här anfört föranleder dels upphävande av lagen (1982:1232) omtilläggsbelopp vid beräkning av pensionsförmåner m. m., dels ändring av 6 kap.2S, 7 kap. 4§, 8 kap. 4§, 9 kap. 3 och 4§§ lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt 2 och 2 a §§ lagen (1969:205) om pensionstillskott. 2 Inkomstprövningsreglerna för hustrutillägg Hustrutilläggetär en inkomstprövad särskild folkpensionsförmån. Reglerna för detta finns ilagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension. Hustruntill den som uppbär folkpension i form av ålderspension eller förtidspensionhar rätt till hustrutillägg under förutsättning att hon har fyllt ochsjälv inte uppbär sådan folkpension samt att makarna varit gifta i minst femår. När särskilda skäl föreligger kan hustrutillägg utgå även om hustrun intefyllt eller makarna varit gifta än . Hustrutillägg utgårför tid före den månad då hustrun fyller 65 är. Hustrutilläggetkan i princip ses som ett fillägg till mannens folkpension ' eftersom delförutsätter att mannen uppbär sådan pension. Hustrutillägget är dockkonstruerat som en fristående pensionsförmån som tillkommer hustrun och betalasut direkt fill henne. Detta innebär bl. a. att de i lagen om allmän försäkringangivna allmänna förutsättningarna för rätt till folkpension måste varauppfyllda även med avseende pä hustrun. Prop.1983/84:40 8 Maximibeloppetför hustrutillägg motsvarar f. n. av basbeloppet, vilket utgör skillnadenmellan ä ena sidan sammanlagda årsbeloppet av folkpension i form av helålderspension till två makar jämte pensionstillskott samt å andra sidan sådanpension till ensamstående jämte pensionstillskott. innebär dettaatt högsta möjliga huslrutillägg utgör . Hustrutilläggetär underkastat inkomstprövning enligt samma regler som för kommunaltbostadstillägg till folkpension (KBT). I huvudsak innebär dessa regler atthustrutillägget minskas med de inkomster som hustrun och hennes make har vidsidan av folkpension och eventuellt pensionstillskott i den män sidoinkomstenöverstiger . för vardera maken. Minskningen görs med en tredjedelav inkomsten därutöver. Förmakar beräknas vid inkomstprövningen vardera makens inkomst utgöra hälften avmakarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av derassammanlagda förmögenhet. Föreligger rätt till både hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg minskas vid inkomstprövningen försl bostadstillägget ochdärefter hustrutillägget. Verkningarnaav inkomstprövningen framgår av följande tablå med exempel på hustrutitläggetsstorlek vid olika sidoinkomsler för makarna. Beräkningen utgår frånantagandet alt kommunall bostadstillägg före inkomstavdrag utgör maximalt 5000kr. för hustrun (/ år för makarna gemensamt). Hustrutilläggets storlek vid olika sidoinkomsler förmakarna Årsinkomst för makarna till hustru gemensamt vid sidan av avdragför inkomst efter avdrag pensionen och hustru- för inkomst (95 970) (112 641) (129 303) (133 220) (137 636) (177 974) (185 944) 5 000 2 500 O O O O O . O O O O O O * Siffrorna inom parentes anger makarnas gemensammainkomst inkl. mannens folkpension och pensionstillskott eller tilläggspensionmotsvarande pensionstillskott. Somframgår av tablån är - under angivna förutsättningar - huslrutill-lägget heltborlreduceral först vid en sammanlagd årsinkomst av ca . vid sidan avfolkpensionen. Inräknas mannens ålderspension uppgår makarnas årsinkomst tillnärmare . innan hustrulillägget helt har 1983/84:40 9 Om mannen uppbär förtidspension är hustrulillägget helt bortreduceratförst vid en sammanlagd årsinkomst av ca . utbetaladeshustrutillägg till 40700 kvinnor. utgår 51 772 sädana tillägg.Medelårsbeloppet för utgående hustrutillägg har stigit från 0,37 basbelopp år1963 till 0,76 basbelopp , dvs. medelårsbeloppet i fasta priserhar mer än fördubblats. Avde hustrutillägg som utbetalas utgår 7 140 eller medoreducerat belopp medan resten, 44632, har reducerats genom inkomstprövningen.Utgifterna för hustrutillägg beräknas för /84 uppgå till 950milj. Pensionskommitténhar i sitt betänkande Familjepension (SOU 1981:61-62) föreslagit atthustrutillägget skall börja avvecklas i samband med att en reformeringgenomförs av éfterlevandepensioneringen. Jag återkommer tillregeringen i denna fråga. Redan nu vill jag dock föreslå en skärpning avnuvarande regler för inkomstprövningen av hustrutillägg. 2.2Skärpta regler för inkomstprövning Reglernaför inkomstprövning av hustrutillägg medför att delta tillägg numera kanutbetalas också i de fall där det inte kan sägas finnas ett manifesterat behovdärav. Som framgår av den föregående redogörelsen kan hustrutillägg utgå ävenvid höga sidoinkomster. Detta innebär att hustrutillägget utges även i fall dåmakarnas inkomster överstiger den inkomst som i många fall tväförvärvsarbetande kan erhålla genom arbete på heltid. Dessaeffekter beror bl. a. på alt årsbeloppet för hustrutillägg har ökat markant desenaste åren till följd av basbeloppets höjning och utbyggnaden avpensionstillskotten. Också beloppen för KBT, som reduceras före hustrulillägget,har stigit väsentligt. Dessutom sänktes reduklionsfaktorn från tidigarehälften av sidoinkomsten till en tredjedel härav, något som inneburit enbetydligt långsammare avtrappning av KBT och hustrutillägg. För att förhindra atthustrutillägg fortsättningsvis betalas ut i situationer där del är uppenbartatt det inte är motiverat med ett stöd av detta slag föreslär jag attreduktionsfaktorn vid inkomstprövningen av hustrutillägg höjs från nuvarande entredjedel av sidoinkomsten till av denna. När det gäller de kommunalabostadstilläggen bör den nuvarande reduktionsfaktorn behållas. Deändrade reglerna innebär att hustrulillägget i det tidigare exemplet är heltborlreduceral när makarnas gemensamma inkomster - pensionen inkluderad uppgårtill ca . Ändringenbör träda i kraft . Den bör avse nybeviljade och i principäven hustrutillägg som utgår vid ikraftträdandet. För sist-tl 1983/84. Prop.1983/84:40 10