prop · G703191 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagenbeslutade om en ny låneform, nämligen lån med uppskjuten ränta (prop.1977/78:19, JoU 10, rskr 103). Dessa lån syftar till att minska behovet av egetkapital så att personer med i övrigt goda förutsättningar för att blijordbrukare skall kunna etablera sig. Lånetskonstruktion innebär att räntan läggs till kapitalskulden,som därmed ökar. Därefter eriäggs ränta på hela den ackumuleradekapitalskulden. Ränta utgår efter bottenlåneränta för bunden fastighetskredit.Efter en amorteringsfri tid på högst , räknat från det år då låntagarenpåbörjar räntebetalningen, sker amortering vanligen efter en 15-årig amorteringsplan. Totalthar 91 lån beviljats till ett ursprungligt belopp av knappt 13 milj. kr. Ett förhållandevis stort antal lån finns iNorrbottens län, 29 lån. De flesta lånen har lyfts under åren 1979 och 1980.För dessa lån kommer därmed räntebetalningen att påbörjas resp. år1985. Motbakgrund av den riskkänslighet som karakteriserar nystartade företag samt detfaktum att kapitalskulden ökat kraftigt på grund av att låneformen infördesvid med betydligt lägre räntenivå än som senare kommit att råda bedömerlantbruksstyrelsen att många jordbrukare kommer att få svårighet att klara sinekonomi när nu räntebetalningen skall påbörjas. För flera av dessa företagtorde en skuldminskning vara enda möjligheten till fortlevnad. Lantbruksstyrelsenfår biträda ackord eller eljest efterge statens rätt i samband med lån i lägendär jordbruksföretag befinner sig i en obeståndssituation. Lantbruksstyrelsenhemställer i sin skrivelse att åtgärder vidtas för att klara de aktuellaföretagens fortlevnad innan de hamnar i en sådan situation. Många företagklarar de nuvarande kapitalutgifterna men bedöms inte klara den ökningsom uppkommer i och med att räntebetalningen avseende lån med uppskjuten räntapåbörjas. Detta torde i all synnerhet gälla företagen i norra men ävenför företag i andra delar av landet kan svårigheter uppstå. Lantbruksstyrelsenbör enligt min mening få bemyndigande att medge ändring av ränte- ochamorteringsvillkor för angivna lån. Sådan åtgärd bör kunna sättas in efter prövningi varje enskilt fall och endast då detta Prop.1983/84:191 23 bedömsnödvändigt för att skapa förutsättningar för berörda företags fortbestånd ochdär sådana förutsättningar i övrigt bedöms föreligga. Jag förordar därför attregeringen inhämtar bemyndigande att medge sådana ändringar avvillkoren för lån med uppskjuten ränta. Iskrivelse till regeringen har jordbruksnämnden tagit upp frågan om inhemsktillverkning av spannmålsstärkelse. Med hänsyn till spannmålsöverskottet harnämnden beslutat att medel inom spannmålsregleringen får användas för rabatteringav spannmål för sådan tillverkning. Avsikten är att spannmålsstärkelsen skallavsättas till den tekniska industrin men en del spannmålsstärkelse kan ocksåkomma att användas inom livsmedelsindustrin. För att prismässigkonkurrensneutralitet skall råda mellan stärkelse från spannmål resp. potatismåste enligt nämnden en tUlverkningsav-gift tas ut på spannmålsstärkelse. Ensådan avgift kan också behövas för att finansiera de rabatter som utgår påpotatisstärkelse till teknisk industri. Avgiften bör kunna differentieras medavseende på slag av råvara och användning av stärkelsen. Jagdelar nämndens bedömning att behov nu föreligger av att kunna ta ut entillverkningsavgift på spannmålsstärkelse. Enligt lagen (1967:340) om prisregleringpå jordbrukets område (7 § punkt f) eriägger tillverkare avgift för majs och maniokroteller ämne som innehåller majs eller maniokrot samt annan väsentligen likastärkelserik vara, som används vid tillverkning av stärkelse ellerstärkelseprodukt. Avgiften bestäms således av råvaruin-nehållet. Som nämndenanfört bör avgiften kunna differentieras med avseende på användningen. Jagföreslår därför att bestämmelsen ändras så att avgift eriäggs av tillverkareför