prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta har dock inte visat sig möjligt, främst till följd av omfattandeskadeutbetalningar på grund av bristande återbetalning från vissa länder. Ävenför framöver kan betydande skadeut-belalningar förutses iEKN:s verksamhet. Medel från statsbudgeten torde då komma att behöva tas ianspråk. Kostnaderna för SEK-syslemet beräknas, på basis av de antaganden somlångtidsbudgeten bygger på, bli /85 för attsedan successivt minska till ca budgetårei 1987/88. Denfaktor som i första hand påverkar utgiftens storlek är omfattningen av denräntesubvention som ges i varje enskild exportaffär. Denna utgörs av skillnadenmellan marknadsräntan, vilken bestämmer AB Svensk Exportkreditsupplåningskostnad, och utlåningsräntan som för del ligger något överden internationellt överenskomna räntenivån för statsslödda exportkrediter(den s.k. consensusränlan). Efter uppjusteringen av utlåningsräntan och deförändringar som införts i SEK-systemel har staiens kostnader förnya krediter begränsats avsevärt. Till följd av SEK-systemels konstmk- 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 100 tionär emellertid överhänget i form av kostnader för tidigare beslut avsevärda. Enbetydande del av exportkreditslödet (ca 1/3) avser fartygsexport. För dennagäller särskilt förmånliga räntevillkor. Detillfälliga insatserna har företrädesvis gjorts i statliga företag eller iföretag som genom kapitaltillskott övergått i statlig ägo. Under budgetåren1978/79-1982/83 uppgick kostnadema på statsbudgeten för insatser tillkrisdrabbade företag och branscher till totalt ilångtidsbudgetens prisnivå. Delta motsvarar ett genomsnitt av ca 10,7 miljarderkronor . För innevarande budgetår beräknas anslagen till denna typ avinsatser komma alt uppgå till ca i samma prisnivå.Budgetåren därefter kommer statsbudgeten att belastas med vissa utgifter förredan fattade beslut. Dessa utgifter ingår i beräkningama för långtidsbudgeten. Deminskade kostnaderna är dels atl hänföra till en förbättrad ekonomisksituation för de statliga företagen, vilken bl.a. är betingad av storakapitaltillskott /83, dels till devalveringen och till konjunktumppgången. Idiagram 5 redovisas omfattningen av sådana insatser i krisdrabbade företag ochbranscher, som har gjorts med hjälp av medel som tillskjutits genom särskildabeslul vid sidan av ordinarie anslag. Vidare redovisas utgifterna till följd avredan fattade beslut avseende långtidsbudgetperioden. Den framtidakassamässiga belastningen avser främst insatser inom varvsindustrin. Sifferuppgifternai diagram 5 avviker från de nettokostnadsberäkningar av industristödet som görsinom industridepartementet. Detta beror på skillnader i beräkningssätl.Industridepartementet beräknar för lån och tillskott till ågarkapital enkapitalkostnad, baserad på statens avkastningskrav. Vidare beaktasnedskrivningen av lån samt intäkter i form av bl.a. ränteinbetalningar ochgarantiavgifter. En beskrivning av metoden finns i Dsl 1982:5 Industristödetsnettokostnader. Omkonjunktur- och/eller stmkturproblemen skall åtföljas av beslut om nya insatserför stöd till problembranscher och krisdrabbade företag i samma omfattning somunder , skulle kostnadema för industripolitiska insatser blistörre än de som redovisas i nedanstående diagram. 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget Statliga insatser i krisdrabbade företag och branscher Miljarderkronor, oförändrad pris- och lönenivå berXknaoeutbetalningar till följdav redan fattade beslut 78/7»79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 BUDGETAR Detotala utgifterna för jordbmk, skogsbmk och fiske över statsbudgeten uppgårför /85 till ca . Utgiftema inom dessaområden styrs i stor utsträckning av enskilda beslut som statsmaktema fattarårligen. Huvuddelen av utgiftema har, i enlighet med långtidsbudgettekniken,beräknats vara oförändrade . Näringslivetfår även statligt stöd i former som inte redovisas på statsbudgetensutgiftssida. Statenlämnar skilda slag av garantier för lån som tas upp av bl.a. privata ochstatliga företag. Sådana kreditgarantier möjliggör en upplåning som annarskanske inte skulle ha kommit till stånd. hade statenutestående garantiåtaganden om inomexportkreditgarantisystemet, avseende varvsindustrin,7,avseende övrig industri och avseendejordbmksnäringama. För de statliga garantierna tas ut avgifter föratt täckabl.a, förlustriskema. Inomramen för inkomstbeskattningen ges slöd till näringslivet i form av olikaavdrag m. m. Företag med energiintensiv produktion kan få nedsättning avenergiskatten. beäknas skattebortfallet för detta uppgå till 400milj. