prop · G70350 · 1983-12-31 00:00:00 — Den utan förslag eller samrådson i 19 § sägs utsedde revisorn skall såsonordförande leda revisionen av första -fjärdefondstyrelsemas förvaltning. För respektive löntagarfondst'yrelse utser regeringen en av de utan förslag utsedda revisorerna att san ord-förande leda revisionen. Revisorernaäga vid fullgörandet av sitt uppdrag anlita erforderligt bi'träde. Revisorernafår vid fullgörandet av sitt uppdrag anlita erforderligt biträde. Denna lag träder i kraft den och gäller även dessförinnani fråga om åtgärder som behövs för att lageni sin helhet skall kunna tilläirpas . I samband medatt regeringen utser ledamöter och suppleanter i en löntagarfondstyrelse bestämmer regeringen som .Tcyrelsen skall starta sin verksamhet. Bestämmelserna i 2 b §skall tillänpas första gångenför . För fjärde fondstyrelsen skall nuvärdet av förvaltademedel vid lagens ikraftträdande beräknas till kr. 4 1983/84. LagCTD ändring i lagen (1962:381) om allirän försäkring Härigenom föreskrivs'att i lagen (1962:381) qti allmänförsäkring skall införas en ny psragraf, 19 kap. 3a §, av nedan angivnalydelse. \'arande Ivdelse Dennalag träder i kraft den 19 kap. 3 a § Försä:ringenför tilläggspension finansieras, förutom g-3ncm avgifter som avses i 1 §, av vinstskatte-adel enligt lagen (1983:219) cm tillfällig vinstskatt samtvrLnstdelningsavgifter enligt lagen (0000:000) om vinstdelningsavgift. 1983/84:50 51 Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1335) KärigenD.Tiföreskrivs att 9 kap. 2 och 3 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha nedanangi\'na lydelse. 9 kap. 2 § Aktieägares rätt vid bolagsstamrra utövas av aktieägarenpersonligen eller genom QTbud mad skriftlig, dagtecknad fulLakt. Fullirej-rt gäller högstett år från utfärdandet. Aktieägare kan "vid bolagsstärrrra medföraett biträde. Innehar ienlighet med regle-rrentet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning f jäi"defondstyrelsen alrtier i \dsst aktiebolag, får efter fondstyrels&ns bemTidigande rösträtt för aktieinnshavet utövas genom ett eller flera ombud, scm föreslagits av facklig organisation rred medlefrmar anställda hos bolaaet. Qn t\''å eller flera styrelser i allmänna pensionsfonden förvaltar a3ctier i visst aktiebolag får varje styrelse för sig utöva rösträtt för de aktierstNorelsen förvaltar. Fh fondst\Trelse får ber:i\Tidiga ett eller flera cmbud, som föreslagits av facklig organisation med medlermaranställda hos bolaget, att utöva rösträtt för de alctierst;'relsen förvaltar. 1983/84:50 52 Ingen kanrösta för egna och andras aktier försa-nranlagt irvar än enfemtedel av de på stä-Tnn företrädda aktierna, om ej annat följer W;tieägare får icke själveller gencm ombud rösta i fråga cm 1. talan mot honcm, 2. hans befrielsefrån skadeståndsansvar eller annan föi-pliktelse genteinot bolaget, eller 3. talan ellerbefrielse som avses i 1 och 2 beträffandeannan, cm attieägaren i frågan har ett väsentligtintresse som kan strida mot bolagets. Eestaimslsema i förstaoch andra styckena cm al;tieägare äger rcot-svarande tillä-ining på oribud för aJctieägare. Innehar, i. enlighet med regle-rrvBntet (1959:293) angående all- männa pensionsfondens förvaltning flera fondstyrelser aktier i visstalctiebolaq, anses varje fondstyrelse sat aktieägare vid tillämpningen av förstia och tredje styckena. Denna lag träderi kraft den 1983/84:50 53 Remissammanställning avseende vinstdelningsgruppensbetänkande (Ds Fi 1983:13) Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds Fi 1983: 13). En modell förvinstdelning avgetts av , kammarrätten i , bokföringsnämnden(BFN), kommerskollegium, bankinspeklionen, försäkringsinspektionen, allmännapensionsfondens , riksskalteverkel (RSV), allmänna ombudetför mellankommunala mål, stålens industriverk (SIND), statskontoret, (), länsstyrelserna i , och ,. Centralorganisationen /SR (/SR).Finansbolagens förening, , Föreningen revisorer (),. (), i (LO), , (), Näringslivets byggnadsdelegation (NBD), Post-ochkredilbanken (), Skogsindustriernas samarbetsutskott (),, (), StiftelsenAktiefrämjandet, . (), . (), Svenska fab-riksarbetareförbundel.Svenska försäkringsbolags riksförbund. ,Svenska handelskammarförbundel. (),. , , Svenska pappersindustriarbetareförbundet.Svenska revisorsamfundet SRS, Svenska skogsarbelareförbundel, . (), Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC), , , föreningsbankers förbund, , hantverks- och industriorganisalion-Familje-företagen(SHIO-Familjeföretagen), , (), , . Yttranden harockså kommil in från , Hufvudstaden, FTF:are motfonder, Försäkringsljänstemannaförbun-dei (FTF), för fondomröslning,Kommunaltjänstemäns rikskom-millé för fondomröslning, mot fonder, ST-medlemmar för Prop.1983/84:50 54 , finansanalytikers förening, ochSödermanlands handelskammare, för fondomröstning och AB Trav ochGalopp. Stiftelsen har avgelt ett gemensamt yttrande övervinstdelningsbetänkandet samt betänkandena Kapitalplaceringar på aktiemarknaden(SOU 1983:44) och Löntagarfonder i ATP-systemet (Ds Fi 1983:20).Företagareförbundet, SFR har - utan att avge eget yttrande -presenterat en avförbundet gjord kortfattad redovisning av remissvaren. i har bifogat yttranden frånLO-distriktet i , SAF:s regionkontor i och har bifogat yttranden från och handelskammare.Skogsindustriernas samarbetsutskott () har hänvisat till vad som anförts iyttrandet från . har anslutitsig till det yttrande som avgetts av SAF. 2 Remissinstansernas huvudsakliga inställning Av fullmäktige i tillstyrker tre ledamötervinstdelningssystemet medan tre avslyrker och en ledamol avstår från att yttrasig. Kammarrätten i anser atl väsentliga frågor harlämnats outredda eller getts en otillräcklig belysning i betänkandet.Kammarrätten framhåller all den föreslagna modellen kräver synnerligeninvecklade beräkningar och alt den kommer att slå särskill mot vissakategorier av företag. Enligt kammarrätten synes gränsen mellan vad som skallanses som "övervinst" och "normalvinst" vara alldeles förlågt beselämd, BFN finnerdel olämpligt att i en speciallagstiftning reglera vinstberäkningen vidinflation så länge inte god sed vid inflationsredovisning har hunnit etablerasvarken internationellt eller nationellt. Bankinspektionen påpekar att kreditinstitutens verksamhetär beroende av alt eget kapital kan genereras av institutet självt genom entillfredsställande vinstutveckling. anser det inte motiverat att låtaen lag om vinstdelningsavgift omfatta också skadeförsäkringsbolagen. Kommerskollegiumframhåller att vinstdelningsavgiften är liktydig med en skärpning av eninternationellt sett hög skattesats vad gäller företagsvinster. Deninternationella konkurrensförmågan kan därför enligl kollegiet komma attpåverkas negativt. Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse anser detytterst vanskligt att bedöma vilka effekler förslaget kan få påavkastningskraven för investeringar, omfattningen och inriktning av dessa,organisations- och ägandefrågor, valet av finansieringsformer etc. /?,S'V (majoriteten) erinrar om de kommittédirektiv ivilka det sägs att del är nödvändigt att bestämmelser och administrativarutiner på skatteområ- 1983/84:50 55 del inle utvecklas i en från konlrollsynpunklkomplicerande riktning. Enligt RSV verkar vinstdelningsgruppens förslag imotsatt riktning. RSV ifrågasätter därför om del är lämpligt alt ytterligaretynga ett redan synnerligen komplicerat skattesystem med en detaljreglering avden förelagna arten. Allmänna ombudet för mellankommunala mål anför attvinstdelningsgruppens förslag ger uttryck för ett precisionskrav vad gällerberäkningen av företagsvinst som synes orealistiskt. Från skatteadministrativsynpunkt är del enligt allmänna ombudet oacceptabelt att vid sidan av ettfungerande nettovinstbeskattningssystem införa ytterligare ett. Allmännaombudet avstyrker förslaget i den i betänkandet givna utformningen. Enligt SIND förefaller i rådande situation för svenskindustri - med stora förnyelsebehov i kapitalstrukturen - envinsldelning av del aktuella slaget i princip medföra en