prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De exempel som jag nu harnämnl visar au insalser för förbällrad landskapsinformation av meragrundläggande art i stor ulsträckning har karaktären av längsikligainvesleringar som kan lillgodogöras inom många samhällsseklorer under lång lid.På grund av den uppbyggnadstid som fordras för en riksiäckande karlering krävsbelydande framförhällning. Lanlmäleriverkel pekar i sin rappori pä fleragenerella drag i samhällsutvecklingen som leder lill behov av ökade kunskaperom landskapet m. m. Det gäller bl. a. informationens generellt ökade roll isamhället, den ökande fritiden, bevakningen av nalurresursfrågor samlenergifrågornas växande roll och intresset all ralionelll ulnyllja inhemskanaiurtillgångar. Landskapsinformalionsulredningensarbete var inriktat på att lösa föreliggande problem inom ramen föroförändrande statsanslag till karlverksamheten. Detta har inte visat sigmöjligt. En samlad bedömning av problemen på områdel och del omfallandeunderlagsmaterialet ger vid handen all resurserna för försörjning med allmänlandskapsinformalion måsle ökas om de nu gällande negativa tendenserna skallkunna brytas och om vi vill .vidmakthålla en rationell samordning inomlandskapsinformalionsomrä-del. Ett alternaliv med oförändrade resurser leder påsikl lill växande gap mellan behov av och lillgång på informalion och därmedlill alll flera provisoriska, dåligl samordnade och för samhället som helhetdyrbarare lösningar. Del är angelägel atl dennegativa utvecklingen kan brytas så snabbi som möjligl och alt en långsikligplan nu - efter en läng tid av utredningsarbete m. m. - läggs fast till grundför kariverksamhelen. En förslärkning måsle i nuvarande budgetläge i huvudsakske genom ökad inläklsfinansiering, omprioriteringar och överföring av medeltill kariverksamhelen från de verksamheter som har slörsl fördel av enförbällrad karlförsörjning. Lanimälerieis verksamhelmed kanor m. m. berör som framgår av vad jag nu har sagt en slor mängdverksamheter i samhället. Jag har vid mina överväganden om verksamhetensinriktning, omfattning och finansiering samrått med cheferna för försvars-,kommunikations-, finans-, jordbruks-, industri- och civildeparlemenlen saml medstatsråden och . FöriitsältningarjÖr en ny kartpolitik Även om den långaulredningsprocess som avsluias har inneburit ölägenheter, har den dockmedfört fördelen au beslut nu kan fallas pä grundval av ell väl genomarbelatoch hos berörda parter väl förankrat 9 1983184. 1983/84:100 Bilaga 13 118 Behoven har blivii övertygandedokumenterade och skilda förslag lill inriktning av karlverksamheten harprövats genom samråd och upprepade remisser. Tidsförskjutningen har ocksåinneburit att vissa strategiska tekniska förändringar har kunnat beaktas. Detgäller främsl ortofo-loteknikens genombrott och den successiva övergången tilluppbyggnad av dalabaser som ersättning för eller komplement lill deloriginal.Vidare har vissa regeringsbeslut om karlverksamheten som fattades är 1980kunnat få genomslag i de föreslagna produkternas utformning. harinneburit all de allmänna kartorna har kunnat göras mera kundanpassade. Deingående övervägandena kring den framlida kariverksamhelen inte minst inom lantmäteriethar också lett fram till förslag om omprioriteringar och inkomstförstärkningarsom är viktiga förutsättningar för att någon reformering av kartpolitiken överhuvud laget skall kunna komma till stånd. Av stor belydelse förlandets samlade kartläggning blir också på olika sätt den kartverksamhel somslarlades i Norrbollens län genom beslui (prop. 1982/83:120, CU 29, rskr 309). Därmed inleddes en modernisering på regional bas av denekonomiska kartan samt en uppruslning av faslighetsregislerkartorna förområden med särskill slora brisler i dessa karlor. En tidigare inleddverksamhet med vegetaiionskariering kunde förlängas. Salsningen i Norrbottenslän innebär ett första led i en offensiv karlpolitik och en ökad möjlighet attomfördela resurser för insalser i andra delar av