prop · G70347 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen begärs bemyndigande att godkänna ett konsortialaviäl mellanstaten och de nuvarande delägarna i , dvs. kommun, Helsingborgskommun. och , med syfte all säkra genomförandel av Sydgasprojeklel.Enligt avtalet skall staten träda in som hälftendelägare i . Det föresläsatt medel för aktieteckning i och lån fill anvisas med 50,1 milj. kr. Vidarebegärs i propositionen bemyndigande alt medge attförvärva samtliga aktier i från Svenska . Förslagläggs fram om bl.a. medel till vattenfallsverket för finansiering av denfortsatta verksamheten inom Swedegas. I 1983/84. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,. , , , . , ,, , R. , , , Thunborg Riktlinjerför genomförande av det s. k. Sydgasprojeklel godkändes av (prop.1979/80; 170, NU 70, rskr 410). Projektet baseras på import av naturgas frånDanmark med början . Gasen skall distribueras i sydvästra . Isamband med beslutet om Sydgasprojeklel fastställdes den nuvarande organisationenav naturgasverksamhelen i . Denna innebär i korthet att -ett dotterbolag lill del statliga Svenska - svarar för tillförselav naturgas och för slamledningar för transport av gas inom landet, medan detregionala gasbolagel svarar för grenledningar och försäljning av gasinom Sydgasomrädel. ägs f. n. av , och Lunds kommunersamt . Delberäknade ekonomiska resultatet av Sydgasprojeklel har försämrats betydligtsedan beslut om projektet fattades är 1980. Mot bakgrund härav inleddes våren1983 förhandlingar mellan företrädare för staten och de nuvarande delägarna iSydgas. Förhandlingarna har lett fram lill ett konsortialaviäl den 26 oktober1983 med syfle alt säkerställa genomförandet av Sydgasprojeklel. Avtaletinnebär bl.a. att staten skall träda in som hälftendelägare i . Avtalet,som har godkänts av berörda kommuner och , bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga. har träffat avtal med omförvärv av samtliga aktier i . har i framställningsamma dag redovisat konsekvenserna av förvärvet för bl.a. verkets anslagsbehov. Prop.1983/84:47 3 2 avtal om Sydgasprojeklel Frånbörjan av 1970-talel har ell omfattande utredningsarbete bedrivits rörande inlroduklionav naturgas i . lades ansvaret för arbetet på ett särskiltbolag, , som lill en början ägdes av och engrupp kommunala och enskilda intressenter. Olika tillförselalternaliv studerades,bl.a. import från , och . Utredningsarbetet gav vidhanden attde ekonomiska förulsällningarna för inlroduklion i stor skala av gasi var relalivi ogynnsamma, beroende bl.a. pä höga lillförselkostnaderoch begränsad marknadspotential. År1979 angav vissa förutsättningar för en introduktion av naturgas iSverige (NU 1978/79:60, rskr 429). Allmänt uttalades alt naturgas kan utgöra ellvärdefullt komplement till oljan under den omställnings-period som förestår ivår energiförsöijning. En förutsättning fick dock anses vara alt gasen kundeimporteras på villkor som innebär en klar förbättring i tillförselsäkerhetenjämfört med den oljeimport som ersäits. Vidare borde eftersträvasnärförsörjning från sädana leverantörer som kan antas komma att fullgöra sinaåtaganden även vid störningar på den internafionella marknaden. TilltVedsslällandegaranlier för långsiktig försörjning måste uppnäs och utvecklingen av deframlida inköpskostnaderna kunna överblickas. Motbakgrund av uttalande kom naturgasverksamhelen alt inriktas på allfå till stånd import av gas i första hand från . Det danska beslutet är1979 att bygga ell inhemskt naturgassyslem baserat på gasfyndigheler pä danskt områdei gav en möjlighet all inlroducera gas i begränsad skala och tillmåttliga investeringskostnader. Ifebruari 1980 träffades ell avtal mellan och Danmarksregering om naturgassamarbete. Inom ramen för detta avtal träffades i mars1980 avtal mellan Swedegas och del statliga Dansk A/S ()rörande dels transport dels leverans av gas till . ger Swedegasrätt all transportera högst 2 miljarder m' naturgas från den 1oktober 1985 i det beslutade