konkurrenskrafthämmandeeffekt. Statskontoret framhåller att effekterna på lönekostnads-och prisnivån inte har utretts och atl förstaget ökar förelagsbeskattningenskomplexitet. RRV anser atl vinstdelningsavgiflen inte kan ses isoleradfrån övriga skatte- och avgiftssystem. I detta perspektiv blir avgiften enliglRRV en faktor som ytterligare ökar komplexiteten i ett redan komplext regelsystem.RRV anser också att resursbehovet för administrering av vinsldelningen harunderskattats. i anser att förslaget gårstick i stäv med strävandena alt förenkla beskattningen. Underlaget för envinstdelning bör enligt bestämmas enligt en enklare modell. i framhåller att deadministrativa problemen har underskattats. (majoriteten)tillstyrker dock att ett vinstdelningssystem införs i huvudsakligöverensstämmelse med gruppens förslag. i anser att gruppenbetydligt underskattat de resurser som krävs för att klara den nyaarbetsuppgiften. /SRbeklagar att vinstdelningsförslagets effekter på investerings-utveckling m. m.inte har analyserats. /SR är kritisk till den form av solidarisklönepolitik som tillämpas av LO och tar särskilt avstånd frän en permanent,obligatorisk och kollektiv vinstdelning som etl komplement till dennalönebildningsmodell. Enligt /SR minskar vinstdelningen räntabilitetsskillnadernamellan företagen och hämmar därmed den dynamik som är en förutsättning för densolidariska lönepolitiken. /SR anför vidare alt det vällovliga syftel attta hänsyn till inflationens effekter har gjort vinstberäkningen så kompliceradalt det måste anses mycket svårt atl i förväg bedöma resultatets totalaskattebelastning och därmed bruttoav-kaslningskravet. /SR avvisarförslaget. civilingenjörsför-' bund framhåller riskerna församhällsekonomiskt negativa effekler och avstyrker på det bestämdaste detföreslagna systemet och införandet av kollektiva löntagarfonder. Prop.1983/84:50 56 anser att förslaget har en nästintill skissartad karaktär och uppenbara brister. Föreningen avslyrker frånbåde principiella och praktiska synpunkter förslaget i dess helhet. ifrågasätter om några egentliga övervinster kanuppslå i sådana bolag där det finns etl reellt och avgörandekonsumentinflytande såsom i vissa skadeförsäkringsbolag och sparbanker. FAR anser att förslaget har negativa effekter från bådeföretagsekonomiska och redovisningsteknisk synvinkel liksom skattemässiga ochtekniska brister. FAR avstyrker bestämt alt förslagel genomförs. konstaterar att förslaget intekommer att få någon inverkan på hyresnivån och tillstyrker förslaget. KF anser att det skulle ha varit möjligt att lägga fram ettenklare och sannolikt mer ändamålsenligt förslag om gruppen inte prioriterat enanpassning till det nu gällande administrativa systemet. Om förslaget läggstill grund för lagstiftning förutsätter KF att en översyn sker då konsekvensernaav lagstiftningen kan överblickas. KF förutsätter vidare att den kooperativaföretagsformens särart och arbetsformer beaktas och respekteras. LO anseratt behovet av en obligatorisk vinstdelning är stort. LO framhåller atl det urstabiliseringspolitisk synvinkel är angeläget all lönlagarnas lönekrav kanhållas på en nominellt låg nivå. För att dessa låga lönekrav inle skallinnebära orimliga fördelningseffekter mellan löntagare och kapitalägare måsteenligt LO vinster över en viss nivå i näringslivet delas. Den tekniskakonstruktion som gruppen presenterat anser LO väl genomarbetad. Förslaget isin helhet motsvarar enligt LO i allt väsentligt de krav som kan ställas på enfungerande modell för vinstdelning. LO anser dock alt den måste betraktas somgenerös för företagen. Det kan sålunda ifrågasättas om inte del lönebaseradefribeloppel borde vara lägre än eftersom uldelningskravet i många branscherligger under denna nivå. LO tillstyrker förslaget och förutsätter attvinstdelningen bildar ena stommen i fungerande löntagarfonder som kan införasvid /84, LO anser all en utvärdering av modellens effektivitetbör göras efler . Liknandesynpunkter återfinns i yttrandena från . Några förbund