landet. Vidare bör arbetetmed den ekonomiska kartan i efter hand kunna ge erfarenheteroch impulser lill en ökad regionalisering av kariverksamhelen som är ettviktigt inslag också i lantmäteriverkets rappori Kartpolitik 85. Del ärangelägel att Norrbotten-satsningen kan vidmakthållas också på läng sikt inomramen för den nya karlpolitiken. Jag vill betona all den inriktning motregionalisering av kariverksamhelen som lantmäteriverket anger bör fullföljassä kraftfullt som möjligt. När det gäller att merakonkret ta ställning till lanimäleriverkeis förslag lill plan förkarlverksamhet m. m. åren 1984/85 - 1993/94 är del enligl min mening Ivåförhållanden som särskill bör beaklas. Jag avser för del förslå del redantidigare nämnda omfallande bakgrundsmalerialel och del mångsidiga ulrednings-och remissförfarande som ligger bakom della. För del andra syftar jag på denlekniska utveckling som gjort all ell hell annal synsätt måste tillämpas på enplan för landskapsinformationen än vad som gällde ännu för 1970-lalelslångsikliga kartplan. senare villjag utvecklanägol innan jag går in pä lanimäleriverkeis förslag. Den lekniska ulvecklingenhar lell lill alt slutprodukterna iform av tryckla karlor numera inte är av så dominerande intresse atl en planför kartliiggning kan definieras enbart utifrån dem. Framför alll del ökadeuinyiijanilcl av ADB och övergången lilldatabasleknik men också uiveck- 1983/84:100 Bilaga 13 119 lingen inom den grafiska lekniken har gjort del möjliglall använda delmängder av landskapsinformalionen på ell mera flexibelt och för olika användare bällreanpassat säll än fidigare. Som lanlmäleriverkel närmare har utvecklat i sinrappori är del nödvändigl all anlägga en mera samlad syn pä verksamhelen. Man måsle medvelel vägamöjligheierna alt ur det samlade informaiionssyslemel la ul specifika delareller mindre bearbetade produkter, t.ex. höjddata och orlofolon, mot en högre lakl närdel gäller all förnya de slutliga,föriagshållna karlorna. ökat inbördes beroende mellan de viktigaste produklionslinjernai verksamhelen torde också bli följdenav den nu antydda utvecklingen. En kraftig satsning på en av de mera förädlade produkterna, t. ex. en förbällradtopografisk karta, kan inte genomföras om inte vissa grundläggandeförutsättningar tillgodoses i systemet. En plan förlanimälerieis anslagsfinansierade verksamhel med landskapsinformalion för dennärmasle fioårsperioden måsle alliså vara förhållandevis översikllig ochflexibel. Det är inle möjligt att i detalj långsiktigt reglera produktionsmålm.m. för specifika data eller delprodukter. Detta utesluter dock inteau planen måste ges erforderlig fasthet genom all regeringen angervilka allmänna karlor som lanlmäleriel skall producera fram lillfärdiga iryckoriginal. Dessa allmänna karlor skall ges ut i för landet enheiliga serier, anpassade lillsamhällels grundläggande och konlinuerligabehov. Härigenom anges vilka huvudsakliga produktionslinjer som skall ingå ikarisyslemel. Såväl lanlmäleriel som andra kariprodu-cenler får klara förulsällningar när del gällermöjligheierna lill följdprodukliongrundad pä det allmänna kartmalerialel. Jag förulsäller därvid all kartornas informationsinnehåll hålls tillgängligtseparerat i deloriginal och dalabaserpå ell sådanl sätt all en flexibel följdproduklion underlätlas. Mol bakgrund av vad jag nu har sagl föreligger enligtmin mening inga skäl eller förulsällningar för statsmakterna all i detaljkorrigera eller precisera lanimäleriverkeis förslag i rapporten . Förslagets huvudalternativ bör i sina huvuddrag ligga lill grund förkariverksamhelen /85-1993/94. kan jag nu redovisa förslag sominnebär att medel slälls lill förfogande för huvudallernalivel så när som på 5 milj. kr. Jag återkommersenare lill finansieringen. Dennärmare inriklningen av verksamhetenbör, mot bakgrund härav och av vissa principiella riktlinjer som jaganför i det följande, kunna planeras av lanlmäleriverkel i samråd i förslå hand med de myndigheler m. m. som ärföreträdda i verkets kartråd. Sammansättningen