danska ledningssystemet mot en förskottsbetalningav 220 milj. danska kr. Leveransavlalei innebär ett åtagande från alt i 18år från samma datum leverera sammanlagt 3 105 milj. m-* naturgas. Genom tilläggsavtali ökades leveransåiagandel till 6545 milj. m\ Efter en uppbyggnadsperiodnås leveransvolymen 400 milj. m' . Swedegas har enligttilläggsavtalet en option atl köpa ytteriigare högst 40 milj. m' . Denämnda svensk-danska avtalen utgör grunden för Sydgasprojeklel. Delta projektinnebär uppbyggnad av en distribution av 440 milj. m' naturgas isydvästra . Den frän importerade gasen säljs av Swedegas till detregionala bolagel som säljer gasen 11 1983/84. 1983/84:47 4 vidare lill de lokala distributörerna, dvs. ,och Lunds kommuner samt . skall distribueragasen i de mindre kommuner som inte önskar bedriva verksamheten i egen regi.Gasen avses ersätta oljeprodukter, i huvudsak eldningsoljor. Huvuddelen avförsäljningen avses ske till industrin. Ett betydande antal småhus avses dockbli anslutna till gasnätet. De sammanlagda investeringarna i Sydgasprojeklel beräknasi dag till drygt I miljard kr. Slamledningen, somavses bli dimensionerad för transport av högst 2 miljarder m gas ,omfattar dels en sjöledning över dels en landledning från Klagshamnsöder om till nära . Från slamledningen utgår ellantal grenledningar till de tälorler där lokala gasnät byggs upp. För stamledningensvarar Swedegas och för grenledningar inkl. mottagningsstationer m. m. Sydgas.Sydgas handhar dock pä uppdrag av Swedegas projektering, byggande och driftäven av slamledningen. För de lokala gasnäten svarar resp. distributör. nåddes en överenskommelse mellan staten och deregionala intressenterna i Sydgasprojeklel om vissa riktlinjer för genomförandeav projektet. Som en allmän organisatorisk förutsättning gällde att ett klartpartsförhållande borde åstadkommas mellan ett helstalligl Swedegas med ansvarför fillförsel av gas och ett av de regionala intressenterna helägl bolag medansvar för gasförsäljningen inom regionen. Delta innebar bl. a. att dekommunala och enskilda delägarna i Swedegas skulle avveckla sina intressen ibolaget och all Swedegas skulle överlåta sina aklier i till de regionalaintressenterna. Enligl riktlinjerna skulle avtal träffas om leverans avgas frän Swedegas lill molsvarande hela behov av gas för Sydgasprojeklelunder från den . I princip skulle avtalet innebära sammavillkor om priser m. m. för som enligl avtalen mellan Swedegas och DONG.Därjämte skulle Swedegas få sina kostnader för transport av gasen på slamledningenm. m. täckta. Riktlinjerna innefattade emellertid ett viktigt undanlag frånprincipen om kostnadstäckning för Swedegas. Del förulsaiies nämligen alt statenskulle begränsa de ekonomiska riskerna för så att projektet totaltsett, dvs. vid avtalsperiodens slut , inte skulle leda till förlust förintressenterna. Den närmare innebörden av denna förlustläckningsgaranlivar följande. Om det efter leveransernas början bedömdes att projektetskulle komma all ge ett negativt slutresultat skulle priset på den av Swedegaslevererade gasen sänkas så atl förlusten successivt eliminerades till leveransperiodensslut. Vid inlet lillfälle under de förslå tio åren skulle den ackumuleradeförlusten för Sydgasprojeklel översliga 50 milj. kr. Mot denna förlusttäckningsgaranliskulle svara viss rätt för Swedegas all höja gaspriset vid en förmånligutveckling av Sydgasprojektels resultat. Vid anmälan av frågan i prop. 1979/80:170 framhöllföredragande stals- 1983/84:47 5 a. att de redovisade kalkylerna för Sydgasprojeklel pekade pä atl projektetskulle komma atl ge ett ekonomiskt överskoll. Del kunde dock inte uteslutas atlbetingelserna för projektet senare skulle komma att försämras så alt detberäknades sluta med förlust totalt sett. I en sådan situation skulle fråganuppkomma om atl omförhandla prisvillkoren för den av Swedegas levererade gasen,vilkel i sin lur skulle kunna leda till all Swedegas inte skulle få täckningför sina kostnader för all