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget Förelagenkan genom att utnyttja sina investeringsfonder få avdrag förinvesteringar i byggnader och inventarier. Eftersom sådana investeringar annarsskrivs av medför fondulnytljandet att en skattekredit ges.Avsättningarna till investeringsfonderna uppgick tillca åriigen. Därefter har en väsentlig ökning skett. Avsättningenuppgick till preliminärt . Flertaletskattebestämmelser för egenföretagare gäller även jordbmksförelag. Bland dessakan nämnas huvuddragen i inkomstberäkningen, beskattningen till s.k. allmäninvesteringsreserv. För skogsbmkare gäller särskilda avdragsregler vidinsättning på s. k. skogskonto. Ändamålsgruppendomineras av utgifterna för , ersättning för försenatidrifttagande av kärnreaktorer, energiforskning, oljeprospektering, stöd föroljeersältande åtgärder samt energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Ienlighet med beslut skall den svenska oljekonsumtionenkraftigt minskas och fömtsättningar skapas för en avveckling avkärnkraften. Huvuddelen av statsutgifterna inom energiområdet går tillinvesteringar, ofta av långsiktig karaktär, för att uppnå dessa mål. Investeringamainom ändamålsgruppen bestäms oftast för en period som påverkar utgiftsnivånflera år framåt. är vissa investeringar ielproduktionsanläggningar beslutade. Därutöver förväntas en ökad andel förvärmeproduktionsanläggningar, Qärrvärme-system och distributionsanläggningar.Dessa senast redovisade investeringar ingår dock i enlighet med långtidsbudgetteknikeninte i långtidsbudgetberäkningarna. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå 1985/86 1986/87 -1162 -1155 -20,1 -12,4 -2,8 - 215 - 170 -31,5 -18,8 - 947 - 985 -18,6 -11,6 Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 103 Vidberäkning av utgifterna i fasta priser för harinvesteringsnivån /85-1988/89 bedömts minska från 3,3 till2,främst beroende på att kärnkraftverken i ochForsmark saml huvuddelen av del s. k. slorkraftsnätet fördig-slälls. Hänsyn hari enlighel med långtidsbudgetmetoden inte tagits till nya störreinvesteringsobjekt som kan komma att tillföras vatlenfallsverket. Vidförsenad idrifttagning av kärnreaktorer ulgår ersättning enligt särskildaavtal mellan reaktorinnehavarna och staten. Ersättning utgår för reaktorernaForsmark 1, 2 och 3 samt . Ersättningen kommer successivt attminska för att efter /88 upphöra. Under /86tillkommer ersättning för ökad anläggningskostnad för vissa investeringar iForsmark. Beräkning av detla belopps storlek görs sedan tagits idrift och ingår således inle i långtidsbudgetberäkningama. Vissaverksamheter inom energipolitiken har fr. o. m. budgetårei 1984/85 tagits in påstatsbudgetens utgiftssida. Hit hör bl. a. energiforskning, stöd tilloljeersältande åtgärder och bidrag till oljeprospektering. Dessa utgifterfinansieras genom avgifter på vissa oljeprodukter m. m. Av tekniska skälredovisas dessa på budgetens inkomstsida. Stödetför oljeersältande åtgärder t.o.m. /87 uppgårtill varav bidrag och villkorliga bidrag 660 milj. kr. ochlånegarantier 915 milj. kr. För det nya energiforskningsprogrammet som skallgälla budgetåren 1984/851, o. m. 1986/87 har föreslagits 1,2 miljarder kronor.Vidare har föreslagits 600 milj. kr. i en treårsram för oljeprospektering. Regeringenhar vidare lämnat ett förslag till ändrat oljelagringsprogram. Det medför attbehov av ytterligare medel för inköp av olja och oljeprodukter bortfaller samtatt utförsäljning till ett