prop · G70363 · 1983-12-31 00:00:00 — Har bolaget inte bedrivit någon verksamhet på ingångsdagenfår rätten till förlustavdrag bedömas med hänsyn lill ägarförhållandena vidden tidpunkt under förluståret då verksamheten påbörjades. Vad som sägs om aktiebolag och aktier i sådana bolaggäller också beträffande ekonomiska föreningar och andelar i sådana föreningar. , företagsledare i fåmansföretagoch närstående person har den betydelse som anges i 35 § la mom. sjunde stycketa) samt åttonde respektive nionde styckena kommunalskattelagen (1928:370). 5 1983/84. Förvärvaren juridisk person -direkt eller genom förmedling av dotterföretag - aktier isådan omfattning att förvärvaren får ett bestämmande inflytande i ett aktiebolag,går aktiebolaget miste om rätten till avdrag för förlust somuppkommit före förvärvet om det inte är uppenbart att förvärvaren genomförvärvet får en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till dennesrörelse eller kapitalförvaltning. Vad nu sagts gäller dock inte ifråga omaktiebolag som enligt 35 § la mom. sjunde stycket a) kommunalskattelagen(1928:370) utgör fåmansföretag. Den somäger eller på därmed jämförligt sätt innehar aktier med mer än hälften avrösterna för samtliga aklier i bolagel anses ha ett bestämmande inflytande idetta. Vid tillämpning av första stycket gäller 8 § sjundestycket. Harbolag (dotterbolag) genom fusion enligt 174 § 1 mom. lagen den 14 september1944 om aktiebolag upplösts och uppgått i annat bolag (moderbolag), ägermoderbolaget samma rätt fill förlustavdrag, som -om fusionen ej skett -tillkommit dotterbolaget. Därest aktierna i moderbolaget vid utgången av beskattningsåreteller aktierna i dotterbolaget vid ingången av förluståret till huvudsakligdel ägdes eller pä därmed jämförligt sätt innehades -direkt eller genomförmedling av juridisk person - av en fysisk person eller ett fåtal fysiskapersoner, skall vad sagts angående moderbolags rätt att utnyttjadotterbolags förlustavdrag gälla endasl därest moderbolaget yämVÄ/ vidsistnämnda tidpunkt ägde mer än nio fiondelar av aktiekapitalet idotterbolaget. Ägdes eller innehades pä sätt sagts aktierna i moderbolagetvid utgången av beskattningsåret av en fysisk person eller ett fåtal fysiskapersoner, skall såsom förutsättning för förlustavdragets utnyttjande jämvälgälla, att denna person eller dessa personer ägde eller innehade samtliga Har ett bolag (dotterbolag) genom fusion enligt 14 kap. 8§ lagen (1975:1385) om aktiebolag upplösts och uppgått i ett annat bolag (moderbolag),äger moderbolaget samma rätt till förlustavdrag som - om fusionen ejskett-skulle ha fillkommit dotterbolaget. Ommoderbolaget vid utgången av beskattningsåret eller om dotterbolaget vidingången av förluståret var elt fåmansföretag, skall vad (" första stycketsagts om moderbolagets rätt att utnyttja dotterbolagets förlustavdrag gällaendast för det fall att moderbolaget även vid ingången av förluståret ägde merän nio tiondelar av aktierna i dotterbolaget. Har genom fusion enligt 96 § 1 mom. lagen (1951:308) omekonomiskaföreningar en kooperativ förening (överlåtande förening) upplöstsoch uppgått i en annan sådan förening (övertagande förening), äger denövertagande föreningen samma rätt till förlustavdrag som - om fusionen ejskett - skulle ha tillkommit den överlåtande föreningen. Vad i tredje stycket sagts gäller även vid fusion enligt 78 § lagen eller så gott som samtliga aktier i moderbolaget jämvälvid ingången av dotterbolagets ifrågavarande förlustår. Är ifall, som sistsagts, fråga om två eller flera aktieägare, kräves ytterligare att envar avdessa ägde eller innehade ungefärligen lika stor andel i aktiekapitalet vid detena som vid det andra av sistnämnda båda tillfällen. Hinder förförlustavdragets utnyttjande möter dock ej, där skiljaktighet iägareförhållandena betingats av att aktierna genom arv, testamente ellerbodelning övergått å annan fysisk person eller andra fysiska personer. Skergenom