prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De nyabehovsanpassade lotspliktsbestämmelserna som trädde i kraft den I januari 1983tjänar enligt saniima syfte som den särskilda avgiften när detgäller att främja användningen av miljösäkrare fartyg. Frågan om staten aktivtskall styra de svenska hamnarna - som till största delen är kommunalt ägda -har varit föremål för en rad utredningar och uttalanden av statsmakterna. Mestaktuellt har varit att införa nägon form av investeringskontroll. Syftet med deolika förslagen har varit att åstadkomma en bättre samordning och därmedundvika bl.a. överkapacitet i hamnväsendet. I budgetpropositionen föresläs att de tidigaretankarna om tvingande statlig styrning av hamninvesteringar nu skall överges.Främst omsorgen om den kommunala självbestämmanderätten motiverar en sådaninställning från statens sida. Hamnägaren, som har det ekonomiska ansvaret förhamnen, bör också ha rätlen att själv bestämma över hamnens verksamhet ochinriktning. Som underlag för en bättre samordning - både på nationell ochregional nivå - föreslås att fortlöpande skall äjourhällaunderiagsmaterial och ge råd till hamnägare som vill investera. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 10 Sjöfartsverketsekonomiska resultat har kraftigt förbättrats under /83. Efteravskrivningar och förräntningskrav gav verksamheten ett överskott pä ca 22,7milj. Även för innevarande budgetär beräknas verket - efter taxehöjning på4% från -kunna fullgöra förräntningskravet. I förslaget till budgetför nästa budgetår föreslås få sammanlagt 608 milj. kr. tilldriftverksamheten, vilket överensstämmer med verkets huvudförslag. Förinvesteringar nästa budgetår föresläs 56 milj. kr. En särskild utredare hari tillkallats för att ta fram ett förslag till samlad organisation försjöfartsverket och . Förslaget beräknas vara färdigt underhösten 1984. Inrikesflyget fortsätteratt utvecklas snabbt. Under /83 ökade trafiken med ca 11 %lill drygt 4 milj. passagerare. Den utrikes linjefarten som under några årstagnerat ökade . () ökade sin trafik och uppvisar en vinst förår 1982/83 på 600 milj. kr. Även förbättrade sitt resultat är1982/83. Vinsten uppgick till närmare 100 milj. kr. Den nya inrikesterminalenpå togs i bruk som planerat . I samband därmedöverflyttades Linjeflygs verksamhet från till . Med inrikesflygellokaliserat i omedelbar anslutning till utrikestrafiken skapas förutsättningarför en fortsatt positiv utveckling av flygtrafiken i landet. Kostnaden för dennya terminalen har uppgått till 300 milj. kr. De totala investeringarna, inkl.åtgärder på bansy-stemet och nytt parkeringshus m. m. samt flygbolagens egnainvesteringar uppgår till ca 500 milj. kr. Efter utflyttningen har ökningen avantalet passagerare i inrikesflyget jämfört med samma period föregående årvarit . I den nyainrikesterminalen på har ett intensifierat samarbete mellan SAS och LINinletts. Förhandlingar pågårvidare om att uppnå ytterligare samordningsvinster genom att organisera detsvenska inrikesflyget, som sköts av SAS och , i ett särskilt bolag. För att ta hand om denökande trafiken pågår en upprustning av landets övriga flygplatser, bl. a. iKiruna, , och . beslutade år1973 om ett integrerat civil-militärt flygtrafikledningssystem. Första etappenav den tekniska utbyggnaden har avslutats i och med att nyakontrollcentraler på och har tagits i bruk. 1983/84:100 Bilaga 8 11 Detta leder till en högre flygsäkerhet och bättre driftekonomi förluftfarten. I förslaget till investeringar för /85 avser105 milj. kr. Totalt beräknasluftfartsverkets investeringar till193 milj. kr., varav 164 milj. kr. faller pä slalen. beslutadeår att en statlig trafikflygarhögskola skulle inrättas underförutsättning att avtal kunde slutas med SAS om bl.a. formerna för ensådan utbildning. träffades ett samarbetsavtal mellan staten och bolaget om en civiltrafikfiygarulbildning. Antagning lill utbildningenpågår f. n. Utbildningen beräknas kunna påbörjas i . besluthösten om ny organisation