prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — I fråga om medel lill den kunskapsuppbyggnad somjag nu harförordai återkommer jag när jag behandlar anslagen för SLU. 1.3 Effektivisering av pågående verksamhet Behovet av en framåtsyftande planering som avserinriktning och omfattning av forskningen på gör sig allt mergällande. Om sådan planering inte sker är del svårt atl göra bedömningar av resursbehovelinom skilda forskningsområden. Det årentidskrävande uppgift all initiera ny forskning. Sedan forskning väl etableratsbinder den dessulom ofta resurser . I enlighet härmed harSJFR och forskningsnämnden vid i praktiken bundit sig förfleråriga, delvis mycket stora satsningar inom angelägna forskningsområden.Många andra forskningsinitialiv behöver på motsvarande sätt omsättas i konkretforskning, som kräver insatser . För delta erfordras en långsikligplanering. SLU arbetar med fleråriga planeringsramar inom vissa områden. Inomvissa områden, t. ex. markekologi, har fleråriga forskningsprogram utarbetatsinom . Enligl min mening är tiden mogen för alt överväga flerårigamedelsramar för och forskningsnämnd. Ramarna bör omfattatreårsperioder, dvs. samma lid som avses gälla för de forskningspoliiiskapropositionerna. Underlag för en bedömning av rådets och nämndens totalamedelsbehov för kommande treårsperiod finns emellertid inte f. n. Jag avserdärför alt senare föreslå regeringen all uppdra åt och forskningsnämndenatt i anslutning till sina anslagsframställningar för budgelårel 1985/86redovisa ell sådanl underlag för ålersloden av den för denna proposition gällandeperioden. Utvärdering är ytterligare ett medel av belydelse för alleffektivl prioritera olika forskningsinsatser. Genom systematiskautvärderingar av forskningen möjliggörs en bedömning av forskningens resultatoch effekier med hänsyn till behovet av kunskapsutveckling och andrasamhälleliga mål. Effektiviteten i resursutnyttjandet kan säkrare bedömas. Detblir vidare lättare att avgöra var resurstillskott är mest motiverade och påvilka områden insatserna kan minskas. Sådana utvärderingar bör även kunnautgöra underlag i arbelel med alt ta fram förslag till de omfördelningar jagtidigare förordat. har utvärderingar gjorts av åttaämnesområden inom SLU. Av dessa framgår all forskning och försöksverksamhel ihög grad Prop.1983/84:107 Bilaga 6 6 bidragit till den produktivitetsökning som skett ijordbruket och trädgårdsnäringen . Ulvärderarnas omdömen äri allmänhet positiva. Förslag om att förbäitra vissa verksamheter har dockframförts. har forskningsnämnden vid naturvårdsverketlåtit internationella expertgrupper utvärdera inriktning, resultat ocharbelsformer inom avgränsade områden av miljövårdsforskningen. Vid dessautvärderingar, som genomförls i samarbete med naturvetenskapliga forskningsrådet,har den berörda forskningen i allmänhel fåll goda vitsord. låterfortlöpande utvärdera den forskning som stöds av rådel. Ulvärderarnas omdömenhar även här varit positiva. De konkreta förslag om inriktning och nya forskningsuppgifter,som lämnas i utvärderingarna, utgör ett viktigt underlag för överväganden omden fortsatta FoU-verksamhelen. SLU, och bör därför ävenframdeles göra systematiska granskningar inom skilda forskningsområden.Utvärderingarna bör göras regelbundet och översiktligt redovisas ärligensamtidigt med resp. anslagsframställning. Chefen för har tidigare behandlalfrågor rörande formerna för inrättande m. m. av tjänst som professor. Jag villi fråga om mitl ansvarsområde tillägga följande. Enligl gällande bestämmelser har SLU rätt att medge attledigblivande tjänst som professor återbesätts med oförändrad benämning ochoförändrat ämnesinnehåll. Med hänsyn lill det stalsfinansiella läget är detangeläget att regeringen får möjlighet atl pröva eventuella omprioriteringarinom ramen för samtliga ledigblivande tjänster på denna nivå. På grund häravförordar jag - med ändring av gällande bestämmelser - att beslui omåterbesättande med oförändrad benämning och ämnesinnehåll av