stärkelse eller stärkelseprodukt som erhålls ur annan vara än potatis. Detbör ankomma på regeringen eller efter regeringens bemyndigande jordbruksnämndenatt bestämma avgiftens storlek. Förslaget föranleder viss ändring i lagen omprisreglering på jordbrukets område. Med hänsyn ull ändringens art anser jagdet inte motiverat att höra lagrådet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreg lering på jordbrukets område, 2. antagaförslaget uU lag om ändring i utsädeslagen (1976:298), dels föreslår att 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsåret1984/85 eller har influtit under tidigare regleringsår, 4. medge att lagring av 1983/84:191 24 jordbruksprodukterunder /85 får disponera en rörlig kredit på högst 250000000 kr.i , 5. medge att regeringen eller,efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1984/85 får disponera en rörlig kredit på högst . 6. medge att under /85 fårdisponera en rörlig kredit på högst . 7. återkalla medgivandet attSvensk spannmålshandel för handha-vande av brödsädsregleringen får disponera enrörlig kredit i på högst , 8. godkänna vad jag har anfört ifråga om finansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket, 9. godkänna vad jag har anfört omstatligt huvudmannaskap för utsädeskontrollen och om de riktlinjer i övrigt förorganisationen av denna som jag har förordat i det föregående, 10. bemyndiga regeringen att iklädasig de förpliktelser som följer av avtalet med , 11. godkänna vad jag har förordatom lån med uppskjuten ränta. 4 Anslagsfrågor för /85 Jordbrukets rationalisering m. m. 1982/83Utgift 226377024 1983/84Anslag 222390000 1984/85Förslag 212781000 Lantbruksnämndskall uppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och utveckling samt vidta ellerhos laritbruksstyrelsen föreslå de åtgärder som är påkallade eller i övrigtlämpliga, särskilt för att åstadkomma en fortsatt rationalisering inomlantbruket och trädgårdsnäringen. Nämnden svarar även för vissa statligaåtgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskötsel, om skördeskadeskydd,skördeuppskattning och jordbruksstatistik samt om försöksverksamhet ochkursverksamhet inom lantbrukets område. Nämnden handlägger vidare frågor inomrennäringens område och andra områden som enligt särskilda bestämmelserankommer på nämnden. Vid lantbruksnämnd finns, om inte lantbruksstyrelsenbestämmer annat, en företagsenhet, en produktionsenhet, en administrativ enhetoch en veterinärenhet. Vid nämnd i och skall finnas enträdgårdsenhet och vid nämnd i , och . Frånanslaget bestrids även vissa kostnader för fiskenämnderna. Beräknadändring 1984/85 (därav lönekostnader)Lokalkostnader Engångsanvisning (-1-6161000) (+ 5261000) Inkomster Avgifter Medel från oljeersättningsfonden -I- 1900000 -1-11330000 Till lantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skalltas till uppbörd under anslaget för att användas inom renskötseln enligtföreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen. Huvudförslagetinnebär en besparing av . Förslaget innebär bl. a. att 30 tjänsterdras in i samband med naturiig avgång (. Indexuppräkningav hittillsvarande medel till energirådgivning (-. Utvidgad energirådgivning(-. Vissomfördelning av kostnader för djurens hälso- och sjukvård (-. För flyttningav lantbruksnämnden. 'i till nya lokaler behövs . Medel för lantbruksnämndernas verksamhet bör för nästabudgetår beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag har därvid beräknat0,4 milj. kr. för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. beräknaten engångsanvisning av . för flyttning av lantbruksnämnden iÖstersund. Med hänvisning till vad som tidigare anförts beträffande energirådgivningentill jordbruks- och trädgårdsnäringarna (prop. 1983/84:62 och prop. 1983/84:100 bil. 11) beräknar jag . under förevarande anslag. När det gällerredovisning av de administrativa kostnaderna avseende djurens hälso- ochsjukvård bör denna ske liksom . Länsveterinärernas resekostnader börockså fortsatt belasta länsstyrelserna och inte lantbruksnämnderna. Jaghar i det föregående förordat att 10 milj. kr. av kostnaderna för den statligarådgivningen till jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuellavgiftsfinansiering. Medlen bör liksom övriga avgiftsinkomster, vilka f n.redovisas på statsbudgetens inkomstsida, föras upp som inkomst under anslaget.Totalt beräknas dessa uppgå till 16,9 milj. kr. för /85. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Lantbruksnämnderna för /85 anvisa ett förslagsanslag av212781000 kr. Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område 1982/83 Utgift 1983/84Anslag 1984/85 Förslag 3 464998562 3 838000000 2968000000 Underanslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslagetbestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare utgår medel till läginkomstsatsningen,avbytarverksamheten och andra sociala satsningar inom jordbruket samt medelsom ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Frånanslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning. Beräknad ändring 1984/85 Ersättning till följd av -15 000000 -860000000 Låginkomstsatsning m. m. Summa (avrundad) -15000000 -870000000 Prop.1983/84:191 27 Jordbruksnämndenhar i sin anslagsframställning lämnat förslag till medelsanvisning för deolika posterna under anslaget. Jordbruksnämndenberäknar under posten Ersättning till följd av livsmedelssubventioner ettbelopp av 3 320 milj. kr. för /85. TillLåginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för /84 disponerarnämnden 120 milj. kr. för leveranstillägg för mjölkproducenter och 95 milj. kr.för avbytarverksamhet inom jordbruket. Eventuella besparingar resp.överskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk skall tillföras resp.avgå från beloppet för avbytarverksamheten. Vidare får 12 miij. användasför företagshälsovård inom jordbruket och 120 milj. kr. till ettsocialförsäkringsskydd för lantbrukarna. JordbruksnämndenskaU vidare under /84 från anslagsposten ställa 50 milj. kr.till lantbruksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd tilljordbruksföretag samt för administration härav. Dessutomfår 38 milj. kr. användas för produktionsanpassningsätgärder inom främst fläsk-och mjölkproduktionen. Eventuellt överblivna medel från denna post får användasför övriga ändamål inom läginkomstsatsningen. Jordbruksnämndenföreslår att oförändrat 435 milj. kr. anvisas för låginkomstsatsning m.m. /85. Liksomtidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet förleveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå frän beloppet för avbytarverksamhet.Dessutom bör eventuellt överblivna medel som avsatts för produkfionsanpassningsåtgärderm.m. få användas för övriga ändamål inom läginkomstsatsningen. Anslagspostenpå 65 milj. kr. för ersättning för införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen fördelär sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning avpartipriset på konsumtionsmjölk och med 10 milj. kr. pä kostnader förpristillägg för får- och lammkött. föreslår att 65 milj. kr.,dvs. samma belopp som , anslås för /85. Kostnaderför råvaruprisutjämning till livsmedelsindustrin, vilka tidigare belastatstatsbudgeten, finansieras numera huvudsakUgen genom en direktdestineradutjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för socker som används förframställning av dextran finansieras dock från förevarande anslag. /84 anslogs 1,5 milj. kr. Nämnden föreslår att 1,5 milj. kr.anvisas även för /85. AnslagspostenSärskilda undersökningar har använts för ett antal angelägna projekt inomjordbruksnämndens verksamhetsområde. För /85 begär nämnden ettbelopp av . Räntekostnadernaför den rörliga kredit på 120 milj. kr. som står till regeringens förfogandeför ändamål inom jordbruksprisregleringen och för regleringen av sockernäringenfår täckas från anslaget. 