värde av kan genomföras underden närmaste treårsperioden. För energisparandeåtgärder i bostadsbeståndet gäller fr.o.m. nyafinansieringsregler. Reglema innebär att lån för sådana åtgärder skall tas upppå den oprioriterade kreditmarknaden. Till kapitalkostnaderna för åtgärdemalämnas räntebidrag enligt vissa villkor. Ett riklat bidrag - energisparbidrag -lämnas till vissa åtgärder. Utgifterna på statsbudgeten beräknas på gmnd av denya finansieringsreglema minska från ca /84till ca 300 milj. kr. per budgetår fr. o. m. /86. Inomenergiområdet ges dämtöver kreditgarantier för dels utvinning m. m. av olja,naturgas eller kol, dels för Svensk Kämbränsleförsörjning AB:s åtaganden isamband med upphandlingar inom kärabränsleområdet. Dessa garantiramar uppgårför /85 till sammanlagt ca . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 104 Tillgmppen Övrigt har förts utgifter som inte har behandlats i någon av de tidigareredovisade ändamålsgmppema. Här återfinns bl.a. anslag förlivsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatteadministration, miljövård,kulturverksamhet, kyrkliga ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet samt centralförvaltning. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 Procentuell förändring 1984/85-1985/86 Genomsnittlig procentuell förändring 1984/85-1988/89 1985/86 1986/87 -4889 -190 -17,6 -4,8 Livsmedelssubventioner Kyrkliga och kulturella ändamål Skatteadministration m.m. -11,3 + 87 - 40 + 88 -153 0,0 +0,6 Prisernapå jo-dbraksprodukter fastställs av statsmaktema efter överläggningar mellanstatens jordbruksnämnd, jordbmksnämndens konsumentdelegation eller annanorganisation och Lantbmkamas förhandlingsdelegation. infördeslivsmedelssubventioner för att resultatet av prisförhandlingarna inte skulleslå igenom på livsmedelspriserna. Utgiftema för livsmedelssubventionerna styrsav enskilda beslut som fattas av statsmaktema och av konsumtionen av livsmedel.Livsmedelssubven-tionema verkar återhållande på konsumentprisnivån och påverkardärmed indirekt utgifter som styrs av basbeloppet. Kostnadema förlivsmedelssub-ventionema kan beräknas till ca / 85. Inkluderas vissa låginkomstsatsningarförjordbmkare ochannat, uppgår beloppet till ca . Livsmedelssubventionernaberäknas därigenom sänka livsmedelsprisertia med . Subventionerna beräknasi långtidsbudgetberäkningarna vara oförändrade . Införselavgiftsmedelfrån import av jordbmksprodukter och livsmedel får användas för olika ändamålbl. a. prisreglering med belopp som beslutar . Det beloppsom skall tillföras jordbmket fastställs efter en särskild s. k.fördelningsplan. För /85 beräknas de totalainförselavgiftsmedlen, som inte redovisas över statsbudgeten, uppgå till ca 596milj. inkl. ränte behållningen från föregående år. Tilldelningen avinförselavgiftsmedel till jordbmket innebär att livsme- 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 105 delsprisema,inom ramen för ett prisregleringssystem, blir lägre än utan dessa medel. Överstatsbudgeten utgår ersättning för införselmedel med 55 milj. kr. Kostnadernaför den centrala myndighetsutövning, som inle kan hänföras till annat område,redovisas under denna ändamålsgmpp. Vissa utgifter för riksdag, regeringskanslioch kommittéer samt anslagen till de kungl. hov- och slotlsstalerna redovisashär. De samlade kostnaderna beräknas för ovan nämnda anslag uppgå till ca 2,0miljarder kronor / 85. Ävenskatteadministrationen m. m. ingår i denna ändamålsgmpp. Kostnaderna förriksskatteverkel, länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna samt för arvoden till taxeringsnämnds-ordföranden m. m.beräknas /85 uppgå till sammanlagt ca 3,6 miljarder kronor.Kostnaderna för dessa ändamål styrs huvudsakligen av löneutvecklingen inom denoffentliga sektom. Anslagentill kulturverksamhet som för /85 uppgår till ca 1,4 miljarderkronor kan i stort indelas i förvaltningsanslag och bidragsanslag. Huvuddelenav bidragsanslagen styrs av automatik, i huvudsak bidrag till lönekostnaderför vissa verksamheter. Statenbidrar vidare till viss regional