ordinarie ellerexlra ordinarie Ijänsler som professor skall underställas regeringen förgodkännande. Jag finner det angelägel alt regeringen får möjlighel allinrätta Ijänsl som professor i de fall det anses önskvärt all få en genomomprövning fastlagd ny inriktning etablerad så fort som möjligt eller när detav t.ex. rekryle-ringsskäl bedöms som ängeläget atl tillsätta en ny innehavarepå en ledigblivande tjänst i förlid. Kostnaderna för en sådan åtgärd skallrymmas inom ramen för anvisade medel. Den lid som parallella tjänster fårfinnas inrättade bör anges särskilt i varje enskilt fall. Om regeringeninrättar en ny tjänst skall föreskrivas att den ledigblivandetjänsten skall dras in vid innehavarens avgång. Såsom statsrådet har framhållitär del en central uppgift för högskolan att utbilda och rekrytera nya forskare.Många av de högre tjänsterna vid SLU gäller ämnesområden som inte finnsföreträdda vid andra lärosäten i . SLU har därför ett stort ansvar förrekryle- Prop.1983/84:107 Bilaga 6 7 ringenav kvalificerad personal inom universitetels ämnesområden. Vadbeträffar dimensioneringen av SLU:s forskarutbildning vill jag anföraföljande. I proportion lill antalet fasla forskartjänster inom SLU är såvälantalet nyantagna doktorander som utexaminerade doktorer två till tre gångerlägre än vid jämförbara fakulteter inom andra universitet. För vissaämnesområden är det dessulom f. n. svårt all finna kompetenta sökande lillhögre tjänster. Föratt förbättra forskarutbildningen vid SLU har särskilda medel anvisalslidigare. SLU har genom omprioriteringar gjorl belydande satsningar för allslödja och stimulera forskarutbildningen. Anslaget till forskarutbildningskurserhar fördubblats innevarande budgetår. Ett flertal av dessa kurser sker inordisk regi. Ett system med grundläggande, obligatoriska baskurser är underuppbyggnad. Särskilda studierektorer har tillsalls för forskarutbildningen meduppgift bl.a. all samordna kursulbudel och förslärka och förbättrahandledarfunktionen genom seminarier, kurser m. m. Delnya studiefinansieringssyslemet har i viss mån förbättrat villkoren för deforskarstuderande. Jag räknar med atl detta får en gynnsam effeklframför allt när det gäller att minska antalet studieavbrott inomforskarutbildningen. F. n. avlägger mindre än hälften av dem som påbörjarforskarutbildning examen. De förbättrade finansieringsmöjligheterna ikombination med intensifierade handledarinsatser kan förväntas leda till enviss ökning av antalet utexaminerade doktorer. Däremot minskas troligen intetiden fram till examination nämnvärt. Del är därför angelägel alldoktorandtjänster inrättas, eftersom dessa Ijänsler enbari kan innehas påheltid och är avsedda för egen forskarutbildning. Jag kommer senare all föreslåalt särskilda medel anvisas under anslagen till SLU och för atl möjliggöraalt doklorandljänsler inrättas. Denvelenskapliga verksamhetens inriklning mot ylleriigare kunskapsfördjupning,somjag lidigare förordat, leder till ökat behov av forskarutbildad personalinom fiera angelägna ämnesområden. Det är här fråga om områden med påtagligvetenskaplig aktivitet och behovet av kompetenta och kreativa forskare ärslort. De s. k.mellantjänsterna är därvid ett vikligl medel att initiera ochförstärka forskningen inom dessa ämnesområden. Mellanljänslerna är avsedda fördem som avlagt doktorsexamen, dvs. för utbildade forskare. Härigenom befrämjasenligt min mening en angelägen vetenskaplig utveckling. Jag kommer senare atlföreslå all medel anvisas för dessa ändamål under anslagen till SLU, ochnaturvårdsverket. StatsrådetIngvar Carisson har tidigare denna dag framhållit vikten av internationellakontakter. I anslulning härlill villjag anföra följande. Deninriklning mot grundläggande forskning somjag förordat kräver ett ökatinternationellt kunskapsutbyte. Med den snabba velenskapliga kun- Prop.1983/84:107 Bilaga 6 8 skapsutveckling som sker inom det biologiska området ärdet omöjligt för varje enskilt land atl bedriva egen forskning vidforskningsfrontens