prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Stimulanserna gerutrymme för investeringar motsvarande 5000-6000 årsarbeten varav 3 000-4000 ibyggnads- och anläggnings verksamhet. Efter förslag frånregeringen har även fattat beslut om ett särskiltinvesteringsprogram inom energiområdet. Kapacitetsutnyttjan-2 Riksdagen1983/84. Prop.1983/84:100 Bilagal 18 det inom anläggningsverksamheten ochenergiutrustningsindustrin har bedömtsvara sådant att stöd är motiverat. Regeringen bör nuföreslå att arbetsmarknadsverket får ökade resurser för att öka sysselsättningen inomnäringslivet. Vidare bör möjligheter öppnasätt öka antalet personer i vapenfri tjänst. Det ökade antalet platser är avsett för arbetslös ungdom som väntar på attfå göra sin vapenfria tjänstgöringsplikt. Ökningen av anslagettill gör det möjligt att öka antaletanställda som är handikappade med 1500 personer. Mer än 36000arbetshandikappade har fått anställning genom lönebidrag tillarbetsgivaren. Antalet väntasfortsätta öka /85, såväl på den ordinarie arbetsmarknaden som med 500 ytterligare platser hos allmännyttiga organisationer. har fåtti uppdrag att föreslå omläggningar iarbetsmarknadsutbildningen i syfte att göra den mer flexibel och merdirekt anpassad till efterfrågan på arbetskraft och till de sökandes behov. För att förstärkasysselsättningen bör en fortsatt omfattande utbyggnad av infrastrukturengenomföras i form av vägbyggen, vägunderhåll, brore-parafioner ochinvesteringar i telekommunikationer. Jag återkommer i avsnittet ombudgetpolitiken till de statliga investeringarna. Full sysselsättningoch låg inflation är två avgörande förutsättningar för en jämnare och merrättvis fördelning av levnadsstandarden. Den viktigastefördelningspolitiska insats som kan göras är därför att driva en ekonomisk politik somgör det möjligt att hålla full sysselsättning och stabila priser. Låg inflation ärdels en förutsättning för att uppnå ett bättre sysselsättningsläge ochdärigenom av betydelse för inkomstfördelningen, dels av största betydelse förförmögenhetsfördelningen. Inflationen har medfört omfördelningar av . frånsparare till låntagare. Dessa omfördelningar är större än de som skervia de flesta fördelningspolitisktmotiverade transfereringssyslemen. Regeringens anti-inflationspolitikmotiveras fill stor del av dessa sysselsättnings-ochfördelningspolitiska skäl. Sedan regeringenstillträde har en rad initiativ tagits för att fördela de ekonomiska bördornarättvist. ändrades tidigare beslutade försämringar avdet sociala trygghetssystemet. Beslut om att införa karensdagar i sjukförsäkringen revs upp.Arbetslöshetsersättningen förbättrades. Beslutet om försämring av bidragen tillbarnomsorgen upphävdes. Dessa åtgärder finansierades främst genom attmervärdeskatten höjdes. En rad förändringari skattesystemet har vidare genomförts. Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna har höjts. Prop.1983/84:100 Bilagal 19 därutöver tillfälligt höjts vid 1984 årstaxering. Vidare har beslutats att företagen genom en särskild utdelningsskattmåste betala en del av vinsterna till allmänna pensionsfonden och genomobligatoriska avsättningar till en investeringsfond reservera en avsevärd delav vinsterna för framtida investeringar. Skattelättnaderför aktieutdelningar har slopats. En särskild omsättningsskatt pä aktier harinförts och reavinstbeskattningen på aktier höjts. Reavinstbeskattningen påbostadsrätter har skärpts. Skattereformen fullföljs1984 och 1985, varigenom marginalskatterna sänks för praktiskt taget allaheltidsarbetande, som avdragsrätten begränsas för höginkomsttagare.Inkomstskatteskalan har justerats så att skattesänkningen förhöginkomsttagare inte blir lika stor som enligt tidigare beslut. Mot dessa skärpningar förde mer välbeställda bör ställas att avdragsrätt för del av medlemsavgifter tillfackföreningar har införts och barnfamiljerna har fått ökat stöd. Särskilt stora höjningar har genomförts av de s. k.flerbarnstilläggen. Den 1 april 1984höjs bostadsbidragen äter, bl. a. genom att hyres- och inkomstgränserna räknasupp. Studiebidragen har också höjts. Vidare har studiemedlen förbättrats genomen uppräkning av totalbeloppen. Pensionerna har värdesäkratsgenom att basbeloppet i pensionssystemet fr. o. m. anpassas till förändringar i konsumentprisindex istället för som tidigare basbeloppsindex. avräknas dock deprisstegringar sotn orsakats av devalveringen från höjningen. De tillägsbe-loppsom gällt vid beräkning av pensioner m.m. omvandlas fr. o. m. 1984till ett ökat stöd för de pensionärsgrupper som har de lägsta pensionerna. Fören ogift ålderspensionär med låg eller ingen ATP blir höjningen 1984 med hänsyntagen till alla dessa förändringar . och för motsvarande gifta ålderspensionärer . per år.Detta innebär att pensionerna i genomsnitt stiger med mellan 1982 och1984. Av storfördelningspolitisk betydelse är regeringens förslag om att införalöntagarfonder. De syftar bl. a. till att sprida ägandet och göra löntagarnasom kollektiv delaktiga i förmögenhetstillväxten. Företagen ska betala avden reala vinsten över en viss nivå till löntagarfonderna. Dessutom tillförsfonderna inkomster motsvarande en höjning av ATP-avgiften med 0,2procentenheter. Genom denna reform ökar möjligheterna att i ett långsiktigtperspektiv nä uppslutning kring den nödvändiga ökningen av lönsamheten ochinvesteringarna i företagen. Systemet kan även motverka löneglidning och därmedbidra till en önskvärd dämpning av inflationen. Prop.1983/84:100 Bilagal 20 Det internationellaekonomiska läget har förbättrats märkbart . Denmycket utdragna lågkonjunktur som präglat världsekonomin alltsedan denandra oljeprischocken 1979/1980 nådde sin botten . Enåterhämtning har därefter inletts i industriländerna. Uppgången harhittills varit koncentrerad till den nordamerikanska kontinenten. I har ekonomin utvecklatsmycket starkt och aktiviteten har under loppet av 1983 ökat i en takt som ärfullt jämförbar med uppgångsfasen itidigare konjunkturcykler. växte den samlade produktionen i en årlig takt av . I Japanhar tillväxten de senaste två årenlegat . Även i har en återhämtning inletts men där har tillväxten varit svagare änvad som får anses vara normalt ibörjan av en konjunkturuppgång. Den viktigaste drivkraften bakomåterhämtningen har varit en ökad privat konsumtion. Detta kommer klarast tilluttryck i men gäller ocksåi viss mån . Trots låga nominella löneökningar har realinkomsterna förstärkts till följd av att inflationen bromsats upp. har hushållen i flertalet industriländersänkt sitt sparande, vilket varit en viktig faktor bakom den ökadekonsumtionsefterfrågan. Ett stigande bostadsbyggande och en lageromsvängninghar också bidragit till den höjda aktiviteten. Den ekonomiskapolitikens inriktning har också varit av stor betydelse för konjunkturförloppetoch den kan delvis förklara skillnaderna när det gäller uppgångens styrka iNordamerika resp. . I har finanspolitiken under senareår kommit att få en utpräglat expansivinriktning till följd av skattelättnader och ökande försvarsutgifter. Länge kombinerades denna med en mycket restriktivpenningpolitik. Detta resulterade i det höga ränteläge som på senare årvarit ett så viktigt inslag i den ekonomiska bilden både i och utanför Förentastaterna och som bidragit till att hälla tillbaka den ekonomiska aktiviteten.Sedan ett drygt år tillbaka haremellertid penningpolitiken getts en mindre restriktiv utformning. 1 föreningmed budgetens expansiva verkan har detta varit en väsentlig faktor bakom uppgången i den amerikanskaekonomin. I däremot haraktiviteten dämpats av den utpräglat restriktiva finanspolitik somförts och alltjämt förs i flertalet större länder. Den samladetillväxten i OECD-området beräknas ha uppgått tillomkring 2 1/. I torde den dock knappast ha överskridit . Medanarbetslösheten börjat sjunka i har den fortsatt attstiga i , där 18 miljoner människor (avarbetskraften) går arbetslösa. 