för postverket innebär en starkare betoning avaffärs- och marknadsorienteringen hos verket. skall ge hela landet ensnabb, säker och lättillgänglig postservice. Den service som postverket ger innebär bl.a.att av alla normalbrev vardagar skall befordras tilladressaten över natt inom landet. Postverketsservice kan näs på ca 1 850 postkontor, knappt 400 postställen, ca 2700 lantbrevbärarlinjer och via ca 40000brevlådor. I glesbygd ges service till ca 10000 hushåll via postväskor. harsedan mitten av haft en tillfredsställande ekonomisk utveckling.Kostnaderna, inkl. förräntningskravet pä det kapital statsmakterna hartillskjutit för investeringar har täckts med rörelseintäkter. Priserna på postens service harunder senare år stigit betydligt mindre än konsumentpriserna i genomsnitt. har föreslagit att rörelsemedel skall fåanvändas för finansiering av samtliga investeringar och att ramarna förbeslut som inte kräver regeringensgodkännande skall vidgas. Frågan om beviljande av investeringsmedel hör nära sammanmed på vilket sätt statsmakterna i fortsättningen bör styra postverket. I 1984års budgetpropositiontas därför frågan upp om inte statsmakterna i högre grad bör använda målstyrningför verket i stället för styrning av medlen - t. ex. lokaler, organisation och finansiering -för att uppnå målen. Ett arbete medinriktningen att finna bättre former för styrning av postverket har påbörjats inom . Detta arbetekommer att samordnas med arbetet inom verksledningskommittéen (C1983:04). Mot bakgrund av sysselsättningssituationen är detangeläget att postverket i möjligaste män forcerar sinbyggnadsverksamhet över landet. Med hänsyntill detta förordas att för /85 medger undantag frångällande finansieringsprinciper sä att samtliga posthusbyggen kan finansieras med rörelsemedel. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 12 av posthus kommer heller inte atl anges. Detföreslås således att postverket med användande av rörelsemedel får bygga ettnytt hus för postterminalen för ca 325 milj. kr. underförutsättning att bl. a. vissa planfrågor kan lösas. Telefontjänsten ärfortfarande dominerande bland tjänster. Elektronikens utvecklingoch användning inom telekommunikationsområdet gör dock alt nya viktigatjänsler växer fram. Snabbast sker detta inom kommunikation av data och text avolika slag. Samma teknik, elektroniken, används inom tele- och dataområdet.Detta medför bl.a. att teleförvaltningarna, leleindustrin och dataföretagenefter hand kommer in på samma marknader. har tidigarebeslutat om en rad åtgärder för atl göra det lättare för att aktivtbidra till alt modern informationsteknologi införs. Bl.a. har televerketsförutsättningar för samarbete med andra företag förbättrats. Man fick ocksåmöjligheter att ge sina kunder bättre betalningsvillkor. Avgränsningen avteleverkets monopolområde preciserades. I årels budgetpropositionföreslås att statsmakternas behandling av investeringar och övrigaverksamhet ytteriigare utvecklas. Den ärliga riksdagsbehandlingen av televerketsverksamhet har bestätt i atten begränsad del av investeringar prövats. Det gäller deinvesteringar i främst telenätet och byggnader som inte kan sägas styras heltav marknaden. Dessa investeringar uppgår för /84 till ca 1,8miljarder kr., medan de totala investeringarna är ca . Det är alltmer andrafrågor på teleområdet som är av politiskt intresse än den begränsade del avinvesteringarna som ingått ibudgetpropositionen. Förslag i årets budgetproposition innebär attstatsmakternas styrning av utvecklingen inom telekommunikationerna anpassastill detta. Förslaget innebär att investeringar i teleanläggningar inle längrefinansieras över statsbudgeten. I stället får statsmakternaen rullande treärsplan för verksamhet som underlag för enövergripande styrning. I planen belyser verket för en treårsperiod bl.a. väntadefterfrågan pä verkets produkter och tjänster, planerade investeringsvolymer,soliditet, räntabilitet, taxenivå och resultat. Servicenivåer,produktivitetsutveckling och strategin för modernisering och utbyggnad avtelenätet redovisas också. finansiellastyrning föreslås i första hand omfatta utvecklingen av televerketsräntabilitet och soliditet. Dessutom föreslås att skall godkännainriktningen och omfattningen av investeringsplanen. 