prop · G70328 · 1983-12-31 00:00:00 — Föranläggningar som har tagits i drift uttas inte någon sådan skalt.Införandet av denna skatt medför enligt min mening atl skäl saknas för del av energiskaltekommilténframlagda förslaget om en med avseende på produktionssätt differentieradelskall. Frågan om beskattning av övervinster på vattenkraft har också löstsmed den nya vattenkraftskallen. Denna skalt har vidare medverkat till att dämpaen tidigare växande handel med vattenkraftslillgångar. En begränsad tekniskjustering av lagen kommer enligt vad jag har erfarit att senare föreslås avchefen för . Därvid kommer vissa smärre oönskadeimporteffekter atl behandlas. Jaggår nu över till att behandla frågan om användning av stora avkopplingsbaraelpannor inom industrin och i fjärrvärmenälen. I1981 års energipolitiska beslul uttalade atl tillgänglig elproduktionskapacitetbör användas för att så effektivt som möjligl ersätta olja och att ett sätt atlåstadkomma detta är all använda elpannor i Qärrvär-menät och inom industrinunder perioder när elkraftproduktionen sker helt Prop.1983/84:28 32 med kärnkraft och vattenkraft. uttaladesamtidigt att det är olämpligt att använda elpannor i Qärrvärmesyslem omsamtidigt någon del av landets elbehov täcks genom produktion i oljeeldadekraftvärmeverk eller mottrycksanläggningar. För egendel vill jag anföra följande. Utformningen av elanvändningspolitiken under1980-talet är en väsentlig del av energipolitiken. Från samhällsekonomisksynpunkt är del angelägel alt tillgänglig vattenkraft och kärnkraft utnyttjas.Den förväntade goda fillgången på relativt billig elektrisk kraft böri förstahand komma industrin till godo. I andra hand bör den användas för uppvärmning.I enlighet med riktlinjerna för energipolitiken sker en del avoljeersättningen genom atl olja för uppvärmning ersätts med el. Denna övergångfår dock inte låsa oss vid en alltför hög elanvändningsnivå . Ett sätt atl ulan framtida läsningar la till vara enbetydande del av den för uppvärmning tillgängliga elenergin är att använda deni elpannor i Qärrvärmesystem. Vid utbyggnad av ett Qärrvärmesystem är detviktigt alt möjligheterna till hushållning beaktas för att systemet inte skalllåsas till en för hög värmeanvändning. Investeringar i stora elpannor ärbilliga och har kort avskrivningstid. Delta skapar förutsättningar för enframlida minskad värmeanvändning ulan att de fasta avgifterna behöver höjaskraftigt. I fjärrvärmesystem där effektbehovet täcks av andra pannor, innebäranvändning av elpannor som är avkopplingsbara att de oljeeldade pannorna kantillfälligt stängas av och värmeproduktionen övertas av elpannor när elfillgångenså medger. Vid andra tillfällen under årel, när kraftsilualionen så påfordrar,kan värmeproduktionen åter övertas av de oljeeldade pannorna. Mycket god tillgång till billig elkraft förekommer närproduktionen sker med enbart vattenkraft och kärnkraft. Denna situationförutses uppträda vissa tider under elt begränsat antal år framöver.Vid andra tidpunkter kan dock olja komma alt användas för elproduktion. Del ärdärför angeläget att de slora elpannornas, användning kan styras med utgångspunktfrån situafionen i kraftssystemet. Denna styrning kan uppnås om elpannornaanvänds inom ramen för s.k. tillfälliga abonnemang. I dessa ingår som villkoratt kraftleverantören, när så erfordras av kraftsystem-skäl, har rätt atlavbryta leveranserna av elpannekraft. Om elpanneägarna skulle välja ordinarieabonnemang är det risk för alt elpannorna kommer alt utnyttjas även när oljeeldadkraftproduktion pågår. En förutsättning för att investeringarna i avkopplingsbaraelpannor skall bli så stora som är önskvärt från energipolitisk synpunkt ärenligt min mening alt fortsatt stimulans ges till användning av avkopplingsbaraelpannor. Återbetalning av allmän energiskatt bör mol denna bakgrund kunna beviljasför elenergi som förbrukas i avkopplingsbara elpannor då elenergininte behöver ersättas av oljeeldad elproduktion i kraftsystemet. Det