prop · G70325 · 1983-12-31 00:00:00 — Verksamhetenhar rationaliserats och kommer fr. o. m, /84 alt drivasi elt helägl dotterbolag. Försäljning, resultat m. m. för de olika divisionerna år1982 Cellulosa- Trävaru- Klippan- Mjukpappers- Fridafors divisionen divisionen divisionen divisionen * efter avskrivningar, före räntor 1982 inträdde en förbäuringi konjunkturläget, vilket medförde aU bolaget redovisadepositivt resullal. Denna förbättring har stabiliserats ochmedfört ett klart bänre marknadsläge för bolagets produkter. Resultatet för år1983 bedöms mot denna bakgrund bli positivt och ledningen för bolaget beräknaraU för skall en vinst på lägst 300 milj. kr. Lånen motstallig garanti beviljade har återbetalats den 1 juli 1983och den statliga garantin har därmed upphört. var det internationella marknadsläget förcellulosa svagt. En sammanfallande lågkonjunktur i , och på de s.k.översjömarknaderna medförde tillsammans med en reducering av massalagren vidpappersbruken att cellulosamarknaden drabbades av minskade leveranser, ökadelager och press på priserna. Den totala efterfrågan på papperscellulosa frånSverige sjönk avsevärt. 1983/84:25 59 ser bilden dock ljusare ut. Den årliga globalakonsumtionen av pappersmassa väntas öka från ca är 1980 tillca . Väridskapaciteten för kemisk avsalucellulosa uppgår tillca . Härav finns inom och ,vilket gör att dessa länder är helt dominerande när det gäller att förse väridenspappersindustri med avsalumassa. Av massaleveranserna frän och Skandinaviensvarar den blekta sulfalcellulosan för . Andelen har stadigt ökat ochväntas fortsätta aU öka under 198()-talet. Utbyggnaden avproduktionskapaciteten i världen kännetecknas förutom av ökande utbud på blektmassa, också av större inriktning på lövvedsmassa beroende på dels tilltagandebrist på ekonomiskt tillgänglig barrfiber och dels pappersindustrins förbättrademöjligheter att använda lövfiber. Som en följd av en förväntad ökning ipapperskonsumtionen väntas de totala leveranserna av avsalucellulosa frånSkandinavien och öka från ca (snitt 1980-1982) tiUca . Enligt beräkningar av Food and () väntas en fortsalt utbyggnad av världens pappersmassekapacitet med 14miljoner ton -1986. Liksom tidigare kommer tyngdpunkten attligga på den kemiskt framställda massan. Av den nya kapaciteten förutsätts ca6 miljoner ton byggas i och i . De nu akuellaprognoserna för utbyggnad inom massaindustrin visar att trenderna frän desenare åren håller i sig. vilket innebär dels alt utbyggnadstakten avtar ochdels att kapacitetsulbyggnaden inom massaindustrin släpar efter utbyggnadeninom pappersindustrin. Även för avsalumassa gäller att utbyggnadstakten dragitsned jämfört med tidigare planer. Expansionen fram beräknas enligtFAO stanna vid . För huvudkvaliteten, den blekta sulfalcellulosan,blir utbyggnaden över som en minskning av kapacitetenför övriga kvaliteter förväntas. Framtidsutsikterna för verksamma producenter avblekt avsalumassa bör mot denna bakgrund kunna bli goda. Dock påverkasbranschen av kortsiktiga kraftiga svängningar. Orsakerna till dessa är flera: Avsalumassasvarar för av väridens totala produktion av papperscellulosa. 1 högkonjukturuppstår snabbt överefterfrågan och i dåliga tider väljer integrerade bruk alt iförsta hand dra in pä den köpta massan. "Swingtonnage" från . När pappersindustrin i har lågkonjunktur uppkommerstora överskott pä massa hos de nordamerikanska avsaluproducenterna. Möjligheternatill stora lagersvängningar inom pappersindustrin förstärker uppgången ochfördjupar nedgången. Sett mot det internationella perspektivet bör ha Prop.1983/84:25 60 De kortsiktiga svängningarna ibranschen kräver dock en förbättring av företagets soliditet. Avtalet mellan staten och ek. Det genom förhandlingarna utarbetadeavtalet mellan slaten och ek. reglerar, som jag nämnt,dels kapitaltillskottet till bolaget, dels vissa förändringar i gällande konsortialavtal.Dämtöver har en överenskommelse träffats om elt nytt virkesförsörjningsavialmellan föreningen och bolaget. Enligt avtalet skall senast den 31december 1983 från ägarna tillföras nytt eget kapital på 250 milj. kr., varavSödra Skogsägarna ek. skall svara för (150 milj. och staten (100 milj. skall bolaget tillförasytterligare 250 milj. kr. med samma fördelning som vid det tidigareinbetalningstillfället. Hälften av det överenskomna tillskottet skall tillförasreservfonden och hälften aktiekapitalet. 