prop · G703143 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1983/84:143 omgodkännande av konventionen om förbud mot militär eller varjeannan fientlig användning av miljöförändringstek-nik; Regeringenföreslår atl anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås all godkänner en konvention om förbud motfientlig användning av miljöförändringsteknik. Konventionens syfte är attålägga de fördragsslutandc statema atl avstå från sådan militär eller annanfientlig användning av miljöförändringsteknik som har vidsträckta, långvarigaeller allvariiga verkningar. Miljöförändringsteknik avser varie teknik syftandetill att genom avsiktlig manipulering av naturliga processer förändra jordensdynamik, sammansättning eller stmktur, inklusive dess biota, litosfär, hydrosfäroch atmosfär eUer yttre rymden. Användandet av miljöförändringsteknik ifientligt syfte skulle kunna medföra aUvarliga och oförutsägbara effekter förden mänskliga miljön. Konventionen är ett betydelsefuUt internationelltinstrument för all förhindra potentiellt förödande stridsmetoder i framtiden.Det synes vara ett svenskt intresse att som part i konventionen kunna delta igranskningskonferenser rörande konventionen, dess tillämpning och efterlevnad. Prop.1983/84:143 2 , ordförande, , , , , ,, , , , , , ,, , . Propositionom godkännande av konventionen om förbud mot militär ellervarje annan fientlig användning av miljöförändringsteknik Metoderför atl aktivt förändra miljön i militärt syfte har funnits länge, till exempelbränder och översvämningar. Möjligheterna att utnyttja miljöförändringsteknikför militära ändamål har emellertid varit begränsade. Mer avancerademöjligheter atl utnyttja miljön militärt växer dock fram i takt med att devetenskapliga kunskaperna ökar inom en rad områden. I deflesta fall bygger miljöförändringsteknik på del faktum all naturen i vissaområden och under vissa omständigheter har lagrat eller kan lagra stora mängderenergi. Teknik utvecklas för all under kontrollerade former lösgöra, dirigeraoch utnyttja denna energi. 1 synnerhet väderleks- och klimatförhåUanden harvarit föremål för den civila forskningens intresse, men även andra naturfenomensom jordbävningar, vulkanutbrott samt atmosfärens egenskaper har sedan längestuderats. Tidigarehar intresset för dessa naluriiga processer och fenomen syftat till atlförbättra människors livsbetingelser och alt undvika eller lindra katastrofer.Under har emellertid även omfattande mihtär forskningoch utveckling inom dessa områden förekommit, då många av de naturfenomen detrör sig om skulle kunna utnyttjas med potenlieUl förödande effekter förmilitära eller andra fientliga ändamål. Någraav de områden som ger särskilda möjligheter till militärt eller annat fientligtutnyttjande av miljöförändringsteknik avser manipulering av väderieks- och klimatförhåUanden.Försök har gjorts all på konstgjord väg framkalla regn i syfte atl stänga av kommunikalionslederoch förorsaka översvämningar. Andra former av tänkbar miljömanipulering ärframkallande av snö, hagel, stormar, orkaner och tyfoner. Prop.1983/84:143 3 Meraomfattande och långsikliga klimatförändringar kan uppstå till följd av temperaturförändringarsom åstadkoms exempelvis genom förändringar av jordytans förmåga att absorberaoch reflektera värme. En annan möjlig åtgärd för att åstadkomma temperaturförändringarär att ändra havsströmmarnas riktningar. Kortsiktiga förändringar avtemperaturen kan framkallas genom förhindrande av naturiig vattenavdunstning. Åvenom det troligtvis inte är möjligt att i praktiken genomföra sådana ingreppi en mer omfattande skala är del teoretiskt genomförbara operationer. Dessatekniker skulle således teoretiskt kunna användas för att främja strategiska syftenexempelvis genom att förstöra motsidans jordbruksförhållanden. Miljöförändringstekniksom avser att lösgöra sådana latenta naturkrafter som jordbävningar ochvulkaner skulle också kunna tänkas bli utnyttjade för militära eller andrafientliga ändamål. Ävenatmosfäriska förhållanden kan kanske genom aktiv manipulering modifieras föralt tjäna militära eller andra fientliga syften. Bland sådana metoder kannämnas teknik som syftar till all skada ozonlagrel för att därigenom utsätta enfiende för höga doser av uhraviolett strålning. Mera näraliggande miljöförändringsmetoderför militär eller annan fientlig användning skulle vara tillgripandel av avlövnings-och avbarrningsiek-niker. Användningen av växtgifter under ficken sådan omfattning att den kunde betecknas som miljöförändring för militäreller annan fientlig användning. I sammanhanget bör dock konstateras atl användningenav växtgifter eventueUt kan komma att förbjudas i en framtida konvention omkemiska vapen. Förhandlingar om en sådan konvention har inletts inom ramen för . Sprängning av dammar för alt få till ståndöversvämningar eller sprängning för alt ändra flodriklningar skulle under vissaförutsättningar falla under konventions-förbudet. Förstöring av dammar fallerdelvis - under fömtsättning av omfattande skadeeffekter på civilbefolkning också under förbudet i tilläggsprotokoll I till Genévekonvenlionerna den 12augusti 1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter,artikel 56. Initiativettill en konvention om förbud mol militär eller annan fientlig användning av miljöförändringstekniklogs av som då begärde alt frågan skulle tas upppå FN:s generalförsamlings dagordning. Generalförsamlingenantog en resolution (3264/XXIX) i vilken detförklarades önskvärt att genom en internationell konvention uppnå förbud molmiljö- och khmatpåverkan för mUitära eller andra fientliga ändamål. Nedmslingskommitténi (CCD) uppmanades i resolutionen att söka nå överenskommelse om entext tUl en sådan konvention. Inomramen för bilaterala nedmstningsförhandlingar mellan ochSovjetunionen uppnåddes enighet om ett gemensaml utkast tillkonventionstext. 1983/84:143 4 statertvå identiska konventionsulkast till nedrustningskommittén, där de blev föremålför förhandlingar under sommarsessionen 1976. Frågornaom konventionens omfattning samt om klagomålslörtärandel vid brott mot densammautgjorde de största problemen vid behandlingen i nedrustningskommittén. 1likhet med det ursprungliga amerikansk-sovjetiska förslaget förbjöds i detomarbetade konventionsulkast som blev resultatel av förhandlingarna i nedmslningskommilléni artikel I endasl framkallande av miljöförändringar som har 'vidsträckta,långvariga eller allvarliga' verkningar. och var avuppfattningen att förbudet skulle göras allomfattande och kunde inte accepterautformningen av artikel 1. Enligtdet ursprungliga förslaget till artikel V skulle klagomål om brott motkonventionen framföras till . var framförallt kritisktmol den utformningen. Från svensk sida framhölls atl delta var otillfredsställandemed tanke på säkerhetsrådets sammansättning och de permanenta medlemmarnasvetorätt. Med stöd av uppnådde en kompromiss belräffandeutformningen av artikel V. Denna innebar att en avtalspart förutom atl vändasig direkt till säkerhetsrådet kan la upp sitt ärende i en rådgivande kommittébeslående av experter från samtliga anslutna stater. 1 det omarbetadekonventionsutkastet gavs rådgivande kommittén uppgiften alt samla in fakta förbedömningen av frågan om konveniionsbroit. Det ankom dock slutligen påsäkerhetsrådet att ta ställning till om konveniionsbroit kunde ansesföreligga. Trotsalt enighet inte kunde uppnås i nedrustningskommittén överlämnades delomarbetade konventionsutkastet till del trettioförsta mötet med FN:sgeneralförsamling. Denna antog en resolution (31/72)varigenom konventionen överlämnades till alla slaler för övervägande,undertecknande och ratifikation. Konventionen öppnades för undertecknande ochratifikation , varvid den undertecknades av 33 stater, däriblandde nordiska länderna med undantag av . Sverigehar avstått från att ansluta sig till konventionen för all härigenommarkera sina invändningar mol dess utformning, framförallt vad beträffarklagomålsförfarandet. Konventionenträdde i kraft och har 42 parter. Konventioneni engelsk originalversion och översättning till svenska bör bifogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Konventionenbestår av en inledning, tio artiklar samt en bilaga. Ikonventionens inledning fastslås bl. a. att de till konventionen anslutna staternasträvar efler att stärka freden, all bidra till en allmän och fullstän- Prop.1983/84:143 5 dignedrustning under internationell kontroll saml att skona mänskligheten frånhotet om användning av nya krigföringsmetoder. Det påpekas att ny teknik ochökade vetenskapliga kunskaper har skapat möjligheter all manipulera miljön medför mänskligheten potenliellt förödande effekter om denna vetenskap blirföremål för militär eller annan fientlig användning. Parterna uttrycker enönskan om förbud mol militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknikför atl därigenom eliminera detta hot mol mänskligheten saml stärka förtroendetmellan stater i enlighet med grundläggande principer. EnligtArtikel I förbinder sig parterna att avstå från sådan militär eller annanfientlig användning av miljöförändringsteknik, som har vidsträckta, långvarigaeller allvarliga verkningar som medel för att åstadkomma förstörelse ellerskada för en annan avtalsslutande stat. Vidareinnehåller artikeln ett åtagande för parterna att inle bistå eller uppmuntraandra slaler eller internationella organisationer all bedriva verksamhet, somstrider mol denna artikel. Artikel II preciserarnärmare vad som i fördraget menas med miljöförändringsteknik såsom uttrycketanvänds