dom av regeringsrätten eller kammarrätt eller genom beslut av länsrätteller den mellankommunala skatterätten ändring i taxering lill statlig ellerkommunal inkomstskatt av beskaffenhet att inverka på rätlen lill förlustavdrageller på beräkningen av storleken av sådant avdrag, må - utan avseende å attlaga kraft åkommit taxering, vid vilken förlustavdraget utnyttjats eller ägtutnyttjas - besvär, under yrkande om den ändring i sistnämnda taxering som föranledesav förenämnda dom eller beslut, anföras av skattskyldig, taxeringsinlendenloch, såvitt angår taxering till inkomstskatt, vederbörande kommun. Besvären skola anföras av skallskyldig eller kommun och av taxeringsintendent från den dagbesvärsgrundande dom eller beslut meddelades. Enligt denna paragraf anförda besvär må ej företas tillavgörande, förrän den laxering, som med förenämnda dom eller beslut avses,slutligt avgjorts. I fråga om besvär, som här avses, skall vad i 103 och 104 §§taxerings- (1955:416) om sparbanker samt vid fusion enligt 87 § Imom. lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen. Beteckningarna kooperativ förening och fåmansföretag betydelse som anges i punkt 12 av anvisningarna till 29 § respektive 35 §I a mom. sjunde stycket a) kommunalskattelagen (1928:370). Ändrasgenom dom taxeringen fill stailig eller inkomstskatt pä sådant sättalt rätten till förlustavdrag eller beräkningen av avdragets storlek påverkas,får annan taxering, vid vilken förlustavdraget utnyttjats eller hade kunnatutnyttjas, överklagas även om denna taxering vunnit laga kraft. / besvären fårendast sådana ändringar yrkas som föranleds av den ändrade domen. Rätt attöverklaga har skaltskyldig, taxeringsinlendenl och, ifråga om laxering tillkommunal inkomstskatt, kommunen. Besvären skall anföras av skattskyldig eller kommun och av taxeringsintendent från den dag då domenmeddelades. Besvären får inte avgöras förrän den taxering som domenavser slutligt avgjorts. I fråga om besvär, som här avses, skall 103 och 104 §Staxeringslagen Senaste lydelse 1979:178. Prop.1983/84:63 68 lagenstadgas äga motsvarande till- (1956:623) tillämpas. lämpning.Jämväl i övrigt skola, dår skall, där inte annat framgår av ejannat framgår av vad i denna lag denna lag, taxeringslagens föreskrif- sägs, taxeringslagens föreskrifter ter tillämpas, äga motsvarande tillämpning. Regeringen äger utfärda för till-lämpning av denna lag erforderliga föreskrifter. Dennalag Iräder i kraft och tillämpas första gängen vid prövningav förlustavdrag vid taxering. Därvid iakttas dock följande. Har ägarförhållandena i etlföretag förändrats före utgången av skall - såvida inte denskattskyldige yrkar fillämpning av de nya bestämmelserna - bedömningen av omförändringen påverkar rätten förlustavdrag även vid 1985 och senare årslaxeringar grundas på den ändrade lagen i dess lydelse inlill den 1 januari1984. De nya bestämmelserna i 10 §tredje - femte styckena tillämpas redan vid taxering. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs all i punkt 3 av anvisningarna tiU 29 § och punkl 2 c avanvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370)' orden "lagen (1960:63)om räll till förlusluljämning vid taxering för inkomst" skall bytas ut mot"lagen (1960:63) om förlustavdrag". Dennalag träder i kraft . punkt3 av anvisningarna till 29 § 1981:295 punkt2 c av anvisningarna till 36 § 1981:295, 1983/84:63 69 Lagom ändring i lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledningav övergång från aktiebolag till annan företagsform, m.m. Härigenomföreskrivs att i 8 § lagen (1974:990) om den skattemässiga behandUngen medanledning av övergång från aktiebolag fill annan företagsform, m,m, orden"förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering förinkomst" skall bytas ut mol "lagen (1960:63) om förlustavdrag". Dennalag träder i kraft , 6 1983/84. 