framhållersärskild vissa frågor. anser att fribeloppetrent principiellt borde knytas till det egna kapitalet. Enligt riskerar det lönebaserade fribeloppet att inågon mån minska vinstdelningens stabiliseringspolitiska effekt. Förbundettillägger dock att det finns skäl atl tro atl löneglidningen är störst i dekapitalinlensiva företagen. anser att detligger närmare till hands alt höja uttagsprocenten än att sänka fribeloppet omavgifterna skulle bli för små. Enligt böravgiften inte vara avdragsgill eftersom uldelningskravet ändå. anser också att avgiften inte skall varaavdragsgill eller - alternativt -alt uttagsprocenten skall höjas så atleffekten blir densamma. 1983/84:50 57 kafabriksarbetareförbundets bedömning blir vinstandelen i många företag utanbetydelse. Förbundet förutsätter därför att modellen vid utvärderingenmodifieras så att mer substantiella vinstandelar kan tas ut. Svenskametallindustriarbetareförbundel konstaterar att de svenska företagensskattefördel gentemot utlandet kommer att bestå även efter del att vinstdelningengenomförts och att det är önskvärt att så blir fallet. Det blir dock enligtförbundet nödvändigt att öka kontrollen av internationellt verksamma företagför atl förhindra obehöriga vinstöverföringar till utlandet. (majoriteten) ställer sig positiv lill atl elt vinsidelningssystem införs.Förbundet förutsätter att skalteunderiaget för juridiska personer kommer attåterställas i tidigare gällande omfattning och att landsting och kommuner fårkompensation också för det skattebortfall som följer om vinstdelningsmodellengenomförs. LRF,som tar avstånd från det löntagarfondssyslem som de tre utredningarnasammantaget mynnar ut i, finner det anmärkningsvärt att vinsl-delningsförslagetockså omfattar företagsformen ekonomisk förening. NBDframhåller att det beskattnings- eller avgiftssystem, som aktualiseras genomvinstdelningsförslaget, kan komma att bli föremål för granskning enligtEuropakonventionen. Följden blir enligt NBD en långvarig osäkerhet omrättsläget i frågor av största ekonomiska räckvidd för landet. PK-bankenanser att konstruktionen av fribeloppet generellt sett missgynnar bankernaganska kraftigt eftersom relationen kapital-arbete är annorlunda i bankerna äninom svenskt näringsliv i övrigt. anser att vinsldelningsförslaget borde öka risken för löneglidningi högvinstföretagjämfört med ell system med frivilliga (skatlesubventionerade)överenskommelser med motsvarande syfte. Föreningen motsätter sig bestämt denföreslagna vinstdelningen och varje form av kollektiva löntagarfonder. SAFanför att den föreslagna skatten från företagens horisont innebär en extrapålaga och alt den därför kan ha enbart negativa effekter på förelagensverksamhet. Avsevärt allvarligare än skattens kortsiktiga effekter är enligtSAF den långsiktiga effekten av löntagarfondernas införande. SAF avvisarkategoriskt den föreslagna skatten liksom övriga komponenter till kollektivalöntagarfonder. anser att de föreslagna tekniska lösningarna skulle medföraskadliga effekter på kreditväsendet och svensk ekonomi om de oföränradetillämpades på bankerna. SBEFavstyrker bestämt förslaget om vinstdelning. , som framhåller all de företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska konsekvenserna inte har utretts, avslyrker förslaget i desshelhet. Svenskahandelskammarförbundel finner det anmärkningsvärt att ett så ofullständigtbetänkande lagts till grund för remissbehandling. 