av kartrådet lillhörde frågor somjag avser all senare redovisa för regeringen i samband med minaöverväganden med anledning avkartsekretessutredningens betänkande (Ds Bo 1983: I) m.m. 1 anslutning lillden årliga behandlingen av lanimäleriverkeis anslagsframställningar finns möjlighel lill eveniuella ylleriigare siällningslaganden som,särskill under de förslå åren avfioårsperioden, kun komma att ertördras frän slalsmakiernas sida. 1983/84:100 Bilaga 13 120 Den forlsallakonkretiseringen av långsiklsplanen kommer alt innebära olika slag avavvägningar mellan grundläggande dala och slutprodukter, mellan traditionelloch ny teknik osv. Vid sådana avvägningar bör följande allmänna riktlinjertjäna som utgångspunkter. Del är angelägel atl såsnabbt som möjligl få lill slånd en lillfredslällande försörjning över helalandel - om än med varierande ambilionsnivåer när det gäller omloppslider o.d.- med vissa grundläggande delar av landskapsinformalionen, l. ex. höjddala ochorlofolon. Dessa grunddala m. m. har dels vikliga självsländigaanvändningsområden, i.ex. i skogsbrukels karlor, dels karaklären av grundmomenli del allmänna karisyslemel. 1 del senare avseendet är tillräckliga insatser påbasnivåerna en förutsättning för atl hela karisyslemel bättre skall kunnatillfredsställa föreliggande behov. En viss senareläggning i produktionen avtryckta kartor fär, om del visar sig nödvändigl, accepteras lill följd av nuangiven prioritering. Problem som är förknippade härmed kan reduceras genomsärskilda insatser av den lyp som den föreslagna översiktliga vägkartan i skalaI:lOOOOOinnebär. Framförallt lekniska ochekonomiska skäl talar för all övergången lill digilala meloder och ulnylijandeav databasleknik bör ske så snabbi som det är möjligl, inte minst när delgäller den ekonomiska kartan. Härigenom kan bl. a. kartmaterialet utnyttjas påett effektivare sätt i t. ex. kommunernas och skogsbrukels verksamhet. Om inteerfarenheterna frän del försök med denna lyp av karlläggning som pågår iGävleborgs län leder lill andra sluisalser, i.ex. av hänsyn till berördpersonal, bör övergången till ny leknik kunna ske något snabbare än vad somföresläs av lanlmäleriverkel. Som har framgätl av delföregående blir också framslällningen av den andra generationen ekonomiskakartor i stor utsträckning en nyproduktion. I lantmäteriverkets rapporiframhålls att också en revidering av ortofotobaserade ekonomiska kartor behöverinledas så snart som möjligl. Del gäller främsl de karlor som framslälldes islutskedet av förstagångsframställningen. Medel fördetia beräknas dock endasli jämförelseallernalivel. Enligl min bedömning bör lanlmäleriverket strävaefter atl inrymma en begränsad verksamhet av detta slag inomde resursramar som jag har beräknal. Om inledella sker, finns del risk för all avsiåndei mellan produkiionsomgängarna ökarmed älföljande förnyelse-problem av samma karakiär som . De allmänna riktlinjersomjag nu har angett och den något lägre anslagsnivån i förhållande lilllanimäleriverkeis beräkning innebär att planen måste genomföras med en någolannorlundti ambitionsnivå än vad lanlmäleriverket har föreslagil. Jag bedömerdock all de väsenlligasle inslagen i verkets huvudalternativ inte behöverpåverkas. Som exempel på bespa-ringsmöjlighcier som bör övervägas vid denfortsalla konkretiseringen av planen vill jag bl.a. peka på följande.Upprustningen av de storskaliga icgistcikartorna kan bedrivas i nägotlångsammare lakl än enligl verkels huvudallernaliv. Inom ramen lör deomfallande insalserna för produklion 1983/84:100 Bilaga 13 121 av de ekonomiska och topografiska karlorna bör detfinnas vissa besparingsmöjligheter. Behovel av ylleriigare ekonomiska kartbladi fjällområ-del bör i.ex. bedömas närmare lillsammans med berörda kommunermed hänsyn lill bebyggelseulvecklingm.m. Vegetationskarleringen bör del även forlsällningsvis kunnaavgiflsfinansieras och därigenom kunna bedrivas i planerad omfallning. Vidarebör övervägas om översiklskarlor i skala1:500000 behöver