prop · G70340 · 1983-12-31 00:00:00 — Myndigheternasadminislration bör förenklas så långt del är möjligt. I flertalet fall är enenkel adminislration också till fördel för den enskilde. Styrelsens förslag harklara administrativa fördelar jämfört med arbetsgruppens för- 1983/84:40 55 innebär emellertid styrelsens förslag attbedömningen av om förutsättningarna för fortsatt ränte- och amorteringsfrihetföreligger i första hand måste göras av låntagaren. Initiativet till enomprövning av ränte- och amorteringsfriheten ligger i styrelsens förslag hoslåntagaren och i arbetsgruppens förslag hos lånemyndigheten. Det ligger isakens natur att många låntagare kan ha svårt att själva göra en sådanbedömning. Risken för olika typer av misstag blir större med den av styrelsenföreslagna ordningen än den ordning som arbetsgruppen har föreslagit. Gruppensförslag garanterar en mera sakkunnig bedömning frän början. Även omadministrativa skäl talar för styrelsens förslag har jag för egen del funnitatt arbetsgruppens förslag bör genomföras. Jag förordar därför att reglerna föromprövning av ränte- och amorteringsfrihelen utformas så alt del ankommerdirekt på länemyndighelerna att bevaka och ompröva länevillkoren vid utgångenav varje femårsperiod. Jag vill understryka att låntagarennaturligtvis måste tillhandahålla myndigheten de uppgifter som myndighetenbehöver för en sådan prövning. Förutom deändamål som f. n. finansieras med tilläggslån eller motsvarande - dvs.ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, nya och förnybara lokalaenergikällor och åtgärder mot radon - föreslår arbetsgruppen att följandetyper av åtgärder skall omfattas av tilläggslånesyste-met: - Åtgärder föratt avhjälpa byggfel och byggskador (t. ex. mer omfattande röt-, mögel-, fukt-eller korrosionsskador) pä bostadshus som är är. - Åtgärder sommedför ändrad lägenhetssammansällning i flerbostadshus som är ,under förutsättning att kostnaderna för outhyrda lägenheter i huset ärbetydande och kan förmodas bestå . Som ytterligareförutsättning skall gälla att ändringen kan antas minska dessa kostnader. - Åtgärder isyfte att förstärka grunden på kulturhistoriskt värdefulla bostadshus ellerbostadshus som ingår i en kulturhistoriskt värdefull miljö. Arbetsgruppensurval av låneändamål har allmänt godtagils av remissinstanserna. Jag har i delföregående förordat alt del särskilda slöd till nya och förnybara energikällori småhus som lämnas i form av räntefrihet för viss del av bostadslånet skallersättas av riktade bidrag (avsnitt 1.2.4.6). Tilläggslän bör därför inte kommai fråga för dessa ändamål. Jag föreslår att ändamålen för tilläggslängivningen,med detta undantag, fastställs i enlighet med arbetsgruppens förslag. Samtidigtvill jag påminna om vad arbetsgruppen har anfört om att tilläggslångivningenbör utmärkas av en betydande flexibilitet. Låneändamål som blir inaktuella börkunna avvecklas och nya låneändamål bör kunna tillföras ulan att systemet somsådant påverkas. Åtgärder för att avhjälpa i första hand byggfel eller byggskadorkan 1983/84:40 56 omfattas av garanti- eller försäkringsåtaganden. I de fallsådana åtaganden leder till tvister föreslår arbetsgruppen all lilläggslånskall kunna lämnas för att avhjälpa bristen om lånesökanden förbinder sig attvidta åtgärder för att få ersättningsfrågan prövad och all återbetala lånet helleller delvis om och när ersättning betalas ut. Remissinstanserna har inte invänt mol arbetsgruppensförslag. Jag förordar att gruppens förslag genomförs. För alt kunna överblicka de slalsfinansiellakonsekvenserna av den föreslagna tilläggslångivningen föreslär arbetsgruppenatt varje läneändamäl rambegränsas för sig. För egen del vill jag anföraföljande. Några ramar för den långivning som avser åtgärder molradon finns inte. Enligt min mening måste långivningen för della ändamål fäsvara mot efterfrågan . Tilläggslån för åtgärder mot radonbör därför tills vidare inte rambegränsas. Tilläggslän för övriga i det föregående angivnalåneändamål bör däremot rambegränsas. Till