1 fråga 1984 harLantbrukarnas förpliktat sig att tillse att föreningen kommer atlha medel för sin del av betalningen. Staten har i den uppgjorda överenskommelsen medgett att föreningensaktier i bolaget får överlåtas till ett särskilt förvaltningsbolag. Minst tvåtredjedelar av röstetalet i förvaltningsbolaget skall dock vid varje tidpunktägas av föreningen. Om ett särskilt förvaltningsbolag bildas och övertarföreningens aktier skall bolaget inträda som part i konsortialavtalet ochföreningen garantera att bolagets, förpliktelser enligt detta avtal fullgörs.Den ovan nämnda förpliktelsen från skall i sådantfall gälla förvaltningsbolaget i stället för föreningen. Som nämnts innefattar överenskommelsen mellan staten ochSödra Skogsägarna ek. också vissa förändringar i det mellan parternagällande konsortialavtalet beträffande bolaget. Förändringarna är i huvudsakav föga genomgripande slag. De gäller främst vissa justeringar av reglerna förstyrelsens sammansättning, kraven på enighet vid vissa beslut, principerna förvinstutdelning och uppsägningsreglerna. Därutöver har statens rätt tillersättning vid en eventuell inlösen av statens aktier från föreningens sidajusterats med hänsyn till det nu aktuella tillskottet. När förhandlingarna mellan staten och föreningen inleddesförklarades från statens sida att en förutsättning för staiens medverkan vidlösningen av bolagels kapitalbehov var alt bolagets virkesförsörjning tryggadespä ett bättre sätt . De genomförda förhandlingarna har lett fram till enöverenskommelse om att ett nytt virkesförsörjningsavial skall träffas mellanbolaget och föreningen. Delta avtal innebär atl föreningen åtar sig attsäkerställa bolagets föreliggande råvarubehov. Som grundför delta åtagande ligger en av gjordutredning Prop.1983/84:25 61 om virkestillgången m. m. inom föreningensverksamhetsområde som utvisar att det finns goda möjligheter för föreningenalt inom sitt verksamhetsområde i allt väsentligt tillgodose bolagets och dessdotterbolags virkesbehov. Utöver en utfästelse från föreningen atl säkerställabolagets råvarubehov och ett åtagande från bolaget alt ta emot överenskomnaårliga leveranser innebär det nya avtalet i huvudsak följande: - Föreningenskall anskaffa virkesråvara från i första hand medlemmarna så att bolagets råvarubehovvad gäller rundvirke i allt väsentligt blir tillgodosett. Föreningen får inomsitt verksamhetsområde även köpa råvara från icke föreningsanslutna enskildaskogsägare, andra bolag, domänverket m. fl. Import får ske för att uppfyllagällande koncessionsvillkor. - Föreningen fårinte utan bolagels samtycke ta på sig vidgade leveransförpliktelser gentemotandra med negativ effekt för bolagels virkesförsörjning. - Om föreningenbedömer sig inte på föreskrivet sätl kunna klara bolagets virkesbehov skall iförsta hand särskild överenskommelse träffas om annat sätt för anskaffning avbristande kvantitet. - Belräffandevirkespriset mellan bolaget och föreningen gäller atl avtalet säkerställer attprisnivån blir marknadsmässig. - Utöver prisetför råvara skall bolaget ersätta föreningen för särskilda hanteringkostnadersamt utge särskild ersättning för föreningens insatser som inköpsorgan åtbolaget. Sistnämnda ersättning skall i princip motsvara för skogsindustrin iövrigt förekommande sådana kostnader. - Under vissaförutsättningar kan bolaget säga upp virkesavtalet. Statens medverkan i rekonstruktionen av motiverades framför allt med atl ekonomiskt utrymme behövde skapasför att bolaget skulle kunna genomföra en omstrukturering inom sin industrigrupp.Vid tillfället gjordes bedömningen