1983/84:100 Bilaga 8 13 Koncernens planerade investeringar undertreårsperioden /85-1986/87 beräknas blica . , jämfört med ett beräknat utfall på . Räntabiliteten för beräknas ligga runt9,. Soliditeten i är mycket hög och beräknas under periodensjunka frän nuvarande till . Bl.a. eftersom verksamheten inle syftar lillatt maximera vinsten bör målen förräntabilitet och soliditet kompletteras. Ett annat mål för ärsåledes att verket skall öka arbetsproduktiviteten med . Därigenomberäknas den generella taxenivän behöva höjas mindre än konsumentprisindex. De generella taxorna börkunna ligga stilla till 1986. Storaförbättringar av service till kunderna planeras . Beräkningen avteleverkets statskapital ändras. Detta ger en förstärkning av statsbudgeten med ca 300 milj.kr./år. Inget förslag angående bolagsbildning Enligtriksdagsbeslut är 1980 skall () överföras t'll bolag senast den 1 juli1985. har föreslagit att överföringen till bolaggörs . Regeringen har beslutat att klariägga förutsättningarnaför det fortsatta samarbetet mellan och LM . Även möjligheterna förteleverket att samarbeta med andra förelag skall ses över. En förhandlingsman har tillkallats för uppgiften. Eftersom denna fråga har stor betydelse för Telisutvecklingsmöjligheter kommer frågan om bolagsbildning att avgöras förstnär resultatet av överiäggningarnaär klart. De kollektivatrafikmedlen anpassas successivt till handikappades behov. Alltfler handikappade kommer att kunna använda reguljära kollektivatransportmedel. Detta är ett led isträvandena att så långt möjligt integrera handikappade i samhället. För de frånkommunikationssynpunkt gravast handikappade startade ett försök medriksfärdtjänst . Riksfärdtjärtsten är ett komplement till den kommunalafärdtjänsten och gäller för längre resor. föresläs attriksfärdtjänsten blir permanent från den . Tills vidare följs sammaregler som . Vissa frågor utreds ytterligare innanformerna för riksfärdtjänsten slutligt läggs fast. - som redanansvarar för arbetet med alt handikappanpassa de kollektiva färdmedlen färansvaret för riksfärdljänsten. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 14 Samverkan och samordning i statliga verkstäder Tolv statliga verkhar regeringens uppdrag att genomföra samordningsåtgärder som främjarett effektivt utnyttjande av resurserna i de statliga verkstäderna. Verken har lämnat enrapport över arbetet . Irapporten redogörs för ett anial praktiska samverkansåtgärder som har kommit till stånd . Bl.a. har ett antalteleområden inom efteranbudsförfarande i konkurrens köpt sitt fordonsunderhåll hos statliga verkstäder. Inom försvaret har påmånga orter miloverkslä-dernakontaktat andra statliga verk och utför nu i varierande omfattning underhällsarbetenät dessa. Gemensammaprinciper för prissättning av de egna verkstädernas tjänster och förförfarandet vid beslut om köp av tjänsler från statliga verk har introducerats vid flera av verken. En särskildarbetsgrupp kartlägger de statliga verkens samlade underhällsbehov iGöteborgsområdet. Man har funnit att nuvarande verkstadsresurser består avflera gemensamma s. k. teknikområden, dvs. områden där identisk ellerlikartad produktion äger rum. Samverkan eller samordning mellan sådana områdenkan innebära ökad effektivitet vid verkstäderna. Beräkningen avolika alternativ genomförs f. n. Arbetsgruppen beräknas presentera sinaförslag till åtgärder i . En särskild utredarehar tillkallats av regeringen för alt se över reglerna för avställning avfordon. Antalet avställda fordon har ökat kraftigt ochavställningsmöjligheien har delvis kommit att användas för andra syften än denvar avsedd för. De nuvarande rutinerna framstår också som tunga och resurskrävande. Utredarens uppgift är att granska detnuvarande avslällningsinstilulet ochförsöka finna lösningar som innebär besparingar för staten och förenklingarför fordonsägarna till en oförändradkostnad. understryks kravet att bilregistret skall ge tillförlitligoch användbar information om fordonsbeständet. Inom departementethar genomförts en översyn av det tidigare utredningsmaterialet omfasta förbindelser över . Resultatet av översynen övervägs f. n. inomkommunikationsdepartementet. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 15 Översyn av kostnadsansvar, avgiftssystem ochinvesteringsplanering har inomkommunikationsdepartementet påbörjats två översynsprojekt som syftar till enbättre resursanvändning inom transportsektorn. Det ena projektet tarsikte på att belysa koslnader och avgifter inom de skilda transportsätten. Projektet skall klariägga vilka skillnader somf.n. råder mellan de olika trafikgrenarna i fråga om kostnadsslrukturen ochfinansieringen av fasta koslnader. Dessutom skall förhållandet mellansamhällsekonomiska marginalkostnader för olika person- ochgodsiransporlijänsler och motsvarande rörliga avgifter/skatter inom olikairafikgrenar studeras. En bedömning avses göras av vilka eventuellakonkurrenssnedvridande effekter som kan finnas mellan trafikgrenarna och vilkenbetydelse dessa kan ha för trafikfördelningen. Översynen görs av en arbetsgrupp med medverkanfrän samtliga berörda verk. Arbetet beräknas vara klan i millen av 1984. Det andra projektet avserplaneringen av investeringar inom transportsektorn. Detta projekt syftar lill att erhålla gemensammautgångspunkter för lönsamhetsbedömningar av investeringar inomiransportsektorn, främst infrastrukturinvesteringar. Därmed kan man åstadkommaell bättre underlag för resursfördelning mellan trafikgrenarna. De gemensammautgångspunkterna skall i första hand omfatta samhällsekonomiskulvärderingsme-lodik, planeringsunderlag och värdering av olika effekter. I projektet ingårrepresentanter frän departementet och de myndigheter som berörs. Slutsatserfrån projektet beräknas kunna presenteras . En målmedveten satsningpå forsknings- och utvecklingsverksamhet inom transportområdet är av slorbetydelse för utvecklingen av svenskt näringsliv och för att öka svenskindustris konkurrenskraft. Regeringen kommer atl i ensärskild proposition lägga förslag om insatser för forsknings- ochutvecklingsverksamhet. I det sammanhanget kommer vissa FoU-frågor pätransporiområdel att behandlas. Förslag kommer bl.a. atl framläggas om formerför en bättre samordnad och mer målinriktad transportforskning. De verksamhetersom kommer att särskilt behandlas i forskningspropositionen berör bl.a.iransporlforsk-ningsdelegationen och kolleklivtrafikberedningen. 1983/84:100 Bilaga 8 16 Enresvaneundersökning avses genomföras för all få bättre kunskap om människors resvanorsaml utveckla prognosmetoder för bedömning av framtidens resmönster. Det nordiskasamarbetet på trafik- och transportområdet är väl utvecklat. Den nordiskaämbetsmannakommittén för transportfrägor, NÄT, har till uppgiftatl följa utvecklingen inom transport- och kommunikationsområdet och att ta fram arbetsuppgifter som är lämpligaför samarbete mellan de nordiska länderna. NÄT biträds av den nordiskakommittén för transport-forskning,NKTF. I NÄT:s regi drivs ett flertal projekt, i allt väsentligt finansierade över nordiska ministerrådets budget. Projekten gäller bl.a.vägforskning (t.ex. vägstandard och transportkostnader),energifrågor (t.ex. körsättetsbetydelse för energiförbrukningen) och transport av farligt gods. planeras flera nya projekt, bl.a. om näringslivets transportkostnader och om skatte-, taxe- och avgifispolitiken inom transportsektorn.Ett projekt om transporistatistik utförs på NÄT:s uppdrag av NKTF. NKTFhar också arrangerat konferenser, bl.a. en under rubriken - komplement eller alternativ tillfysisk transport. Huvudansvaret förtrafiksäkerhelssamarbetet finns hos del nordiska trafiksäkerhetsrådet, NTR. NTRbiträds av tre permanenta samarbelsor-gan, nämligen nordisk kommitté