kulturverksamhet som drivs i stiftelseform,ofta med landstingskommuner som huvudmän. Kulturverksamhetenfinansieras även genom inkomsler vid kulturinstitutionerna såsom entrémedelm.m., lotterimedel och forskningsmedel. Betydande tillskott tillförs ocksåsektom inom ramen för sysselsäunings-politiken. Hämtöver får någrakulturinstitutioner ekonomiskt tillskott i form av avkastning från fonder. Inommedieområdet utgör för statsbudgeten stöden till dagspressen den störstautgiften. Dessa stöd styrs av automatiskt verkande volymregler. Totalt uppgårstatens utgifter på medieområdet till ca 680 milj. kr. Sveriges-Radio-koncemens(SR) verksamhet finansieras med avgiftsmedel som tillförs radiofonden.Avgiften är kopplad till innehav av televisionsmottagare. Fondens medel liggerhelt utanför statsbudgeten och finansierar radio- och TV-verksamhetens drift-och investeringskostnader inkl. och utgifter isamband med programverksamheten. Undantagen från avgiftsfinansiering ärprogramverksamheten för utlandet som finansieras över statsbudgeten. Detsammagäller t. o. m, /85 även för utbildningsprogramverksamheten. Radiofondenförvaltas av som därigenom har möjlighet att, i mån avöverskott från fonden, finansiera andra åtaganden med fondmedel genom lån. Riksdagenfastställer hur stort belopp SR och får rekvirera ur fonden.På denna bas får SR dämtöver rekvirera medel enligt särskilda regler.Avgiftshöjningar görs löpande för att täcka inflationskost- 1983/84:150 Bilaga1.2 Långtidsbudget 106 nåderoch av statsmaktema fastställd ambitionsnivå för koncemens verksamhet. I åretsbudgetproposition har föreslagits en avgiftshöjning per om 7kr. /83 rekvirerades totalt ur fonden.Behållningen per kan beräknas uppgå till 60 milj. kr. om denföreslagna avgiftshöjningen genomförs. Statensutgifter för kyrkliga ändamål beräknas till ca 108 milj. kr. för budgetåret1984/85. Hämtöver har regeringen föreslagit (prop. 1983/84; 133) attviss kompensation ges för det inkomstbortfall som uppkommer till följd av attden kommunala beskattningen av juridiska personer avskaffas. Delta medförökade utgifter budgetårei 1984/85 med 42,5 milj. kr. Detstatliga stödet till idrotten uppgår - inkl. det lokala aktivitetsstödet - /85 till ca 275 milj. kr. Utgiftema för ändamålet prövas årligenav statsmakterna. Kostnadernaför miljövårdsinsatserna uppgår /85 till ca 350 milj. kr. ibidrag och direkta insatser. Även dessa utgifter fastställs genom årligprövning. Underanslaget till beräknat tillkommande utgiftsbehov har för den framförliggandeperioden lagts in reserver motsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigtuppkommer i samband med sedvanliga tilläggsbudgetar samt viss reserv dämtöverbl.a. för begränsade insatser av arbetsmarknads- och industripolitisk art.Dessa utgifter redovisas således under ändamålsgmppen övrigt. Förändringari anslagsbehållningar skall motsvara den kassamässiga belastningen på bl.a.reservationsanslag. Även dessa utigfter redovisas under ändamålsgmppen Övrigt.Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av /84 uppgå tilldrygt . antasanslagsbehållningarna minska, dvs. budgetens utgifter stiger i samma mån. Utnyttjandetav rörliga krediter i riksgäldskonlorel har visat på en ökad belastning underde senaste budgetåren. Av medges en högsta kreditgräns, som står tillregeringens och bl. a. vissa myndigheters disposition. Utnyttjandet av rörligakrediter varierar emellertid. Vid utgången av var ca 2,1 miljarderkronor av en total ram på ca utnyttjad. Bland demyndigheter och affärsverk som kan utnyttja rörliga krediter kan nämnasteleverket, statens jordbmksnämnd, stiftelsen samhällsföretag och statensjämvägar. Från kommer att täcka sittfinansieringsbehov genom upplåning på den allmänna kapitalmarknaden. /85 innebär detta att utnyttjandet av rörlig kredit beräknasminska. Utnyttjandet av rörliga krediter beräknas under långtidsbudgetperiodenschablonmässigt att öka med 500 milj. kr. 1983/84:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudget 107 Långtidsbudget för perioden /85-1988/89 1 Inledning........................................................ 