ärväsentligt att denna återbetalning kommer konsumenten tiU Prop.1983/84:28 33 del och inte leverantören. Med hänsyn härtill är avsiktenatt statens pris-och kartellnämnd skall få i uppdrag att övervaka all avtalenutformas så atl återbetalningen kommer konsumenten till del. Reglerna för denna återbetalning bör gälla för åtmjnstoneett antal år framöver. Härigenom får kommunerna fastaplaneringsförutsättningar. Effekterna av denna skatteåterbäring bör utvärderasså att ställning kan las till frågan om behovet av fortsatt skatteåterbäringför avkopplingsbara elpannor. finns det anledning att noga följaelanvändningens utveckling. Jag kommer att föreläggaregeringen förslag om en samlad energiplanering. Därvid kommer bl.a. atlbehandlas frågan om användningen av el för uppvärmningsändamål. De nuvarande bestämmelserna om skattebefrielse för elleveransertill avkopplingsbara elpannor har vållat tolkningsproblem. För atl lösa frågornaom kontroll och tillsyn samt för att underlätta riksskatleverkets tillämpninganser jag att skatt bör las ul för användning av el i dessa pannor men att enmöjlighet till återbetalning av skatten bör finnas om vissa klart angivnavillkor är uppfyllda. En återbetalning av den allmänna energiskatten bör kunna skei fråga om skatt på elkraft som förbrukats i en elpanna med en effekt större änen megawalt om ingen oljebaserad elproduktion av energibalansskäl har förekommit inom landet om minst femdygn. Ett annat villkor bör vara att värmebehovet kan tillgodoses på annat sätl,dvs.genom förbränning av gasformiga, fasla eller flytande bränslen eller genomutnyttjande av värmepumpar eller spillvärme. Vidare bör krävas altmätaravläsning har gjorts i början och slutet av den period som återbetalningenavser. I fråga om inköpt kraft bör också krävas att abonnemanget innehållervillkor som ger leverantören räll att avbryta leveranserna av elpannekraft närså erfordras av kraftsystemskäl. Det bör vara den som ansöker om återbetalningsom har alt visa att villkoren för återbetalning är uppfyllda. Den utredningsom den sökande har bör vara framställd på ett sådanl sätl att det lätt kanutläsas om villkoren är uppfyllda. Enligt vad jag har inhämtat bör tillämpningen av härföreslagna regler inte vålla några praktiska problem. Inte heller bör deluppstå några kontrollproblem. En bestämmelse om när skatleåterbetalning föravkopplingsbara elpannor kan medges bör föras in i en ny paragraf i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt. Vidare bör lagen kompletterasmed möjlighet till ålerkrav vid felaktig återbetalning. 2.2.5 Skattebefrielse inom transportområdet Enligt lagen (1957:262) om allmän energiskalt medgesavdrag för skalt på motorbränsle som används för drift av järnväg, flygplaneller vissa 3 1983/84. Prop.1983/84:28 34 Delsamma gäller för elektrisk kraft som levererastill kommunikationsföretag för bandrift. Enligt lagen (1961:372) ombensinskatt finns motsvarande avdragsregler för bensin som används förframdrivande av låg och luftfartyg. För drift av bensindrivna fartyg inkl. frifidsbåtarfår däremot endast beskattat bränsle användas. Genom en lagändring tidigare iår medges fr.o.m. inte heller avdrag för motorbrännolja somanvänds i fartyg som anvämds för fritidsändamål eller annat privat ändamål. 1den proposition som föregick lagändringen (prop. 1982/83:99) uttaladeföredraganden att han avsåg att senare återkomma till frågan om undantagen förenergi som används för drift av järnväg, flygplan och fartyg över huvud tagetbör finnas kvar. Energiskatlekommitlénhar utifrån en strikt energipolitisk utgångspunkt framhållit att alla användareav energi bör betala energiskatt och alt nuvarande undantag saknar energipolitiskmotivering. Kommittén har emellertid funnit det omöjligt alt f. n. låta SJbära den kostnadsökning som skulle kunna uppstå om undantaget slopades. Avkonkurrensskäl bör enligt kommittén undantagen för övriga trafikgrenar inteheller slopas. Kommittén föreslog därför all de nuvarande undantagens giltighetförlängs. För egen del vill jag efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet anföra följande. Den del av den allmännasamfärdseln som skulle kunna komma i fråga för en beskattning ärinrikestrafiken. En beskattning av den yrkesmässiga utrikestrafiken skulle ledatill stora kontrollproblem och en överflyttning av inköpen av bränsle tillannat land i de fall delta är möjligt. 