alla områden. Inom exempelvis biotekniken gårdenvetenskapliga ulvecklingen så fort att en god forskarutbildning endasl kanerhållas om svenska forskare har möjlighel att delta i ett aktivt utbyte inomden internationella forskningen. För atl utveckla denna internationalisering avforskningen är det angeläget att svenska forskare medverkar till att forskningsfrontenförs framåt inom mänga angelägna forskningsområden. Detta gäller även den av stöddamiljövårdsforskningen. De stora miljöproblemen har genomgående internationellräckvidd. Forskningen rörande bl.a. de kemiska hälsoriskerna, försurningsproblemenoch de föroreningsfrågorna sker tili stor del iinternationellt samarbete. Forskarnas strävan att ta aktiv del i det internationellakunskapsutbytet måste därför stödjas. Inom SLU har medel avsatts för bidragtill resor och utlandsvistelser för forskare, utländska gästföreläsare m. m.Inom forskningsnämnden vid övfervägs dessa frågor. Jag ulgårifrån alt SLU men även , och andra forskningsorgan ochforskningsstödjande organ i sin forskningsplanering m. m. underlättar försvenska forskare att delta i det internationella kunskapsutbytet. I detta sammanhang vill jag ta upp ytterligare en frågasom rör internationellt FoU-samarbete. Det finns forskning som är mycketdyrbar och som ell enskilt land har svårt att bygga upp egna resurser för, ävenom forskningen bedöms som angelägen. I en för flertalet europeiska staterekonomiskt kärv tid kan därför behovet av angelägen forskning lösas bättregenom samarbele över gränserna. Unika resurser för en viss lyp av forskning kan finnas iell vissl land och flera länder kan ha intresse av att utnyttja dessa resurser.I är t. ex. SLU ensamt om att ha en samlad kompelens inom många delarav den biologiska forskningen. Inom ramen för genom SLU i ett forskningssamarbete inom områdena kvävefixering,fotosyntes och utnyttjandet av biomassa framför allt för livsmedelsändamål.Detta projekt har möjliggjort angelägen forskning genom samutnytljande av olikaländers resurser. Yngre forskare har vidare genom detta projekt beretlstillfälle att för studera och arbela vid någollaboratorium med framstående vetenskaplig personal. Det är viktigt att SLU äveni fortsättningen aktivt söker delta i internationellt FoU-samarbete inomsådana forskningsområden där så kan ske. I de nordiska länderna har betydande insatser gjorts föratt främja FoU-.samarbetet. Den språkliga och kulturella gemenskapen mellan denordiska länderna har - liksom på många andra områden - främjat samarbetetinom FoU. FoU-arbelel inom de nordiska länderna rör i slorl likartade problem.Del nordiska FoU-samarbetet omspänner ett brett fält från grundforskning övertillämpad forskning till ulvecklingsarbete. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 9 samarbetet omfattar konkreta forskningsprojekt,forskarutbildning, symposier, stipendieverksamhet, informationsutbyte ochgemensamma forskningsinstitutioner. Jag ser med särskild lillfredsslällelse på det initiativtill ett utvidgal nordiskl forskningssamarbete som tagils av nordiskaämbetsmannakommittén för jord- och skogsbruksfrågor genom den nyligengenomförda nordiska lantbruksulredningen. På många forskningsområden används försöksdjur. Dettaförhällande har gett upphov till en moralisk konflikt som har sin grund imänniskors önskan all visa respekt för djuren å ena sidan och nödvändigheten avfortsatt forskning å den andra. Vår strävan måsle vara att med olika medelminska användningen av försöksdjur så långl som möjligt. Detta kan ske bl. a.genom forskning som ger ökade kunskaper om bl. a. alternativa ochkompletterande försöksmeloder. Jag kommer senare att föreslå resursförstärkningarför att förbättra kunskaperna inom delta område. Chefen förutbildningsdepartementet har redogjort för ett av delegationen förinformalionsförsörjning (DFI) framlagt förslag rörande s.k. ansvarsbibliotek.Ell sådant bibliotek får det nationella ansvaret för den velenskapliga och lekniskainformationsförsörjningen inom ett eller flera ämnesområden. Enligt DFI:sförslag bör SLU;s bibliotek få ställning som ansvarsbibliotek inom jordbruk,skogsbruk och veterinärmedicin. SLU har vid remissbehandling i huvudsak ställtsig positivi lill DFLs förslag. Jag är f.n. inte beredd att ta ställning till förslagetatt göra SLU:s bibliotek till ansvarsbibliotek. De ekonomiska konsekvenserna avförslaget är inte tillräckligt belysta. Ställning bör kunna tas till frågan ianslutning till budgetpropositionen 1985. 