8 1.1................................................................ Inriktningoch syfte 8 1.2................................................................. Läsanvisningar 9 2 Beräkningsmetodoch antaganden ..................... 10 2.1 Beräkningsmetod ......................................... 10 2.2 Antaganden ............................................... 11 3 Statsinkomsterna............................................. 12 3.1 Inledning .................................................. 12 3.2 Inkomstskatt för fysiskapersoner ................. 13 3.3 Inkomstskatt för juridiskapersoner ................ 15 3.4 Lagstadgade socialavgifter ............................ 22 3.5 Indirekta skatter .......................................... 24 3.6 Resultat av beräkningarna överstatsbudgetens inkomsler ... 25 4 Statsutgifterna .............................................. .. 28 4.1 Sammanfattning avstatsutgifternas utveckling .. 29 4.2 Automatiken i statsutgifterna ....................... .. 32 4.3 Statsutgifternas uppdelning pårealekonomiska kategorier ... 38 5 Statens budgetsaldo ....................................... .. 48 6 Budgeten i verksamhetstermer ........................... .. 52 1 Kalkylema i 1984 årslångtidsutredning ............... .. 57 2 ekonomi fram till år1990 ...................... .. 57 3 Jämförelse mellanlångtidsutredningen och långtidsbudgeten 64 I Rättsväsende ........................................... 67 II Internationelltutvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan 69 III Totalförsvar .............................................. .. 70 IV Pensioner, sjukförsäkring, m. m........................ 72 V Stöd till barnfamiljer ................................... .. 76 VI Hälso-, sjuk- och socialvård ......................... .. 79 VII Kommunikationer ........................................ .. 81 VIII Allmänna bidrag till denkommunala sektom ....... .. 84 IX Utbildning och forskning .............................. .. 86 X Arbetsmarknads- ochregionalpolitik ................ .. 90 XI Bostadspolitik ........................................... 95 XII Näringspolitik ............................................ .. 98 XIII Energiförsörjning ....................................... 102 XIV Övrigt ..................................................... 104 Tryckeri, Stocicholm 1984 reviderade inkomstberäkning /85 Bilaga 1.3 revideradeinkomstberäkning 1 reviderade inkomstberäkning /85 Enligt () instruktion skall RRVvarje år till regeringen lämna en reviderad beräkning av statens inkomster fördet kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkningen ikompletteringspropositionen. RRV redovisar i denna skrivelse nya beräkningar avinkomsterna för /85 på de större inkomsttitlarna saml vissaspeciellt konjunkturkänsliga inkomsttitlar. I anslutning till beräkningarnahar bedömningar även gjorts av utfallet för budgetårei 1983/84. Underlag förberäkningarna har inhämtats från berörda myndigheter. För beräkningarna avinkomstskatterna har dessutom uppgifter utnyttjats dels från RRVs taxeringsstatistiskaundersökning avseende , dels från RRVs aktiebolagsenkäl. I beräkningarna har hänsyn tagits till de propositioneretc. RRV redovisar dessutom en alternativberäkning av vissa lönekänsliga inkomsttitlar. De avtal som har slutits påarbetsmarknaden efter har nämligen föranlett en höjning avlönesummean-tagandel . Regeringen har i febmari lämnat ett förslag tilllagrådet om samordnad och månatlig uppbörd av källskatt och socialavgifter. Förslagethar beaktats i verkels reviderade beräkningar av statsbudgetens inkomster. För vissa titlar avseende /85 där RRV nuförordar förändringar lämnas i det följande kommentarer till förändringarna. I en tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs revideradeberäkningar titel för titel för budgetåren 1983/84 och 1984/85. För attunderlätta jämförelse med prognoserna i den reviderade nationalbudgetenpresenteras i tabellbilagan också beräkningsresultaten kalenderårsvis för åren1983-1985. Den av RRV utgivna Inkomslliggaren för /84kan tillsammans med RRVs inkomstberäkning (se bilaga 1.2 ibudgetpropositionen 1984) användas som elt komplement till den nu presenteradereviderade inkomstberäkningen. Inkomslliggaren innehåller utförliga beskrivningarav vad de olika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller fördessa. Beslut i delta ärende har fattals av generaldirektörenBerggren i närvaro av avdelningschefen , revisionsdirektören ,avdelningsdirektören , föredragande, byrådirektörerna och förste revisorn . Slig Dalmo 1 1983184. Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /85 .................................................... I.Sammanfattning ............................................ .... 4 Bruttoredovisning avstatsbudgetens inkomsler ....... 6 Utveckling av inkomsternabudgetåren /84 och 1984/85 6 Alternativberäkning för budgetåren 1983/84 och 1984/85 22 Allmänna förutsättningar................................... 24 Utvecklingav skatteunderlaget inkomståren 1977-1982 24 Taxeringsstatistikavseende inkomster ...... .. 27 Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren Utvecklingav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m.fl 30 III.Beräkning av de olika inkomsttitlarna .......... .. 33 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse . 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst 1121Juridiska personers skalt på inkomst, realisations vinst och rörelse .......................................... . 35 1141Kupongskatt................................................ . 36 1200Lagstadgade socialavgifter ........................... . 36 1221Sjukförsäkringsavgift, nelto .......................... . 38 1251Övriga socialavgifter, netto ............................ . 40 1281Allmän löneavgift ........................................ 41 1400Skatt på varor och tjänster............................. 42 1411Mervärdeskatt ............................................ . 42 1421 Bensinskatt.................................................... . 42 1422 Särskilda varuskatter ..................................... . 43 1426Skatt på vin .............................................. 43 1428Energiskatt ................................................. . 43 Bilaga 1.3 revideradeinkomstberäkning 3 1431 Särskild avgift för oljeprodukter m. m....................... 44 1441 AB Vin- & Spritcentralens inlevererade överskoll ..... .. 44 1471 Tullmedel ............................................................... 45 2000 Inkomster av statens verksamhet............................ .. 45 2100 Rörelseöverskott...................................................... 45 2111 inlevererade överskott .......................... 46 2112 Televerkels inlevererade överskott ........................... 48 2113 Statens järnvägars inlevereradeöverskott .............. 51 2114 Luftfartsverkels inlevereradeöverskott .................... 52 2115 Förenade fabriksverkens inlevereradeöverskott ..... 55 2116 Staiens vattenfallsverksinlevererade överskott ...... 57 2117 inlevereradeöverskoll ...................... 64 2141Myntverkels inlevererade överskoll ........................ 65 2151 Tipsmedel ................................................................... 65 2152 Lotterimedel ............................................................. 66 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning ........... 66 2300 Ränteinkomster ..................................................... .. 67 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande ......... 67 2500 Offentligrättsliga avgifter ......................................... .. 67 2517 Trafiksäkerhetsavgift ............................................. .. 67 2526 Avgifter vid kötlbesiktning ...................................... .. 67 2541 Avgifter vid ............................................... 68 2542 Patientavgifter vidtandläkarutbildningen .................. .. 68 4200 Återbetalning av bostadslån m. m............................ .. 68