prop · G703128 · 1983-12-31 00:00:00 — 145 a och 185 g§§ KL. Utan att föregripa skt slutbetänkande vill kommittén härvidlag anmärka,att kommittén överväger att låta 145 a § och dess motsvarighet i § utgåur lagtexten och tas upp i förordning. Pantbrevsutredningen:I 6 kap. 5 § andra stycket förslaget tik lag om ändring i utsökningsbalken sägsatt kronofogdemyndigheten får meddela näringsidkaren förbud att pantförskriva hypoteksbrevi verksamheten. Vad händer om näringsidkaren sätter sig över förbudet? Blir pantsättningengiltig och spelar det någon roll om borgenären är i ond eller i god tro? : Den s. k. förföljelserätten enligt 1 kap. 7 § i Prop.1983/84:128 115 utredningensförslag onrfattar enligt sin ordalydelse inte det fallet att ett handelsbolag upplöses på den gmnd att samtliga andelar i bolaget övergått tik en person. DeUa är en brist och "förföljelserätten" bör vidgastik att omfatta också den situationen. Iutredningsförslagets 1 kap. 12 § ges möjlighet för borgenären att söka betalning ur egendom omfattad av företagshypotek, om verksamheten överlåts eller säkerhetens värde går ned väsenfligt. Bestämmelsen skuke kunna tiUämpas exempelvis i det faket att kredittagaren borgenären ove tande avtalar om facloring avseende sina fakturafordringar och på det sättet avsevärt minskar säkerhetens värde. Bankföreningenkan inte finna att övergångsbestämmelserna kan göras enklare än vad utredningenföreslår. Ipunkt 15 tas upp en situation där borgenären kan säga upp en fordring tkl betalning . anser att den frist , som måste förflyta från det gäldenären anmodats ställa ytterligare säkerhet innan uppsägning får ske, är alltför lång. kan, enligt vad erfarenheten visat, ett företags ekonomi hinna undergrävas helt och hållet. Fristen bör därför avkortas avsevärt, förslagsvis tik . Även detta får anses vara en väl tilltagen frist för ett företag. Utredningenhar inte föreslagit att företagshypoteket skall få någon annan ställning iförmånsrättsordningen än vad som f. n. tillkommer företagsinteckning.Bankföreningen vill ändå något beröra denna fråga eftersom den inte säkan tasupp i debatten. Förbankerna i egenskap av kreditgivare är det ett självklart intresse att desäkerheter de betingar sig har ett så gott förmånsläge som möjhgt.Bankföreningen vkl hävda att detta också är ett allmänt samhälleligt intresse. Dethar då och då väckts förslag om att staten som borgenär bl. a. för skatter ochpå gmnd av lönegaranti skulle få en bättre förmånsrätt än den nuvarande och eventuektgå före borgenär med företagsinteckning som säkerhet. För Högsta Domstolensprövning ligger nu ett mål om slututdelning i konkurs, där saken gäker omstaten på grand av lönegaranti eller en bank på grand av företagsinteckningskak ha företräde till utdelning (målet är omnämnt på s. 147 i utredningensbetänkande). Företrädama för staten i detta mål och de som i andra sammanhanggjort gällande att staten bör ha en bättre rätt än f. n. torde mena att statenvinner på att dess förmånsrätt förbättras. Omde gängse kreditgivama får en god förmånsrätt för sina säkerheter gynnar detta kreditgivningentill näringslivet. Detta medför i sin tur att krediterna nyttiggörs iproduktionen och kommer hela samhället tkl del. En god kreditförsörjning för näringsUvethjälper bl. a. tik att göra detta bärkraftigt, vkket kommer bl. a. staten tikgodo. Det är bankföreningens bestämda uppfattning att det är gynnsammast förstaten att avstå från en bättre förmånsrätt i obeståndssituationer och istället främja att samhälls-nyttiga krediter kan tikhandahållas näringslivet. 1983/84:128 116 Bankföreningenhar inledningsvis framhållit att företagsinteckning bhvit en akt vanligaresäkerhet vid la-editgivning tiU näringslivet. Det är därför viktigt att intebara utredningens förslag genomförs utan också att säkerheten får behålla denförmånsrätt den har . har framfört synpunkter som överensstämmer medStockholms Handelskammares. Sverigesadvokatsamfund: Utredningen föreslår att rätt tiU förtida betalning liksomenligt gäUande rätt skaU föreligga om rörelseegendomen tUl följd av vanvårdeller naturhändelse eUer av annan orsak försämras eker minskas så, attsäkerhetens värde nedgår väsentligt. Eikigt jordabalken stadgas om rätt tikförtida betalning i händelse av vanvård eller naturhändelse eker annan därmedjämförlig orsak. Härmed avses således åtgärder eller underlåtenhet att vidtagaåtgärder, för vilka fastighetens ägare är culpöst ansvarig samt händelser av forcemajeure-karaktär. kan undergå väsentliga men normala värdefluktuationer.Detta gäker särskkt kassamedel och banktillgodohavanden. Varalagers ochkundfordringars storlek kan vara säsongberoende. Många tklverkande företag är starktpåverkade av julhandeln med påföljd att de under stor del av året upparbetarett vamlager, vilket sedan utförsäljes under en begränsad tidsrymd motsedvanliga kreditvillkor (betalning per netto). Om ett sådant företaglämnar hypoteksbrev som säkerhet under sin korta högsäsong, kommerrörelseegendomen automatiskt att väsentligen minska därefter.Visserligen ökar kassamedlen, nya råvaror inköps och nytt färdigvamlager byggsupp successivt, men