2 Forskning med anknytning till de areella näringarna Utnyttjandet av en naturresurs kan påverka en eller fleraandra naturresurser. Mark-vatlen-djuriiv-växlliv påverkar varandra i ett oftakomplicerat samspel. Bedömningen av naturresurs- och miljöproblem kräverförståelse av samspelet mellan delarna i denna kedja. Runl oss pågår enförändring av naturresurserna. Förändringen har i viss utsträckning sin grund iatt produktionsekonomin varil avgörande vid utnyttjandet av naturresursernaulan atl tillräcklig hänsyn lagils till miljöaspekterna. Del är enligt minmening inte längre möjligt att lösa de problem vi ser framför oss genom atlavgränsa en sektor för forskning. Produktionsmetoderna inom de areellanäringarna måste t.ex. ulvecklas mol bakgrund av alt de skall 1983/84:107 Bilaga 6 10 tillämpas i ett komplicerat ekosystem. Konsekvenserna förmiljön av olika produktionsmetoder måste beaktas i ökad utsträckning. För att ge ett bättre underlag för planeringen avinriktningen av produktionen inom de areella näringarna krävs en merheltäckande forskning över slörre ämnesområden. Jag kommer att behandlanågra områden inom vilka denna helhetssyn i forskningen är angelägen. 2.1 Alternativa produktionsformer inom jordbruket ochträdgårdsnäringen Som ett led i en nödvändig effektivisering av jordbruket,som varit ett av mälen för jordbrukspolitiken, harproduktionsformerna somjag har antytt undergått genomgripandeförändringar. Jordbruksföretagen har blivit färre men större och produktionenhar blivit starkt specialiserad. Med olika lekniska hjälpmedel, förbättratavels-material, nya utsädessorter och omfattande användning av kemikalier harmark och djur utnyttjats allt intensivare. dessa förändringar i produktionsformernahade vi inte uppnått dagens höga avkastning och effektivitet, som är tillfördel för såväl konsumenterna som jordbrukarna. De nuvarande produktionsformerna, som i stor ulslräckningutformats med utgångspunkt i förelagsekonomiska bedömningar, har emellertidvisat sig leda till vissa negativa effekier från samhällssynpunkl. Användningenav handelsgödsel har medförl ökad förorening av grund- och ytvatten och bidrarlill försurningen av mark och och till övergödning av vattendrag. Denomfattande användningen av bekämpningsmedel innebär risker från hälso- ochmiljösynpunkt. Den tillämpade brukningslekniken har ibland gäll ul övernaturvårdens intressen. I fråga om växtodlingen har framförts farhågor om altdagens odlingsformer pä lång sikt kan försämra markens produktionsförmåga. Inom animalieproduklionen har effeklivitelssträvandena istor utsträckning inriktats på leknisk utveckling för att spara arbetskraftsamt på all genom avel och utfodring höja djurens avkastningsförmåga. Genom atlinle i tillräcklig omfattning beakta djurens naturiiga beteende vid produktionensutformning har negativa effekier belräffande djurens hållbarhet ochmotståndskraft mol sjukdomar uppkommit. För all motverka produktionssjukdomarhar vid utfodringen använts kemikalier som via livsmedlen kan inverka påmänniskors hälsa. Våra kunskaper om hur produktionen bör utformas för allnegativa effekter skall undvikas är otillräckliga. De problem som jag nu har pekat på har givetvisuppmärksammals i skilda sammanhang. livsmedelskommilté har regeringensuppdrag att se över hela livsmedelskedjan. I fråga om jordbruksproduktionengäller uppdraget grundläggande frågor om produktionens omfattning och inriklningmed hänsyn lill bl.a. försörjningstryggheten, människors hälsa och miljö. Isyfte att få en bättre