1 likhet med vad kommittén harframhållit aren beskattning av den kollektiva spårbundna trafiken intemeningsfull f. n. Detsamma gäller också den yrkesmässiga sjöfarten ochtrafikflygel. En beskattning av trafikflyget skulle dessutom kräva all detnuvarande skattepliktiga området utvidgades. Den nuvarande skattefriheten förjetbränsle grundas inle på ett avdrag utan på att detla bränsle, flygfologen,över huvud taget inte omfattas av skatteplikten. Däremot bör enligt min mening en beskattning av den bensinsom används i sportflygplan och andra privata plan kunna övervägas. Det bränslesom används för andra fritidsändamål, l.ex. i bilar och båtar, är redan i dagbeskattat. Systemet med skattefria inköp till flygklubbar ochrestitution av skatt har lett till administrativa och kontrollmässigasvårigheter för riksskalteverket. Till ansökningar om restitution harsökandena fogat kvitton från bl.a. bensinaulomater. Några reella möjligheteratt kontrollera att del köpta bränslet verkligen har använts i flygplanen tordeinte finnas. Även bortsett från dessa svårigheter föreligger det inte någrabärande skäl för atl bibehålla skattefriheten för bränsle som förbrukas iflygplan när de används för fritidsändamål eller andra privata ändamål. Inteminst rättviseskäl talar för atl också delta bränsle beskattas. Den åsyftadeändringen kan enklast uppnås genom att denna begränsning införs i 7 § 1 mom. d)lagen 1983/84:28 35 (1961:372) om bensinskall. Den ändring i energiskattelagen som gjortsför fartyg, då de används för likartade ändamål, bör i förtydligande syfteändras något och utvidgas till att också gälla luftfartyg. De nu förordade ändringarnainnebär att flyget fortfarande behåller sin skattefrihet då planen inte användsför fritidsändamål eller privata ändamål. Detta gäller t. ex. bmksflyg,skogsbrandbevakning, målflygning, skol-flyg, räddningstjänst, jordbruksflyg,trafikövervakning, frivilliga flygkåren, bogsering av segelflygplan och andrauppdrag som utförs mot ersättning. Avdragsrälten bibehålls också t.ex. då ettföretag med eget flygplan utför transporter i den egna verksamheten. Taxiflygoch annat personflyg som utförs mot ersättning bör också fortsättningsvis fåske med skattefritt bränsle, även om passagerarnas ändamål med resan är frilidsbe-lonal. Ienlighel med vad jag nu har anfört har i samråd med chefen för finansdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 2. lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskaU, 3. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 4. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 5. lag om ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskalt. Medhänsyn till lagstiftningsärendets enkla beskaffenhet anser jag alt någolyttrande från lagrådet inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen detsatt antaga lagförslagen, detsatl godkänna de av mig förordade riktlinjerna för den framtida energiskattepolitiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:28 36 Energisltattelioinmitténs sammanfattning av (SOU 1982:16) Sliattpå energi 1föreliggande betänkande redovisar energiskattekommittén förslag till nyenergibeskattning samt belyser effekter i olika avseenden av denna beskattning. Idetta avsnitt ges en översikt av betänkandets disposition och huvudsakligainnehåll samt en sammanfattning av kommitténs förslag och en kortfattadredovisning av de bedömningar som legat till grund för förslagen. Vidareberörs de allmänna utgångspunkter som kommittén arbetat efter. Kommittédirektivenredovisas i sin helhet i appendix 1 (ej här). Enligt'direktivenär det angeläget att energibeskattningen