skillnad från arbetsgruppen föreslärjag emellertid all en gemensam ram fastställs för beslut om lån till övriga ålgärdslypermed undantag för ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse.Ramen bör fastställas till 60 milj. kr. för och preliminärt till sammabelopp för . Regeringen bör begära bemyndigande all vidgaramen för är 1984 om del behövs av sysselsätlningsskäl. För den långivning som avser ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse finns del redan en särskild rambegränsning i formav en s.k. tillstyrkanderam. I huvudsak bör della ramsyslem användas även ifortsättningen. Till frågan om ramen avser.jag all återkomma vid min anmälantill budgetpropositionen för budgelårel 1984/85. 1.2.4.9 Statsbidrag i samband med vissa tillgänglighetsskapandeåtgärder I avvaktan på bostadskommitténs förslag om lillgänglighelsfrägorföreslår arbetsgruppen ett tillfälligt statligt bidragsstöd för tillgänglighetsskapandeåtgärder på 100 milj. kr. under vart och ett av . Arbetsgruppenföreslår att stödet utformas enligt följande. Bidrag bör i första hand lämnas till installationer avhissar och andra lyftanordningar och i andra hand för andra tillgänglighetsskapandeåtgärder i eller i omedelbar anslutning lill bostadshus. Prioritet bör ges åtkommuner som har upprättat planer för tillgängligheten. Bidrag bör lämnas främst för installationer i irevåningshus.I speciella fall bör slöd kunna ges lill installationer även i fyraväningshus. Bidrag bör lämnas bara under förutsättning alt kommunenbidrar med av den kostnad för åtgärden som kommunen uppger i sinansökan. Bidrag bör lämnas med etl belopp som motsvarar högst 30%av den uppgivna kostnaden. Prop.1983/84:40 57 Bidraget skall enligt förslaget fördelas avbostadsstyrelsen efter ansökan frän kommunen. I övrigt ankommer del på kommunenalt bestämma för vilka åtgärder som bidrag skall lämnas. Förslagetall införa ett särskilt bidragsstöd till installation av hissar m.m. hargodtagils av flertalet remissinstanser. Flera har dock ställt sig tveksamma lillkravet på kommunall bidrag. En uppfattning är att det är staten som haransvaret för all tillgänglighetsskapande åtgärder genomförs i den omfattningsom krävs och alt staten inte bör skjuta över delar av detta ansvar påkommunerna. En annan uppfattning är att kravet på kommunerna kan leda till svårigheteri de fall kommunen inte anser sig ha ekonomiska möjligheter att bidra i denomfattning som förslaget förutsätter. Några har ansett att staten skall lämnabidrag till hela installationskostnaden. När det gäller kommunens ekonomiska ansvar för finansieringenanför arbetsgruppen bl. a. att ett visst kommunalt bidrag till åtgärder för attöka tillgängligheten är motiverat med hänsyn till de besparingar som kommunenkan göra när tillgängligheten ökar. Jag delar gruppens uppfattning. Vidaremåste man i sammanhanget la hänsyn till att en hissinstallalion ökarlägenheternas bruksvärde. Jag har inte heller kunnat finna all det med hänsyntill framförda synpunkter om kostnaderna för all installera hiss bör föreslåsen högre total bidragsnivå än av kostnaden för åtgärden. Prisbildningenpä hissar m.m. faller inom ramen för den kontinuerliga prisövervakning sombedrivs av statens pris- och kartellnämnd. Enligt vad jag har inhämtat kommerpris- och karlellnämnden så långt möjligt att bevaka all bidraget inte medförhögre hisspriser. Med hänsyn lill det anförda förordar jag att ett statligtbidragsstöd för vissa tillgänglighetsskapande åtgärder införs i enlighet medarbetsgruppens förslag. Till frågan om medelsramar och anslag på statsbudgetenför ändamålet återkommer jag i det följande. 