prop · G70387 · 1983-12-31 00:00:00 — medredogörelse för svenska företags verksamhet i och ; Regeringenöveriämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll enredogörelse för svenska företags verksamhet i och . 1 1983/84. Närvarande: statsministern , ordförande, statsråden1. , , , , . ,, S. . , , , , , R.Carlsson. Skrivelse till med redogörelse för svenskaföretags verksamhet i och Lagen (1979:487) om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch (Sydafrikalagen) trädde i kraft den (prop. 1978/79:196,UU 33, rskr 360). Genom lagen begränsas den svenska näringsverksamheten iSydafrika och i syfle bl. a. atl såsom elt exempel för andra länder medfredliga medel öka det internafionella trycket gentemot apartheidregimen iSydafrika. Den sydafrikanska apartheidpolitiken har fördömts av världssamfundeteftersom regimen är ett hot mot FN-sladgans grundläggande principer. Den utgöräven ett hot mot internationell fred och säkerhet. Delta hot har under detgångna året ökat genom fortsatta illegala ockupation av ochden allt aggressivare destabiliserings-politik som bedrivs mot övriga länder isödra . Enligt 3 § Sydafrikalagen är svensk Juridisk person somsjälv eller genom utländskt dotterbolag driver rörelse i eller Namibiaskyldig att till regeringen eller till myndighet som regeringenbestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningenskall avse produktion, omsättning, antal anslällda, förelagna investeringar ochandra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av efterlevnaden avlagen. Regeringen har i förordningen (1979:488) om förbud motinvesteringar i och föreskrivit att sådan redovisning skallges in till kommerskollegium och vara kollegiet tillhanda senast sex månaderefter räkenskapsårels slut. skall före den 15 oktobertill lämna en redogörelse för de redovisningar som haravgetts. En sådan redogörelse avseende har lämnats. I enlighet med vad som uttalades i förarbetena till lagen (prop.1978/ 79:196, s. 42) i fråga om publicering av uppgifter angående utvecklingenav 1983/84:87 3 desvenska förelagen i och har inom utrikesdepartementetutarbetats en redogörelse för de berörda företagens verksamhet i dessa länder.Redogörelsen, som i allt väsentligt bygger på de uppgifter som kommerskollegiumhar lämnat, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Skyldigheten att lämnaredovisning till kommerskollegium gäller moderföretaget i en svenskstyrd koncernmed egen rörelse eller dotterbolag i eller . Detkoncernbegrepp som lagen därvid utgår från bygger på motsvarande begrepp iaktiebolagslagen (1975:1385). Det utmärkande för en koncern enligt denna ärbl. a. att ett bestämmande inflytande kan utövas av ell företag,moderföretaget, över ett annat, dotterföretaget. Följandeföretag har lämnat redovisningar. A. HAB 1982 Avkommerskollegiels redogörelse framgår bl. a. att vissa förändringar iförhållande till föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningenoch utvecklingen av den svenska näringsverksamheten i och Namibia.Härutöver har uppgift lämnats om att har såltsitt sydafrikanska dotterföretag. Omsättningen hos derörelsedrivande dotterbolagen ökade nominellt med4%. Med hänsyn till att inflationen i låg på 14%innebär den angivna siffran att omsättningen i realiteten har minskat med ca10% sedan föregående period. Redovisai på koncernnivå har de svenskägdadotterbolagen ett aktiekapital på ca 9,1 milj. rand (ca 64 milj. ), vilketinnebär en uppgång med ca (ca 1,8 milj. jämfört med föregåenderedovisningsperiod. Orsaken till denna uppgång är att redovisningsskyldighetenligt Sydafrikalagen föreligger för bolagen (Pty) Ltd samt (Fly) Ltd. Bolagens sammanlagdaegna kapital ökade från ca 55 till ca 65 milj. rand (ca ti /84. 