prop · G703118 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag förordar vidare att samma princip som innevarande år gälllför resurser till studie- och yrkesorientering skall tillämpas ifortsättningen. Med denna utgångspunkt skall beloppet för /84(105300kr.) räknas upp fill löneläget den Ijanuari 1984. Det bör ankomma påregeringen att när resultat av årets löneförhandlingar föreligger göra denerforderliga justeringen av bidragsbeloppet. Motsvarande gäller även förstatsbidraget till pedagogisk stödpersonal enligt beslut (prop. .1982/83:1 s. 59, UbU 10, rskr 63). I övrigt räknar jag endast med automatiskakostnadsökningar för riksinternatskolorna. För /85 beräknarjag17 milj.kr. till driften av dessa. Innevarande budgetår utgår statsbidrag till fyraprivatskolor. För /85 räknar jag, liksom SÖ, med oförändratantal skolor och oförändrad organisation vid dessa skolor. Jag hänvisar äventill vad'jag i det föregående anfört om det framtida statsbidraget till samt Göleborgs högre samskola. Jag har beräknat avlöningsbidraget till i genomsnitt96,, vilket inne-, bär en oförändrad bidragsnivå jämfört med innevarandebudgetår. Jag förordar att oförändrade principer för tilldelning avresurser till studie- och yrkesorientering skall tillämpas för privatskolorna.Det bör således ankomma på regeringen att när resultat av åretslöneförhandlingar föreligger göra den erforderiiga uppräkningen avbidragsbeloppet. I besparingssyfte föreslår jag en fortsatt avveckling avden statliga regleringen avseende elevhem. Jag beräknar därför fi-ån budgetåret1984/85 inte längre något statsbidrag till avlönande av föreståndare videlevhem för elever vid enskild läroanstalt (besparing . För /85 beräknarjag 2l,8milj.kr. Ulldriften av fyra privatskolor. I likhet med SÖ räknar jag med återgång till fullt utnytQadorganisation vid i /85. För budgetåret1984/85 beräknarjag 2,4milj.kr. till driften av i . Idetta belopp ingår statsbidrag till pedagogisk stödpersonal enligt dén konstruktionsom beslutat (prop. 1982/83: 1 s. 59, UbU 10, rskr 63). För de båda lanthushållsskolorna Apelrydsskolan och Vackstanässkolanberäknarjag 2 milj. kr. som bidrag till driften. Jag vill för dessa skolorerinra om vad jag föreslagit i det föregående beträffande avveckling avstatsbidrag till undervisningsmateriel. Prop.1983/84:118 40 Fristående skolor utan statligt reglerade tjänster Jag behandlar nu de lidigare enskilda yrkesskolorna. Jaginleder med en sammanfattning av SÖ:s förslag i dess anslagsframställning /85. Av de skolorför vilka enligt statsbidraget skall avvecklasåterstår endast (). I skrivelse tillregeringen föreslog SÖ att bidraget till STI skulle avvecklassuccessivt fr. om. Förhandling om definitiv tidpunkt och omformer för eventuell kommunalisering skulle enligt SÖ:s förslag föras medskolstyrelsen i . Skolstyrelsen har enligt vad SÖ erfarit för avsiktalt ställa ändamålsenliga lokaler till STI:s förfogande. SÖ räknar med attelevintagningen upphör fr.o.m. , varvid statsbidraget kanminskas med ca 1,5 milj. kr. till lärarlöner /85. Åtta av skolornamed bidrag ur anslaget har utbildningar inriktade på olika branscher och kanenligt SÖ:s mening jämställas med företagsskolor. Till företagsskolor utgårinte längre statsbidrag. SÖ anser att inte heller dessa åtta skolor bör varaberättigade till statsbidrag fr.o.m. /85. Nyckelviksskolanhar begärt en ökning av statsbidraget med . för att kunna genomföra enhöjning av lärarlönerna samt sänkning av undervisningsskyldighelen. Dessulomanser sig skolan behöva för utbyte av kontorsmaskiner. Några nyaläroplaner föreligger f.n. inte och inte heller någon annan förändring avlärarnas arbetssituation som kan motivera den begärda löneökningen. På grundhärav avstyrker SÖ ökningen. Huvudmannen förMariahissens grafikskola har i skrivelse till regeringen den 18 maj 1983anhållit atl nämnda skola skall bli berättigad till statsbidrag enligt 1 §förordningen (1971: 342) om enskild yrkesutbildning. Statsbidragsbehovet /85 uppges uppgå till . SÖ avstyrker att berättigas tillstatsbidrag. För övrigaskolor föreslår SÖ att medel beräknas för i huvudsak oförändrad organisation. SÖ har förbudgetåren 1981/82 och 1982/83 i stort sett endast kunnat medge skolornaoförändrat statsbidrag jämfört med vad de tilldelats för /81.Flera skolor har stora eftersläpande underskott. På grund härav befinner sig deenskilda yrkesskolorna nu i ett mycket svårt läge. Om skolorna inte kan medgesstatsbidrag /85 så att förutom pris- och löneökningar äveneftersläpande underskott täcks, blir många av dem tvungna att lägga nedverksamheten. Prop.1983/84:118, 41 Den enda möjligheten till intäkter utöver statsbidraget ärenligt SÖ för flertalet skolor elevavgifterna. Många skolor anser att de nunått gränsen för hur mycket elevavgifterna kan höjas. SÖ anser att flera av skolorna har stor betydelse frånhantverksmässig och kulturell synpunkt. För alt öka stödet till dessa skolor såatt de skall kunna fortsätta sin verksamhet i oförminskad omfattning anser SÖatt ytterligare en milj.kr. härför bör beräknas under anslaget. SÖ har för dessa skolor redovisat ett totalt medelsbehovav . Jag har i det föregående föreslagit (avsnitt 4) att ettnytt statsbidragssystem för fristående skolor utan statligt reglerade Qänsterskall tillämpas fr.o.m. . Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag all SÖ ges i uppdrag att inkomma med underlag förtillämpning av det nya statsbidragssystemet för nu berörda skolor. Jag har vidare redovisat (avsnitt 3) att statsbidragettill sju fristående skolor med branschintern utbildning skall upphöra vid sammatidpunkt. Härvid frigörs ca I , vilket belopp tas i anspråk enliglvad jag föreslår i del följande, främst för slutreglering av underskott isamband med övergång till nytt statsbidragssystem. För övriga skolor harjag beräknat medel för oförändradorganisation för /85. I fråga om ()kan jag inte biträda SÖ:s förslag men hänvisar till vad jag anfört i detföregående (avsnitt 3.2) i fråga om STI. Jag beräknar således medel förstatsbidrag till STI även /85. (2) (6). För /84 harjag beräknat medel i enlighetmed mitt förslag (avsnitt 9.5) till nytt bidragssystem för den riksomfattandekursverksamhet bedriver och somadministreras via Sätergläntan. Hemslöjdens gård i . Jag beräknar här enkostnad pä ca . Jag har beräknat pris- och löneomräkning under anslagetmed . (1). För /85 harjag beräknat 3 milj. kr. Medlen skall, jämte ingående reservation under detförutvarande reservationsanslaget Bidrag till driften av enskildyrkesutbildning, användas för att täcka tidigare eftersläpande underskott i deenskilda yrkesskolornas verksamhet i samband med övergången till ett nyttstatsbidragssystem. Dessa medel bör övergångsvis i akuta fall också kunnaanvändas till de ändamål i samband med övergången till nytt bidragssystem ianslutning till vad jag tidigare anfört (avsnitt 4.3). Det ankommer enligt mina förslag i det föregående påregeringen att besluta om slätsbidrag lill nya fristående skolor. 1 fråga omanslagsberäkningen /85 får jag härvid redovisa föjande. har en ettårig förberedande grundutbildningi grafik med sexton elever. Prop.1983/84:118 42 Skolan fick då statsbidrag enligt förordningen(1981: 518) om statsbidrag till studiecirklar m.m. anser sigemellertid inte längre kunna driva skolan sedan denna fått en betydandehyreshöjning. , är under bildande medavsikt att ta över huvudmannaskapet för skolan. F. n. fungerar en interimssty-relsesom huvudman för skolan. Enligt min mening uppfyller utbildningen vid de förutsättningar för statsbidrag till fristående skolor somjaghar angivit i det föregående. Genom sin speciella inriktning mot grafiska tekniker utgörskolan nämligen ett komplement till såväl gymnasieskolan som de övrigafristående skolorna med estetisk utbildning. Statsbidrag till grafikskolabör enligt min mening utgå fr. o. m. den Ijuli 1984. Jag beräknar för budgetåret1984/. för ändamålet under detta anslag. I fråga om de övriga ansökningarna om statsbidrag tillfristående skolor