1.2.4.10 Ikraftträdande m. rn. Arbetsgruppen berör inte närmare frågan om när de nyafinansieringsreglerna bör träda i kraft. Gruppens förslag förutsätter dock altreglerna blir tillämpliga . Även etl antal remissinstanserhar framhållit behovel av en snabb övergång lill de nya systemen för attundvika störningar i arbetet. Främst har denna synpunkt gällt det nya systemetmed räntebidrag för underhäll m. m. Av praktiska skäl kan de nya bestämmelser som mina förslagi det föregående förutsätter inte träda i kraft förrän tidigast den I januari1984. För att undvika tröskeleffekter bör dock bestämmelserna i viss utsträckningfå tillämpas reiroakfivt i den meningen alt även åtgärder som utförs före ikraftlrädandetidpunklenskall kunna omfattas av de nya bestämmelserna. Således bör möjligheterna förfastighetsägare alt få räntebidrag för underhåll m. m. och riktade energibidragäven omfatta åtgärder som päbör- Prop.1983/84:40 58 jasunder tiden från och med den till och med dagen föreikraftträdandet. Ifråga om energibesparande åtgärder bör dessulom gälla att nuvarandebestämmelser får tillämpas under ytterligare efter ikraftträdandetav de nya bestämmelserna. Detsamma bör gälla i fråga om bostadslån förombyggnad. Jag föreslär att lån får beviljas enligt nuvarande bestämmelser, omansökan har getts in lill förmedlingsorganet före den I april 1984.Lånesökanden bör dock i dessa fall ha möjlighet att begäratillämpning av de nya bestämmelserna om del är till fördel för honom. Haransökan om län getts in före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna, bör enytterligare förutsättning för tillämpning av dessa bestämmelser vara attsökanden begär deras tillämpning innan länsbostadsnämnden meddelar beslut iärendet. Denu föreslagna övergångsreglerna i fråga om bostadslån bör inte gälla de av migföreslagna ändringarna i fråga om säkerhet för bostadslån lill ombyggnad. Ifråga om bostadslån som har beviljats före ikraftträdandet bör dessa ändringarkunna tillämpas om lånet för ikraftträdandet ännu inte harbetalats ut. Äveni fråga om de föreslagna tilläggslänen och bidragen för tillgänglighetsskapandeåtgärder förordar jag en övergångsbestämmelse av innebörden alt lån ellerbidrag får lämnas även för åtgärder som påbörjas mellan den Inovember 1983 och lidpunkten för ikraftträdandet. I fråga om tilläggslån bör ensådan övergångsbestämmelse dock endast avse län för andra ändamål än ombyggnadav kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. För sistnämnda läneändamålbör i stället samma övergängs-regler införas somjag har föreslagit i fråga ombostadslån för ombyggnad. 1fråga om underhällslän och reparationslån gäller särskilda bestämmelser iNorrbottens län (prop. 1982/83: 120 bil. 5, CU 29. rskr 309). Dessabestämmelser bör kvarstå. 1.2.4.11Ändrade regler för boendemiljöbidrag Somflera remissinstanser har framhållit bör även den yttre miljön omfattas av ettbosladsförbätlringsprogram. redovisade finansieringsformer,räntebidrag för underhäll m. m. och bostadslån lill ombyggnad, omfattarsjälvfallet även åtgärder i den yttre miljön. finns ocksåboendemiljöbidrag med kompletterande bostadslån lill områden med tommalägenheter eller sociala problem. Enligt min mening krävs del dock altmiljöåtgärder stimuleras ytterligare. Det finns bristfälliga boendemiljöer äveni områden lill vilka boendemiljöbidrag inte kan lämnas. Om dessa områden skallkunna förbättras med dagens samhällsekonomiska förutsättningar måsteförbättringarna sättas in i ell sysselsättnings-politiskt perspektiv. Efterförslag i prop. 1982/83:50 (bil. 5) vidgades tillämpningsområdet förboendemiljöbidragen tillfälligt så alt bidrag kunde lämnas för alla hyreshus 1983/84:40 59 om ansökningarna lämnades in senast den 30juni . Somjagnämnde i min anmälan lill prop. 1983/84:26 (bil. 3) har det kommit inansökningar om bidrag på mer än 250 milj. kr. på grundval av den tillfälligaändarhåls-vidgningen. Regeringen har därför på milt förslag begärt attriksdagen skall vidga ramen för beslut om boendemiljöbidrag med 50 milj. kr. Det ärenligt min uppfattning angeläget att stimulera miljöförbättringar i samtliga hyres-och bostadsrätlshus med en bristfällig yttre miljö. Möjligheterna att medstatliga medel åstadkomma en sådan stimulans måste emellertid ses också i ell sysselsäliningspolilisklperspektiv. För att detta skall bli möjligt måste del statliga slödel utformasså att det finns en aktuell reserv av