får en utformning som ger bästamöjliga energipolitiska styrfunktion som de miljömässiga aspekterna tillgodo;»esoch beskattningens stalsfinansiella betydelse beaktas. Det framhålls särskiltatt skatten bör utformas så att den främjar användning av sådana energivarorsom ersätter olja. Detankommer inte på kommittén att överväga förändringar i den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter. Beträffandesjälva skaiteulformningen anför direktiven att kommittén bör prövamöjligheterna att inrymma det nu energiskattebelagda området undermervärdeskatten samt införa en ny samhällsekonomiskt avvägd energiskatt iimport- och producentledet. De sammanlagda skalteförslagen skall vidaretillföra staten oförändrade statsinkomster. KapitelI innehåller en redogörelse för hur arbetet i kommittén varit upplagt samlkontakter med olika intressentgrupper. Kapitlen2-5 beskriver nuläget i ett antal avseenden. I kapitel 2 redovisasenergisystemets struktur betriffande produktion, distribution och användningav olika energivaror. Här diskuleras också tekniska och ekonomiska möjligheteratl höja verkningsgraden i olika energiomvandlings- och distributionsled. I kaptiel3 och 4 beskrivs nuvarande punklbeskattning på energiområdet samlmervärdeskattesystemets generella uppbyggnad. I kapitel 5 redovisas nuvarandeenergibeskattnings toiala stalsfinansiella avkastning samt fördelning på olikakategorier skattskyldiga. Prop.1983/84:28 37 I kapitel 6 redovisas och analyseras ett antal strategiskafrågeställningar inför en omläggning av energibeskattningen samt diskuterasvilka samband som råder mellan energipolitiken och övriga samhällsmål. Härkartläggs också de faktorer som påverkar energipolitikens långsiktigainriktning samt energibeskattningens begränsningar och möjligheter somstyrmedel. Tyngdpunkten i betänkandet ligger på kapitel 7 sominnehåller kommitténs överväganden och förslag. Kapitel 8 inrymmer enkvantitativ effektredovisning av kommitténs förslag. Huvudmotivet för den här föreslagna omläggningen avenergibeskattningen är att denna bättre skall tjäna som energipolitisklstyrmedel. kan under bedömas stå införomfattande svåra och kostnadskrävande omställningsproblem ienergiförsörjningen. Oljeberoendet skall - enligt statsmakternas intentioner -väsentligt nedbringas. Oljeersättningsprogrammel innebär att oljeanvändningeni landet fram skaU minska med , vilkel innebär atloljans andel av den totala energikonsumtionen skall minska från nu till40 % . Därefter skall ytterligare minskning ske. Energiförsörjningenskall i huvudsak baseras på varaktiga, helst förnybara och inhemskaenergikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. föreliggande prognoser visarpå svårigheter alt realisera dessa mål. För att uppnå statsmakternas målsättningarerfordras mycket krafiigt tilltagna styrmedel. Betydelsen i sammanhanget av prisslyrninggenom skatter och avgifter betonas särskilt energipoliUskariktlinjer som ell huvudmedel att genomföra energipolitiken. Kommittén anser att en självklar utgångspunkt för ettminskat oljeberoende är ett effektivt energihushållningsprogram, men ansersamtidigt del som tveksamt att vågaräkna med mycket slora resultat på grundval av energibeskattningens dimensioneringoch inriktning. Man bör också med viss försiktighet motse effekterna av olikaekonomiska styrmedel eftersom kunskaperna om deras påverkan på ex.energianvändningen är ofullständiga. Därtill kommer ovissheten om den internationellaprisutvecklingen på framförallt olja och kol. Energiskatlekommitlén vill emellertid redan här markera atlom statsmakternas ambitioner beträffande den framlida energiförsörjningen -inte minst i fråga om oljeberoendet skall kunna realiseras måste flera ochkraftigt tilltagna styrmedel sättas in. De kalkyler beträffande energianvändningen somredovisas i kapitel 8 är behäftade med relativt stor osäkerhet. Detla gäller isynnerhet om den totala nivån för energiförbrukningen. Men osäkerhet råder äveni andra avseenden. Med de antaganden som beräkningarna bygger på pekar 4 Riksdagen1983/84. 