1983/84:50 58 (majoriteten) avstår från att yttrasig. motsätter sig hell förslagelsgenomförande. Svenska revisorsamfundet SRS anser att förslagel stridermot tillämpade principer inom redovisningen och avstyrker attförslaget i dess nuvarande utformning läggs till grund för lagstiftning. finner det helt orimligt attsparbanker skulle omfatlas av ett vinstdelningssystem. Sverigesadvokatsamfund anser att vid etl begränsat införande av en real beskattningskulle ett redan komplicerat beskattningssystem ytterligare kompliceras. Enligtsamfundet kan ett vinsidelningssystem enligl den föreslagna modellen försvåraden angelägna uppgiften alt reformera företagsbeskattningen i stort. Samfundetavslyrker all förslaget läggs lill grund för lagstiftning. anser att bådeteoretiska och praktiska skäl lalar för all vinstdelningen skulle hämma ochinte främja tillväxlen. Förslagel bör enligt förbundet inte genomföras. SALFhänvisar till kongressutlalanden enligt vilka någon form av kollektivkapilalbildning är nödvändig för att trygga framtida investeringsbehov, SALFframhåller att kongresserna inte har varit beredda att ta ställning tillformerna för kapitalförvaltningen, hur pengarna skall användas eller om det börfinnas någon form av vinstdelning som underlag för den kollektivakaptialbildningen. Eftersom det med hänsyn till den korta remisstiden inte harvarit möjligt för styrelsen att föra upp vinstdelningsgruppens förslag lillbehandling i representantskapel och i frånvaro av ett fullständigt förslag lillvinstdelningssystem avstår SALF från att yttra sig, SBC avstyrker att ett obligatoriskt vinstdelningssysteminförs för ekonomiska föreningar, anför att ett system medlöntagarfonder är ägnal att leda till successivt högre hyror men alt denallvarligaste konsekvensen är all incitamentet för långsiktiga åtgärder iförvaltningen kommer alt minska. Förbundet avvisar helt förslaget tillvinstdelning, finansanalytikers förening anser att en såkomplicerad fråga som ett nytt system för företagsbeskattning inte kan avgöraspå basis av en så begränsad utredning som den föreliggande, år särskilt orolig för vilka konsekvenser eltgenomförande av förslagel skulle få på nyföretagande i , Förbundetavstyrker en generell vinsldelning i svenska förelag. Förbundet anser vidareatt det finns starka skäl för att - om ett vinstdelnings-system ändå införs -undanta föreningsbanker och andra ekonomiska föreningar. anför att förslaget frånförbundels utgångspunkt är helt oacceptabelt. Förbundet avvisar förslagel tillvinstdelning, SHIO-Familjeföretagen anser att förslaget tillvinstdelningssystem är 1983/84:50 59 extremt krångligt och att systemet skulle leda tillomfattande arbete på småföretagen, SHIO-Familjeföretagen avvisar kategorisktvarje förslag som syftar til) att genom skatter och avgifter eller på annatsätt överföra företagen lill fackligt eller politiskt styrda kollektivafonder,- finner inte anledning att idetalj granska de idéer som framförs i betänkandet eftersom syftel bakomförslaget enbart är att säkerställa en finansiering av kollektivalöntagarfonder. Enligt förbundet leder förslaget i sig, genom att det är frågaom en ytterligare höjning av skattetrycket, till försvagad investeringsviljaoch företagaranda, finner ingen anledning diskuterade tekniska aspekterna i betänkandet. Förbundet avvisar betänkandet i sinhelhet och varje annan form att via skatter och avgifter successivt föra överdominerande ägarinlressen i svenskt näringsliv till kollektivt ägda fonder, anser att ett redan nu oerhört svårtillgängligtskatte- och avgiftssystem skulle förvärras avsevärt om förslaget genomfördes.Förbundet anser vidare att belastningen på skatteadministrationen skulle bliväsentligl större än som framgår av betänkandet. TCO, HTF och avstår från att yttra sig med hänvisningtill atl erforderiig remisstid inte har medgelts. FTF redogör för resultatet aven medlemsomröslning 1982. ST fillstyrker all förslaget genomförs.Svenska bankmannaförbundet avstyrker förslaget. SIF avstyrker förslaget fördet fall att vinsldelningsmodellen skulle användas i elt löntagarfondssystem. 