boendemiljöprojekt som inte omfattas avdel reguljära stödet och som kan påbörjas med kort varsel. Enligt min meningbör man därför skapa särskilda regler för boendemiljöbidrag i de fall ramen förboendemiljöbidrag kan behöva vidgas av sysselsättningsskäl. Bidragssökande somkan få bidrag enligt nu gällande regler bör alltså inte påverkas av sädanaramvidgningar. Boendemiljöbidrag som lämnas av sysselsätlningsskäl börkunna sökas för alla hyres- och bostadsrättshus. Med hänsyn till attbostadsområden som här kommer i fråga inte belastas av tomma lägenheter bör förränt-ningskravenställas högre än enligt huvudregeln. Jag anser således alt bidrag bör kunnalämnas till av godkända kostnader, dock högst /lägenhet.Kompletterande bostadslån bör läcka resterande del av finansieringsbehovet. Bidragsgivningenbör prioriteras på grundval av för-bällringsbehoven i olika bostadsområden. Jaganser således att en förutsättning för bidrag bör vara all åtgärderna leder lillväsentliga förbättringar av otillfredsställande boendemiljöer. För att projeklreservenskall vara aktuell bör bidragsansökan förnyas . Med hänsyn lill allbidragsgivningen inte blir kontinuerlig bör ansökningsförfarandet görasrelativt enkelt. 1.2.4.12 Ändrade regler om bokföring av lån för underhåll m.m. Enligt lagen (1972: 175) med vissa bestämmelser ombokföring av bostadslän m.m. (ändrad senast 1983:39) har den som beviljas lånför vissa ändamål rätt att som en särskild tillgångspost i balansräkningen taupp ett belopp som motsvarar högst det på balansdagen uteslående lånebeloppet.Syftet med lagen är att förhindra att bostadsföretagen tvingas avslå från vissalån helt eller delvis därför att de pä grund av aktiebolagslagens bestämmelserom likvidalionsskyldighet inte kan öka sina låneskulder ytterligare. F. n.gäller lagen för skuldökningsbelopp pä bostadslån enligt bostadslänekungörelse(1967:552), för lån enligt räntelånekungö-relsen (1967:553), förordningen(1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus eller förordningen(1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus samt förunderhållslån som upptas på kredilmarknaden . 1983/84:40 60 Ävenlån'för sådana underhålls-, reparations- och energibesparande åtgärder somfastighetsägaren kan få i kombination med det föreslagna räntebidraget börenligt arbetsgruppen, i likhet med vad som gäller tidigare närmast motsvarandelåneformer, få aktiveras. Några remissinstanser har avstyrkt förslaget medhänvisning lill att en sådan aktivering inte är förenlig med godbokföringssed. Föregen del vill jag i denna fråga hänvisa lill tidigare bedömningar av (prop.1982/83: 50 bil. 5, CU8, rskr 112). De problem som föranledde den nuvarandebestämmelsen om bokföring av underhällslän uppkommer även i samband med den idet föregående redovisade långivningen lill underhåll m. m. Del är därförrimligt alt för denna långivning använda samma principiella lösning somtidigare. Jag biträder således arbetsgruppens förslag. Till skillnad fräntidigare bör dock av bl. a. kontrollskäl möjligheterna att på delta sättaktivera kommande underhålls- och reparationskostnader begränsas till de falldär den bokföringsskyldige uppbär räntebidrag för åtgärderna. Vidare bör, ienlighet med vad har föreslagit, endast ett belopp motsvarande del vidutgången av räkenskapsåret gällande ränlebidragsunderlagel få tas upp som ensärskild tillgångspost. Detnu redovisade bostadsförbättringsprogrammel för med sig etl behovav information och utbildning. Behovel är en följd av de regeländringar somstatsmakternas beslut ger upphov till. Staten har här etl direkt ansvar för allbehovet av sådan information och utbildning kan tillgodoses på etttillfredsställande sätt. Den förskjutning från nyexploateringtill vård och utveckling av det befintliga bostadsbeståndet som pågår - och sombostadsförbätlringsprogrammel är ett uttryck för - förutsätter en omorienteringhos alla som är verksamma i bostadsbyggande och bostadsförvaltning. Del är idenna del fråga om en långsiktig omställning till en successivt förändradverklighet. Målmedvetna insatser måste därvid göras för att sprida informationoch förmedla nya kunskaper till vitt skilda grupper. Arbetet kommer alt engagerai första hand byggföretag och förvaltarorganisationer, arbetsmarknadens partersaml yrkessammanslutningar och andra grupper av intressenter. Ocksåkommunerna, de statliga sektormyndigheterna och olika forsknings- ochutbildningsinstitutioner kommer att i ökad omfattning beröras av delta arbete. Jagkommer här att kort beröra behovel av åtgärder frän statens sida på båda dessaområden. 