i artikel 1. Härmed avses varje teknik syftande till alt genomavsiktlig manipulering av naturliga processer förändra jordens dynamik,sammansättning eller struktur, inklusive dess biota. litosfär, hydrosfär ochatmosfär eller yttre rymden. ArtikelIII fastslår att konveniionens bestämmelser inte skall förhindra sådananvändning av miljöförändringsteknik, som avser fredliga ändamål. Parternaskall underiätta informationsutbytet rörande användningen av miljöförändringsteknikför fredliga ändamål. De skall vidare bidra till internationellt ekonomiskt ochvetenskapligt samarbete i fråga om bevarande och förbättrande av miljön medbeaktande av behoven i världens utvecklingsländer. ArtikelIV ålägger parterna att vidla nödvändiga åtgärder för atlmotverka sådan verksamhet, som sirider mot konventionens bestämmelser. ArtikdV innehåller bestämmelser om samarbels- och konsullationsför-plikldser samlproceduren vid klagomål mol konventionen. Utöver internationella förfarandenför samråd och samarbete inom FN:s ram ges möjlighet att anlita en rådgivandeexpertkommitté som kan sammankallas för alt lösa problem, som uppslår i sambandmed tillämpningen av konventionens bestämmelser och målsättning. Klagomålom brott mol konventionen skall riktas till säkerhetsråd.Parterna förbinder sig alt samarbeta vid verkställandet av eventuellautredningar som säkerhetsrådet beslutar genomföra efter framförda klagomål samtatt lämna bistånd och stöd enligt FN-sladgan på begäran av en part som säkerhetsrådetfinner ha lidit eller kan tillfogas skada på gmnd av ett konveniionsbroit. ArtikelVI tillerkänner parterna rätten att föreslå ändringari konventionen och beskriver fömtsättningarna för ett ändringsförslagsikraftträdande. 1983/84:143 6 ArtikelVII fastslår att konventionen skall äga obegränsad giltighet. ArtikelVIII föreskriver att parterna, efter konventionens ikraftträdande,skall sammankallas till en konferens i för alt granska konventionenstillämpning. Därefter kan en konferens sammankallas genommajoritetsbeslut av konventionens parter. ArtikelIX innehåller bestämmelser beträffande konventionensundertecknande, ratifikation, ikraftträdande samt depositionsförfarande. Konventionenträder i kraft, när tjugo regeringar inlämnat sina ratifikationsinstrumenttill generalsekreteraren. I enbilaga till konventionen fastläggs uppgifterna för och sammansättningen av denrådgivande expertkommittén, vilken skall behandla frågor i enlighet med konveniionensariikd V. Vidbehandlingen i nedmslningskommillén utarbetades en tolkning av konveniionensartiklar 1, II, III och VIII, som överlämnades till FN:s generalförsamlingtillsammans med konventionsutkastet. Denna tolkning, som bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2, år dock inte formellt bindande förparterna. Denökade medvetenheten om miljöns sårbarhet, som insikten om konsekvenserna avett kärnvapenkrig gett upphov till, har medfört en strävan att förhindra enmedveten martipulering av miljön i militära syften. Konventionen om förbud motmilitär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik är ettbetydelsefullt internationelll instmment för alt förhindra potentielltförödande stridsmetoder i framliden. De till konventionen anslutna staternaförbinder sig att skona mänskligheten från hotet om militär eller annanfientlig användning av miljöförändringsteknik. Konventionenförbjuder miljöförändringsmetoder, som i stor skala främst skulle kunna bliaktuella på mycket lång sikt. Därför är det av särskilt intresse atlkonventionen är avsedd att gälla . Konventionenlider av vissa brister. har vid ell flertal tillfällen pekat på dessa. Konventionensartikel I är formulerad så att den enligt min mening kan ge upphov tilltolkningsproblem. Endasl militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik,som har vidsträckta, långvariga eller allvariiga verkningar är förbjuden.Miljöförändring i mindre skala förbjuds däremot inte. Förbudet gäller vidare endaslfientlig, men inte oavsiktlig, användning av sådan teknik. Ett avsiktskriteriumhar således införts, vilket torde försvåra granskningen av konventionens efterievnad. Jaganser vidare alt de föreskrifter som skall säkerställa förbudets efterlevnadkan kritiseras. 1 konventionens artikel V föreskrivs, alt klagomål om brott motkonventionen skall anföras hos . Prop.1983/84:143 7 otillfredsställande,då del i praktiken kan komma all innebära atl de permanenta medlemmarnas vetorätlinverkar på möjligheten all kontrollera konveniionens efterlevnad. Det innebärvidare atl länder som ännu inle anslutit sig till konventionen (dvs., fn.Frankrike och ) har vetorätt när det gäller dess tillämpning. Föreskrifterna i artikel Vom den rådgivande expertkommitténs uppgifter innebär emellertid altkonventionens klagomålsprocedur enligt min mening har fått en n.