1983/84:191 28 1982/83 belastades anslaget med 6,4 milj. kr.Jordbruksnämnden föreslår att räntan får belasta regleringsekonomin. Kommitténför överläggningar om jordbruksprisregleringen för tiden efter den 30 juni 1984skulle i sitt uppdrag beakta att räntan inte skall belasta statsbudgeten. föreslår i likhet med jordbruksnämndenatt 435milj. anvisas för låginkomstsatsning m.m. för /85.Vad gäller fördelningen på olika ändamål föreslår kommittén att 120 milj. kr.anvisas för leveranstillägg för mjölk, 100 milj. kr. för avbytarverksamhet, 13milj. för företagshälsovård, 120 milj. kr. för socialförsäkringsskydd, 44milj. för tillfälligt räntestöd och 38 milj. kr. förproduktions-anpassningsåtgärder m. m. Kommittén anför vidare att liksomtidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet förleveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhet.Dessutom bör eventuella överblivna medel som avsatts för tillfälligt räntestödoch produktionsanpassningsätgärder m. m. få användas för övriga ändamål inom läginkomstsatsningen. Regeringen beslutade att ta bort Uvsmedelssubventionernapå kött, fläsk och ost fr. o. m. . Även den del avpristillägget förfår-och lammkött som anvisas under anslagsposten Ersättningför införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen har tagits bort.Kostnaderna för livsmedelssubventionerna beräknades till följd härav minskamed 850 milj. kr. Därmed är mjölk den enda produkt för vilkensubventioner utgår. Subventionseffekten på konsumentpriset vid oförändradeöresmarginaler i handeln är ca . Livsmedelssubventionerna för mjölk kan för budgetåret1984/85 beräknas till ca 2475 milj. kr. Därtill kommer medel för låginkomstsatsningm. m. inom jordbruket för vilken jag i enlighet med nämndens och kommitténsförslag beräknar 435 milj. kr. Vidare beräknar jag 55 milj. kr. i fråga omersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Räntan på den rörliga kredit hos somockså fortsättningsvis bör anvisas för ändamål inom jordbruksprisregleringenoch sockerregleringen bör enligt min mening inte,belasta statsbudgeten /85. Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag nuhar anfört beräknar jag anslaget tUl 2968 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:191 29 Bidrag till permanent skördeskadeskydd 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Underanslaget anvisas statens bidrag till skördeskadefonden. Medlen används för attbestrida ersättningar för skördeskador. Nuvarandetillskott till fonden utgörs f n. endast av ränta på innestående medel. Räntanuppgick för till 66,1 milj. kr. och beräknas för uppgå till ca60 milj. kr. Totalt har fonden i räntemedel tillförts 432 milj. kr. sedan år1961, skyddets första år. har fonden tillförtssammanlagt ca 429 milj. kr. har ca 360 milj. kr. Fondens behållning är f n. ca 566 milj. kr. Medbeaktande av det ansträngda statsfinansiella läget och med hänsyn till skördeskadefondensbetydande storlek torde enligl jordbruksnämndens mening tillförseln till fondentillfälligt - åtminstone under /85 liksom 1982/83 och 1983/84 -kunna utgöras bara av räntemedel. Om något bidrag från staten - som nämndenföreslagit - inte skall utgå bör inte heller jordbruket bidra till fonden. Jordbruksnämndenföreslår därför att som statens bidrag till skördeskadefonden för budgetåret1984/85 formellt anvisas . Riksdagenhar godkänt att kostnaderna för skördeska-deskyddetsadministration för /85 bestrids av medel ur skördeskadefonden (prop.1983/84: 40, JoU 15, rskr 93). Jag beräknar dessa kostnader till 15 milj. kr.Jag återkommer under nästa punkt till de anslagskonsekvenser detta för med sig. Skördeskadeersättningför skörd har beräknats till ca 150milj. Med hänsyn till fondensstorlek behöver enligt min mening inte några ytterligare medel, utöver räntan,tillföras fonden för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till permanent skördeskadeskydd för /85 anvisa ettanslag av . Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 1982/83 Utgift 1983/84Anslag 1984/85 Förslag är huvudmyndighet för det permanenta skördeskadeskyddet. Skördeskadeskyddetskansli är knutet till . Anslaget används för attbekosta de objektiva skördeuppskattningarna, skördeskadeskyddets tekniskaadministration, lantbrukets företagsregister och därmed samordnadstatistikproduktion samt jordbruksekonomiska undersökningen. Pris- och löneomräkning m. m.2742000 kr. Huvudförslaget innebär ennedskärning med . och justering av beräkningsunderlaget en nedräkningmed . För en intermittentträdgårdsinventering 1985 begärs . Förnästa budgetår bör medel för verksamheten beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Härvid har jag, i enlighet med vad statistiska centralbyrånföreslagit, beräknat ett ökat medelsbehov av . på grund av enträdgårdsräkning . Ienlighet med vad jag tidigare anfört föreslår jag också att 15 milj. kr. av medelur skördeskadefonden tillförs anslaget i syfte att minska statsutgifterna. Avdessa medel avses . detstekniska administration och resterande för de objektiva skördeupp-skattningama.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Underanslaget tas upp ett formellt belopp av \ 000kr. till uppdragsverksamhet vidstatens utsädeskontroll (). Statensutsädeskontroll är centralt organ för den statliga utsädeskontrollverksamhetenmed uppgift att mot fastställda avgifter verkställa analysering, provtagningoch plombering m. m. av utsädesvaror samt att bedriva forskning ochförsöksverksamhet i syfte att främja att fullgott utsäde tillhandahålls. SUKbedriver vidare rådgivning och upplysning, utövar tillsyn av efterlevnad avlagar och förordningar på området samt arbetar för samordning avkontrollverksamheten. har hand om uppbörden av växtförädlingsavgifter. SUKleds av en styrelse. Chef för myndigheten är en föreståndare. omfattarenheter i , och samt en särskild enhet vid . Beräknad ändring 1984/85 -F 230 000 -579000 Uppdragsverksamhet Driftbidrag för täckande av underskott vid enheten i samt vid köksväxt-sektionen Driftbidrag för allmännyttig verksamhet -220000 -1-230000 - 220000 -2 785 000 Prop.1983/84:191 32 Styrelsens budgetförslag innebär att anslaget, efter pris-och löneomräkning, minskas med . Minskningen omfattar enbart den delav anslaget som är avsett för att täcka underskottet i uppdragsverksamheten,medan den allmännyttiga verksamheten föreslås bedrivas med oförändrade realaresurser. SUK:s verksamhet finansieras dels med inkomster frånuppdragsverksamhet, dels med medel över statsbudgeten. Vid anslagsberäkningarför /85 har jag räknat med att utsädeskontrollen i ökad utsträckningskall finansieras med avgifter. Jag föreslår därför att reservationsanslagetBidrag till statens utsädeskontroll minskas med 3 milj. kr. De ändringar somföreslås i det tekniska systemet för statsplomberingen kommer nämligen att ge möjlighetertill inte oväsentliga kostnadsbesparingar hos utsädesföretagen genom enrationellare hantering av utsädet. Även de redovisade organisatoriskaändringarna av utsädeskontrollen verkar i samma riktning. Med hänsyn härtillbör kostnadsutvecklingen på utsäde inte påverkas av den minskning avstatsbidraget som jag har förordat. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet /85 anvisa ett förslagsanslag av I . Bidrag till statens utsädeskontroll 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Under anslaget anvisas medel för den allmännyttigaverksamheten vid statens utsädeskontroll och för att täcka underskotten för köksväxtsek-tioneni . Statens utsädeskontroll Anslaget bör föras upp med5015000kr. Med hänvisning till vad jag har anfört under punkten F 6beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till statens utsädeskontroll /85 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1983/84:191 33 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård Regeringenuppdrog åt kommittén för överläggningar omjordbruksprisregleringen