1983/84:28 38 de skattesatser som kommittén bedömt som möjliga bl.a. medhänsyn till sociala skäl, på att oljeberoende kommer alt liggaöver de som målsättningen anger. Den av kommittén föreslagna skärpta energibeskattningenbidrar till alt styra mot de långsikliga energipolitiska målen men är enligtkommitténs mening otillräcklig att som enda styrmedel förverkliga de energipoliliskaprogrammen. Risk föreligger exempelvis atl introduktionen av inhemska bränslenkommer att gå långsammare än vad som förutsatts och all inle heller denberäknade kolintroduktionen kommer alt uppnås inom det aktuellalidsperspektivet. Kommittén noterar mol denna bakgrund atl statsmakterna enligtbeslul av regering och riksdag vid sidan av energibeskattningen kommeratt sätta in andra typer av styrmedel - såväl administrativa som ekonomiska -samt information och rådgivning för att förverkliga de energipolitiska målen. Nuvarandeallmänna energiskall slopas och ersätts av en mervärdeskatt pä energi (dock mednedan angivna begränsningar) samt en ny energipolitisk styrmedelsskatl. Följandebegränsningar i mervärdeskattens omfattning föresläs: 1 drivmedlenbensin, gasol och motoralkoholer inryms ej under mervärdeskatten 2 Qärrvärme ochstadsgas ingår under mervärdeskattens 60 %-regel. Den nyastyrmedelsskatten får samma statsfinansiella omfattning som nuvarande allmännaenergiskatt. Det sammanlagdaskatteinlaget på energivaror i form av mervärdeskatt på energi samt nystyrmedelsskatt överstiger nuvarande energibeskattning med ca 5000 milj. kr.,dvs. lika myckel som en mervärdeskatlebe-läggning enligt ovan kan beräknas ge. Det sålundaökade skatteintaget återförs till konsumenterna genom en sänkning av dengenerella mervärdeskatleprocenlen på alla varor och tjänster, innebärande altskatten på ett genomsnittshushåll i stort blir oförändrad. Utifrån en för olika energislag framräknad energilikformigbas har skattesatsdifferentieringar skett i sänkande resp. höjande riktning,med hänsyn till en bedömning av energislagen med avseende på energipolitiskaoch miljöpolitiska syften. Prop.1983/84:28 39 - Skattesatsen enligt den nya slyrmedelsskaltenpå eldningsoljor, motorbrännolja m. m. föreslås uppgå till /m mot nugällande / m\ Tjocka eldningsoljor med myckel låg svavdhalt föreslåsdock erhålla en skatterabatt på /m\ Inkl. nuvarande beredskapsavgifi på89 kr./m' och mervärdeskatt uppgår skatten på Eo 1 för exempelvis hushållentill ca /m\ - Kotskatten höjes till 83kr./ton, mot nu /ton. Kommittén vill dock markera denosäkerhet som f. n. präglar kolområdel vad gäller framtida miljökrav samt ev.krav på beredskapslagring. 1 den avvägning av kolskaltens nivå som kommitténgjort har dessa ev. framtida kostnader för kolanvändning ej kunnal beaktas. - Inhemska fasta bränslen träffasej av den nya slyrmedelsskalten, men -liksom i nuvarande ordning - avmervärdeskatt. Kommittén har i sin bedömning därvid även beaktat frågan omsådan vedråvara som används både för industriellt bruk ochuppvärmningsändamål, men anser alt berörd fråga lämpligen bör hanteras medadministrativa styrmedel. - Naturgasen beskattas med 50kr./per I 000 m\ - Elskatlen differentieras efterframställningssätt. Kärnkraft- och vattenkraftverken påförs en skatt på 2 öreper utlevererad kWh. För övrig elkraft beskattas utnyttjad råvara. Elkraftframställd på basis av inhemska fasta bränslen går därmed fria från densärskilda styrskatten. Detr samma gäller vindkraften. Dessa typer av elkraftbeskattas endast med mervärdeskatt. Inkl. mervärdeskatt kommer elbeskattningenför ej mervärdeskatteskyldiga all variera inom intervallet /kWh.Näringslivets elskattebelastning stannar vid /kWh. - Kommittén föreslår ingenförändring i det nuvarande totala skalteuttagel på normalbensin, däremot en skatt-erabattpå blyfri bensin. Denna skatterabatt skall vidare gälla miljövänligaalternativa drivmedel. - Kommitténföreslåratt skattebelastningen på vissa näringsområden som är hell