1983/84:63 70 Närvarande: f, d, regeringsrådet , regeringsrådet Mueller,justitierädet Jermsten, Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 22 september1983 har regeringen pä hemslällan av statsrådet och chefen förfinansdepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid laxering för inkomst, 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändringi lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrän aktiebolag till annan företagsform, m. m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagen om ändring i lagen om rätt till förlustutjämning vidtaxering för inkomst De remitterade förslagen innebär främst betydelsefullaförändringar i reglerna om förlustavdrag vid ägarbyte i vissa fåmansföretag,nämligen bolag och ekonomiska föreningar, som till huvudsaklig del ägs av eneller ett fätal fysiska personer. Enligt gällande bestämmelser går ett sådantföretag miste om rätten till förlustavdrag även vid relativt obetydligaförändringar i ägandeförhållandena. Genom förslaget i denna del kommermöjligheten alt bibehålla rätten till föriustavdrag att vidgas betydligt i deflesta fall. I fortsättningen skall företaget i princip gå förlustigt sinavdragsrätt endast i två fall, nämligen dels om det bestämmande inflytandet -varmed avses det förhällandet att en person innehar aktier eller andelar medhögre röstetal än hälften av det totala i företaget - vid utgången av detbeskattningsår, då avdraget skall utnyttjas, innehas av person som inle hadesådant inflytande vid ingången av förluståret (spärregel I), dels i annat fallom aktier eller andelar motsvarande mer än bytt ägare underdenna tid (spärregel II). -Spärreglerna kompletteras enligt förslaget med särskilda bestämmelser för detfall alt det inom aktieägarkretsen finns sådana närstående, som anges i 35 § 1a mom. nionde stycket kommunalskattelagen. Sådana närstående skall vidtillämpning av spärreglerna betraktas som 1983/84:63 71 en enda ägare. Enligt remissprotokollel följer avbestämmelsen alt förvärv mellan närstående aldrig kommer att medföra bortfallav rätten till förlustavdrag. Ett förvärv från utomstående, som i och för sig inleskulle falla in under spärreglerna, skulle däremot till följd av närståendebeståmmelseni vissa fall kunna medföra att spärren ändå löses ut. - Enligt remissen vidgasvidare kretsen av de företag som berörs av spärreglerna till att omfatta alla fåmansföretag.Dessutom ges regler bl. a. för att hindra att förluster hos flermansägda s. k.skalbolag utnyttjas till avdrag i samband med alt bolaget förvårvas av juridiskperson. Såsom framhållits i remissprotokollet är de nuvarandereglerna i 8 § förlustutjämningslagen så utformade att osäkerhet ofta kan rådaom i en viss situation avdragsrällen kvarstår eller ej. De nya spårreglernatorde däremot i stort sett vara enkla att tillämpa och de synes också varatillräckligt restriktivt utformade för att motverka att förlustföretag går ihandel. De nya spärreglerna torde alltså innebära en klar förbättring. Vadangår förslagen i övrigt föranleder de från principiell synpunkt ej hellernågon erinran från lagrådets sida med det undantaget alt lagrådet inte kantillstyrka förslaget fill nårslåendebeståmmelser. Lagrådet ålerkommer hårtillvid behandlingen av Den föreslagna paragrafen är till följd av de kompliceradeoch skiftande förhållanden som den avser att reglera inte lättillgänglig.Överblicken och förståelsen underlättas inte heller av att beslämmelserna hardelats upp pä åtta stycken, med olika inbördes relationer, och atl elt av demdessutom innehåller hänvisningar till ett flertal bestämmelser i en annan lag.Varje ändring som innebär att behovet av en efterföljande definition i ettseparat stycke kan undvaras bör därför tas till vara. En grundläggande förutsättning för att spärregel I eller II i första stycket skall bli tillämpligär att aktier eller andelar med mer än i företaget -vilka antas ge ett bestämmande inflytande i företaget - på utgångsdagen innehasav en person (I) eller två eller flera personer (II). Bortsett från antalet ägare