anskaffa och leverera gasen. Enligt föredragandensmening var det emellertid ännu inle nödvändigt all ta ställning till frågan omhur etl sådant underskott skulle läckas. I riktlinjerna berördes även vissa frågor om lagstiftningoch andra ställiga föreskrifter som påverkar förulsällningarna för en inlroduklionav naturgas. Det förutsattes alt staten skulle ställa lämpliga styrmedel tillförfogande för atl underiätta den avsedda introduktionen av naturgas. Vidareförutsattes alt slalen skulle ställa kreditgarantier för upplåning. De sålunda överenskomna riktlinjerna för genomförande av Sydgasprojeklelgodkändes, jämte avlalet om nalurgassamarbele med , av i juni1980 (NU 1979/80:70, rskr 410). På grundval av riktlinjerna träffades avtalmellan Swedegas och om leverans av naturgas, uppförande av stamledningför naturgas och transport av gas i ledningen. I leveransavlalei gavs denstatliga föriusttäckningsgarantin en för Swedegas bindande form. fastställdes bl.a. reglerna för beräkning av den avgift för rällenall nyttja stamledningen som skall betala och som skalltäcka Swedegas kapitalkostnader för ledningen. Dessa regler bygger på principenatt skall belastas med samma kostnad som om ledningen hade byggtsenbart för behov, dvs. 440 milj. m' . I enlighet med de överenskomna riktlinjerna förorganisationen på natur-gasområdel övergick Swedegas hell i statlig ägo den 1juli 1980, då förvärvade samtliga aklier i bolagel.Parallellt härmed överlät Swedegas sina aktier i till de regionalaintressenterna. infördes vissa styrmedel för inlroduklion av naturgasgenom ändringar i lagstiftningen rörande el och fjärrvärme (prop. 1981/82: 64, CU8. rskr 81). Härigenom gäller numera i stort sett samma regler för all främjaanvändningen av naturgas som för alt främja användningen av fjärrvärme. 3 Förhandlingar mellan staten och delägarna i Beslutet om Sydgasprojeklel grundades som nämnts påantagandel all Sydgasprojeklel skulle ge etl ekonomiskt överskott. De internakalkyler som utfördes inom pekade på ett överskott av 540 milj.kr. Prop.1983/84:47 6 Under är 1982 gjordes inom nya beräkningar avinvesteringskostnader och ekonomiskt resultat för projektet. kalkyler som lydde på en försämring av slutresultatet med I å 1,5miljarder kr. i nuvärde och myckel stora årliga underskott under de förstadriftåren. En förutsättning för kalkylerna var liksom tidigare att gasen skullebeskattas som eldningsolja, räknat efter energiinnehållet. Mol bakgrund av kalkylerna inleddes inom ettintensivt arbele med alt åstadkomma förbättringar av projektets ekonomi. Dettaarbete, i vilkel även bolagels ägare log aktiv del, inriktades bl.a. pä altminska investeringsbehovet och förenkla den planerade organisationen för driftoch underhäll. informerade även Swedegas om de nya kalkylerna medhänsyn till bestämmelserna i gällande avtal mellan och Swedegas omekonomiska garantier vid en negativ ekonomisk utveckling för Sydgasprojeklel. På statlig sida bedömdes del önskvärt med en ingåendeekonomisk analys av projektet som underiag för fortsatta ställningstaganden.Svenska åtog sig all i samarbete med Swedegas och statens vattenfallsverkgöra en utvärdering av projektkalkyl och en riskmässig be-dörhning avprojektet. Arbetet uppdrogs ål en särskild utvärderingsgrupp. I samband medredovisningen av gruppens rapport framhöll bl. a. följande. Den mycket kraftiga försämringen av projeklekönomin fickses som en följd av flera faktorer. Förutom på ökade investeringskostnaderpekade styrelsen på energibesparingar och ökad konkurrens från alternativa energislag,främst el och fjärrvärme. Vidare framhölls all de ekonomiska garantierna förprojektet torde ha försvagat incitamentet för att la tillvara möjlighelernaall föra projektet i hamn med bästa möjliga ekonomi. Styrelsen framförde somsin uppfattning all ett investeringsprojekt inte bör genomföras som kalkylmässigtuppvisar underskott och där inga överblickbara ålgärder synes kunna åstadkommagodtagbar lönsamhet. Om projektet likväl av