förvägtrafiklagstiftning, NKV, nordisk kommitté för trafiksäkerhetsforskning, NKT och nordiskbilieknisk kommitté, NBK. NTR har drivit ett stort antal nordiskatrafiksäkerhetsprojekt, exempelvis om cyklande barn, äldre fotgängare och användning av bilbälten ibilars baksäten. NTR planerar att och kommande år prioritera bl. a.forskning om molorcyklislernas säkerhet. har somtidigare nämnts särskild uppmärksamhet riklats mot trafiksäkerhetsfrägornai samband med det nordiska trafiksäkerhelsåret (NTÅ-83). Inom (CEMT) deltar aktivt i arbetetmed internationella transportpolitiska frågor. Viktiga frågor som f.n.behandlas inom organisationen gäller järnvägarnas finansiella situation,finanseringen av infrastrukturkostnader och liberalisering av den internationella lastbilstrafiken. En alltviktigare fråga blir att underlätta internationella transporter, delsgenom att förenkla gränspassagen, dels 1983/84:100 Bilaga 8 17 genom att använda modern informationsteknologi vidöverförande av uppgifter itransportdokument m.m. Sedvanligaöverläggningar i transportfrägor harägl rum med företrädare förEG-kommissionen. Förhandlingar om ett eventuellt avtal med EG och vissa andra länderom liberalisering av villkoren för kombinerade transporter har påbörjats.Förberedande arbete beträffande ett avtal om busstrafik har också satts igång. Landtransportkommitténinom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete med frågor om trafik-och bilsäkerhet och med harmonisering av de internationella reglerna förlandtransporier. Centralbyrån förinternationella järnvägstransporter (OCTI) samarbetar med ECE om bl. a.en översyn av reglerna för transport av farligt gods. Samarbeisavtal avliknande slag som del som träffades med (om vägar, järnvägaroch transportfrägor) har ingåtts med (om vägar) och förbereds mellanSverige och ochmellan och . Pä luftfartensområde har tillsammans med och fört gemensamma förhandlingarmed: - USAom charter (bl. a. vv) och om reguljära landningsrättighetersamt om prisfrågor, bl.a. anslutning till ett multilateralt prisavtal mellan ochmedlemsländerna i () gällande trafiken över , - Canadaom landningsrälligheter för SAS i , - Japanom SAS trafikering av på Polar- och Sibirienlinjerna, - Brasilienom villkoren för SAS trafikering av . I sjöfariskommitléninom och utveckling () har arbetet fortsallmed au utforma en gemensam sjöfartspolitik baserad på största möjliga frihet förden internationella sjöfarten. Sedan vissa sjöfarlspoliiiska riktlinjer förförhållandel lill icke-OECD-länder lagts fram diskuteras nu desjöfarlspoliiiska relationerna mellan . Dessa diskussionerinnefattar områden som konkurrenssituationen inom linjesjöfarlen, off-shoreverksamhet saml kustsjöfart. Inom ramen för dens. k. () har en seriediskussioner skett med . Diskussionerna har tillsyfte att nå en överenskommelse omskilda åtgärder och försäkringar frän de i diskussionerna medverkande parternassida, vilka sammanlaget skullemedföra atl parternas sjöfart fortsatt kan bedrivas med största möjliga 2 1983/84. 1983/84:100 Bilaga 8 18 frihet under kommersiella villkor.Diskussionerna kommer att fortsätta underår 1984. Diskussionerna inom för handel och utveckling () om de s. k. öppnafartygsregistren (bekvämlighetsflaggsfrågan) har fortsatt , då fråganom en överenskommelse om principer för registrering av fartyg dryftades vid enförberedande konferens. Frågan skall tas upp på en diplomatkonferens under1984. avser också att påbölja en serie expertmöten där åtgärder motbedrägliga förfaranden inom .sjöfarten och mot piratverksamhet skall behandlas. har liksomtidigare aktivt deltagit i det arbete som bedrivs inom (), för tekniska sjöfarlsfrägor. Den 2oktober 1983 trädde MARPOL 73/78, dvs. 1973 ärs internationella havsföroreningskonventioni den lydelse konventionen erhållit genom ändringar , i kraft såvittavser artiklarna och reglerna om förhindrande av förorening genom olja. Det av IMO inrättadevärldssjöfartsuniversitetet i började sin verksamhet ijuli 1983. Viduniversitetet