prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokollet för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen anges de allmänna utgångspunkterna och förutsättningarna för densvenska havsresursverksamheten samt föreslås åtgärder för att främja denna.Åtgärderna syftar i första hand till ett bättre nyttjande av havsresurserna ioch utanför . Propositionenredogör för svensk offshoreindustri och dess utveckling under de senaste årensamt förutsättningarna för en utökad verksamhet. 1 propositionen föreslåsåtgärder för havsindustriell kompetensutveckling. Ätgärderna innebär att inomstyrelsen för teknisk utveckling (STU) skall havsteknikområdet ges stor viktäven . Del innebär vidare att ett treårigt programmed särskilt anvisade medel genomförs av statens industriverk (SIND).Programmet startar den och genomförs med hjälp av en rådgivandeprogramstyrelse som inrättas av regeringen. Beräknad kostnad för programmet ärhögst 20 milj. kr., varav för /85 högst 7 milj. kr. Av dessamedel avsätts högst 0,7 milj. kr. för kansli m. m. hos SIND samt för utökadutredningsverksamhet av delegationen för samordning av havsresursverksamheten(DSH). DSHs nuvarande roll och verksamhetsformer bör i stort sett bestå. Fråganom geologisk kartering av den svenska kontinentalsockeln behandlas. I propositionen redogörs även för den nya internationellahavsrättskon-ventionen och den svenska synen på havsrätten. Vidare behandlasfrågan om en sammanhållen svensk polarpolitik. 1983/84:10 2 Propositionenbehandlar samverkan mellan civila och militära intressenter inomhavsteknikområdet. Vidarebehandlas frågor om havsforskning vad gäller bl. a. forskningsfartyg. Propositionen redovisarregeringens syn på den verksamhet som baseras på odling av fisk, skaldjur ochalger. a. aviseras ökade inscitser för forsknings- och utvecklingsarbete pådetta område. Slutligenbehandlas i propositionen också frågor kring former och metoder för fysiskplanering av kust- och havsområdena samt kunskapsförsörjningen för en sådanplanering. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , , Föredragande:statsråden I. , , , , , R. ,, Thunborg Chefenför industridepartementet, statsrådet anför: Svenskhavsresursverksamhet omfattar en mängd olika aktiviteter, som t. ex. fiske,utvinning av olja och andra mineraliska ämnen, yrkessjöfart ochhavsövervakning. Kustområdena används i stor utsträckning också för rekreationoch friluftsliv. Havsresursverksamheten omfattar också det arbete som bedrivsför att skydda havsområden från miljöstörande påverkan, liksom forskning,mätningar och undersökningar i anknytning till havet. Vidare bmkar man diträkna internationellt samarbete för olika syften rörande havet samt denhavsresursinriktade produktion som olika företag bedriver. Frågormed anknytning till havsresursverksamhetens olika delområden handläggs i vårtland av ett stort antal myndigheter och organ. Forskning kring havsresursemabedrivs vid en mängd universitetsinstitutioner och högskolor samt vid centralaförvaltningsmyndigheter och forskningsinstitut. Det förekommer forsknings- ochutvecklingsarbete även i privat regi. Ett stort antal företag och kommunalaorgan arbetar inom havsresursområdet. 1strävan att stimulera till en fortsatt ekonomisk tillväxt i måste viutnyttja alla möjligheter till effektivare resursanvändning. Havsresursområdetär i många avseenden ett obearbetat verksamhetsfält. Prop.1983/84:10 4 detla bör därför i betydande utsträckning kunna bidra lillall öka sysselsättningen och stärka vår ekonomi. Mot bakgrund härav har redanvidtagits vissa ätgärder inom havsresursområdet. Ytterligare åtgärder är dockangelägna. Ett omfattande utredningsarbete inom havsresursområdet ärnyligen genomfört. Med detta som utgångspunkt finns nu förutsättningar att,inom ramen för en sammanhållen svensk syn på havsresursverksamheten, genomolika åtgärder främja verksamheten och en samordning av denna. Innan jag ochövriga berörda statsråd närmare utvecklar de åtgärder m. m. som hör tillhavsresursverksamhelens olika delområden vill jag ange några grundläggandegemensamma utgångspunkter. 