1983/84:87 4 385 resp. ca 455 milj. Del lolala värdet av bolagenstillgångar minskade frän ca 188 lill ca 184 milj.rand (ca 1310 milj. kr. resp. ca 1290 milj. kr). Anläggningstillgångarnas värdeökade under samma lid från ca 25 lill ca 29 milj. rand (ca 175 resp. ca 203milj. Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till ca 9 milj. rand(ca 91 milj. Perioden innan uppgick det till ca 13 milj. rand (ca 63milj. Antalet anställda minskade från 3 569 till 3 143personer. avstannade tillväxten i den sydafrikanskaekonomin. Den ekonomiska utvecklingen drabbade de flesta industribolag, vilketlett lill alt åtskilliga förelag skurit ner produktionen och friställtarbetskraft. Det förefaller emellertid som om den utländska företagsamheten iSydafrika -dock inle den svenska - ökat sin verksamhel någol . Lagen innebär ett generellt förbud för svenska företag atlinvestera i och . Det finns dock möjlighet enligt 4 § atlmedge undantag från investeringsförbudet. Medgivande fär avse investeringar i visslföretag under elt år. Undanlaget gäller dock endast för förelag som varetablerade i eller före lagens tillkomst. Av förarbetenatill lagen framgår bl.a. (prop. 1978/79: 196, s. 38 fO att man i princip börgodta att företagen får fortsätta atl investera i sådan utsträckning som ärabsolut nödvändig för att de efter hand skall kunna ersätta förslitenutrustning. Undantaget får inte göra det möjligt för företagen all utvidga sinverksamhet i eller . Av de tolv förelag som lämnat redovisning anger sju attanskaffning av anläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. 1 tre av fallen, avseende , ochAB SKF, har anskaffningarna rört investeringar förvilka undantag från investeringsförbudet har medgivits. Fråga har därvid varilom ersättningsinvesteringar och investeringar för att förbättra arbetsmiljön.Vissa av investeringarna har dock blivit siörre än vad som angivits i ansökningarnaom undantag. För de ärenden avseende undantag enligl 4 § Sydafrikalagen somregeringen behandlat sedan föregående redovisning lill lämnas enförteckning i bilaga 2. 1 två andra fall, avseende och , har det uppgivitsatl gjorda investeringar enligt svensk god redovisningssed har kunnai omkost-nadsförasunder året såsom korttidsrnvenlarier eller inventarier av mindre värde. numera avyttrade dotterbolag (Pty) har införskaffat bl.a. en Qänstebil och en lastbil. Enligtden bedömning som kommerskollegium har gjort torde bilinköpen vara att anse somsådana investeringar som får anses strida mot investeringsförbudet iSydafrikalagen. Bolaget har inte sökt och erhållit dispens för dessa investeringar.Kollegiet har erinrat om att under de två , för vilkaredovisning lämnats till kollegiet, utan tillstånd gjort investeringar Skr.1983/84:87 5 som omfatlas av investeringsförbudel. Jag delar kommerskollegielsuppfattning att de nu ifrågavarande investeringarna avseende bilinköpen tordestå i strid mot investeringsförbudel i lagen. Mot bakgrund av bolagets tidigareagerande har jag sett myckel allvarligt pä del som har inträffat. Emellertidhar jag vid en samlad bedömning av alla omständigheterna stannat för attförorda att inte gå vidare i delta ärende. Jag har därvid särskilt beaktat atl AlveniusAB har avyttrat det sydafrikanska dotterbolaget och såledesnumera inte har några ägarinlressen i . Försäljningen har, enligl vadsom uppgivits till , orsakals bl.a. av det rådandeinvesteringsförbudet. Somframgår av regeringens redogörelse till för föregåendeverksamhetsperiod (Skr. 1982/83:80). förvärvade AB Bahco detbrittiska