att konjunkturen skulle förbättras sä atlbolagets egna vinstmedel tillsammans med nytillskottet skulle vrida företagetsutveckling rätt. Föreningen, då ensamägare till bolaget, hade inte tillräckligaresurser att på egen hand tillhandahålla erforderligt kapital. Andra sätt attgenomföra en rekonstruktion pä bedömdes ej som meningsfulla och det bedömdesvärdefullt att bolagets kooperativa prägel kunde bibehållas. Enligt min mening har bolaget hunnit långt i sinstrukturanpassning och betydande åtgärder har vidtagits för atl stärka bolagetsfinansiella ställning. Del kanemellertid konstateras att de bedömningar av konjunkturutvecklingen somgjordes ej har infriats. Vidare har kostnaderna för gjordastrukturåtgärder blivit högre än beräknat. De gångna åren har därför medförtstora förluster och en påtaglig försvagning av bolagets 1983/84:25 62 Somjag har nämnt har bolagels resultat ocksåpåverkats negativt av att virkesförsörjningen inte kutmat ske på etttillfredsställande säll. Det är enligt min mening väsentligt all bolaget underkommande år får möjligheter alt fortsätta sin strukl uranpassning och kanutnyttja den konjunkturuppgång som har inletts . För att lyckasmed detta är det nödvändigt med särskilda åtgärder för atl stärka bolagelsfinansiella ställning, även med beaktande av att bolagels resultat underinnevarande år förväntas bli väsentligt förbättrai. Jag har med hänsyn härtiU kommit till slutsatsen att detär från affärsmässig synpunki motiverat alt ägarna tillskjuter nytt egelkapital till bolaget. Enligt min mening är det av styrelsen föreslagnabeloppet 500 milj. kr., med hänsyn till bolagets behov av kommersiellthandlingsutrymme, väl avvägt, Detla gäller också de överenskomna lidpunkternaför tillskotten. Det finns enligt min mening inte något atl erinra mot attföreningen, såsom avtalats, i syfte att underlätta kapitalanskaffningen gesmöjlighet att avyttra sina aktier i bolaget till ett särskiltförvaltningsbolag. kommer likväl att genom de i avtaletangivna majoritetsreglerna i förvaltningsbolaget bibehålla sin kooperativaprägel, vilket bl. a. ur virkes-försörjningssynpunkt är viktigt. Jag vill emellertid understryka att en förutsättning förmin positiva inställning till framställningen om kapitaltillskott varit att deli förhandlingarna meUan staten och föreningen omavsevärda förbättringar i bolagets virkesförsörjning. Jag vill i dettahänseende särskilt peka på all föreningen åtagit sig att sörja för bolagetstotala råvarubehov i allt väsentligt inom sitt verksamhetsområde, att bolagetfått ett avgörande inflytande över villkoren för vissa anskaffningsformer samtatt reglerna om prissättning och om ersättningar till föreningen för dessfunktion som inköpsorgan åt bolaget blivit marknadsmässiga. Sammanfattningsvis gör jag den bedömningen atl genom det föreslagna kapitahillskottet och det nya virkesavtaletges förutsättningar att utvecklas till ett vinstgivande och framgångsrikt företag. Jag förordar därför atl regeringen föreslår attanslå 100 milj. kr. för den första delen av den statliga andelen avkapitaltillskottet samt bemyndiga regeringen alt ikläda staten de ekonomiska förpliklelseri övrigt som följer av avtalet. Avtalet redovisas i underbilaga 9.1. Jag avseratt senare återkomma till frågan om anslag tillskott tillbolaget. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. till Kapitaltillskott till påtilläggsbudget 1 1983/84:25 63 tillstatsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av100000000 kr.. 2. bemyndiga regeringen alt ikläda staten de ekonomiska förpliktelseri övrigt som följer av avtalet mellan staten och ek. Regionalpolitiskt stöd; Bidragsverksamhet. Från anslaget bestrids bl. a.utgifter för medelstillskott till regionala utvecklingsbolag i (Z-InvestAB) och (). beslutade attsom sin mening ge regeringen till känna att två utvecklingsbolag medlokalisering till och borde bildas (NU 1978/79:59, rskr415), Beslul om finansiering av de två utvecklingsbolagen fattade riksdagenvåren 1980 (prop. 