befriade från energiskalt eller åtnjuter vissa dispenser från skatt, inte förändras. Dispensreglerna föreslås dock förändras sä atl beskattningen ger bättre incitament till energihushållning än f, n. - Kommitténanser att en sådan ev. beskattning ej skall ske inom energi beskattningens ram. - Kommitténsjämfört med nuläget skärptare energibeskattning kan bedö mas främst beröra småhusägare med oljeeldning saml hyresgäster i flerfamiljshus med egen oljepanna. Kommittén föreslår därför en över- 1983/84:28 40 gängsvisdämpning av skatteökningen på dessa hushållskalegorier genom att underförslagsvis en tvåårsperiod låta eldningsoljorna beskattas enligt mervärdeskattens60 %-regel. Härigenom skapas ökat tidsutrymme för en anpassning av dessakategoriers energikonsumtion. 1983/84:28 41 Remissyttranden över energisliattekommitténs betänliande (SOU1982:16-17) Sliatt på energi Betänkandet(SOU 1982:16-17) Skatt på energi har varit utsänt på remiss. YUranden har avgetlsav (), transportrådei, (), riksskatteverkel(RSV), generaltullstyrelsen, statens pris- och kartellnämnd (SPK),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), staiens naturvårdsverk,, statens industriverk (SIND), ,energiforskningsnämnden, , länsstyrelseni , mervärde-skalteutredningen (Fi 1971:05), vägtrafikskatleulredningen(B 1977:05), energisparkommittén (I 1974:05), oljeersäUningsdelegationen (I1979:01), , , , (), Kraftsam, , , , (), , ,. , , , AllmännyttigaBostadsförelag (), , , , KemiskaIndustrikontor, . (), , UHÄhar bifogat yttranden från universiteten i , , , Göteborgoch . Härutöverhar yttranden inkommit från Fristående Remissinslilutel. , , och . 2 Allmänna frågor och förutsättningar Remissopinionensövervägande majoritet är negativ till det framlagda energiskaUeförslaget. Endaslelt fåtal remissyttranden stöder förslaget helt utan reservationer. Förslagets utformningskulle enligt direkfiven vara bestämd av främst energipolitiska mål. Enligtflertalet remissinstanser uppfyller förslaget inte denna målsäUning. Avvikelsergentemot de energipoliliska målen har uppmärksammals i främst tre avseenden:otillräcklig styrning mol inhemska och förnybara energikällor, otillräckligaincitament för energihushållning Prop.1983/84:28 42 samt olämplig fördelning av styrning för energihushållningmellan näringslivet och hushållssektorn. Oljeersällningsdelegationen menar att förslaget inlekommer att medföra nämnvärt ökade möjligheter alt öka eller begränsaanvändningen av olika energislag i den riktning som har beslutats av riksdagen.RRV anser att förslagets styreffekter inte uppväger administrativa och andranackdelar. Verket föreslår att skatleinstrumentet används för styrning av energiutvecklingenpå och att den kortsiktiga styrningen sker med andra styrmedel. RRVanser att arbetet på atl bygga upp elt energiskattesystem som ger god energipolitiskoch miljöpolitisk styrning kan ulgå från den nuvarande energibeskattningen. Kraftsam påpekar atl målsättningen om energiskalten somett energipolitiskl styrmedel genom begränsningar i form av dispenser ochövergångsbestämmelser har inskränkts till att omfatta endast avenergianvändningen. LRF menar atl inhemska energikällor inte får del stöd somdirektiven eftersträvade och anser all kommittén har varit mer intresserad avall skapa rättvisa mellan olika energisystem än att ge skattesystemet en energipolitisklriklig utformning. anser alt kommittén sannolikt övervärderalmöjligheten att med skatter styra mot energipoliliska mål. anser att kommitténsmarknadsekonomiska betraktelsesätt borde ha kompletterats med en redovisning avkonkurrenssituationen mellan olika bränslen resp. mellan energitillförsel ochenergibesparingsåtgärder för olika aktörer. Nämnden anser att förslaget inlemotsvarar givna direktiv och innehåller otillräckliga analyser av konsekvenser.Liknande synpunkter framförs av , , Juridiskainstitutionen vid och vidGöteborgs universitet. menar alt förslaget inte medför någrapåtagliga effekter från energihushållningssynpunkt.