2 Utgångspunkter för den fortsatta svenskahavsresursverksamheten Haven har stora outnyttjade resurser och kommer iframtiden att spela-en allt större roll för försörjningen med livsmedel ocholika mineraliska ämnen, framför allt olja och gas. Först under de senastedecennierna har haven börjat användas för annat än transporter och fiske.Utvecklingen har också inneburit att strandstaterna gjort anspråk på alltstörre delar av haven som den fria tillgången till exploateringsbaraområden successivt minskat. Vetskapen om tillgångarnas begränsning har letttill olika konflikter mellan stater. tredje havsrättskonferens slutfördeunder sitt arbete med en konvention om havens nyttjande. Sverigeundertecknade konventionen , men har ännu inte ratificeratdenna. Konventionen skall ersätta Genévekonventioner och innebär ettviktigt steg för att stärka den för havet gällande rättsordningen. En sammanhållen svensk syn på havsresursverksamheten ärviktig för vårt deltagande i internationellt samarbete. En långsiktig politiskmålsättning är en vikUg fömtsättning för beslut om investeringar i exempelvisforskning och utveckling eller produktionsmedel på havsresursområdet. Ett stortantal svenska företag deltar redan i den internationella offshore-verksamhetenoch söker också finna nya former för en utökad verksamhet, f. n. framför allt iden norska delen av . Förutsättningarna för ett utökat nordiskt samarbete ärstora inom havs-resursområdet. Det intemationella havsresurssamarbetet blir alltmerbetydelsefullt. Det gäller bl. a. mellanstatliga överläggningar för attfastställa territoriella gränser och regler för vilka aktiviteter som ärtillåtna inom olika havsområden. Inom miljöområdet har ettomfattande internationellt samarbete utvecklats inom ramen för de olikakonventioner som har utarbetats till skydd för den miljön och delevande resurserna i haven. 1983/84:10 5 Sverigehar anslutit sig lill ett flertal av dessa konventioner som behandlar utsläppav olika typer av föroreningar från landbaserade källor, från fartyg ellergenom dumpning. Konventionerna förutsätter ett omfattande samarbete när detgäller forskning i och övervakning av de havsområden som omfattas avkonventionerna. Anspråkenpå haven ökar således och som en följd härav ökar riskerna för en negativinverkan på havsmiljön. Gemensamma åtgärder är därför nödvändiga för långsiktighushållning med havens resurser och för att skydda haven mot överexploateringoch föroreningar. Detta gäller även polarområdena, dvs. och Antarktis.En sammanhållen svensk syn på polarområdena måste utformas med hänsyn tagentill skilda intressen. Dessa intressen har med nödvändighet olikatidsperspektiv beroende på dels vilket polarområde det gäller, dels detsärskilda intressets natur. I såväl som i finns dock anledningatt söka främja internationellt samarbete. Jag kommer senare att närmareutveckla behovet av industriella åtgärder vad gäller . Därefter kommerchefen för och statsrådet I. att redogöra förandra åtgärder inom ramen för en svensk polarpolitik. Desvenska havsområdena kommer att få ökad betydelse för den inhemskaförsörjningen med livsmedel och på lång sikt troligen även . Dessaområden är emellertid inte tillnärmelsevis lika väl utforskade och kartlagdasom motsvarande tillgångar på land. Havet är den del av svenskt intresseområdesom är minst utforskad. Detökande utnyttjandet av havet som vi långsikfigt kan se framför oss även vadgäller svenska havsområden ökar riskerna för intressekonflikter. Genomöversiktlig planering av havsresursernas utnyttjande kan vi skapa underlag försådana avvägningar som behövs för att lösa konflikterna. Den fysiskariksplaneringen, som har utvecklats , har haft fillsyfte att skapa fömtsättningar för att lösa denna typ av konflikter för iförsta hand våra landområden. har även havsfrågomauppmärksammats allt mer i riksplaneringen. Jagvill också nämna att förslag till åtgärder för vissa av havsresursverksamhetensolika delområden avses att tas upp i olika sammanhang . a. forsknings- och industrifrågor. 