energipolifiska eller miljömässigaskäl skulle fullföljas borde sikte las på en radikalt revideradprojektuppläggning. Mol bakgrund av denna bedömning undersöktes möjlighelernatill en avveckling helt eller delvis av Sydgasprojeklel. Diskussioner fördes päsåväl regerings- som förelagsnivå med om villkoren för en sådanavveckling. Del visade sig emellertid inle möjligt atl uppnå befrielse fråninköpsåtagandena enligt gällande avtal. Från dansk sida framhölls att , fördel fall att Swedegas inte fullgjorde sina åtaganden, enligl dansk rätt skullekunna göra anspråk på full ersättning för den skada som därigenom lidit.Del bedömdes all della skulle kunna få betydande ekonomiska konsekvenser för Swedegas. De förhandlingar som logs upp mellan företrädare förstaten och delägarna i kom därför att inriktas på allsäkerställa ett 1983/84:47 7 genomförande av projektet i huvudsak i planerad omfallning.Från statlig sida var etl huvudkrav atl slopa den statliga föriusttäckningsgarantinoch därmed åstadkomma etl ekonomiskt incitament för delägarna i vidderas marknadsföring av gasen. För delägarna var en sådan omfördelninggodtagbar endasl om slalen genom olika ålgärder, framför allt på beskattningensområde, minskade förlustriskerna för projektet. Från delägarnas sida framfördeskrav på att projektet skulle visa etl kalkylmässigt överskoll vid 20-årsperiodensslut och dessutom atl de första årens ackumulerade underskott skulle haavvecklats under första hälften av 1990-lalel. Det visade sig under förhandlingarnas gång alt statensinträde som hälftendelägare i utgjorde en förulsällning för alt bådaparternas krav skulle kunna tillgodoses i rimlig omfattning. I juni 1983redovisade parternas företrädare ell förslag till överenskommelse baserat på ensådan ändring av ägarförhållandena i . Överenskommelsen omfattade ell konsortialaviälmed bilagor och tvä prolokollsanteckningar. haröverenskommelsen godkänts av kommunfullmäktige i , och Lundskommuner saml av . Ett konsortialaviäl jämte protokoll ihuvudsaklig överensstämmelse med förslagel har därefter undertecknats den 26oktober 1983. Efler redovisningen av bakgrunden lill det konsortialaviälsom nu föreligger skall jag redogöra för de viktigare bestämmelserna iavtalet. skall aktiekapitalet i ,som f.n. uppgår till 1 milj. kr., höjas till 41 milj. kr., varjämtereservfonden skall tillföras 9 milj. kr. Förde nytecknade aktierna uppgåralltså betalningen lill sammanlagt 49 mjlj. kr., varav från slalen 25 112500kr. och från de nuvarande delägarna . Efler nyemissionen uppgårstatens andel av aktierna lill . De nuvarande delägarnas andelar reduceras lill24,för , 13,för kommun, för och 6%för . Vidare skall parterna i proportion lill aktieinnehavetförsträcka sammanlagt 50 milj, kr. i form av efter-ställda delägarlån.För lånen gäller räntefrihel lill , varefter full kompensalion härförskall utgå. Anlalel styrelseledamöter skall vara älta, av vilka fyraväljs pä förslag av staten och fyra på förslag av övriga delägare. En av deledamöter som väljs på förslag av staten skall utses lill ordförande. För vissabeslut, bl.a. om större investeringar, krävs enighet. Enligt avlalet skall distributör vara aktieägare i skall i princip vara skyldig att köpa så stor mängd naturgas frånSydgas som svarar mot hans andel av distributörernas lolala aktieinnehav. Dennaprincip skall tillämpas också vid omfördelning av aktierna mellan t2 198.V84. 1983/84:47 8 och de tre kommunerna eller vid överiäielse av aklier frånSydkraft till annan kommun som önskar sköta distributionen i den egna kommunen. 