förelaget Record Ridgvvay ., som i sin lur är ägare lill dotterbolagelRecord Tools (Pty) Ltd i . Sistnämnda bolag har under redovisningsåretdels gjort byggnadsinvesteringar vilka enligt uppgift beslutats och påbörjatsföre Bahcos förvärv av företaget, dels investerat i viss maskinutrustning. Enliglkommerskollegiets uppfattning synes del som om en mindre del av dessa senareinvesteringar strider mol förbudet. Företagel har därefter inkommit medkompletterande uppgifter av vilka det framgår alt investeringar inte gjortsvilka skulle strida mol inveslering.sförbudel. Jag vill här poängtera att någonmöjlighel all medge undantag från investeringsförbudet för AB Bahco inteföreligger eftersom bolagel förvärvade det sydafrikanska dotterbolaget efterlagens tillkomst. Utöver vad som här redovisats kan noteras all ,som redan tidigare hade ett dotterbolag i , under hösten 1981förvärvat ett brittiskt bolag, vilket i sin lur ägde två dotterbolag iSydafrika. Det ena av dessa dotterbolag har sedermer-a avyttrats. Investeringari de sydafrikanska bolagen har förekommit under verksamhetsårel men, enligt vadföretaget har uppgivit, före det svenska överlagandet. Den typ avförvärv som AB Bahco och gjort beaklades inte vid utarbetandet avlagen. Fördel svenska förelaget kan ett sådani förvärv innebära en form av nyelableringpå den sydafrikanska eller namibiska marknaden. Delta strider mol lagens syfleatt åstadkomma en begränsning av den svenska näringsverksamheten i dessaländer. Denna fråga kommer alt las upp av Sydafrikakommillén (H 1980: 04) som bl.a.har lill uppgifi alt se över lagen om förbud mot investeringar i och Namibia.Kommittén skall enligt sina direktiv göra en genomgång av lagens tillämpning samlmed utgångspunkt från denna genomgäng kartlägga möjligheterna för attvidta åtgärder riktade mot även på andra områden. Enligt vad Jag harerfarit kommer kommittén också att bl.a. belysa frågan om svenska dotterbolagsersättning åt sina anställda under deras militärQänstgöring samt la upp fråganom koslnadsöverskridanden vid medgivna undantag från investeringsförbudel. uppdrag ligger också att se över möjligheterna till att ytterligareförkorta hand- 1983/84:87 6 läggningstidennär det gäller företagens redovisning till kommerskollegium. Utredningen avsesvara avslutad . Möjlighetentill undanlag från investeringsförbudet medför svåra avvägningar ihandläggningen. 1 avvaktan på betänkande kommer regeringenäven fortsättningsvis atl inta en restriktiv tillämpning som förhindrar de iSydafrika och etablerade dotterföretagen att expandera men som innebäratt deras verksamhel där tillåls att fortsätta. Principiella ärenden omundantag från investeringsförbudet kommer även framledes atl anmälas i ulrikesnämnden. Avslutningsvisfår Jag med utgångspunkt från lagens politiska syften konstatera följande.Kommerskollegium har bedömt efterlevnaden av Sydafrikalagen som god. Jag delari princip denna uppfattning. Den sydafrikanska regeringen har funnit anledningatt varna för ett ökat internationellt hot för sanklionsåtgärder och bl.a.hänvisat lill utvecklingen i . Den svenska lagen har således i enlighetmed dess syfte medverkat till alt fungera som en politisk signal tillapartheidregimen. Vidarehar den svenska lagen åberopats i vissa andra länder som elt exempel påönskvärda åtgärder. I , i och irepresentanthuset i har sålunda hänvisningar gjorts fill den svenska lagen.Jag måste emellertid konstatera att inget annat land vidtagit enlagstiftningsåtgärd molsvarande den svenska. I FNhar bl.a. under åberopande av den svenska lagen fortsalt att vara medförslagsställaretill en resolution som uppmanar säkerhetsrådet att vidta bindande sanktionermot nyinvesteringar och finansiella lån. Resolutionen har fått ett allt bredarestöd. Ettsyfte med lagen har varit att visa ett konkret uttryck för vår solidaritet medapartheidmotslåndel i , och i närmast berörda länder. Jagnoterar med tillfredsställelse att flera berördaländer och befrielserörelser har uttryckt sin uppskattning över lagen som ettbetydelsefullt inslag i internationella åtgärder mot apartheidregimen iSydafrika. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för de svenska företagens verksamhet i och . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1983/84:87 7 Redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrikaoch Kommerskollegiumhar i enlighet med 7 § förordningen (1979:488) om förbud mot investeringar iSydafrika och i skrivelse tillutrikesdepartementet lämnat en redogörelse för de redovisningar som svenskaföretag med verksamhet i och avgett till kollegiet.Redogörelsen avser huvudsakligen perioden den 1 Januari-den 31 december 1982. Enligt 3 § lagen(1979:487) om förbud mol investeringar i och skallredovisningarna inlämnas av svenska Juridiska personer som själva eller genomutländskt dotterförelag driver rörelse i eller . Redovisningenskall enligt 6 § upprättas med iakttagande av de allmänna redovisningsprincipersom skall tillämpas av den svenska Juridiska personen. Kollegiethar till sin redogörelse fogat redovisningar från , , AB Bahco, , , . HAB,, , Aktiebolaget , ochRederiaktiebolaget . Samtligaredovisningar utom de för och avser verksamhetsåret 1982.Esselte AB har avgelt redovisning som avser verksamhetsåret den 1 april1981-den 31 mars 1982 och SAS har avgett redovisning avseende verksamhetsåretden 1 oktober 1981den . Avde 36 bolag som ägs av svenska företag eller som svenska företag under år 1982hade ett avgörande inflylande över, torde 20 få betecknas som rörelsedrivande. Avde redovisningar som förelagen lämnat lill kommerskollegium framgår att derörelsedrivande dotterbolagen totalt omsatte omkring 287 milj. rand (ca 2000milj. under den senaste verksamhetsperioden. Detta innebär en ökning medca sedan föregående period. Med hänsyn tagen till inflationen i på14% har dock omsättningen minskat med . Det sammanlagda resultatet föreskatt uppgick till ca 9 milj. rand (ca 63 milj, kr.). Jämfört med året innaninnebär detta en relativt slor minskning. Ett par av företagen redovisadeförlust. Skr.1983/84:87 8 har de svenskägda dotterbolagen ett aktiekapital på irunda tal 9.1 milj. rand (ca 64 milj. Bolagens sammanlagda egna kapilal ökadeunder perioden från ca 55 till 65 milj. rand (ca 385 milj. kr. resp. 455 milj.kr.). Det totala värdet av bolagens tillgångar minskade underverksamhetsperioden från ca 188 till ca 184 milj. rand (ca 1310 milj. resp. ca1290 milj. Anläggningstillgångarnas värde ökade från ca 25 till ca 29milj. rand (ca 175 resp. ca 203 milj. Antalet anställda minskade från 3569 lill 3 143 personer. AB Bahco förvärvade det brittiskabolaget . bolag äger i sin tur det sydafrikanskabolaget (Pty) Ltd. köpte det brittiska förelaget LetrasetLtd, vilket i sin ägo hade två dotterbolag i . Dessa två bolag hartillkommit i redovisningen. Det ena bolaget såldes medan det andra allQämtingår i Essdtekoncernen. Av de redovisningar som förelagen lämnat lillkommerskollegium framgår att två svenska förelag är etablerade med dotterbolagi , nämligen och , som båda bedriverförsäljnings-verksamhet i . SKF har inte något dotterbolag i menhar del i etl dår verksamt bolag som är exklusiv distributör inom av SKF:sprodukter. Den svenska näringsverksamhetens omfattning och utvecklingi och