1979/80:125 s. 58, AU 29, rskr 362). I propositionen som lågtill grund för beslutet om finansiering anförs att staten förvaltar aktierna ibolagen genom fonden för statens aktier till dess att ytteriigare erfarenheterhar vunnits. Detgemensamma resultatel utvisar att bolagens verksamhet under rådandeförutsättningar i huvudsak varit framgångsrik. Det kän dock finnas anledningatt förstärka bolagens kontakter med andra organ som arbetar med kreditgivning.Sveriges Investeringsbank AB är i detta fall en lämplig samarbetspartner. Jaghar därför för avsikt att senare förelägga regeringen elt förslag till avtalvarigenom regeringen mot en symbolisk summa överlåter statens aktier iZ-InveslAB och till . De två bolagen skallframöver med oförändrad målsättning ha till uppgift att genom finansiellaengagemang i olika former medverka till en gynnsam utveckling av näringslivet ide två berörda länen och angränsande regioner. Det avses ankomma påInvesteringsbanken att närmare organisera verksamheten och tillsättaledningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altgodkänna vad jag har förordat om överlåtelse av statens aktier i till . [3]E 11. : Kraftstationer m.m. 1 statsbudgeten för budgetåret1983/84 har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 3219milj. 1982/83: 100 bil. 14, NU 33, rskr 280). Statens vattenfaUsverksinvesteringsram för innevarande budgetår uppgår till 3 438,6 milj. kr. inkl.137,6 milj. kr. som vid budgetårets ingång inte 1983/84:25 64 förbrukatsav medel som har anvisats över finansfullmakten under tidigare budgetår och14,7 milj. kr. som har anvisats över finansfullmakten under innevarandebudgetår. 1skrivelse har hemställt omtillstånd att få utföra om- och tillbyggnad av Upperuds kraftstation. Verketköpte från AB Klippans Finpappersbruk bl.a. Upperuds kraftstation i Upperudsälveni . Dammen som byggdes om bedömdes kunna bibehållas och harrustats upp i begränsad omfattning. Övriga delar av stationen har tagils urdrift eftersom de är i dåligt skick. Den ursprungliga installerade effekten istationen var 0,4 MW. I samband med förvärvet planerades en ny kraftstation meden effekt av 1,5 MW. aktuell om- och tillbyggnad innebär i ställetuppförande av en ny kraftstation med effekten 2,8 MW fördelad på två aggregat.Medelårsproduktionen blir 11 GWh, varav 7,5 GWh produceras . Kostnadenför de nya aggregaten beräknas bli ca 24 milj. kr. Investeringarna /84 beräknas uppgå till 10 milj. kr. Vattenfallsverkethar också hemställt om godkännande av de konsortialavtalsom verket har träffat med , , , och Övertomeåkommuner om bildande av aktiebolag för utbyggnad av hetvattenpannor för fastbränsleeldningoch fjärrvärmenät. Verket hemställer vidare bl.a. om medgivande att 1,0 milj.kr. per bolag får tas i anspråk från anslagel Kraftstationer m. m. för teckningav aktier i resp. bolag enligt resp. konsortialavtal och att verket får lämna delägarlånfrån anslaget Kraftstationer m-m. till resp. bolag. Sommotivering anför verket sammanfattningsvis följande. Verkels utredning Torv-och flisvärme i östra har lett fram till att avtal träffats med femkommuner i östra om samarbete i bolagsform för gemensam utbyggnad avbefintliga fjärrvärmenät saml uppförande av hetvattencentraler för fasta bränslen.Verkets andel av aktiekapitalet skall vara . Genom det bidrag till invesleringari fastbränsleanläggningar i som kan erhållas skapas rimligaförutsättningar för att projekten skall kunna uppvisaett ekonomiskt tillfredsställande resultat. Ettgenomförande av projekten kräver medverkan av verket och att verket även iklädersig erforderligt ekonomiskt risktagande. Del totala investeringsbehovet uppgår tillca 120 milj. kr. och avses förutom med bolagens aktiekapital finansieras rnedexterna lån och lån från delägarna samt med bidrag. Vatlenfallsverkethar med varje kommun träffat ett konsortialavtal där samarbetet regleras. Konsorlialavialenär träffade med förbehåll om regeringens godkännande. 