1983/84:100 Bilagal 21 De flesta bedömare tycksvara överens om att återhämtningen i industriländerna kommer att fortsättaunder 1984. står det klart att de relativt stora skillnader iuppgångens styrka som kunnatnoteras mellan olika delar av OECD-området kommer att bestå. Mycket talar föratt produktionsutvecklingen i den amerikanska ekonomin kommer att förblistark, äyen om den höga tillväxttakten de senaste kvartalen kommer att dämpasunder loppet av 1984. Det är en fortsatt stark ökning av den inhemskaefterfrågan som där väntas bära upp expansionen. Den privata konsumtionenförväntas öka med och investeringarna med . En genomsnittligtillväxt av bruttonationalprodukten med förefaller fulltrealistisk. För däremotkommer den inhemska efterfrågan av allt att döma att utvecklas svagt. Hushållenkan knappast förväntas sänka sitt sparande ytterligare och finanspolitiken iflertalet länder kommer att verka i klart restriktiv riktning. Exporten väntasi gengäld lämna ett successivt växande bidrag till tillväxten. Ökningen av densamlade bruttonationalprodukten i torde dock knappastkomma att bli högre än 1,. En viktig fråga är givetvis om den relativtstarka uppgång som inletts i skall kunna befästas och spridastill och övriga delar av väridsekonomin. Detta är nödvändigt om detskall lyckas att mer beständigt bryta den onda cirkel som skapats avstagnerande handel och produktion, ökande protektionism och växande finansiellasvårigheter. De allvarliga finansiella problem som drabbat en rad desenaste åren har kunnathanteras genom en kombination av inhemsk anpassning i låntagariänderna,skuldkonsolideringar, offentlig finansiering frän bl. a. Internationellavalutafonden och en fortsatt utlåning från de privata bankerna. För attmöjliggöra för valutafonden att spela en fortsatt aktiv roll i lösningen avdessa problem har beslut fattats om en väsentlig förstärkning avdess resurser. En stark och stabil ekonomisk återhämtning i industriländernakan verksamt bidra till en lindring av de skulddrabbade ländernas svårigheter.Andra faktorer av stor betydelse är utvecklingen av räntorna och dollarn. För att återhämtningenskall bli stark och självbärande krävs framför allt att en investeringsuppgångnu gradvis tar över den privata konsumtionens roll som främsta drivkraft iekonomin. Utsikterna är emellertid pä denna punkt mycket osäkra. Framför alltinger utvecklingen i oro. Den tillväxt som f. n. förutses där ärsannolikt för svag för att skapa en investeringsuppgång. Men frågetecken omgerockså utvecklingen i , i synnerhet när det gälleråterhämtningens varaktighet. Stora och växande budgetunderskott, högarealräntor och en fortsatt stark dollar är faktorer som kan leda till attuppgången inte blir lika bestående som många nu förväntar. Prop.1983/84:100 Bilaga 1 22 Mot denna bakgrund synesdet väsentligt att den ekonomiska politiken i de större industriländernainriktas pä att säkra en starkare tillväxt och undanröja de hot som finns motåterhämtningens varaktighet. Särskilt i finns det ett behov av attförstärka den svaga uppgång som avtecknar sig i prognoserna. En mindrerestriktiv finanspolitik i de länder som har fått inflationen under kontrolloch som har överskott i sin bytesbalans skulle verksamt kunna bidra till ensådan konjunkturförstärkning. Uppgången i skulle också kunnastimuleras om utrymme skapades för en uppmjukning av penningpolitiken genom enlägre internationell räntenivå. En sådan räntesänkning kan emellerfid knappaståstadkommas med mindre än att allvarliga ansträngningar görs i Förentastaterna att börja nedbringa det nu mycket stora och växande underskottet i denfederala budgeten. Den har i olika internationella sammanhanggivit uttryck för den här anförda bedömningen av behovet av en internationelltsamordnad politik syftande till en högre tillväxt i väridsekonomin. Denordiska regeringarna har haft samma bedömning av det internationellaekonomiska läget och gjort gemensamma ställningstaganden i denna riktning. En väsentligförutsättning för en stabil återhämtning av världsekonomin är också attregeringarna lyckas hålla stånd mot det allt starkare protektionistiska trycksom gör sig gällande. Trots den konjunkturförbättring som inträtt har betydandehandelsbegränsande ingrepp förekommit . Dessa tendensermåste stävjas och vändas. I annat fall kan väridshandeln ochproduktionsuppgången bromsas upp. 1 syfte att motverka de rådandeprotektionistiska tendenserna har den pä det internationellaplanet aktivt verkat för att beslut skall tas som driverhandelsliberaliseringen vidare. På det nordiska planet har regeringen likasåföreslagit åtgärder för att undanröja icke-tariffära handelshinder. 