liggerolikheten mellan reglerna däri att det vid Ullämpningen av spärregel II måste vara fräga om ett nyförvärvav aktier eller andelar med minst nämnda röstetal medan regel I kan utlösas avett mindre komplelteringsförvärv. En lagtext som utgår från nämnda gemensammagrundförutsättning skulle inte bara underlätta förståelsen av skillnadernamellan de båda reglerna utan också innebära att den i andra stycket intagnadefinitionen på beteckningen "bestämmande inflytande" blir obehövlig. Enligt remissprotokollet skall rätlen till förlustavdragpå grund av spärreglerna i första stycket aldrig bortfalla om någon ändring avägarförhållandena inte har ägt rum mellan ingångsdagen och utgångsdagen. Attså skall vara fallet framgår emellerfid inte av den föreslagna lagtexten. 1983/84:63 72 hindrar sålunda inte alt spärregel I blir tillämpligenbart på grund t. ex. av en mellankommande ändring i bolagsordningensbestämmelser om olika aktieslags röstvärde. Det synes också stå i godöverensstämmelse med tankegångarna bakom förslaget att förlustavdrag inte skallfå utnyttjas om en viss akfieägare tillagts det bestämmande inflytandet genomen sådan ändring i bolagsordningen. Lagrådet tillråder en sådan fillämpning. Vad beträffar spärregel II är den så utformad att dess tillämpning skulle kunnaaktualiseras redan därför att viss emission med lika rätt för aktieägarna hargenomförts efter ingångsdagen. Detta är givetvis inle avsett. anförda synpunkter 'skulle lämpligen kunna tillgodosesgenom att första och andra styckena får följande lydelse: "Ett aktiebolag, som är fåmansföretag vid ingången avförluståret (ingångsdagen) eller vid utgången av det beskattningsår för vilkettaxering skall ske (utgångsdagen), har inte rätt lill förlustavdrag om 1. aktier med mer än i bolaget påutgångsdagen ägs av en person, som på ingångsdagen inte hade aktier med så stor andel i röstetalet, eller 2. aktier med mer ån i bolaget påutgångsdagen ägs av två eller flera personer, som inte ägde dessa aktier pä ingångsdagen. Aktier som förvärvats genom emission med lika rätt föraktieägarna anses vid fillämpning av första stycket 2 ha ägts vid den tidpunkidå aktieägaren förvärvade de aktier som ulgör grunden för hans förvärv genomemissionen." De inledningsvis berörda närståendebeslämmelserna harkommit till uttryck i fjärde stycket 1. och femte stycket av förevarandeparagraf. Reglerna är i och för sig tämligen svårtillgängliga. Härtill kommeratt de inte synes entydiga till sin innebörd utan i vissa fall kan ge anledningtill tvekan eller ovisshet om hur de skall tillämpas. Redan det ispecialmotiveringen till paragrafen angivna exemplet med flera tänkbaranärståendekretsar ger vid handen att reglerna kan leda till betydandetolkningssvårigheter. Alldeles särskilt torde delta bli förhållandet - enligtden mening lagrådet bildat sig efler en ingående penetrering av olika tänkbaraexempel - om ändringar beträffande familjerelationerna och därmednärståendekretsen inträffat mellan ingångs- och utgångsdagen och dessutom etlflertal förvärv är aktuella, där aktieägare är närstående i ett fall men inte iett annat. På en lagbestämmelse måste uppställas det kravet attinnebörden av den skall kunna förstås av en insiktsfull läsare. Inte minstviktigt är detta när det gäller en skattelag; den skattskyldige måste rimligenkunna ställa anspråk på att en lagtext är så utformad att han har möjlighet attvid ett omsorgsfullt studium förstå dess innebörd och därmed kunna dra korrektaslutsatser om rättsverkningarna av ett visst handlande. Enligt lagrådets meningkan de berörda närståendebestämmelserna inte anses uppfylla de krav, somsålunda bör kunna uppställas. Lagrådet anser sig därför inle kunna tillstyrkaförslaget i denna del, sådant det kommit till uttryck i den remitteradelagtexten. 