ågot mertillfredsställande utformning än vad som är fallet i andra liknandekonventioner till vilka anslutit sig. exempelvis 1972 ärs konventionom förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska(biologiska) vapen och loxinvapen samt om deras förstöring. Enligt konventionenom förbud mot användning av miljöförändringsteknik skall nämligen den enligtkonventionen etablerade rådgivande expertkommittén inlämna en rapport till FN:sgeneralsekreterare, i vilken även en uttömmande redovisning av alla desynpunkter och uppgifter som framförts till kommittén under arbetets gångskall ingå. Rapporten skall distribueras till samtliga konventionsparter utanbegränsningar i förfoganderätten över denna. Kommitténs rapport får därmedanses ha högt politiskt värde. Trots de betänklighetersom tidigare anförts rörande vissa delar av konventionen finns det starka skälsom talar för en svensk anslutning till konventionen. Bland annat tordedet vara ett svenskt intresse all som part i konventionen kunna delta igranskningskonferenser och i dessa sammanhang ha en möjlighet att påverkaarbetet på mstningsbegränsning-ar. Utvecklingen av miljöförändringsteknikbefinner sig fortfarande i ett begynnelsestadium. Nya betydelsefulla rön inomdetta område kommer med all sannolikhet atl göras som redanbefintliga metoder för att förändra miljön kan komma att förfinas. Utsikten avatt denna typ äv teknik kan bli föremål för militär eller annan fientliganvändning ter sig särskilt oroväckande eftersom miljökrigföring riskerar altmedföra oförutsägbara allvariiga konsekvenser för den mänskliga miljön. Effekternaav sådan krigföring kommer inte att kunna begränsas till militära mål utankommer i stor utsträckning även att drabba civila och civil egendom. Sådanaeffekter kan självfallet också drabba närbelägna icke-krigförande stater. Dennatyp av krigföring skulle också kunna få katastrofala följder för biologiskt livoch ekologiska system i berörda områden. Mot denna bakgmnd vill jag understrykavikten av internationella åtaganden i form av en konvention mot användning avmiljökrigförings-teknik. Enav huvudpunkterna i utrikespolitik är att verka för mst-ningsbegränsningaroch för en allmän och fullständig nedmstning. spelar en inte oväsentligroll i det internationella nedmstningsarbetet och har härvid bl.a. aktivtmedverkat i tillkomsten av konventionen. 1983/84:143 8 1976röstade för den FN-resolution genom vilken generalförsamlingenuttryckte sin förhoppning om bredast möjliga anslutning. Viden första granskningskonferens skall en översyn göras av hurkonventionen har fungerat. Fömtsättningen för deltagande i översynskonferensenär anslutning till konventionen. Genom att nu ansluta sig till konventionen fårSverige en möjlighet atl delta i granskningen av dess efterlevnad samt attaktivt verka för en förstärkning av konventionen. Genomden utformning som konventionens artikel I fåll innebär anslutning tillkonventionen inte alt svensk krigsplanläggning behöver modifieras eller attSverige genom en anslutning avsäger sig något vapen eller på annal sättförsvagar rikels försvar. Konventionen ulgör inte något hinder för forskningoch utveckling av sådan miljöförändringsteknik, som avser fredliga ändamål. Ettgodtagande av förbudet mot miljökrigföring föranleder inte någon förändring avsvensk lagstiftning. Konventionen får dock anses vara av sådan vikt atlriksdagen bör godkänna den. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna konventionen om förbud mot militär ellervarje annan fientiig användning av miljöförändringsteknik. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Convention on the Prohibition of Military or of Environmen-tal Modification Techniques The States Parties to this Convention, Guided by the interest of consolidating peace, and wishingto conlribule to the cause of the arms race, and of bringing aboutgeneral and complete disarmament under strid and effective international control,and of saving mankind from the danger of using new means of warfare, Determined to continue negotiations with a viéw lo achievingeffective progress towards further measures in the field of disarmament, Recognizing thal scientific and technical advances may opennew possibilities with respect to modification ofthe environment, Recalling the Declaration of the United Nations Conferenceon the Human Environment, adopied at Siockholm on 16 1972, Realizing thal the use of environmental modification techniquesfor peaceful purposes could improve the interrdationship of man and nature andconlribule to the preservation and improvement of the environment for thebenefil of present and future generations, Recognizing, however, thal military or any other hostile useof such techniques could have effects extremely