3 Samordning av svensk havsresursverksamhet m. m. Fråganom inrättande av en särskild statlig myndighet för samordning av skildaverksamheter med anknytning till havet prövades av statsmakterna vid fleratillfällen . Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) inrättades den 1 mars 1979efter beslut av (prop. 1977/ 78:167, NU 1978/79:2, rskr1978/79:13). DSH skall enligt sin instmktion 1983/84:10 6 (1979:34,ändrad 1981:593) verka för samordning av svensk verksamhet, som innefattarutnyttjande, skydd eller utforskande av havet eller som annars har anknytningtill havet. DSH skall också verka för att havsresursverksamhet såväl vidmyndigheter och organisationer som inom svenskt näringsliv främjas och stödssamt verka för intemationellt samarbete på havsresursområdet. Dethar varit en särskild uppgift för DSH att för regeringen lägga fram ett, medbeaktande av den fysiska planeringen och i samverkan med berörda intressenterupprättat, förslag till övergripande proigram för svensk havsresursverksamhet.DSH har till regeringen överlämnat sitt förslag tillövergripande program (DSH 1982:1). Förslaget har remissbehandlats. I skrivelseden har DSH överlämnat närmare underlag för program avseendearktisk havsteknik. Dendåvarande regeringen uppdrog på förslag av DSH åtstatskontoret att i samråd med DSH och berörda intressenter undersökamöjlighetema till en effektivare marin forskning genom att belysafömt-sättningama för dels ett bättre utnyttjande av befintliga resurser, delsorganisatoriska förändringar. I uppdraget ingick även att kartlägga hurbefintliga resurser utnyttjas samt att ange de rationaliseringsvinster som kangöras. Med skrivelse har statskontoret till regeringenöverlämnat sin rapport (1982:34) Havsforskningens resurser och organisation förslag till effektivisering inom delar av området, jämte bilagor. Föratt utreda förutsättningar m.m. för att främja svenskt vattenbmk harforskningsrådsnämnden (FRN) och DSH genom en särskild styrgmpp utarbetat enrapport med förslag till åtgärder. FRN och DSH har tillregeringen överlämnat rapporten. Rapporten har remissbehandlats. Sammanfattningarav förslagen, remissammanställningar samt vissa redogörelser m. m. förhavsresursverksamheten bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 7. , , , , , R. , ,Thunborg utvecklar härefter närmare de åtgärder som hör till vederbörandesansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Chefenför industridepartementet avslutar: Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en gemensam proposition 1. ger tillfälle att tadel av vad jag nu har anfört om havsresursverksamheten, 2. förelägger vad jag ochövriga föredragande har anfört för den åtgärd eller det ändamål som vi harhemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-6. !'n»p. iyS3S4: 1(1 Hilajza 1 1983/84:10 I Bilaga1 Utdrag INDUSTRIDEPARTEMENTET PROTOKOLL , såvitt avser inledningen och avsnitten 2-3. Statsrådet såvitt avser avsnitten 4-5. Anmälantill proposition om svensk havsresursverksamhet Tillgrund för mina överväganden och förslag i det följande ligger de utredningarsom jag omnämnt i mitt inledande anförande och därvid främst det förslag tillövergripande program, som delegationen för samordning av havsresursverksamheten(DSH) lämnat. Därutöver har i skrivelse Mekanförbundoch dess branschgrupp Swedocean () samt föreslagit vissa åtgärder med syfte att främjaoch påskynda utvecklingen av svensk havsteknik. Jag avser att i dettasammanhang också ta ställning till flertalet av dessa förslag. Bilaga7 innehåller bl. a. sammanfattningar av DSHs och statskontorets förslag samtremissammanställningar över dessa. 