1 avtalet anges vissa allmänna riktlinjer för projektet.Parternas strävan skall vara atl projektet skall genomföras på kommersiellagrunder. Del ekonomiska resultatel i projektet skall samlas upp hos ,dvs. distributörerna skall redovisa varken vinst eller föriust. Staten skallverka för en säker och ekonomisk tillförsel av gas lill projektet. Kommunernaoch å sin sida skall som distributörer bedriva en aktiv marknadsplanerings-,försäljnings- och taxepolitik. skall fastställa enhetliga principer förbl. a. distributörernas tariffer. Om det uppkommer behov av ytterligare medel för allfinansiera verksamheten under driftsskedet skall enligl avtalet behovet läckasi första hand genom extern upplåning mol delägarborgen. Om del uppslår redovis-ningsmässigaföriusler i skall delägarna lillföra bolagel ytteriigare kapital genom aklieägartillskolt,eflerslällda delägariån eller driftsbidrag så all bolagel inte tvingas ilikvidation. bygger pä en i princip oförändradrollfördelning mellan och Swedegas. Avlalet föranleder dock vissaändringar i gällande avtalsförhållanden. Bl.a. skall de ekonomiska garantiersom lämnades av staten enligl överenskommelsen och som sedan logsin i leveransavlalei mellan Swedegas och upphöra alt gällanär konsorlialavlalet trätt i kraft. Vidare skall bestämmelserna i transportavtaletmellan bolagen ändras så all inle påförs nyitjanderällsav-gifler underde förslå tio åren. Swedegas skall under den älersläende avtalsperioden få fullersättning för sina kapitalkostnader under avtalets hela gilligheislid. Denna senareläggningav avgifterna medför, liksom den tidigare nämnda räniefrihelen för delägarlånenlill , all de kalkylerade underskollen under projektets inledande skedeminskar. Som allmänförutsättning för konsortialavtalet gäller alt slalen vidtar vissa i bilagatill avtalet förtecknade åtgärder. Bl.a. skall bidrag lämnas avdistributörernas investeringskostnader för lågirycksnäl, förutsatt attbeställningarna görs . Stailig avgiftsfri garanti skall ställasför upplåning. Såvitt avser försörjningsberedskap skall Sydgasprojeklelbelastas med kostnader enbart för vissa beredskapsåtgärder föruppvärmningskunder. Energiskatten på naturgas skall fastställas till avenergiskatten på eldningsolja. Nedsättning av energiskatt på naturgas förindustriell förbrukning skall medges i samma omfattning som på eldningsolja.Särskild avgift för oljeprodukter skall inle belasta naturgas i fullutsträckning. Skulle någon eller några av de angivna statliga åtgärderna inlebli vidtagna skall slalen vidta andra ålgärder som sammantagna får sammaekonomiska effekt på projektet. Skulle den angivna förutsättningen för avtalet bristaskall de tidigare nämnda statliga ekonomiska garantierna för Sydgasprojeklelåter gälla. Avtalet träder i kraft sedan det slutligt godkänts avparterna och gäller därefter lill den . 1983/84:47 9 Vid undertecknandet av konsortialavtalet upprättades ellprotokoll med tillhörande två prolokollsanteckningar. Den första av dessagäller kalkylförutsättningarna för projektet. Av anteckningen framgår att denbaskalkyl för projektet som har utgjort underiag för avtalet har grundats påantagandet alt den inhemska prisnivån på oljeprodukter under perioden1982-1990 vid realt oförändrade inlernalionella oljepriser kommer atl höjas medgenomsnittligt realt genom höjningar av energiskallen. konstaterar alt ökningen av del inhemska oljepriset underperioden har varit lägre är man från statens sida beredd atl la uppförhandlingar om andra statliga åtgärder i syfle alt kompensera projektet förde negativa effekterna härav. Som ytteriigare kalkylförutsäiining har gällt atlenergiskatten på gasol för annan användning än som drivmedel skall varadensamma som energiskallen på naturgas. Skulle skallen på naturgas komma atlöversliga gasolskatlen är staten beredd atl vidta åtgärder för all kompenseraden negativa effekten härav på projektets ekonomi. Om inte de i dennaprotokollsanteckning angivna åtgärderna vidtas skall de tidigare nämndaekonomiska garantierna äter gälla. Den andra protokollsanleckningengäller förhållandet mellan och distributörerna och berörs inte närmarehär. Efterdenna redogörelse för det huvudsakliga innehållet i konsortialavtalet vill jagframhålla följande. Sydgasprojeklel innebär en första introduktion av naturgasi vårt land. När beslut fattades om att genomföra projektet bedömdesdet vara av betydande värde för svensk energiförsörjning, bl. a. mot