1.2.5.1 Information och utbildning om styrmedlen Arbetsgruppenframhåller all nya ombyggnadsbestämmelser och finansieringsvillkor ställerkrav på utbildning av handläggare i kommunerna och Prop.1983/84:40 61 Också andra intressenter som fastighetsförvaltare,företrädare för de boende, konsulter och entreprenörer behöver information omde ändrade bestämmelserna. Enligt gruppen bör planverket och bostadsstyrelsensvara för all sådan utbildning och information Denföreslagna utvidgningen av den nuvarande energibesiktningen till att omfattaockså byggnadsteknisk besiktning i allmänhet förutsätter enligt gruppen envidareutbildning av besiklningspersonalen. , som svarar för denutbildning som sker, bör svara för vidareutbildningen i denna del. Ävenför andra yrkesverksamma bör utbildning anordnas, främst i syfle all ökakunskaperna om varsam ombyggnad. Utbildningen bör enligt arbetsgruppenkoncentreras till ett begränsat antal är. föresläs därvid haansvaret för att utbildningen kommer till stånd och självt svara för att detutbildningsmaterial som krävs las fram. Gruppen förutsätter att planverketsamarbetar med övriga berörda myndigheter och organ för vidareutbildning inombyggnadssektorn, och nämner därvid särskilt statens råd för byggnadsforskning. Fördessa ändamål samt för visst stöd fill teknikupphandling - somjag återkommertill i del följande (avsnitt 1.2.6) - uppskattar arbetsgruppen medelsbehovetunder /84 lill ca 10 milj. kr. Deremissinstanser som har yttrat sig i frågan har allmänt strukit under behovetav snabba och kraftfulla insatser på detta område. De närmast berördamyndigheterna - planverket, och byggforsk-ningsrädet - haralla var för sig begärt särskilda medel lill informations-ochutbildningsinsatser , dels för den nuvarande energisparverksamhelen,dels för den verksamhet som tillkommer lill följd av bosladsförbättringsprogrammet.Medel för särskilda aktiviteter avsedda att stödja genomförandet av programmethar vidare begärts av bl. a. statens provningsanstalt och statens institut förföretagsutveckling. Sammanlagt begär myndigheterna ytteriigare 22,1 milj. kr.utöver vad de redan disponerar eller har begärt för information och rådgivningi energifrågor under innevarande och nästa budgetår. Jagdelar uppfattningen all det är väsentligt alt stor kraft läggs ned på allsprida information och utbildning om vad som kan och bör göras päbostadsförbättringens område. Inte minst gäller della för all vi snabbt skallfä de effekter för sysselsättningen som programmet också syftar till. Samtidigtär det angelägel alt dessa insatser samordnas med den information ochutbildning som lämnas pä energihushållningens område. Ett av målen för bosladsförbättringsprogrammetär enligt vad jag har redovisat att energisparåtgärder och andraförbättringsåtgärder skall integreras. För all della skall förverkligas måstemyndigheterna stödja varandra. Jagavser mot denna bakgrund att ge en särskild beredningsgrupp i uppdrag attsnabbi redovisa ett förslag med de huvudsakliga riktlinjerna Prop.1983/84:40 62 för hur ell sådant samordnat informations- ochutbildningsarbete bör läggas upp. Jag delar arbetsgruppens uppfattning atthuvudansvaret för genomförandel bör läggas på planverket och bosladsstyrelseninom deras respektive områden. Dessa bör sedan i sin tur svara för att demyndigheter och organisationer som kan bidra till genomförandet engageras iarbetet. Jagförordar mot denna bakgrund alt sammanlagt 10 milj. kr. anvisas för särskildainformations- och