får befattningshavare vid sjöfartsadministrationer ochutbildningsanstalter i utvecklingsländer avancerad utbildning. I december 1983var ett sjuttiotal studenter inskrivna. drivs i IMO:s regi. Förverksamheten utgår ekonomiska bidrag från bl.a. och - i enlighet med särskilt riksdagsbeslut - . deltog i maj 1982i en regeringskonferens om bildandet av en definitiv europeisktelesatellitorganisation (Eutelsat). Den konvention som utformades vidkonferensen har undertecknats av med förbehåll för ratifikation. Sedanriksdagen godkände proposition om ratificering av konventionen har regeringenbeslutat att ratifikation skall ske före , om möjligt samordnatmed övriga nordiska länder. Regeringen har vidareundertecknat konventionen om ett internationellt vädersatellilsystem, EUMETSAT,med förbehåll för ratifikation. Sammanlagt innebärförslagen en minskning av anslagen under sjätte huvudtiteln med drygt 2miljarder kr. enligt nedanstående sammanställning. 1983/84:100 Bilaga 8 19 m. in. -1875,8 -2021,3 Affärsverkens driftkostnader tas inle upp istatsbudgeten ulan i särskilda driftbudgeter. De sammanlagda driftkostnaderna inkl.avskrivningar för affärsverken under kommunikalionsdeparlemeniet har förinnevarande budgetår beräknats till . Kostnaderna skall täckas av verkens intäkter. Prop.1983/84:100 Bilaga 8 20 Anmälan till statsbudgetenför /85 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1982/83Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag 15943 991 16025000 17010000 Förvaltningskostnader(diirav lönekostnader) (14 290000) (-1-820) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjaganslaget för nästa budgetär till . Anslaget har beräknats medutgångspunkt i en tvåprocentig minskning av resurserna i enlighet med denprincip som tillämpas generellt i årets budgetförslag. Jag hemställer attregeringen föreslår atl lillKommunikationsdepartementet för /85 anvisa ett förslagsanslagpä . 1983/84:100 Bilaga 8 21 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamhetenbör anslaget uppgå till . under nästa budgetår. Jag har därvid bl.a.beräknat medel för delfinansiering av en ny resvaneundersökning. Jag hemställeratt regeringen föreslär att till Kommittéerm.m. för /85 anvisa ett reservationsanslag pä . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår vara oförändrat.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /85 anvisa ett reservationsanslag på . 1983/84:100 Bilaga 8 22 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om allmänna vägar och galor saml statsbidrag m.m. tillden kommunala och enskilda väghållningen. Verket svarar även för viss tillsynöver enskilda järnvägar, spårvägar och tunnelbanor. finns i Boriänge. Pä regional nivå finns en vägförvaltning ivarje län, sju byggnadsdistrikt samt två projekteringskontor. De lokalaenheterna inom driftorganisationen utgörs av drift- och arbetsområden ochinom byggnadsorganisationen av lokala vägbyggnads-arbetsplatser. Väg-och trafiklagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna om väghållningen. I sin verksamhet harverket omfattande kontakter och samråd med myndigheter och organisationer päcentral, regional och lokal nivå. Ett av vägverkethelägt bolag - - inrättades år1982. Företaget skall på affärsmässiga grunder bedriva exportverksamhet inomväghållningsomrädel. Riksdagenstrafikpolitiska beslut innebar för väghållningen atl driftverksamhetenskulle utföras lill en sådan nivå alt vägnätet kan bibehålla sin kvalitet. Förvägbyggnadsverksamheten innebar beslut krav på en högre ambitionsnivå.Riksdagen har senare med hänvisning tilldet statsfinansiella lägel uttalat att enambitionshöjning inte bör ske . Riksdagenhar dock uttalat atl ett ökat vägbyggande är angeläget från såväl samhällsekonomiska som trafiksäkerhetsmässigasynpunkter samt atl den fortsattaplaneringen och medelstilldelningen därför borde inriktas härpå.Angeläget är atl även beredskapsmedel i all den utsträckning som befinns möjlig ställs tillförfogande för vägunderhåll och -byggande.