1983/84:63 73 Lagrådet vill tillägga att det i och för sig synesnaturligt att det förhållandet att aktieägare i ett fåmansföretag år närståendetill varandra beaktas i någon form vid tillämpning av spärreglerna; en sådanreglering slår väl i överensstämmelse med de beslämmelser ikommunalskattelagen som berör fåmansföretag. Det torde emellertid böraövervägas om inte närståendeprincipen kunde ges ett något annat sakinnehåll isyfte att därigenom erhålla entydiga och enklare regler. Den möjligheten stårju också till buds att en komplicerad lagtext kompletteras med laganvisningar-såsom f. ö. redan skett beträffande flera paragrafer i förlustutjämningslagen- i vilka anvisningar lagtextens innebörd närmare förklaras genom lämpligaexempel. I sista stycket lämnas en hänvisning lill vissabestämmelser i kommunalskallelagen beträffande betydelsen av bl. a.beteckningen "närstående person". Mot bakgrund av vad tidigareanförts beträffande de föreslagna närståendebestämmelserna vill lagrådel härendast anmärka, att den definition varfill hänvisning sålunda ges inle tordevara helt uttömmande för det sammanhang som avses i förevarande paragraf. Blandde som uppräknas såsom närstående i 35 § la mom. nionde stycketkommunalskattelagen återfinns således bl. a. make, avkomlings make och syskonsmake. Särskill med tanke pä innehållet i femte stycket i den föreslagnaparagrafen torde det böra uttryckligen anges att med make därvid avses ocksåefterlevande sådan. Det framgår vidare av remissprotokollet att det förutsattsatt närslåendeför-värv skall kunna göras även i fall då aktier på ingångsdageninnehas av elt dödsbo. Den givna definitionen synes inte heller vara heltavpassad för detta fall. Det må tilläggas att innebörden av begreppet styvbarnkan föranleda tveksamhet exempelvis för det fall att det aktuella äktenskapetupplösts genom äktenskapsskillnad under liden mellan ingångs- och utgångsdagen. Mot bakgrund av vad tidigare anförts angående behovet aven mer lättillgänglig lagtext vill lagrådet slutligen även ifrågasätta om detinte i varje fall beträffande begreppel närstående vore en fördel omhänvisningen till kommunalskattelagen ersattes av en i paragrafen direktinförd, uttömmande definition. Paragrafen innehåller beslämmelser som avser atl hindraatt outnyttjade förluster i flermansägda s. k. skalbolag utnyttjas genom att röstmajorileteni bolaget förvärvas av en juridisk person. Bestämmelsen i första stycketomfattar även det fallet att röstmajorileten förvärvas genom förmedling avdotterföretag till den juridiska personen. Som exempel härpå nämns iremissprotokollet att ett moderbolag låter två dotterföretag förvärva vartdera30 % av aktierna i skalbolaget. Det må tilläggas atl bestämmelsen skulle kunnatolkas sä atl den täcker även den situafionen att exempelvis ett moderbolag,som direkt äger av rösträtten i skalbolagel, köper majoriteten av aktiernai etl annat bolag, som i sin tur också äger av 1983/84:63 74 akfierna i skalbolaget. En sådan tillämpning torde dock inlevara avsedd. Lagtexten synes böra förtydligas i detta hänseende. Vad angår utformningen i övrigt av paragrafen, vilken närdet gäller beskrivningen av skalbolaget har sin förebild i punkt 1 avanvisningarna till 54 § kommunalskallelagen, synes paragrafen bli lättare attläsa om undantagsregeln i första stycket andra meningen rörande fåmansföretagfår komma lill uttryck redan i första meningen. - Andra stycket, som innehålleren definition av uttrycket "bestämmande inflytande", jämställerägande av aktier med atl aktier innehas på ett med ägande jämförligt sätt. Denföreslagna bestämmelsen korresponderar inte tillfredsställande med beskrivningenav situationen i första stycket atl en juridisk person "förvärvar" aklier;förbudet i första stycket skulle formellt inte bli tillämpligt om dentransaktion, varigenom det bestämmande inflytandel uppnäs, innebär annat änförvärv av aktier med äganderätt. Stycket synes också böra kompletteras med enföreskrift, som täcker att det bestämmande inflytandet kan föreligga genomförmedling av dotterföretag. - Slutligen ifrågasätts om inle hänvisningen fill8 § sjunde stycket lämpligen kunde ersättas med en direkt beskrivning avinnehållet där. Med hänvisning lill del anförda föreslår lagrådet attparagrafen ges följande utformning: "Förvärvaren juridisk person - direkt eller genom förmedling av dotterföretag -äganderätten fill aktier i elt aktiebolag, som inte är ett fåmansföretag, isådan omfattning atl förvärvaren får ett bestämmande inflytande i akfiebolaget,går della miste om rätten till avdrag för förlust som uppkommit före förvärvetom det inte är uppenbart att förvärvaren genom förvärvet får en tillgång avverkligt och särskilt värde med hänsyn till dennes rörelse ellerkapitalförvaltning. Vad nu sagts om äganderätt till aktier gäller även innehavav akfier på ett med ägande jämförligt sätt. Den somäger eller på därmed jämförligt sätt innehar akfier - direkt eller genomförmedling av dotterföretag - med mer än för samtliga aklieri bolagel anses ha etl bestämmande inflylande i detta. Vad som sägs om aktiebolag och aklier i sådana bolaggäller också beiräffande ekonomiska föreningar och andelar i sådanaföreningar." Den föreslagna regleringen har i princip den innebördenatt den nya lagens bestämmelser skall tillämpas åven beträffande förluster, somuppkommit före lagens ikraftträdande; har emellertid den relevanta ändringen iägarförhållandena inträffat före nämnda lidpunkt tillämpas i stället lagen idess äldre lydelse, om della är fördelakUgare för den skattskyldige. Lagrådethar inte något atl erinra mol en sådan reglering. I specialmoliveringen berörs den situationen - synbarligenavseende tillämpningen av 8 S på ett förelag som omfattas av bestämmelserna i 1983/84:63 75 paragrafen även i dess nu gällande lydelse - attägarförändringar skett genom flera transaktioner. Om ändringarna helt ligger itiden före ikraftträdandet har den skattskyldige enligt departementschefenmöjlighet att få tillämpa antingen den nya eller den gamla lagen, men samma lagmåste användas på båda transaktionerna. Har däremot ägarförändringarna skettsåväl före som efter ikraftträdandet skall enligt remissprotokollet hinder intemöta alt äldre bestämmelser fillämpas på transaktion, som ägt rum föreikraftträdandet medan den nya lagen skall tillämpas på transaktionerna iövrigt. HärUll vill lagrådet anföra följande. Frågan om rätt tillförlustavdrag kvarstår avgörs enligt 8 § - såväl i paragrafens nya som i dessgamla lydelse -av en jämförelse mellan ägarförhållandena på ingångsdagen och påutgångsdagen. Vilka transaktioner som lett fram till lägel på utgångsdagen hardäremot i princip inte någon betydelse för bedömningen. En övergångsregleringav det innehållet att, vid bedömning av om rätt till förlustavdrag föreligger,äldre lag skulle vara tillämplig på en viss aktuell transaktion och ny lag påen annan är inte väl förenlig med de materiella bestämmelserna i 8 §. En sådantillämpning kan inte heller tolkas in i de föreslagna övergångsreglerna. Istället synes det naturligt alt de förändringar i ägarförhållandena, somföreligger på utgångsdagen i jämförelse med situation på ingängsdagen, i sinhelhet bedöms efter samma bestämmelser, således i förevarande fall antingenefter den nya eller den gamla lagen. Därvid slår det enligt lagrådets meningbäst i överensstämmelse med de principer, på vilka övergångsregleringen iövrigt bygger, att rätten till förlustavdrag får, om det är till fördel för denskattskyldige, bedömas enligl äldre lag så snart någon relevant transaktion ägtrum före ikraftträdandet. Lagrådet förordar en sådan reglering. Vad nu sagts har tillämpning på det fallet alt detaktuella företaget omfattas av bestämmelserna i 8 S redan enligt paragrafensgällande utformning. Rör det sig däremot om ett annat fåmansföretag - somsåledes inte faller under den i remissen använda beteckningen familjebolag -ställer sig saken annorlunda. Förändringen av ägarförhållandena i sådanaföretag påverkar överhuvud inte rätlen till förlustavdrag enligt nu gällandebestämmelser.