utbildningsinsatser under detta och nästa budgetär. Medlenbör föras upp pä ell särskilt reservationsanslag och slå lill regeringensförfogande. Dessa medel bör ses som en kompletterande resurs i förhållandetill de medel som disponeras för motsvarande aktiviteter inomenergiområdet underdel uppförda reservationsanslaget B 16.Information och utbildning m. m. i energifrågor. Den förskjutning av byggnadsverksamheten frän nybyggnad molunderhäll, reparationer och ombyggnader som sker medför att vissa utbildningarkan behöva förändras. Genom att ange ett långsiktigt program för förbällringsverksamhetenger regering och riksdag de utbildningsansvariga en fastare grund att bedömavilka förändringar som blir nödvändiga. Det ankommer på de ansvarigamyndigheterna att överväga behoven av att förändra och anpassa läroplaner,utbildningsplaner, lokala planer och läromedel inom de byggtekniska ulbildningarnapå gymnasienivå och inom bl.a. arkitekt- och civilingenjörsutbildningarna.Denna omställning måste ske inom ramen för nu tillgängliga resurser. Pä etl par områden har regeringen redan tagit särskildainitiativ. har getts uppdrag all lill utredaoch inkomma med förslag beträffande utformning och dimensionering av grund-och vidareutbildning för ombyggnad och restaurering inom gymnasieskola samlkommunal och statlig vuxenutbildning. Regeringen har vidare uppdragit ätuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att lämna förslag om hur en utbildningav fastighetsförvaltare på högskolenivå bör läggas upp. Resultatet av dettauppdrag kommer också att redovisas , vilket innebär alt en eventuellutbildning av detta slag kan startas tidigast . Arkitektutbildningen och arkileklurforskningen har varitföremål för översyner. En av UHÄ initierad utredning om inriktningen ochuppläggningen av arkitektutbildningen vid de tekniska högskolorna i ,och har slutförts. Vidare har UHÄ utfört ensärskild granskning av forskningen vid arkilekturseklionerna på uppdrag avregeringen. Den av landshövding ledda översynen avverksamheten vid statens råd för byggnadsforskning och statens institut förbyggnadsforskning har redovisats och föranlett proposition och riksdagsbeslut (prop.1982/83: 151, CU 30, rskr 351). Prop.1983/84:40 63 denstatligt stödda byggnadsforskningen har lagts fast genom detta riksdagsbeslut. Frågorom forskning och högre utbildning har ett nära samband. Delta har bl.a. tagitsig uttryck i en samverkan mellan byggforskningsrådet och högskoleenheterna. av den kompetens som har byggts upp inom högskolan och som är inriktad på förnyelsefrägorfinansieras genom dels anslag till högskoleenheterna, dels särskildamedel från byggforskningsrådet. Jag tänker då bl.a. på de resurser förrestaureringsteknik som finns vid arkitekturskola och pä vissaforskargrupper som är knutna till de tekniska högskolorna. Detär tid att nu göra en samlad genomgång av hur tillgängliga medel bör disponerasför att den kompetens som har byggts upp och som bedöms motsvara ett meralångsiktigt behov skall kunna bevaras och tillgodogöras både forskning ochutbildning. Inom har bildats en ar belsgrupp med uppgift altfölja och samordna uppkommande frågor som berör byggutbildningen i vid mening.Jag har erfarit att chefen för kommer att uppdra ålarbetsgruppen att lägga fram förslag som kan beaktas i kommandebudgetproposition och den samlade forskningspolitiska proposition somregeringen avser att förelägga . 1.2.5.3Arbetsmarknadsutbildning m. m. Stadsförnyelsegruppenhar pekat på att del finns ett behov av all anpassa arbetsmarknadsutbildningentill de krav som en ökad ombyggnads- och reparationsverksamhet ställer. Såväl sladsförnyelsegruppensom flera remissinstanser påpekar att bostadsförbätlringsprogrammel kan bidratill att lindra del besvärliga sysselsättningsläget inom byggbranschen men attdelta ställer krav på omställningar som bör understödjas genom arbetsmarknadsutbildningoch rörlighetsslimulerande åtgärder. Det ankommer på arbetsmarknadsstyrelsenatt fortlöpande bedöma behovet av insatser av detta slag.