3.2 Den svenska ekonomin 1984 Den svenska ekonominutvecklades i flera vikfiga avseenden positivt . Den samladeproduktionstillväxten bedöms ha uppgått till . Ekonomins konkurrenskraftstärktes och resursanvändningen vändes i rätt riktning. Exporten ochindustriproduktionen ökade som den privata och offentligakonsumtionen hölls tillbaka. Sysselsättningsminskningen i industrin bromsadesupp. Lönsamheten förbättrades i många företag. Tillväxten i de offentligautgifterna dämpades. Sysselsättningsläget var dock allmänt svagt ocharbetslösheten förhållandevis hög. De arbetsmarknadspolitiska insatserna hardärför måst hällas uppe på en hög nivå. kan enfortsatt förbättring väntas. Industrins och övriga näringslivets investeringarväntas öka. Inflationstakten bör kunna halveras och sysselsättningen öka såpass mycket att arbetslösheten minskar. Prop.1983/84:100 Bilagal 23 externabalans förbättrades markant 1983. Så sent som i den reviderade finansplanen 1983 förväntadesunderskottet i bytesbalansen Den preliminärabedömning som kan redovisas tyder pä ett underskott omdrygt . Exportfillväxten blev betydligt bättre än väntat,som importen minskade något. Den gynnsammaexportutvecklingen, i volymökning , förklarastill en del av den internafionella konjunkturåterhämtningen, men framförallt av den svenska industrins förstärkta konkurrenskraft.Konjunkturförbättringen utomlands medförde en avsevärd ökning av rävaruexporten under första halvåret.Denna ökning var delvis av tillfällig natur, men även exporten av bearbetade varorutvecklades gynnsamt. De svenska företagenförefaller ha gjort betydande marknadsandelsvinster i OECTD-omrädet. Mätt mellanhelåren 1982 och 1983 kan andelsvinsten för bearbetade varor uppskattas fill . Dessaandelsvinster är större än vad de genomförda relativprissänkningarna kundeförväntas medföra. Det svaga efterfrågeläget på hemmamarknaden bidrog troligentill att företagen ökade försäljningsansträngningarna utomlands. Företagenslager var också välfyllda,vilket gjorde att man snabbt kunde leverera när efterfrågan ökade. Väridshandelnväntas öka med 1984. Möjligheterna fill ytterligare marknadsandelsvinsterunder är bl. a. beroende av vår kostnadsutveckling i förhållande tillomvärlden. Förhandlingarna om 1984 års löner har inletts. Jag har utgått från attlönekostnadsökningen 1984 skall vara förenlig med regeringens ochriksdagens uttalade mål att pressa ned prisstegringarna till nivån under loppet av året. Vid en kostnadsstegring om är det möjligtatt nå detta mål och att bevara konkurrenskraften gentemotomvärlden. Förutsatt att produktivitetsut vecklingen blir relativt gynnsam bören lönekostnädsökning om möjlig göra för företagen att hålla sina relativa exportpriser oförändrade och vinna ytterligare marknadsandelar. Exportenav bearbetade varor bedöms därvid öka med 7,1984, och den samlade exporten av varor och tjänster med . Vid en högrekostnadsstegring blir utvecklingen av relativpriserna ogynnsammare och ökningenav marknadsandelarna, på såväl export- som hemmamarknaderna, sämre. Till följdav olika trögheter i pris- och marknadsbeteende kommer vi troligen bara att få se en mindredel av dessa negativa effekter 1984. därefter slår dock effekterna igenomfullt ut,exporttillväxten blir lägre och bytesbalansen försämras igen. Försysselsättningsutvecklingen i den offenfiiga sektorn är lönekostnadsstegringarnaockså av avgörande betydelse. Det finns sålunda beräkningar som tyder päatt en höjning av pris- och lönestegringstakten med en procentenhet pä ettpar års sikt