livsmedelskvalilet harjag tillsatt en ulredningsom fått i uppgift att se över livsmedelkonlrollen. Prop.1983/84:107 Bilaga 6 11 Förslagom minskning av användningen av kemikalier i jordbruket och om ökadeforskningsinsatser i dessa frågor har lagts fram av utredningen om användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket i betänkandena (SOU 1983:10)Användning av växtnäring och (SOU 1983:11) Bekämpning av växtskadegörare ochogräs. Den av mig tillsatta kemikommissionen (Jo 1983:02) har i uppdrag all seöver och föreslå effektivisering av kontrollen av kemikalier i allahanteringsled. Riksdagenbeslöl alt det fr. o. m. den skall införas en miljöavgiftpå handelsgödsel och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:40, bil. JoU15,rskr93). Deproblem vi slår inför när det gäller de nuvarande produktionsformernas riskerför hälsa och miljö är enligt min bedömning av den art och omfattning atl vimåste allvariigt överväga möjligheterna lill sådana produktionsformer som medbibehållande av hög effektivitet motverkar dessa risker. Som beslutsunderlagkommer det utredningsarbete som jag har redogjort för alt vara av storbetydelse. Men dessutom måsle vi skaffa oss ökade och bättre kunskaper omalternativ till dagens produktionsformer. Del bör ske genom en samlad ochmedveten satsning på FoU-arbele rörande sådana alternativ. Alternativentill dagens produktionsformer bör kännetecknas av att de bevarar markensproduktionsförmåga och alt de minimerar användningen av kemikalier. I sådanaproduktionssystem för växtodling bör slrävan vara att konlrollera sjukdomar,skadegörare och ogräs med förebyggande åtgärder. Exempel på detta är att tafram växtsorler som är resistenta mol bl. a. skadegörare. Inom djurhållningenbör produktionstekniken inriktas på att minska sjukdomsfrekvensen genom bättreslallmiljöer. Därmed tillgodoses djurskyddet som förutsättningar förbättre livsmedelskvalilet skapas. Föralt kunna bedöma värdet av olika produktionsformer är det angeläget atlutarbeta mätsystem som bällre än nu kan registrera långtidsförändringar imarkens produktionsförmåga och studera de processer som påverkarproduktionsförmågan. råder stor osäkerhet om både de samhällsekonomiska och företagsekonomiskakonsekvenserna av olika alternativa produktionsformer. Det är därför väsentligtall karllägga konsekvenserna och effeklerna för vår totala produktion av exempelvisen minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket.Därvid måste avkastningseffeklerna och omställningskostnaderna studeras försåväl enskilda företag och regioner som jordbrukssektorn totalt. Fråganom alternativa produktionsformer rymmer således inte endast naturvetenskapligafrågor utan även frågor av samhällsvetenskaplig nalur. Del är viktigt altforskning rörande alternativa produktionsformer sker med tillämpning av dennahelhetssyn. Dennasatsning på en integrerad forsknings- och utvecklingsverksamhel 1983/84:107 Bilaga 6 12 omalternativa produktionsmetoder pä jordbrukets och trädgårdsnäringens områdenbör åstadkommas inom ell sammanhållet program. Huvudansvaret för all upprälla ettsådant program och att slödja FoU-verksamheten inom della bör läggas på SJFRsom bör samråda med bl.a. SLU och . Jag kommer senare attföreslå regeringen att lämna ell sådanl uppdrag. Jagulgår ifrån att merparten av den FoU-verksamhet, som ryms inom ett sådantprogram, kommer alt bedrivas vid SLU. Behovet av ökade kunskaper om alternativaproduktionsformer kan dock inte tillgodoses enbari genom medelstillskolt. Detär därför nödvändigt alt också befintliga resurser inom SLU i ökad utsträckninginriktas mot forskning rörande alternativa produktionsformer. Skogenär en resurs som avkastar många olika slag av nyttigheler. Förutom som virketill skogsindustrin är det möjligt att utnyttja träd som bränsle och som råvaraför kemiska produkter av olika slag. Skogen har också viktiga funktioner sommiljö för rekreation och friluftsliv, som renare av luft, vatten och mark, sombevarare av olika arter och deras genetiska