3 Allmänt om vinstdelning och löntagarfonder Allmänna uttalanden om vinstdelning och löntagarfonder hargjorts av i första hand arbetslagar- och näringslivsorganisalioner. Till demsom yttrat sig hör också statskontoret, som anför: I vinstdelningsulredningen är det uttalade syftet attåstadkomma en lägre kostnadsnivå i.det svenska näringslivet genom en lägrelöneökning. (Andra motiv som anförts i samband med lönlagarfonder är inteaktuella vid en isolerad bedömning av vinstdelningsförslaget.) Utredningen harinte analyserat detta syfte och heller inte ändamålsenligheten i det förslaglill vinstdelning som man lägger fram. I stället tycks man ta för givet att envinstdelning skall leda fill en lägre kostnadsnivå för svenskt näringsliv. Till att börja med förtjänar det att påpekas att det inleär konstnadsnivån enbart som är av betydelse för näringslivets tillväxt, förexporten och sysselsättningen. För exporten är prisnivån av avgörandebetydelse. Även om vinstdelningen bidrar till en lägre kostnadsnivå genom lägrelöneökningar är det inte säkert att också prisnivån blir lägre. Företagen kanför att . behålla räntabiliteten på sitt kapital komma alt höja priserna så attnettoeffekten t.o.m. kan bli höjda priser. Detta beror på hur vinstdelningenutformas. Exempelvis kan i en situation med starkt skuldsatta företag och Prop.1983/84:50 60 ensnabb inflation den föreslagna vinstdelningen leda till högre priser änföretagen eljest skulle tagit ut genom att den beskattar den inflationsvinstsom företagen gör pä sina skulder. Vidarekan det ifrågsätlas om vinstdelning faktiskt leder till dämpade lönekrav.Forskning inom området ger inget stöd för en sådan uppfallning. Nuvarandeståndpunkt synes närmast vara atl lönerna inte bestäms av vinsterna i företagenutan av andra förhållanden, l.ex. det allmänna läget på arbetsmarknaden.Indirekt kan förstås lönerna påverkas av vinsterna genom atl vinsterna påverkarläget på arbetsmarknaden, men att minska löneökningarna genom att ökaarbetslösheten torde inte vara vad ulredningen åsyftar. Eftersomulredningens syfte är atl åstadkomma lägre löneökningar borde detta ha prövatsförutsättningslöst. Det finns flera olika förslag i ekonomisk debatt ochlitteratur på hur lägre löneökningar skall förenas med en hög sysselsättning.Ett förslag som framförts är alt lägga en skatt på löneökningen, som kan ökamed löneökningens storlek och t. o. m. kan resultera i en lägre lön efter skattän före löneökningen. Elt alternativ som ligger nära till hands förvinstdelningsutredningen att undersöka är en andel i vinsten för företagetsanställda: om de anställda håller tillbaka sina lönekrav ges de andel ivinsten, som då ökar i motsvarande män, och som genom att fonderas (ocheventuellt undantas från dubbelbeskattning) kan ges en högre avkastning än omden tas ut i lön. Detär också mycket möjligt all de indragningar av "övervinster" somgjorts från gång till annan är etl verkningsfullare medel för att hållatillbaka löneökningar än en permanent vinstdelning, oavsett dess utformning.Tillfälliga indragningar av "övervinster" kan kanske undvika attdriva upp företagens avkastningskrav och därigenom undvika en höjning av prisnivån. Avdel numera presenterade förslaget till "Lönlagarfonder i ATP-systemet"framgår all vinstdelningen tillsammans med ökade ATP-avgifter skall finansierauppbyggnaden av ett fondsyslem. /SR har på sin kongress 1982 avvisat deförslag till löntagarfonder som tidigare framförts av LO/SAP och som haft storalikheter med det nu framlagda förslaget. Bakgrunden till dennanegativa inställning är bl.a. att de presenterade förslagen hotar de fackligaorganisationernas renodlade partsställning genom att facket ges ägaransvaröver näringslivet. Enligt /SR finns det således ingen anledning att införaden föreslagna modellen för vinstdelning i syfte att finansieralöntagarfonderna. Organisastionen kommer atl utveckla kritiken motfondförslaget i svaret över remissen "Löntagarfonder i ATP-systemet". har vinstdelningen till syfte att motverka kraftiglöneglidning och således uigöra ett stöd för den av LO utformade"solidariska lönepolitiken". /SR är kritiskt lill den form avsolidarisk lönepolitik som tillämpas av LO och tar särskilt avstånd från detstatiska synsätt som vill göra permanent, obligatorisk och kollektiv vinstdelningtill ett komplement till denna lönebildningsmodell. Ävenom syftet är att förstärka den solidariska lönepolitiken menar /SR att detär en felsyn att tro att detta mål främjas av permanent 1983/84:50 61 vinsldelningenligt utredningens förslag.