låntagaren kan dock komma att försättas i en situation, dåkreditgivare med företagshypotek som säkerhet på gmnd av värdeminskning ikreditunderlaget kan säga upp sina lån tik förtida betalning. Mot sådana kravkan låntagaren ha svårt att väija sig. Lagtexten bör omarbetas så att endaströrelsefrämmande eller onormala försämringar eller minskningar avrörelseegendomen skall kunna utgöra gmnd för förtida uppsägning. : Utredningen har inte föreslagit att "företagshypoteket"skall få någon annan stäkning i förmånsrättsordningen än vad som förnärvarande tklkommer företagsinteckning. har i sittremissyttrande tagit upp frågan och utvecklat skälen, varför det är av allmäntsamhälleligt intresse att bankemas säkerheter får ett så gott förmånsläge sommöjligt. SFF ansluter sig helt till föreningens uppfattning att det ärgynnsammast för staten att avstå från en bättre rätt i obeståndssituationer ochi stället främja att samhällsnyttiga krediter kan tiUhandahåkas näringshvet. 1983/84:128 117 Regeringsbeslut om ADB-stöd vidhandläggningen av ärenden om företagsinteckning Utredningenangående företagsinteckning avlämnade betänkandet (SOU1981:76) Företagshypotek. Betänkandet innehåller förslag tik ny lagstiftningom företagsinteckning. 1. jordabalkens panträttskonstmktiontklämpas i fråga om företagsinteckning, 2. alla näringsidkare får rätt attinteckna sin verksamhet i riket utan geografisk begränsning men med möjlighetatt begränsa inteckningama lik att omfatta en eller flera kommuner, 3. handläggningen av ärenden omföretagsinteckning förläggs tik en enda inskrivningsmyndighet där inskrivningensker med hjälp av automatisk databehandling (ADB), 4. inskrivningsdag hålls varjearbetsdag. Utredningenhar inte lagt fram något förslag om var den centrala inskrivningsmyndighetenbör lokaliseras men betonat att en förläggning till tordeställa sig billigast. Betänkandethar remissbehandlats och fått ett över lag positivt bemötande. Regeringenuppdrar åt att i samarbete med statskontoret utreda de tekniskaoch organisatoriska frågor som föranleds av ett genomförande av utredningensförslag. Utredningen bör i första hand inriktas på följande frågor. Vilken systemteknisk lösning ärfrån teknisk och ekonomisk synpunkt lämpligast för verksamheten? Bör övergången tik ADB skesuccessivt eller på en gång? Vilka blir de ekonomiska ochpersoneka effekterna av en ändrad organisation av verksamheten? Vilken avgiftsnivå behövs föratt täcka såväl övergången till ADB som den fortlöpande driften genom uttag avexpeditionsavgifter? Myndigheternaskall i sitt utredningsarbete utgå från de i betänkandet framlagda och i detföregående redovisade förslaget med det undantaget att endast s.k.riksinteckningar skall kunna beviljas. Hämlöver bör de utgå från att dencentrala inskrivningsmyndigheten förläggs till och att dennya lagstiftningen och det nya systemet skall kunna börja tikämpas den 1januari 1985. 1983/84:128 118 Den skall innehålla erforderligakostnadskalkyler och de kompletterande anslagsyrkanden för /85som kan föranledas av ett genomförande av förslagen. 1983/84:128 119 Innehåll Utredningenssammanfattning .............................. .... 1 Förslagtill lag om företagshypotek ....................... .... 3 Förslagtill lag om ändring i jordabalken .................... 13 Förslagtik lag om ändring i konkurslagen (1921:225) .. 16 Förslagtill lag om ändring i utsökningsbalken ............ .. 17 Förslagtill lag om ändring i .............. .. 19 Förslagtill lag om ändring i ................. .. 20 Förslagtik lag om ändring i förmånsrättslagen (1970; 979) 21 FörslagtiU lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören,som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 21 Förslagtik lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkom men handling ................................................. .. 22 Förslagtill lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvo skatt .............................................................. .. 26 Förslagtill lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) 27 Förslagtik lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) 29 Förslagtill lag om ändring i lagen (1978:882) om säkerhet för skatte fordringar m. m................................................. .. 32 Förslagtik lag om ändring i lagen (1981:775) om införande av utsök ningsbalken ................................................... .. 33 Förteckningöver remissinstanserna ...................... .. 34 1 Allmänt .......................................................... .. 34 2 Anpassningen till jordabalkens panträttskonstmktion 39 3 Företagsinteckningarsterritoriella omfattning m. m... .. 46 4 ....................... .. 54 5 De inteckningsberättigadenäringsidkarna ............ .. 68 6 Den inteckningsbara egendomen ........................ .. 78 7 Rörelseegendomen påindustrifastigheter .............. 105 8 Inskrivningsförfarandet .................................... 110 9 Övrigt ........................................................... 112 Regeringsbeslutden om ADB-stöd vid handlägg ningen av ärenden om företagsinteckning .............. 117