att ta upp frågan om finansiering inom ramen förjordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso-ochsjukvård. Utångspunkten skulle härvid vara att ytteriigare 15 milj. kr. Kommitténföreslår att 15 milj. kr. skall avsättas för kollektiv finansiering av vissdel av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård. Riksdagenhar (prop. 1983/84: 100 bil. 11, JoU: 25, rskr 209) för /85anvisat ett reservationsanslag av . till Bidrag till djurens hälso-och sjukvård. Dekollektiva medel som kommittén avser bör redovisas som en inkomstpost underanslaget Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet.Med oförändrade individuella djursjukvårdsavgifter enligt nyssnämndariksdagsbeslut minskar därmed behovet av medel under anslaget Bidrag tilldjurens hälso- och sjukvård med 15 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attmed ändring av tidigare beslut till Bidrag titt djurens hälso- ochsjukvård för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83Utgift 26797169 Reservation 1649685 1983/84Anslag 28590000 1984/85Förslag 28590000 Dengemensamma finansieringen av växtförädlingen regleras i avtal mellan staten ochjordbrukets föreningsrörelse. Avtalet avser tiden den Ijanuari 1980-den 31december 1989. Införde sista fem åren av avtalsperioden förutsätts enligt avtalet att förhandlingartas upp mellan staten och föreningsrörelsen beträffande storleken av de totalabidragen. Avskrivelsen från förhandlingsgruppen med uppdrag att träffa avtal om finansieringav växtförädlingsverksamheten och därmed sammanhängande frågor framgår attförhandlingsgruppen överiagt med företrädare för och om fortsatt bidragtill växtförädlingsverksamheten. Vidare framgår av skrivelsen attförhandlingsgruppen haft överiäggningar med företrädare för jordbruketsföreningsrörelse och AB , som genom bl.a. 3 1983184. 1983/84:191 34 WeibullAB bedriver växtförädlingsverksamhet, om ytterligare samverkan inom den svenskaväxtförädlingsverksamheten. Med hänsyn till frågan om ytterligare samverkaninom den svenska växtförädlingsverksamheten bör enligt förhandlingsgruppenställning nu endast tas till storleken av de bidrag som bör utgå /85. För statens del bör för /85 sålundasammanlagt anvisas ett i förhållande till innevarande budgetår oförändratbelopp av . Vidare har förhandlingsgruppen förutsatt att bidragetfrån jordbrukets föreningsrörelse för /85 skall utgå med 8663000kr. Förhandlingsgruppen torde senare få återkomma med förslag avseende tidenefter den Ijuli 1985. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till växtförädling för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Nytt anslag (förslag). Norrvikensträdgårdar, som är belägna i , ägs av . Stiftelsens huvudsakliga ändamål är att främja driften ochförvaltningen av trädgårdarna och tillse att anläggningen hålls tillgänglig förallmänheten samt främja verksamhet med naturlig anknytning till trädgårdarna.Stiftelsens styrelse utses av staten, landstingen i län, , och . Staten utser ordföranden. Som tidigare nämnts harett avtal träffats mellan staten och stiftelsen om den fortsatta verksamheten.Avtalet som träffats med förbehåll för regeringens godkännande innebärföljande. Enligt § I bör statenframdeles inte bära ansvar för verksamheten med hänsyn till att denna i alltväsentligt får anses vara av regional och lokal betydelse. I samband med attansvaret upphör får det anses skäligt att stiftelsen erhåller ett bidrag frånstaten för att sätta nuvarande anläggningar i gott skick. Enligt § 2 utfäster sig statenatt till stiftelsen lämna ett engångsbidrag av 3 milj. kr. Bidraget skallanvändas för upprustning av trädgårdsanläggningar och befintliga byggnader.Beloppet får lyftas med högst halva beloppet den Ijuli 1984 och återstodentidigast den Ijuli 1985. Av§ 3 följer att stiftelsens stadgar skall ändras (permutation) på bl. a. sådantsätt att staten inte längre skall utse ledamöter till stiftelsens styrelse.