framställas för hela landet. Jag återkommer senare tilldetta. I övrigl bedömer jag all den lägreanslagsnivän inte skall behöva merän marginellt påverka möjligheterna alt genomföra den produktion somplanerats i lantmäteriverkels huvudalternativ. Milt alternativberäknas kosta i genomsnill ca 128 milj. kr. under tioårsperiodeninberäknal verksamhelen i Norrbollens län men exklusive riksgränsarbelen.Jag talar nu om kostnader i en antagen prisnivå för budgelårel 1984/85och med hänsyn tagen till nu kända löneavlal. Anslaget innevarande är är ca 105 milj. kr. i nämnda pris-och löneläge, inberäknat ca 7 milj.kr. för den redan inledda verksamheten i men exklusiveriksgränsarbelen. Jag räknar verksamheten i som en av satsningarna i den tioåriga plan som jagnu behandlar även om verksamhelen harinletts redan under innevarande budgetär. Jämfört med de 98 milj. kr.per år som jag därför anser att lanimälerieis arbete med kartor och annan landskapsinformalion f. n.kostar innebär planen all kostnadernaökarimed i genomsnitt nästan 30 milj. kr. Till följd av all denföreslagna verksamhelen också åstadkoms genom att lantmäteriverketrationaliserar och omprioriterar verksamhelen kan man producera kartor m. m.för i genomsnill ca 37 milj. kr. mer än f. n. De ökade insalsernaåsladkoms genom inkomslförslärkningar, besparingar och omfördelningar så altbudgelbelastningen lolall sett inle ökar. Verksamheten under del program somjagnu behandlar ompriorileras tillett värde av 44 milj. kr. Till följd av ökade intäkter från försäljning av karlor och användningav karlmaterial beräknas 33 milj.kr. kunna tillföras verksamheten. Genom rationaliseringsåtgärder bedömer jag alt verksamhel till ellvärde av 33 milj. kr. kan genomförasutan att resurserna ökas. De insatser i planen som avser ytteriigare upprustning av registerkartor finansieras medregisteravgifter enligl mitt förslag under anslaget D 2. Huvuddelen av detkvarstående medelsbehovet genom alt medel tillförs från försvars-,kommunikations- och jordbruksdepartementen. Genom att slutligen finansieringberäknas kunna komma till slånd från verksamheter inom industridepartementets områden del totala medelsbehovel. När det gälleranslagsberäkningen för /85 innebär förslaget sålunda attanslaget Landskapsinformalion räknas upp. 1983/84:100 Bilaga 13 122 hovet avses 3 milj. kr. slällas lilllantmäteriverkets förfogande från anslaget Bidrag lill skogsvård under niondehuvudlileln. Med hänsyn lill hurplanen bedöms möjlig all genomföra och lill den lakl med vilken omfördelning,besparingar och inläktsökningar kan uppnås bedömer jag den totala kostnadenexklusive riksgränsarbelen lill 124,3 milj. kr. budgelårel 1984/85, 122,0 milj.kr. budgelårel 1985/86, 122,9 milj. kr. budgelårel 1986/87, 122,6 milj. /88. budgelårel 1988/89 och 652,5 milj. kr! underbudgelären 1989/90-1993/94. Jag vill i dettasammanhang också erinra om all vissa av de insalser som jag nu har redovisalberör civildeparlemenlels ansvarsområde. Del gäller insalserna för atlförbällra faslighetsregislerkartorna. Denna arbetsuppgift bör ankomma pålantmäteriverket och överlantmälarmyndigheterna som ell led i den plan förderas arbele med kartor och annan landskapsinformalion somjag nu behandlar.Jag föreslår därför atl medlen för upprustning av fasiighelsregislerkartornaanvisas lill lantmäteriverket, somefler närmare prioritering av behoven fördelar medlen mellan berördaproducenter, dvs. verkel självt och överlantmälarmyndigheterna. Jag har i dennafråga samråll särskill med chefen för civildeparlmentel. Genom den inriktning avverksamheten som jag nu har förordat och genom den föreslagna omfördelningen avresurser åsladkoms en pålaglig volym- och kvalilelsökning i kartförsörjningen.Därmed ökar vikten av all del allmänna kartmalerialel kan ulnylljas pä ellrikligl säll i såväl offenllig som enskild verksamhel. Lanlmäleriel börsjälvklarl verka för all så sker. Förulsällningar för delta bör finnas genom deresurser som enligt planen sälls av för rådgivning och information inle minstpå