2 Föredragandens överväganden och förslag 2.1.1Utvecklingen inom havstekniken m. m. Framförallt har havstekniken utvecklats mycket kraffigtoch kunskapen om havet ökat. Vissa kapitalintensiva akfiviteter, främst olje-och gasutvinning har givit värdefulla erfarenheter av arbeten i och på havet.Forskningen förbättrar fortlöpande våra kunskaper. Teknikutvecklingen hargjort det möjligt att exploatera fyndigheter som bara ansågsoåtkomliga. För de flestahavsprojekt krävs en kvalificerad teknisk utrustning. Utrustningen konstruerasofta för ett speciellt projekt och höga krav ställs på materiel, personal ochsäkerhet. Många havsprojekt antar därför formen av mycket kapitalkrävandeforsknings- och utvecklingsarbeten. Det är mot I 1983/84. I saml.Nr 10. Prop.1983/84:10 2 denna bakgrund viktigt att det havsindustriella samarbetetökar och kontinuerligt utvecklas, såväl mellan myndigheter och näringsliv sommellan olika företag i näringslivet och all den havstekniska forskningen och utvecklingenfrämjas. DSH framhåller i sitt förslag att ett ökat utnyttjande avhavsresurserna öppnar nya möjligheler för svenski näringsliv. Möjligheterna hardock enligt mångas bedömning, bl.a. DSHs och statskontorets, intetillräckligt tagits tillvara, vare sig av statsmakierna eller av industrin.Framför allt avsaknaden av hemmamarknad har gjort att svensk industri kommitigång relativt sent med sina offshoresatsningar. Den till slor delhögleknologiska svenska industrin har dock enligl flertalet bedömare godamöjligheter att ta hem väsentliga marknadsandelar på detla område. Flera andra länder har utvecklat nationella program försin havstekniska verksamhet. Jag avser föreslå att man även i utvecklarett sådant program. Det är enligt min uppfattning nödvändigt alt planering ochgenomförande av ett program för havsindustriell utveckling kan ske överinstitutions- och myndighetsgränser. Ett samordnat program medför att personalfår möjlighet att arbeia mer rationellt och alt kostnadskrävande tekniskutrustning utnyttjas effektivare. Genom en sådan samverkan förstärks såledesinsatsernas verkningsgrad. Jag kommer i det följande att redovisa min syn på hur ettökat industriellt engagemang inom havsresursverksamheten i skilda avseenden,genom bl. a. programarbete, kan främjas. Därvid redovisar jag dels vissautgångspunkter för den havsindustriella verksamheten bl. a. i form av redanvidtagna åtgärder, dels förslag på ytterligare utvecklingsfrämjande åtgärder.Slutligen kommer jag också att avisera de frågor av havsindustriell betydelsesom jag kommer att ta upp vid min anmälan till budgetproposition ochde propositioner om industriell tillväxt och förnyelse samt om forskning, somplaneras . Havsteknik, dvs. teknik anpassad till marin miljö ochverksamhet har många användningar och skilda verksamhetsgrenar av mycketvarierande ålder och omfattning. Marknaden för havsteknik som högteknologisktområde kommer enligt flertalet bedömare att successivtväxa. Oavsett vilket område man betraktar inom ramen för havens utnyttjande,kommer behov av kvalificerade tekniska system att finnas. Kommersiellt utnyttjande av havsbottens resurser är f.n.främst koncentrerat till olje- och gasutvinning från fält belägna på andraländers kontinentalsocklar. Nordsjömarknaden, framför allt den norska delen, är f. n.därvid av särskilt intresse för svensk industri. Detta beror på att marknadendels är stor och ställer konUnuerligt nya krav på avancerade tekniskalösningar, dels utgör en närmarknad, på vilken vi har traditionellahandelsförbin- 1983/84:10 3 delseroch våra industriella fördelar är väl kända. är den tredjeviktigaste exportmarknaden för . Medoffshoreverksamhet avser man i första hand olje- och gasuivinning till havs.Offshoretekniken kan således innefatta såväl maskin- och elektroteknik,skepps- och vattenbyggnadsteknik som annan leknik som kommer till användningvid prospektering, produklion. transport, underhåll och reparation inomoffshore verksamheten. 