variation m. m. Detär angeläget att fortlöpande ulveckla metoderna och målen för skötseln av våraskogar i syfle alt nå den största samlade samhällsnyttan. Jagvill i detta sammanhang nämna atl inOm ramen för energiforskningsprogrammetgörs stora insatser på forskning om t.ex. skogsbränsleutvin-ning ochenergiskog. Statsrådet kommer alt ingående behandlaFoU-verksamhelen inom detta ämnesområde. Jag kommer därför inle att i mitlanförande behandla energiforskningsfrågor. Underden förra högkonjunkturen för skogsprodukter förelåg en pålaglig brist på virkei den meningen att otillräcklig mängd av ved levererades lill induslrin. Dockfanns och finns del gott om skog all avverka. Problemet är i första hand avekonomisk och social natur, inle biologisk. Beräkningargjorda av Food and of the United Nations (FAO) visarpå en fortgående minskning av världens skogstillgångar. I ett längrelidsperspektiv finns skäl att tro på en global brist på virke med stigandeproduktpriser som följd. Del är därför av stort intresse att sludera debiologiska möjligheterna alt öka virkesproduktionen dels genom att öka skogsmarkenslångsiktiga produklionsförmåga, dels genom alt öka användningen av virkessnålaprocesser. Det finns också skäl att pröva olika vägar alt ökaskogsmarksarealen. Virkesproduktionenkan ökas genom all förbättra utnyttjandet av skogs- Prop.1983/84:107 Bilaga 6 13 Beräkningar ulförda vid SLU pekar på att del ärmöjligt alt genom tätare föryngringar och bättre bestånds-vård höja lillväxlenfrån nuvarande lill av skogsmarkens beräknade nalurligaproduktionsförmåga i norra och frän nuvarande lill i södraSverige. För delta krävs i första hand att beslåndsanläggningen lyckas väl.Stora insatser bör därför även i fortsättningen göras inom föryngringsforskningen.Av speciellt inlresse är här atl finna förbättrade föryngringsmetoder för debördigare markerna. Utöver insalser för en ökad överievnad för plantorna börföryngringsarbelet inriktas mol att utveckla meloder för alt etableraföryngringen så snabbt som möjligl. Lövträdenökar L n. snabbt sin andel av virkesförrådet. Med hänsyn därtill är det viktiglalt utveckla meloder för alt minska lövträdens konkurrerande effekl påbarrträden ulan all använda kemikalier. Lövträdens produktionsbetingelser bör sluderasmer ingående än . Ettannat säll all öka och förbättra skogsproduktionen är atl välja rätt genetisktmaterial. Introduktionen av conlortalallen har visat att ett nytt trädslag medsnabb lillväxl och god överlevnad kan få betydelse i vårl skogsbruk. Det behövsdock ylleriigare forskningsinsatser för atl sludera risker och fördelar medfrämmande trädslag. Ytterligareell sätt atl öka virkesproduktionen är att öka skogsmarksarealen. De våtamarkerna är en resurs, som kan användas för skogsproduktion i slörreulsträckning än . Forskning pågår för att klarlägga dessa markersproduktionsmöjligheter. Ytterligare forskingsinsalser erfordras för allulveckla meloder för föryngring och beslåndsvård på väta marker. De våtamarkerna är emellertid känsliga och intressanta från miljösynpunkt. Innansådana marker tas i anspråk för skogsproduktion bör genom forskningkonsekvenserna frän miljösynpunkt klarläggas. Kunskapenom virkets kvalitet och virkets vidareförädling bör utökas. Genom forskning ochutvecklingsarbete pä delta område kan vi skapa förulsällningar för all även iframtiden vara konkurrenskraftiga på väridsmarknaden. Jaghar nu gåll igenom ell anlal olika möjligheler att höja och förbällraskogsproduktionen. Förändringarna inom skogsbruket under det senaste seklet harvarit genomgripande. Det finns knappast någon anledning all tro atlförändringarna skall bli mindre . Genom bl.a. forskningsinsatserkan vi emellertid fä underlag för beslut om den framtida ulvecklingen. Varje ökningav kunskapen om skogen ökar sannolikheten all vi väljer den rätta vägen. Jagavser därför atl senare förorda förstärkningar av den grundläggande forskningenrörande skogsföryngring, skogsproduktion och markens långsikligaproduklionsförmåga.