villjag i sammanhanget informera om mina bedömningar. EWE-skolan (f.d. Facitskolan) i tillhandahåller undervisningi maskinskrivning och maskinräkning. Den utbildning som ges vid skolan kan erhållas i detallmänna skolväsendet. Berörda linjer i gymnasieskolan är distributions- ochkontorslinje, ekonomisk respektive social linje - alla tvååriga samt treårig ekonomisklinje. På Dk-linjen ges undervisning i ämnena maskinskrivning respektivemaskinräkning och maskinbokföring, på Ek- och So-linjerna i ämnetmaskinskrivning och kontorskunskap samt på E-linjen i ämnet maskinskrivning.Inom den kommunala vuxenutbildningen ges motsvarande utbildning idelmomentkurser inom distributions- och kontorsområdet. EWE-skolans undervisning kan således enligt min meninginte anses uppfylla de villkor somjag tidigare redovisat i avsnittet 3.1. Utbildningen vid i sammanfaller enligtmin bedömning med den utbildning som ges vid Köpmannainstitutei. Somjagtidigare redovisat bör statsbidraget lill upphöra för tidenfr. o. mden Ijuli 1984. Statsbidrag bör således ej komma ifråga för EWE-skolan ochICA-sko-lan. Jag beräknar inga medel för dessa ändamål under detta anslag. En framställning från () om statsbidrag till fristående skola för grundutbildningtill väktare har ingivits till regeringen. Frågan bereds f. n. inomregeringskansliet. Jag samråder i denna fråga med chefen förjustitiedepartementet. Jag beräknar mot bakgrund av ovanstående 27.5milj.kr. förstatsbidrag till följande fristående skolor på gymnasial nivå utan statligtreglerade Qänster: , Berghs reklamskola. Balettakademien,, Capellagården, , HandarbetetsVänners vävskola. Sätergläntan Hemslöjdens gård, Pernbys , , Hovedskous må- 1983/84:118 43 larskola.Domen Konstskola, Kursverksamhetens vid , Instituteiför optometri, samt . Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt tillBidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag om 70690000kr. Regeringenansluter sig tid föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för de ätgärder och de ändamålsom föredraganden har hemställt om. 1983/84:118 44 Sammanfattning av betänkande (SOU 1983:1)Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever SEH-kommitténsslutbetänkande omfattar Qorton kapitel samt bilagor. Slutbetänkandet innehållerinte några reservationer eller särskilda yttranden. 1 Nulägesbeskrivning samt vissa utgångspunkter (kap. 13) 1de två första kapitlen ges en beskrivning av gymnasieskolans och högskolansorganisation samt en redovisning av fristående skolor och utbildningar somfinns i på nivån över . Kommitténkonstaterar därvid att kommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolorerbjuder ett differentierat utbildningsutbud vilket emellertid inte hindrar attfristående skolor i vissa fall kan fylla luckor i samhällets utbildningsutbud. Idet tredje kapitlet redovisar kommittén vissa utgångspunkter för sina övervägandenoch förslag. Därvid har kommittén behandlat sådana aspekter som innebörden avinternationella konventioner som tillträtt, näringsfrihetsprincipensamt stadganden. Dessutom analyserar kommittén de behov avfristående skolor som enligt kommitténs mening kan finnas hos samhället ochhos individer. Sammanfattningsvis finner kommittén att flertalet av dessaaspekter sammanfaller med vad som gäller för den obligatoriska skolan. Dessahar utförligare redovisats i kommitténs delbetänkande (SOU 1981: 34). 2 Gränsdragning mellan gymnasial och eftergymnasial utbildning m.m. (kap. 4) Idet Qärde kapitlet diskuterar kommittén gränsdragningen mellan gymnasial ocheftergymnasial utbildning. finns det vid vissa statsunderstödda fristående skolorutbildningar som i fortsättningen bör behandlas som utbildning på högskolenivåi föreskrifter om kompetensvärde, tillsynsmyndighet, studiestöd m. m. Detgäller den utbildning som ges vid i mode och reklam, vid i grafisk formgivning och illustration resp. praktiskmarknadsföring och reklam, vid i möbelsnickerisamt vid Handarbetets Vänners vävskola i slöjd och inredning (den tvåårigahögre hemslöjdsutbildningen i mjuk och Prop.1983/84:118 45 hård slöjd). Dessa utbildningar ligger enligt SEH-kommitténsuppfattning i nivå med de utbildningar som finns vid iStockholm, vid i , vid i eller vid Konstindustriella skolan i . föreslår att de nämnda utbildningarnabehandlas som utbildning motsvarande högskoleutbildning. Bidrag till dessautbildningar bör bestridas ur sektorsanslag eller anslaget Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m.m. efter överföring av erforderliga medel från anslagetBidrag till driften av enskild yrkesutbildning. 