1 bilaga 7 återfinns en utförlig redogörelse föroffshoreverksamheten. Avnämarepå offshoremarknaden är såväl de operativa enheterna till havs somförnödenhets- och produktionsbaser pä land. Offshoremarknaden består av ettmycket brett spektrum av produkler och tjänster som kan sägas motsvarauppbyggnad, drift och underhåll av ett anlal industrisamhällen. Det är moldenna bakgrund som har betecknats som ett av världens snabbastexpanderande industriområden. Det har tillmätts liknande betydelse somRuhrområdet hade . En av de främsta anledningarna är oljefällensnärhet till centrala konsumtions- och industricentra. Offshoremarknadenutgör en betydande marknad med en enligt flertalet bedömare fortsatt godtillväxtpotential. produceras av all olja från källor på havensbotten. Andelen beräknas öka lill fram emot . Oljebolageninvesterar åriigen ca i olje- och gasverksamhelen tillhavs, och tillväxttakten kan uppskattas lill . EnbartNordsjömarknaden beräknas uppgå till . Av denna kostnad beräknas åtgå för enbart reparation ochunderhåll. Utvecklingen av oljepriset är självfallet av stor betydelse förmöjligheterna att förverkliga planerna. är dockinvesteringarna i stort redan igångsatta eller beslutade.. Detär svårt att tränga in på marknaden. Branschen strävar efter att hålla sig tillbeprövad teknik och invanda leverantörer. Det svenska engagemanget på dennamarknad började i huvudsak först i samband medframför allt engelska offshoreprojekt och fortsatte senare i växandeutsträckning i den norska delen av . har ca 200 svenska företagprodukfion delvis med inriktning på offshoremarknaden. Av dessa har ca hälftendirekt försäljning till offshoremarknaden. Många företag ligger mycketlångt framme även internationellt sett. Ett par företag kan betecknas somvärldsledande inom sina respektive delområden. Många innovativa företag, inteminst mindre och medelstora sådana, har etablerats på marknaden och visar enstark expansion. De svenska marknadsandelama är dock totalt sett ännu ganskasmå. Högteknologisk nivå förenad med marin tradition och goda referenser är oftast enfömtsättning för att komma in på marknaden. Detta är förutsättningar somfömtom hos svenska rederier och sjöfartsföretag finns inom bl. a. ett flertalsvenska verkstadsindustriella företag. Prop.1983/84:10 4 Inom inrättades enbranschgrupp benämnd Swedocean (). Vid inrättandetbestod gruppen av 29 företag. Antalet medlemsföretag är ca 140 med ensammanlagd omsättning på ca . inom offshore, varav 3.4miljarder utgör export. Svensk verkstadsindustri, inkl. varven, exporterade år1982 för sammanlagt . Offshoreverksamhet kan bli av än större betydelse förframför allt verkstadsindustrin. Svensk verkstadsindustri svarar f. n. förungefär hälften av sysselsättningen, produktionen och exporten inom industrin.Få länder, om ens några, har en så relativt slor verkstadsindustri som Sverige.En närmast unik kompetensbredd och mångfasetterad struktur i förening ger goda möjligheter inom offshoreindu-strinoch inom det havstekniska områdei trots en i det närmaste total avsaknad avhemmamarknad. I bilaga 7 lämnas en närmare beskrivning avoffshoremarknaden och marknadens villkor framför allt i . Någon utvinning av olja och gas från svenska havsområdenär f. n. inte aktuell. Skulle en sådan utvinning kunna komma till stånd i t.ex. torde den bli av endast begränsad omfattning. Vad gäller annan mineralutveckling är det, med hänsyn tillde höga kostnader som är förenade med gruvbrytning till havs, enligt flertaletbedömare osannolikt att någon sådan utvinning, bortsett från sand och grus,skulle kunna ske inom överskådlig tid. Man bör dock inte utesluta attsulfidmalmsfyndigheter som kan komma att påträffas i förlängningunder havsbotten kan komma att utnyttjas . I bilaga 7 lämnas en allmän beskrivning avmineralutvinning till havs. Där framgår också översiktligt de tänkta ekonomiskazonerna i den nordiska regionen. har intresset för vattenbruk, framför alltodling av fisk och skaldjur, ökat kraftigt. Såväl större