1983/84:25 65 Anläggningsarbetena är planerade att sättas i gång undersenare delen av med sikte på idrifttagning värmesäsongen 1984/85. I skrivelse har vauenfallsverkethemställt att vei-kets investeringsram för /84.skall uppräknasgenom en överföring av oförbrukad ram för /83. Underförbrukningen under /83 i förhållandetill den fastställda investeringsramen var 97 milj. kr. Underförbrukningenunder /83 beror främst på att mindre medel erfordrats, dels förkapitaltillskott till , dels för förvärv och finansieringav eldistributionsföretag. 1 anslagsframställningen för /85 harvattenfallsverket bl. a. hemställt att regeringen såvitt avser budgetåret1983/84, måtte föreslå att medge regeringen, att vad avser andratyper av bolag än distributionsbolag besluta om frågor rörande förvärv avaktier eller bildande av bolag intill ett sammanlagt belopp av 75 milj. kr.inom ramen för verkets investeringsanslag. Jag har inget att erinra mot vattenfallsverkets förslagtill om- och tillbyggnad av Upperuds kraftstation. Jag räknar med att verketsinvesteringsram för /84 behöver räknas upp med 10 milj. kr. Regeringen har bemyndigats att, för andra typer av bolagän distributionsföretag, medge aktieförvärv eller bildande av bolag inom ramenför vattenfallsverkets investeringsanslag intill ett sammanlagt belopp av 75milj. per budgetår (prop. 1981/82: 125. NU 53, rskr 405). Bolagsbildningarför andra typer av bolag än distributionsbolag bör enligt detla beslutbegränsas till ett fastställt belopp. För /83 harbeloppet beräknats till 75 milj. kr. Detta bemyndigande har begränsats till attgälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5 milj. kr. Störrebolagsbildningar skall underställas prövning (prop. 1982/83: 25, NU15, rskr 116). Någon beloppsberäkning har inte gjorts för /84.Vattenfallsverket häri sin anslagsframställan för / 85 hemställtaU delta belopp beräknas till 75 milj. kr. för / 84. Medgivandetför regeringen att, för andra typer av bolag än distributionsförelag, beslutai frågor rörande förvärv av aktier eller bildande av bolag bör enligt minmening begränsas till 75 milj. kr. för / 84. 1 enlighet härmedbör medel för kapitaltillskott till andra typer av bolag än eldistribulionsbolagingå som ett ytterligare investeringsändamål under anslagel . Jag räknar med att verkets investeringsramför /84 behöver räknas upp med 75 milj. kr. för delta ändamål. Eltgodkännande av detta investeringsändamål innebär att vattenfallsverketsframställning om samarbete i 5 1983/84. Prop.1983/84:25 66 bolagsform med fem kommuner i östra förproduktion och distribution av fjärrvärme kan prövas av regeringen. I detföregående har jag redovisat att jag räknar med behov av höjningar avinvesteringsramen för /84 med totalt 85 milj. kr. till 3523,6milj. En sådan ökning av investeringsramen ryms inom ramen för tillgängligamedel för /84. Jag hemställer all regeringen föreslår att godkänna vad jag nu har anfört om ytterligareinvesteringsändamål under reservationsanslaget Staiens vatlenfallsverk:Kraftstationer rn. [4] G 11. Ränta på statens skuld tiU . Något anslag för detta ändamål har inte tagits upp i statsbudgeten /84. 1 enlighet med beslut med anledning avrekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr 181)övertog staten per aktierna i () från (). Köpeskilling skulle erläggas genom att slatenfrån STAF övertog betalningsansvar för elt skuldbelopp till NJA på 450 milj.kr. På regeringens uppdrag utfärdade kammarkollegiet en skuldförbindelse på450 milj. kr. Enligt skuldförbindelsen utgår ränta på skulden med enräntesats som överstiger det av fastställdaoch vid varje lidpunkt gällande diskontot. Ränta skall enligt skuldförbindelsenerläggas varje och . Räntekostnaderna beräknas /84 uppgå till . Det är inte aktuellt aU göra någonamortering av skuldbeloppet. Jag förordar därför att regeringen föreslårriksdagen alt för innevarande budgetär anvisa ett anslag på . förau betala ränta på statens skuld till NJA. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Ränta på statens skuld till på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /84 anvisa euförslagsanslag av . [5] G 12. Ersättning tiU för kostnader förmarknads- och produktutveckling m. m. inom . Något anslagför detla ändamål har inle tagits upp i statsbudgeten för /84. beslöt (prop. 1976/77: 125, NU 40, rskr345) om medelstillskott till för att finansiera bildandet avett till knutet investmentbolag. Prop.1983/84:25 67 heter Regioninvest i , är ett helägl dotterbolagtill . Vid bildandet tillfördes bolaget 25 milj. kr. Bolagetsuppgift är att stimulera industriell utveckling i . 1 deltaingår också att skapa nya sysselsättningstillfällen i länet. beslutinnebar vidare att bolaget företrädesvis skulle ingå som minoritetsägare iutvecklingsbara företag. Regioninvest skulle därvid ställa riskvilligt kapital tillförfogande samt därutöver tillföra företagen ledningsresurser. beslöt (prop. 1978/79: 127, NU 45, rskr322) om medelstillskott på 75 milj, kr. till bolaget för att finansiera denfortsatta verksamheten vid Regioninvest. Medelstillskottet var avsett attanvändas till rörelsekapital, borgensförbindelse, föriuslläckning saml föradministrationskostnader. Som villkor för medelstillskott angavs att detskulle finansiera verksamheten vid Regioninvest räknatfrån den Ijuli 1979. beslöt om medelstillskott tillStatsföretag om 55,2 milj. kr. för förlusttäckning i Regioninvest (prop.1981/82: 113, NU 51, rskr 417). beslut innebar att några ytterligareägartillskott än de Statsföretag finner motiverade på rent affärsmässigagrunder inte skulle lämnas. beslöt om medelslillskott till Regioninvestför föriuslläckning på 110 milj. kr. 1982/83:68, NU 25, rskr 181). 1propositionen, liksom i proposiiionen , framhölls att det var avstörsta vikt att den ogynnsamma resultatutvecklingen så snabbt som möjligtbryts. och Regioninvest skulle därför utarbeta en handlingsplanför att visa under vilka förutsättningar bolagen i gruppen skall kunna nålönsamhet. Regioninvestgruppens verksamhet omfattar främsttillverkande företag. har 135 anställda och en omsättningår 1982 av 101 milj. kr. Produktprogrammet omfattar främst paneler för väggar,tak och golv i fartyg och offshoreanläggningar. har 59 anställda och en omsättning år1982 av 20 milj. kr. Produklprogrammet omfattar främst värmepumpar ochvärme-återvinningssystem. Mekinor-gruppen har totalt 136 anställda i (), (), () och (Pajala-MekaniskaAB). Gruppen omsatte 38 milj. kr. Produktprogrammet är mycket brett ochomfattar bl.a. kabelstegar, bromsskivor, fordonsvärmare, verktyg och gjutnaprodukter. , Gamlestad har 14 anställda och en omsättningår 1982 av 2 milj. kr. Produktprogrammet omfattar elektroniska apparater somplockapparater och laboratorieapparater. , har 76 anställda och en omsältningår 1982 av 20 milj. kr. Produktprogrammet omfattar gruv- och stålverkstruckar. Prop.1983/84:25 68 Alfa Therm i och (Alfa Thermgrup-pen)har 116 anslällda och en omsättning av 21 milj. kr. Produktprogrammetomfattar bl.a. sopbilar, avfallskomprimatorer, stålkonstruktioner ochutrustningar för fastbränsleanläggningar. Alfa Therm är en betydandeunderleverantör till . Dessutom har Regioninvest ett flertal anläggnings- ochförsäljningsbolag med sammanlagt 60 anställda och en total omsättning av 21milj. Totalt omfattar gruppen 29 företag med 618 anställda,varav ca 30 utanför . var omsättningen i Regioninvestgruppen220 milj. kr. och förlusten efter finansiellt netto uppgick till 100 milj. kr.Av resultatet förklaras vissa delar av kostnader för produktpro-gramförnyelse. Regioninvestsbalans- och resultaträkning för bör fogas till protokollet i deltaärende som bUaga 9.2. Statsföretag har med skrivelser och 1november 1983 till regeringen överlämnat en handlingsplan för Regioninvest. Den utgår från bedömningarav de enskilda produktprogrammens konkurrenskraft och utvecklingspotential.Åtskilliga av befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede.Det förhållandet bidrar tiU ökad osäkerhet i bedömningen av försäljningsutvecklingenunder planperioden.