innebär ca 20000 färre jobb i stat och kommun. Prop.1983/84:100 Bilagal 24 Det var väsentligt lägre än vad jag räknademed i finansplanen för ett är sedan. Genomslaget av devalvering påvåra importpriser har intevarit så kraftigt som man utifrån tidigare erfarenheter hade anledning atträkna med. Häri ligger dock ett problem för framtiden. I hopp om att kunnabehålla sina marknadsandelar har importörerna tydligen valt att krympa sinavinstmarginaler framför att låta den ändrade valutakursen slå igenom i höjdapriser. Misslyckas vi med att få ner inflationen kommer även importörerna atthöja priserna pä den svenska marknaden, varvid pris- och konkurrensläget skulleförvärras. Lyckas vi däremot att varaktigt fä ner pris- ochkostnadsstegringarna kan många importörer finna den svenska marknaden såolönsam att man väljer att gä ur marknaden. Inhemska producenter vinner däytterligare andelar. Vad gällerprisutvecklingen finns det ett flertal faktorer som talar för attdenna bör bli väsentligt lägre än 1983. De internationella prisökningarna,bl. a. pä viktiga råvaror, kan förväntas vara fortsatt måttliga. De statligamyndigheternas och affärsverkens höjningar av taxor och avgifter kommer att blimycket begränsade. Regeringen kommer inte att fillåta taxe- ochavgiftshöjningar som strider mot det övergripande inflationsmålet. Kommuner ochlandsting har varit mycket återhållsamma i sin budgetering för 1984.Genomsnittligt för hela landet stannar kommunalskattehöjningarna vid endast 15öre. På en viktig del av hyresmarknaden har för sedan slutits ett avtal som också ligger i linje medregeringens och mål att dämpa inflationen. Mot bakgrund av den kraftigalönsamhetsförbättring som skett under 1983 bör vidare företagensbehov av prishöjningar vara mycket litet. De senaste årens svaga utveckling iindustrisektorn torde också innebära att företagen fortfarande har en vissproduktivitetsreserv att ta ut. Detta verkar kostnadsdämpande. Därtill kommeratt likviditetstillväxten i ekonomin f. n. är betydligt lägre än tidigare.Kreditpolitiken kommer, som jag framhållit ovan, att vara stram 1984.Finansieringen av budgetunderskottet 1984 kommer huvudsakligen attske utanför banksystemet, dvs. på ett icke inflationsdrivande sett. Genomintroduktionen av riksobligationerna kommer vidare statsskulden att bli mindrelikvid. Den minskning av budgetunderskottet som kan förutses för nästabudgetår bör också, liksom en rad åtgärder för att bryta utgiftsautomatiken istatsbudgeten och även att avindexera ekonomin i övrigt, bidra till att dämpa inflationsförväntningarna. Det samlade uttaget avarbetsgivaravgifter höjs inte . Sänkningen avmarginalskatterna möjliggör vidare att en åsyftad reallöneutveckling kanåstadkommas vid ett lägre nominellt lönepåslag än vad som eljest varit möjligt.Det s.k. överhänget in på 1984 fråntidigaie avtal är också väsentligt lägre . Prop.1983/84:100 Bilagal 25 Möjligheterna attreducera inflationen 1984 är således goda. som jag tidigare framhållit,lönekostnadsstegringarna stannar vid bör prisstegringarna under loppet av1984 stanna vid nivån .. Hushållens realtdisponibla inkomster minskade med . minskade denprivata konsumtionen i volym, vilket innebar att hushällens sparandeökade. Detta kan vara förklariigt mot bakgrund av den rekordlåga sparandenivåsom registrerades . Hushällen sparade detta år avsinainkomster. Jag har ovan redovisat löne- och prisantagandenaför . Mot bakgrund av dessa och beräkningar av skatternas ochtransfereringarnas utveckling, väntas hushållens realt disponibla inkomsterbli oförändrade 1984. Den privata konsumtionen väntas öka något mellan 1983 och1984. Skulle det vara möjligt att pressa tillbaka inflationen ännu mer än vadsom antagits i kalkylerna stärks givetvis hushållens inkomster i motsvarandemän. Den statliga konsumtionenminskar även 1984. Detta är en konsekvens av den mycket stramabudgetbehandlingen av de statliga utgifterna. För den kommunala sektornförutses däremot en fortsatt konsumtions- och sysselsättningstillväxt.Sysselsättningen