som mindreodlingsföretag finns numera etablerade i kustområden och insjöar. Vattenbmket är en viktig verksamhet för glesbygdensutveckling. Odlingsföretag kan innebära nya arbetstillfällen, som, eventuelltkombinerade med annan sysselsättning, gör det möjligt för människor iglesbygder att nå en tillfredsställande försöijning. Flera länsstyrelser har berört vattenbmksfrågor irapporter till regeringen om den regionala utvecklingen. a. harlänsstyrelser engagerat sig med regionalpolitiska medel i vattenbmksprojekt avolika slag. Dels görs kartläggningar av de regionala förutsättningarna förodling, dels har regio-nalpolitiskt stöd givits för att få igång odlingsföretagi glesbygder. En fortsatt positiv utveckling på detta område är såledesangelägen från industri- och regionalpolitiska utgångspunkter. Prop.1983/84:10 5 tementetkommer senare att redovisa denna verksamhet i ett vidare perspektiv. 2.2Åtgärder av särskild betydelse för ofTshoreindustrin Genomnedskrivningen av den svenska kronans värde har detsvenska näringshvets konkurrenskraft avsevärt förbättrats. Devalveringenspositiva effekter gäller därvid inte bara exportindustrin. Även den s. k,importkonkurrerande industrins läge har förstärkts. Inte minst viktigt tordevara att devalveringen verksamt bidragit till att öka utnyttjandet av inhemskainsatsvaror. Devalveringen har skapat förutsättningar för en kraftfullindustripolitik genom att underlätta stmkturella omställningar inom industrin. Självfallethar devalveringen haft positiva effekter också för offshorein-dustrinskonkurrenskraft. Genom devalveringen har verkstadsindustrin kunnat ökamarginalerna och lönsamheten. 2.2.2 Riktadeåtgärder inom fyra områden Föratt främja utveckhngen för svensk offshoreindustrin krävs emellertid hämtöverolika riktade åtgärder. Jag vill för egen del särskilt betona åtgärder inomfyra områden. - Åtgärder för uppbyggnad avkunnande och kompetens. Området omfattar åtgärder inom utbildningen,förstärkta kontakter mellan forskningsorganen och offshoreindustrin, aktivuppföljning av vad som händer på den intemationella marknaden, förstärktainsatser för forskning och utveckling, förbättrat samarbete mellan berördamyndigheter och organ samt kartläggning av de behov och möjligheter tillteknikupphandling som kan finnas inom svensk havsresursverksamhet. - Åtgärder för att underlättasvensk industris inträde på de utländska offshoremarknaderna. Detta kräverhandelspolitiska insatser för att motverka subventioner och protektionism,möjligheter att genom bl. a. teknikupphandling bygga upp referensanläggningar iSverige, industriellt samarbete med andra länder för att underlätta industrinsmarknadsbearbetning m. m. Åtgärderför att säkra finansieringen och trygga försörjningen med riskkapital förkraftfulla satsningar på projekt med lång utvecklingstid och högt risktagande. Åtgärderför att främja svenskt deltagande i prospektering och utvinning av olja ochgas till havs. Svensk verksamhet inom framför allt utvinningsledet ger vidsidan av det energipolitiska syftet unika praktiska möjligheter tillinformation om och inflytande över upphandling av tjänster och utrustning.Statlig kompetens inom petroleumområdet finns inom Svenska Petroleumkoncernenmed dotterbolaget (). ti /84. 1983/84:10 6 Enligtvad jag inhämtat kommer statsrådet att föreslå att frågan om svensktdeltagande i utrikes prospekterings- och utvinningsverksamhel skall behandlas ien proposition om vissa oljefrågor . Sedanregeringen tillträdde har åtgärder inom dessa områden redan vidtagits. I vissafall pågår beredning av förslag till ytterligare åtgärder av mer indirekthavsindustriell betydelse. Dessa kommer att behandlas i propositionen omindustriell tillväxt och förnyelse . Regeringenbeslöt om en större satsning på säkerhetsutbildning föroffshorepersonal. Bakgrunden är följande. Påanläggningar för utvinning av olja och gas i ställs mycket höga kravvad gäller skydds- och säkerhetsutbildning.