harmful to human welfare, Desiring lo prohibil effectivdy military or any olher hostileuse of environmental modification techniques in order to eliminate the dangersto mankind from such use, and af-firming their willingness to work towards the achievementof this objeclive. Desiring also lo conlribule to the slrength-ening of trustamong nations and lo the further improvement of the international situationin accordance with the purpose and principles ofthe Charter ofthe United Nalions, agreed as follows : Konvention om förbud mot militär eller varje annanfientlig användning av miljöförändringsteknik De stater som är parter idenna konvention, som vägleds av siltintresse för fredens stärkande och som önskar bidra till atl hejda kappmslningen,till alt genomföra en allmän och fullständig nedrustning under sträng ocheffektiv internationell kontroll och till atl rädda mänskligheten från denfara som användningen av nya stridsmetoder innebär som föresatt sig atl fortsätta förhandlingarna i syfte atluppnå verkliga framsteg med avseende på ytteriigare åtgärder på nedrustningensområde, som erkänner att vetenskapliga och tekniska framsteg kanöppna nya möjligheter i fräga om miljöförändring, som erinrar om den deklaration som avgavs av Förentanationernas konferens om den mänskliga miljön och som antogs i den16 , som ärmedvetna om atl användning av miljöförändringsteknik för fredliga ändamålskulle kunna förbättra del inbördes förhållandet mellan människan och naturenoch bidra till bevarandet och förbättrandet av miljön till förmån för nuvarandeoch kommande generationer, som dock erkänner att militär eller annan fientiiganvändning av sådan teknik skulle kunna ha ytterst skadliga verkningar påmänsklighetens välbefinnande, som önskar effektivt förbjuda militär eller annan fientliganvändning av miljöförändringsteknik i syfte att avlägsna i samband härmeduppkomna faror för mänskligheten och som bekräftar sin vilja alt verka för uppnåendetav detta mål, som även önskar bidra till att stärka förtroendet mellanfolken och till atl ytteriigare förbättra det internalionella läget i enlighetmed syftena och principerna i stadga, har överenskommit om följande. Each StateParty lo this Convention undertakes not to engage in military or any other hostileuse of environmental modification techniques having widespread, long-lasling orsevere effects as the means of destruction, damage or injury to any other SlaleParty. Each StateParty to this convention undertakes nol lo assist, encourage or induce anyState, group of States or international organisation to engage in activities contraryto the provisions of paragraph 1 of this artide. As used in artide I, the term 'environmental modificationtechniques' refers lo any lechnique for changing through the ddiberatemanipulation of natural processes the dynamics, composition or slmcture of theearth, including its biota, lilhosphere, hy-drosphere and atmosphere or of oulerspace. The provisionsof this Convention shall not hinder the use of environmental modification techniquesfor peaceful purposes and shall be without prejudice lo the generally recognizedprinciples and applicable rules of international law concerning such use. The States Partieslo this Convention undertake lo facilitale, and have the right to participalein, the fullest possible exchange of scientific and technological information onthe use of environmental modification techniques for peaceful purposes. StatesParlies in a position to do so shall conlribule, alone or together with otherStates or international organisations, to international economic and scientificco-operation in the preservation, improvement and peaceful ulilization of the environment,with due consideration for the needs of the developing areas of the world. Each State Party to this Convention undertakes to take anymeasures it considers necessary in accordance wilh its constitutional processeslo prohibil and prevent any activity in violation of the provisions of the Conventionanywhere under its jurisdiction or control. Varje fördragsslutandc stat förbinder sig att avstå från militär eller annan fientlig an vändning av miljöförändringsteknik som har vidsträckta, långvariga eller allvariiga verk ningar såsom medel att åstadkomma förstö relse eller skada för annan avtalsslutande stat. Varje fördragsslutandc stat förbinder sig att inte bistå, uppmuntra eller förmå en stat. en gmpp av stater eller en internationell or ganisation atl bedriva verksamhet i strid med bestämmelserna i punkl 1 i denna artikd. Uttrycket "miljöförändringsteknik', såsom del användsi artikel I, avser varje teknik syftande till att genom avsiktlig manipuleringav naturliga processer förändra jordens dynamik, sammansättning ellerstruktur, inklusive dess biota, litosfär.