3 Kriterier för statligt stöd m. m. (kap. 5) ger i det femte kapitlet förslag tillkriterier som enligt kommitténs mening bör gälla vid bedömning av om enfristående skola skall förklaras berättigad till statligt stöd. anför att ett övergripande villkor förstatsbidrag till fristående skola över grundskolenivån bör vara att skolan inågon form är ett komplement till det allmänna utbildningsväsendet. Enligt bör statligt stöd utgå tillutbildning som till sitt sakinnehåll helt eller i något väsenlligl avseendeskiljer sig från den undervisning som förekommer inom del allmännautbildningsväsendet. Skolor av detta slag tillför samhället utbildningsresursersom i förevarande läge inte står till förfogande på annat sätt. Av befintligaskolor är det främst skola som ger estetisk eller estelisk-praktisk utbildningoch s. k. internationell skola som uppfyller detta kriteriekrav. Som komplement kan man enligt kommittén även betraktaskola som har en särskild uppläggning i tim- eller kursplanemässigt avseende m.m.och skola som tillämpar en alternativ pedagogisk teori och modell. Det är,framhåller kommittén, rimljgt att anta att det kan komma att finnasundervisningsmodeller, som inte kan förutses nu och som bör kunna komma i frågaför statligt stöd. Fristående skola kan tillämpa flexibla former förorganisation och arbete och behöver inte vara bunden av t.ex. systemet medstatligt reglerade Qänsler och sådana regler som gäller för det allmännaskolväsendet i övrigt. räknar med att erfarenheterna avverksamheten i fristående skolor bör kunna komplettera det utvecklingsarbetesom reguljärt sker i det allmänna skolväsendet. erinrar också om att det finns friståendeskolor som genom sin uppläggning av studierna är särskilt anpassade för elevermed annan studiebakgrund och erfarenhet än den som gymnasieskolans elevernormalt har. Enligt kommitténs uppfattning bör statligt stöd kunna utgå förutbildningar av detta slag, om det visar sig svåri eller prakliskl sett mindrelämpligt att anordna likvärdiga utbildningar inom ramen för det allmännautbildningsväsendet. Prop.1983/84:118 46 Redan statsunderstödda skolor som kan anses uppfylla någotav de av kommittén föreslagna kriterierna bör få statsbidrag även ifortsättningen. Enligt bör statsbidrag allQämt utgå till ,Franska skolan. Lundsbergs skola, riksinternatskolorna. i ,, Capellagården, ,Balettakademien, Berghs Reklamskola, . Sätergläntan Hemslöjdens gård, Pernbys , . DomenKonstskola, Kursverksamhetens vid ochStockholms . högre samskola och gymnasium iGöteborg, har haft statligt stöd . De är i alltväsentligt underkastade samma reglering som den kommunala gymnasieskolan, och lärarQänsternavid skolorna är statligt reglerade. anser att man inte kan bortsefrån det faktum, att skolorna får statsbidrag ochbygger sin verksamhet på det. Skolorna bör enligt kommittén få statsbidrag äveni fortsätlningen. Apelrydsskolan och Vackstanässkolan, som båda ärinternatskolor, bedriver en utbildning vars innehåll sammanfaller medinnehållet i vissa specialkurser i gymnasieskolan. Skolorna har sedan lång tidtillbaka haft statligt slöd och bör enligt kommittén få statsbidrag även ifortsättningen. Det bör enligt kommittén vara möjligt alt bevilja statligtstöd till fristående skolor även på andra grunder än dem som har angetts i detföregående. Som exempel namnes internatskoleverksamhet. Av de skolor som får statsbidrag enligt förordningen(1971:342) om