den regionala nivån. De allmänna kartornafinansieras i huvudsak genom statsanslag. Försäljningen av förlagskariornaskall täcka kostnaderna för tryckning och dislri-bulion saml ge ell bidrag tillden grundläggande produkfionen. Ulnylijande av deloriginal o.d. förföljdproduklion belaslas med avgifter som också skall lämna ett sådant bidrag.Ett samhällsekonomiskt optimalt utnyttjande av kartmaterialet förutsätter enväl avvägd prissällning på del- och slutprodukter och ell smidigl syslem föravgiftsuttagen. Del är angelägel atl, när de grundläggande invesleringarnafinansierats genom anslag, avväga nyll-jandeavgiflerna sä alt de leder till altmaterialet används i olika lyper av följdproduklion m. m. I sammanhängd måsleemellertid också beaklas atl prissällningen inte försvårar utgivningen av detryckta allmänna kartorna. Kritik har i olikasammanhang riktats mot de regler som gäller för alt få utnyttja allmäntkartmaterial för olika följdprodukter. Kriliken avser både kostnadsnivån ochsjälva regelsyslemel. Lanlmäleriverkel har uppmärk-sammal della och avserenligl rapporten 85 all ålerkomma i frågan med ytteriigareunderlagsmaterial och förslag. När sä har skett och jag kan la slällning tillverkels förslag avser jag också la upp den i rapporten berörda frågan om ivilken utsträckning inläklsmedel från försäljning och nyltjanderäller böråterföras direkl lill den grundläggande karlverk- 1983/84:100 Bilaga 13 123 Jag har vid min anslagsberäkningutgått från atl verket liksom f. n. behåller intäkter utöver en av regeringenfastställd grundnivå. Omfördelningen inomlantmäteriverkets nuvarande anslag innebär bl. a. en minskning av lantmäterietsrådgivning till framför allt kommunerna i frågor om mätning och storskaligkartläggning. Detta har ifrågasatts av Svenska kommunförbundets plandelegationi ell remissyttrande till lanlmäleriverket. I anslulning härlill vill jag underslryka atl hela den expansionoch förändring av kart verksamheten somjag nu förordar kommer att vara avmycket stort värde för kommunerna. Särskilt den förbättradeflygbildförsörjningen, upprustningen av faslighetsregislerkartorna och denförbättrade försörjningen med ekonomiska kartor bör underlätta den kommunalaverksamheten och medföra väsentliga besparingar. Inom den regionalakartverksamheten kommer vidare all finnas utrymme för rådgivningsinsatser om änmed ändrad inriktning. Med hänsyn härtill bedömer jag de föreslagnaomfördelningarna som positiva även från synpunkt. Det är dockangeläget att förändringarna i rådgivningsverksamheten sker gradvis ochsmidigt på det sätt lantmäteriverket har föreslagit i sin rappori. Som jag harnämnt bör inriktningen av lantmäteriets anslagsfinansierade verksamhet medlandskapsinformation liksom f.n. läggas fasl genom beslut av regeringen omvilka kartor som skall vara allmänna kartor. För att skall fäinformation i frågan villjag dock redan nu i stora drag redovisa vilka kartorjag anser bör vara allmänna. Huvudserierna i densvenska kartverksamheten bör som hittillsvara den ekonomiska kartan i skala 1:10000 och den topografiska kartan i skala1: 50000. När det gäller den ekonomiska kartan ansluter jag mig till lantmäteriverketsförslag att den bör kunna ges ul som Iryckl förlagskarla i skalan 1:20000.Delta innebär fördelar för flertalel karlanvändare och för förlagsekonomin.Även i fortsättningen kommer kartoriginalen alt göras i skala 1: 10000 ochkunna utnyttjas som arbetsmaterial och som underiag för specialkartor m.m.varför tillgången lill ekonomiskt kartmaterial i denna skala blir god. Den topografiska kartan iskala 1:50000 behöver en relativt genomgripande förnyelse. En sådan innefattasockså i tioårsplanen. Den förbereds bl.a. genom ett gemensamt utvecklingsarbetemellan företrädare för försvaret och lantmäteriet. På grund av detta och ävenav andra skäl kan produktionen av en förnyad topografisk karta inledas först omett par år. I avvaktan på att den nya versionen av den topografiska kartan kanbörja framställas bör den av lantmäteriverket föreslagna