framgår av bifogade tabell. Enligt kommerskollegiets redogörelse framgår att av detolv företag som lämnat redovisning sju företag anger att anskaffningar avanläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. I tre av fallen. och AB SKF var det fråga om investeringar som genomundantag från investeringsförbudet medgivits av regeringen och1982. Det rörde sig här om ersältningsinvesleringar för förslitna maskiner samtnyinvesteringar i byggnader och annan utrustning som bedömdes kunna förbättraarbetsmiljön för de anställda. I vissa fall har utgifterna för de genomfördainvesteringarna blivit mer kostsamma än vad som angivits i berördaansökningarom undantag. I två andra fall, och . rörde del sig ominvesteringar som uppges ha, enligl svensk god redovisningssed, kunnatomkostnads-föras säsom korttidsinventarier eller inventarier avmindre värde. har inte ansökt om undantag fråninvesteringsförbudet. har emellertid investerats i inventarier. Enliglkollegiet torde huvuddelen av de företagna investeringarna få anses strida motSydafrikalagen. Det kan tilläggas atl även under de tvä tidigare årenför vilka redovisning inlämnats till kollegiet gjort sådana investeringar somomfattas av investeringsförbudel. Del sydafrikanska dotterbolagel lill AB Bahco har underåret gjort 1983/84:87 9 byggnadsinvesteringar,vilka enligt uppgift beslutats och påbörjats före Bahcos förvärv. Vidare harmindre investeringar gjorts i viss maskinutrustning. Enligt kollegietförefaller det som om en del av dessa senare strider mot investeringsförbudet.Förelaget har därefter till departementet inkommit med kompletterande uppgifterav vilka del framgår alt några investeringar inle gjorts vilka skulle strida molinvesteringsförbudet. Del kan konstateras att eftersom Bahco förvärvat detsydafrikanska dotterbolaget efter lagens tillkomst kan bolaget ej medgesundantag från investeringsförbudel. , som redantidigare hade etl dotterbolag i , förvärvade eltbrittiskt bolag, vilket i sin tur äger två dotterbolag i . Det ena avdotterbolagen har sedermera avyttrats. Investeringar i de sydafrikanskabolagen har förekommit under verksamhetsårel, men enligt vad förelagetuppgivit, före del svenska övertagandet. Sammanfattningsviskonstaterar kollegiet att efterievnaden av Sydafrikalagen, som den framgår avingivna redovisningar, är god. De överträdelser som trots detta synes haförekommit , har varit av liten omfattning ochhuvudsakligen gällt anskaffningar av tillgångar som inte i någon nämnvärdmening inverkat på förelagens produktionskapacitet. rn 00 o' r« v-i 1/-1 r-' o' (-N| rj O O sO OO Tt 'c .£? 01 t/5 [.. DXi C J'C 00.5 c _ 'c > c/1 -°'b t/J 111 _ , _ CJ - = " tJ- >; se c/) CQ < c/3 : < - 00 r-- t/} o t: a OJ o '-'a cd3 cd -J Cd TJ ("J -o K "J O "j >> "j 1" u_ O (/, i5 - - = M i/i (u 1- 5" iS _' cd i. Sf - :? i; .£ itzi 'iu, 'i-oo -J H u (>i a> i- CD J t-H CJ . . C/l a,-C 5:'» U 1 OIJ I r*-, l/"l i "*- >, «/ 'fl 00 1- Tjcn )r. T3 tA )n "c Cl. 4j t/1 OJ """ oo i/i f*-l Ttr-; Tt'o 00 o ri" v£)" 1/ -o > c CO cd 1/5 00 3 C/5 -J""- ~ i'' S , t/1 o. .ti .C.2 gis: "5 i"Wö -e '"COr; u :s > c/) E i "2 oJ a. CO "> . t -o -o ; S « " " t CQ a. Li_, t/3 ra 3 c/3 r: 1 Ucd -aa"£ -J c-)< -C >. c/1 ->~ X ra _ rti 'eb «>-«-«-Jiti> r, c i 00" cd ' Cd ~ > °- "S ° Z 3 2 O CL - tu c/) t/1 cd , QJ L, cd 00 qj t/1 tn 00 tu o > c 5 "-o! ocd J.>,-------- - i" u g' o o t; o = o o c: tu U Q O O C So S t" 1- ' S8 ' S"5£_i..S PO 3 «:= - c SS 2 = 28oE o t o 00 3 aC Cd 2 " _. ii c j 00 'J2 C/1 >, cd E -E.B-S 1/3 -* ' j 00 t/1 00 cd >, iS.5 i: !d S Cd t/1 . : 00 :ii t/1 cd O) rt E 4i "C Ec/i _ Ii cd t_ OJ c'C tu cd o , , CJ c 5i UJ o -o