bakgrundav all tillförseln av gas sker från närbelägna källor enligt långsikliga avtal.Utvecklingen på energimarknaden har försämratförutsättningarna för projektet i olika avseenden. De priser till vilka gasen kontrakteradesär i dagens läge inte konkurrenskraftiga och innebär en svår ekonomiskbelastning för projektet. Den sjunkande energiförbrukningen och utbyggnaden avel och fjärrvärme minskar utrymmet för nya energislag. Trotsdessa för gasen negativa faktorer är motiven för atl genomföra Sydgasprojeklel enliglmin mening alltjämt bärkraftiga. Naturgasen svarar för en mycket stor del av energilillgångarnai vår del av världen. I arbeiet med alt diversifiera vår energiförsörjning börockså gasen beaktas. Om naturgas skall kunna ulnyltjas i siörre omfattning ivärt land måste praktisk erfarenhet av distribution och användning byggas upp.Vidare ger projektet på kort sikt en betydande stimulans åt sysselsättningeninom regionen och möjligheter till leveranser för svensk industri. Sannoliktger projektet även långsiktigt positiva effekter, bl.a. genom de tekniskafördelar som användningen av naturgas innebär inom flera industribranscher. Jagvill också peka på att projektet leder lill alt drygt en tjärdedel av dennuvarande användningen av eldningsoljor inom regionen faller bort, vilkelinnebär betydande miljöfördelar. Den överenskommelse mellan staten och Sydgasintressenternasom träf- 1983/84:47 10 fades är 1980 innebar alt intressenterna svarade förmarknadsföringen av gasen men all staten ensam stod de ekonomiska riskerna. Denöversyn av Sydgasprojeklel som har genomförts under del senasle året har letttill betydande förbättringar av projektet. Del nya konsortialavtalet innebärett ökat ansvar för kommunerna och och därmed också en rimligareriskfördelning. 1 och med statens inträde som delägare i slopas detidigare statliga förlustläckningsgaraniierna, del s.k. skyddsnätet. Delägarnahar all i fortsättningen svara för täckning av eventuella underskott i bolageli förhållande lill sina ägarandelar. Staten lår som delägare insyn ochinflytande i projektet och dessutom möjlighet till del av framtida vinster. Statens insats för att inträda som hälftendelägare iSydgas uppgår enligl konsortialavtalet lill ca 50 milj. kr., varav hälften iform av aktieteckning och hälften i form av efterställl delägarlån. På sammavillkor som övriga delägare skall staten också i fortsättningen svara föreventuellt uppkommande behov av ytterligare kapital till bolaget. Betalningenför de nya aktierna förutsätts ske . Delägarlånet skalllämnas ut . Medel för båda dessa ändamål bör därför anvisas påtilläggsbudget I för innevarande budgetår under ell nytt reservationsanslag av50113000 kr. lill teckning av aklier m.m. i . Jag förordar allregeringen lägger fram förslag härom till . Som harframgått av min redogörelse är del en förulsällning för avtalet att staten, vidsidan av sina insatser som delägare, vidtar en rad åtgärder i syfle attförbättra projektels ekonomi. Några av dessa åtgärder är av engångsnalur ochsärskilt inriktade på Sydgasprojeklel, medan andra är av mera generell art.Till den förra kategorin hör åtagandet alt lämna investeringsbidrag tilldistributörerna. Etl sådant stöd ansluter nära lill del slöd lill ulbyggnad av dislributionsanläggningarför fjärrvärme som infördes för beställningar som läggs utunder året (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111). Mot bakgrund av enberäknad investeringskostnad för distributörernas gasnäl av ca 500 milj. kr. i1982 års penningvärde räknar jag med en kostnad för stödet av högst 60 milj,kr. Stödet bör omfatta utrustning eller arbeten som beställs under åren1983-1985. För ändamålet bör medel kunna användas från det på tilläggsbudget 1 lillslalsbudgelen för /83 anvisade anslaget till slöd lill ulbyggnadav dislributionsanläggningar för fjärrvärme. Jag förordar att riksdagensbemyndigande härför inhämtas. Del bör ankomma på regeringen all faslslälla denärmare villkor som skall gälla för stödet.