väntas öka med ca 15000 personer, varav merparten kanhänföras till olika typer avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. införs s.k. ungdomslag för att ge arbetslösa 18- 19-äringarsysselsättning i bl. a. den kommunala sektorn. Generellt sett serkommunernas ekonomiska situation relativt tillfredsställande ut för 1984.Enligt de bedömningar som gjordes säg 1984 ut att bli ettmycket besväriigt år för kommunerna. kan konstateras att kommunernasfinansiella ställning förbättras trots att verksamheten byggs ut ochkommunalskattehöjningarna blir måttliga. Investeringarna inäringslivet föll med i volym. Nedgången iindustrisektorn uppgick till . bör emellertid denna negativatrend kunna brytas. Kapacitetsutnyttjandet väntas öka ytteriigare.Industriproduktionen ökade 1983 med 4,. 1984 väntas ökningen bli ca 6%.Företagens lönsamhet har vidare kraftigt förbättrats. Deras finansiellaställning är väsentligt bättre än . Det ökanderesursutnyttjandet och det förbättrade vinstläget bör innebära ökadeinvesteringar . Industrins investeringar väntas öka i volym.Även investeringarna i övriga näringslivet väntas öka 1984. 1983/84:100 Bilagal 26 Bostadsinvesteringarnaväntas fortsätta att minska i volym. Antalet lediga lägenheter har ökat påmånga håll i landet. uppskattades antalet lediga lägenheter,bara i de allmännyttiga bostadsföretagen, till nästan 34000. a. denbakgrunden förutses en lägre igångsättning än 1983. 1983 igångsattesbyggandet av ca 39000 lägenheter. väntas en igångsättning om30000-35000 lägenheter. På grund av denbesvärliga situation pä byggarbetsmarknaden som bl. a. det minskandebostadsbyggandet kan medföra beslutade regeringen om ytterligare stödtill kommunala reparations- och ombyggnadsarbeten som påbörjas . Den totala produktionenväntas öka med 2,1984. De faktorer som i första hand bidrar till tillväxtenär exporten, de fasta bruttoinvesteringarna och lagerinvesteringarna. Trots attkonsumtionstillväxten förutses bli måttlig, väntas ändock en uppgång i deninhemska efterfrågan. Till följd av denna efterfrägeökning får vi emellertidockså räkna med en icke oväsentlig ökning av importen. Sålunda drar detväntade omslaget i lagerinvesteringarna kraftigt upp varuimporten. Tabell 2 Försörjningsbalans 1982-1984 1982 Milj. kr. Import, varor och tjänster 622 641 207 939 1,9 -0,3 Bruttoinvesteringar Näringslivet Därav: industri Statliga myndigheter och affärsverk' Kommuner Bostäder 117613 52622 16901 15 402 22 561 27028 -3,2 -4,7 -6,9 3,4 -1.2 -5,9 -1,7 -0,1 -2,0 184 835 54 295 130540 -2,7 2.6 -1,5 Export, varor och tjänster ' Fr. o. m. 1983 redovisas en del av televerketsinvesteringar som investeringar i näringslivet.Justerat för detta skulle volymutvecklingen bli 4,resp. -5,. -Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. 1983/84:100 Bilagal 27 Bytesbalansen väntasförbättras ytterligare något . Handelsbalansen förutses visa ettöverskott om , men till följd av bl. a. de storaräntebetalningarna på utlandsskulden torde det ändå bli ett underskott pä ca 5miljarder kr. Mätt som andel av BNP minskarbytesbalansunderskottet frän 3,1982 till 1983 och 1984. Tabell 3 Handels- ochbytesbalans 1982-1984 Export varor, fob Import varor, cif inkl. del av korrigeringspost inkl. del av korrigeringspost Det finns godaförutsättningar för ett förbättrat läge pä arbetsmarknaden och för sjunkandearbetslöshet . En viktig förutsättning för detta är emellertid somtidigare nämnts att lönekostnadsstegringarna ryms inom ramen för balans isamhällsekonomin. Den privata tjänstesektorn och kommunerna väntas fortsättaatt expandera sysselsättningen. Inom industrin förväntas den nedgång isysselsättningen som ägt rum förbytas i en ökning med ca 15000personer 1984. Arbetskraftsutbudetväntas öka i ungefär samma omfattning som , eller med ca 25000personer. Den totala sysselsättningsökningen 1984 beräknas till ca 40000personer. Det bör observeras attdessa sysselsättningssiffror baseras på ett beräknat utfall av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.