enskilda yrkesskolor finns åtta skolor som ger utbildningarinriktade pä vissa branscher och elevkategorier. Dessa skolor ärKöpmannainstitutet i , Kooperativa Förbundets i ,, i , yrkesskola i , Svenska Frisörföreningens yrkesstudio iStockholm, SHIO-Familjeföretagens föreläsningsverksamhet. och Svenska Laboratorieassistentföreningens kursverksamhet. Till dessa skolor rekryteras elever från företag inomresp. bransch (internrekrytering). De är i så måtto lika utbildningen iföretag. Kursavgifterna betalas normalt av arbetsgivaren och ibland bestridsäven levnadsomkostnaderna av denne. Tillföretagsutbildning/ internutbildning utgår normalt inte statligt stöd. är det inte någon avgörande skillnad mellan företagsutbildning ochsådan utbildning som på redovisat sätt anordnas av en särskild stiftelse, ettsärskilt akliebolag eller en "paraplyorganisation" i syfte attutbilda anställda i ett visst företag eller viss bransch. De åttautbildningarna bör därför enligt kommittén inte längre åtnjuta statligt stöd. 1983/84:118 47 4 Statsunderstödda fristående skolors plats i planeringssystemet för dengymnasiala utbildningen m. m. (kap. 6) Idet sjätte kapitlet föreslår kommittén bl.a. att alla statsunderstödda årselevplatseri fristående skolor skall inräknas i det nya planeringssystemet förgymnasieskolans dimensionering. SEH-kommitténföreslår därvid att alla årselevplatser i de statsunderstödda friståendeskolorna på gymnasial nivå skall ingå i totalramen och att platserna på siktskall fördelas på olika delramar allt efler utbildningarnas karaktär. Dettotala antalet årselevplatser för gymnasial utbildning bör i konsekvens härmedökas med ca 3 000 årselevplatser som finns vid de statsunderstöddafristående skolorna. SEH-kommitténföreslår med hänvisning till detta att nuvarande årselevplatser vidriksinternatskolorna. i , Franska skolan, , gymnasium och Lundsbergs skola hänförs till desektorsramar som rymmer närmast motsvarande linjer i gymnasieskolan. Årselevplatservid andra fristående skolor bör inledningsvis utgöra en del av ramen förospecificerade årselevplatser eller av lilla ramen beroende på längd ochinträdeskrav. På bör de dock alla fördelas på gymnasieskolans olikadelramar. SEH-kommitténanser atl driftbidrag till all fristående gymnasial utbildning som inordnas idet nya planeringssystemet bör bekostas ur anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor. 5 Beslut om rätt till statsbidrag (kap. 6) Isjätte kapitlet behandlar kommittén också formerna för beslut om rätt tillstatsbidrag för fristående skola på gymnasial nivå. Enligtriksdagens beslut om skolor med enskild huvudman (prop. 1982/83: 1, UbU 10, rskr63) är det normalt regeringen som efter yttrande från skallpröva framställning om att en fristående skola för skolpliktiga elever skallförklaras berättigad till statsbidrag. Vadgäller framställningar om att fristående skolor för inte längre skolpliktigaelever skall ges rätt till statsbidrag föreslår att prövningenäven i sådana fall bör ankomma på regeringen efter yttrande frånskolöverstyrelsen. Fråga om statsbidrag till internatskoleverksamhet bör dockunderställas , innan regeringen fattar beslut. Prop.1983/84:118 48 6 Formerna för statligt stöd (kap. 7) I det sjunde kapitlet föreslår kommittén i vilka formerdet statliga stödet skall utgå till de fristående skolorna. Olikastatsbidragssystem föreslås även tillämpas för sådana skolor som nuhar, resp. saknar statligt reglerade Qänster. 6.1 Statsbidragssystem för sådana fristående skolor pågymnasial nivå som har statligt reglerade tjänster Statligt reglerade Qänster förekommer vid de fyra skolor,vilkas verksamhet regleras av privatskolförordningen, de tvåriksinternatskolorna. i samt Apelrydsskolan och Vackstanässkolan.Dessa nio skolor omfattas av ett regelsystem som liknar det som gäller förgymnasieskolan. Bidragssystemetbör enligt kommittén för dessa skolor i likhet med det system som används vidstatens bidragsgivning till gymnasieskolan omfatta ett avlöningsbidrag somutgår med belopp som motsvarar lönekostnaderna för skolledare, biträdandeskolledare, huvudlärare, lärare och institutionsföreståndare. Statsbidrag börutgå för kostnader för sådana avlöningsförmåner som fastställts undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer och som utgårför undervisning eller annan Qänstgöring enligt timplan, kursplan, annanföreskrift eller särskilt medgivande. Bidragssystemet bör dessutom omfatta ettavgiftsbidrag som skall täcka kostnaderna för de tre tunga posterna i desociala avgifterna, nämligen kostnaden för sjukförsäkringsavgift,folkpensionsavgift och till-läggspensionsavgift. För defyra skolor vilkas verksamhet regleras av privatskolförordningen och som harett bidrag som inte uppgår till av skolans faktiska kostnader för löner ochsociala avgifter för statligt reglerade Qänster bör även fortsättningsvis enviss reduktion av statsbidraget ske. Procenttalet för denna reduktion avbidraget bör efter förslag av fastställas av regeringenutifrån vad som är rimligt för atl bidraget skall anses utgå i oförändradomfattning. Vissa skolor har särskilda bidrag för bl.a. studie- ochyrkesorientering, skolhälsovård. pedagogisk stödpersonal ochelevhemsföreståndare. föreslår att skolorna får behålla sådanasärskilda bidrag. Om bidragssystemet för den kommunala gymnasieskolanändras, bör enligt bidragssystemet för de ifrågavarande nioskolorna med statligt reglerade Qänster anpassas till det nya systemet. 1983/84:118 49 6.2 Statsbidragssystem för sådana fristående skolor pågymnasial nivå som inte har statligt reglerade tjänster Det nuvarande statsbidragssystemet för de friståendeskolorna för yrkesutbildning är helt eller till viss del knutna till de reellakostnaderna. Därför kan statsbidraget inte slutregleras förrän alla kostnaderär kända. föreslår ett nytt statsbidragssystem förfristående skolor som inte har statligt reglerade Qänster, Utgångspunkten förberäkning av bidraget bör vara lönekostnaden (lönekostnadsbidrag). I likhet medstatsbidraget enligt det nya bidragssystemet för fristående skolor på grundaskolenivå bör också bidraget för skolor på gymnasial nivå kunna dispope rasfritt för olika slag av utgifter. Vid sinaöverväganden har SEH-konimittén utgått från att skolans egna inkomster, dvs.andra inkomster än lönekostnadsbidraget, i första hand skall användas för attbestrida kostnaderna för lokaler och utrustning. Om skolans egna inkomster interäcker ti|l för dessa utgifter bör staten nied . hänsyn till hittillsvarandepraxis kunna ge ett begränsat bidrag till dem. Bidrag bör enligt kommitténs förslag i princip endast utgåför heltidskurs, Det är enligt kommitténs mening inte angeläget att ge bidragtill fristående skolor för heltidskurser som är kortare än en termin eller tilldeltidskurser, oavsett längd. Det är dock nödvändigt att göra några undantagför nu statsunderstödda skolor. För att en utbildning skall kunna komma i fråga för bidragbör utbildningen omfatta termin om minst . För att bidrag skalllämnas med fullt belopp per elev och år bör utbildningen omfatta årskurs omminst . Beloppet för högstadieelev (. löneläge)enligt systemet för bidrag till fristående skolor på grundskolenivå(grundbelopp) bör enligl tas som ulgångspunkl för bidraget perelev i nu statsunderstödda fristående skolor över grundskolenivån.Grundbeloppet måste därvid räknas upp med hjälp av en för varje skolafastställd faktor så att bidraget blir så stort att det, multiplicerat medantalet elever vid skolan, ger ett sammanlagt statsbidrag för lönekostnader somkan anses vara kostnadsneutralt vid jämförelse med nu utgående statsbidrag tilllönekostnader. Denna omräkningsfaktor bör bestämmas utifrå.n dels det statsbidragför lönekostnader som vaGe skola fått redovisningsåret före det nya systemetsinförande, dels skolans dåvarande elevantal. Lönekostnadsbidraget, som kommittén kallar basbidrag,beräknas sålunda med hjälp av formeln grundbelopp x omräkningsfaktor x utnytQatantal årselevplatser inom årselevplatsramen.