vägtopografiska kartani skala 1:100000 framställas genom en snabb insats. Prop.1983/84:100 Bilaga 13 124 rimlig utsträckning förnyelsebehovet inomområdel. som vägkar-leringen i den nya topografiska kartan i skala 1:50000 förbereds. Kartan i skala I: 100000 bör tas in i serien av allmänna kartoroch fortlöpande revideras om del visar sig all den även på sikl kan ges ul meden tillfredssiällande förlagsekonomi. Översiktskartan i skala1: 250000 bör som varaallmän karla. Den marknadsanpassning som verkel eftersträvar för denna karlagenom ändrad bladindelning m. m. är värdefull. Verket anser alt det föröversiklskarlor i ännu mindre skalor än 1: 250000 inle behövs nägol särskillförfarande för all faslslälla vilka karlor som skall vara allmänna karlor. Somjag fidigare har anlylt kan jag inle anslula mig lill delta. Redan fastställdamoderna allmänna kartor inom skalområdet är internationella flygkarlan och Ivåblad av översiklskarlan i skala 1:500 000. generalkarlan och inlernalionellavärldskartan i skala 1:1 milj. samlNordeuropakarlan i skala 1: 2 milj. Belräffandeöversiklskarlan i skala 1:500000 har regeringen fidigare beslulal all de tvånordligaste av sammanlagl fem blad skall vara allmänna karlor. Jag anser alläven del mellersla av de fem bladen bör ges ul som allmän karta.Lanlmäleriverkel bör i anslulning lill bl.a. produkfionen av översiklskarlan iskala 1:250000 närmare belysa behovel av en allmän karla även i iskala 1: 500000. Tioårsplanen ger ulrymmeför bl. a. en fortsällning av den i inleddavegelalionskarleringen. Lanlmäleriverkel föreslår all vegela-lionskartanfaslställs som allmän karla. Med hänsyn bl.a. lill de relalivi begränsadeinsalser som kan göras inom de medelsramar som avsalls för ändamålel i planen ärjag inte beredd alt nu biträda förslaget. Del kan bli akluelll all pröva fråganpä nyll när bl.a. en nu pågående sludie inom slalens energiverk avvegelalionskarteringens belydelse för exploalering av inhemska energikällor harulvärderals. Jag vill emellertid underslryka viklen av all den kompelens somhar byggls upp pä områdel bibehålls och vidareulvecklas. är angelägel medtanke pä teknikens potentiella möjligheter vid naturresursinvenleringar avolika slag och för att ha ell underiag för en moderniserad topografisk karla.De insalser som görs pä områdel bör ulformas så all de ulgör led i ensuccessivl uppbyggd vegela-lionskartering över landel. Lanlmäleriverkel harockså pekal på atl den lekniska utvecklingen leder till behov av överblick överoch samordning av olika geografiska dalabaser som kan ulnylljas vidframslällning av bl. a. de allmänna karlorna. Verket anser all dess uppgift allsvara för samordning vid uppbyggandet av sådana databaser måsle ges fastareformer för all inle oralionella lösningar skall erhållas. Ävenlandskapsinformalionsulredningen förde fram förslag av denna innebörd. Jaganser del angelägel all i första hand slalliga myndighe- 1983/84:100 Bilaga 13 125 ler som ansvarar för eller slår i begrepp altbygga upp databaser med lägesbestämda data samråder med lanlmäleriverkel. Inleminsl gäller detta dalabaser vid I.ex. universitetens datacentraler och andraregionala syslem. Jag ulgår från all samråd sker i erforderiig ulsträckningulan all della behöver regleras närmare. Av vad jag nu har saglframgår atl medel för program 3 för näsla. budgetår bör beräknas medulgångspunkl i lanimäleriverkeis huvudallernaliv i verkels förslag tilllångsiklig plan för arbelel med kartor och annan landskapsinformalion, Jagutgår från en kostnadsram som är 5 milj. kr. lägre än vad lanlmäleriverket harberäknal i sill huvudallernaliv. Då behöver anslagei föras upp med . Del ylleriigare medelsbehovelberäknarjag kan finansieras på säll somjag har redogjort för. Vidanslagsberäkningen harjag beaktal del ökade medelsbehov som följer av den underinnevarande budgelår påbörjade salsningen i Norrbollens län. För översynen avriksgränsen mol har jag beräknal . Mol bakgrund av vad jagnu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslår all