prop · G70325 · 1983-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren och chefen för marinen har för attförbättra ubåts-skyddskapaciteten under innevarande budgetår hemställt att fåbygga om fyra tunga helikoptrar till ubålsjakthelikoptrar i stället för attanskaffa tre medeltunga helikoptrar samt att vid fåbeställa fyra minröjningsfartyg typ Landsort inom en kostnadsram av 140 milj.kr. resp. 460 milj. kr. 1983/84:25 16 har under detla anslag för /83anvisat ett bemyndigande om 160 milj. kr. för beställning av ubåtsskyddsbefrämjandeåtgärder varav 55 milj. kr. var avsedda för anskaffning av medeltungahelikoptrar samt för budgetårei 1983/84 ett bemyndigande, som står tillregeringens disposition, om 105,7 milj. kr. för anskaffning av ett minröjningsfartyg. För alt genomföra anskaffningen av fyra minröjningsfartygbehövs ytterligare beställningsbemyndiganden om 354,3 milj.kr. Jag harberäknat ett beställningsbemyndigande om 85 milj. kr. för att förstärkahelikopterfunktionen. Enligt min mening är del härvid yttersl angelägel attsådana åtgärder vidtas alt denna förstärkning sker med största skyndsamhet. Min beräkning av beställningsbemyndiganden underförevarande anslag framgår av sammanställningen över beställningsbemyndigandenoch betalningsmedel. Av bemyndigandena utgör 12,6 milj.kr. prisregleringsbemyn-digandenför omräkning från prislägel till prisläget februari 1984.Beställningarna beräknas medföra utbetalningar under /84 om ca170 milj.kr. Därtill kommer andra utbetalningar avseende tidigareläggningar av materielobjektom ca 60 milj.kr. för all förslärka ubålsskyddsfunktionen. Jag finner del angeläget alt här berörda beställningar ochtidigareläggningar kan genomföras så att ubåtsskyddsförmågan snabbtförbättras. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen atl taställning till vilka anskaffningar m. m. som böi ske inom ramen för det beställningsbemyndigandesom kan komma att lämna. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen atl medge att beställningar av materiel m.m. för marinförband fårläggas ut inom en kostnadsram av , 2. tillMarinförband: Materielanskaffning på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /84 anvisa ett förslagsanslag av . [3] G 3. CivUförsvar: Skyddsrum. Under denna rubrik har istatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 363,8 milj.kr.,varav 300 milj.kr. beräknats för ersättning för skyddsrumsbyggande i sambandmed nybyggnad av anläggningar och byggnader. Den som åläggs att bygga ett skyddsrum får ersättning avstatsmedel för kostnaderna för atl anordna skyddsrummet. Ersättningen betalas ulnär slutbesiktning av skyddsrummet liar ägt rum. har anmält alt de besked ombyggande av skyddsrum som lämnades under /83 avsåg skyddsrum ismåhus i Prop.1983/84:25 17 en helt annan omfattning än vad som förutsattes vidanslagsberäkningen för /84. Tiden från det atl ett besked om atlbygga skyddsrum lämnas till det att slutbesiktning görs är betydligt kortareför skyddsrum i småhus än för skyddsrum i andra byggnader. Under /83 gavs besked om att bygga ca 1 200skyddsrum i villor eller garage. Av dessa bedöms ca 1 000 skyddsrum bli slutbesikti-gaderedan under innevarande budgetår. Betalningen för dessa medför ett tidigareinte fömtselt behov av ytterligare 150 milj.kr. i prisläget för budgetårei1983/84. I detta sammanhang vill jag erinra om vad jag anförde ifråga om skyddsrum vid min anmälan till propositionen om vissa ekonomisk-poli-fiskaåtgärder, m. m. 1983/84:40 bil. 2 s. 3). Jag hemställer att regeringen föreslår att till CivUförsvar: Skyddsrum på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 anvisa eU förslagsanslag av . [4] J5. Ombyggnad av miljöskyddsfartyg. Något anslag fördetta ändamål har inte tagits upp på statsbudgeten för /84. Tv 03 är ett miljöskyddsfartyg som skall kunna tjänstgörasom moderfartyg för miljöskyddsfartygen inom en tullregion. F.n. är Tv03placerad i västra regionen med stationering i . Fartyget är en år 1973ombyggd ståltrålare med elt deplacement om och med en längd av 34 m.Tv 03 uppfyller inte de krav som måste ställas på arbetsplattfor-mar,avsedda för oljebekämpning till havs m.m. Bl.a. saknas tillräckligadäcksutrymmen för uppställning av tyngre bekämpningsmateriel, tankkapacitetför mellanlagring av omhändertagen olja, utrustning för transferering avomhändertagen olja, lyftkapacitet för hantering av tung materiel ochtillräckliga personalutrymmen. har på regeringens uppdragprojekterat en ombyggnad av Tv 03. Projekteringen omfattar sådana arbeten somoundgängligen fordras för att fartyget skall uppfylla nutida krav i fråga omarbetsmiljö m.m. vid oljebekämpningsoperationer. Kostnaden för ombyggnaden beräknastill 6 milj.kr. inkl. mervärdeskatt i prisläget . Generaltullslyrelsenhar hemställt att 6 milj.kr. anvisas innevarande budgetår för ombyggnaden av Tv03. Jag biträder generallullstyrelsens förslag och hemställeratt regeringen föreslår atttill Ombyggnad av miljöskyddsfariyg på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 anvisa ett reservationsanslag av . 2 1983/84. 1983/84:25 18 [5]K 4. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänslanvisades första gången på tilläggsstat till riksslaten för /57 (prop.1956: 198, SU 179. rskr 539). Därefter har åriigen ytterligare medel anvisatsför svenska FN-styrkors verksamhet. Medelför de årliga utgifterna inom för att rekrytera, utbilda och organiseraden svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan budgetårei 1965/66 underförslagsanslaget Beredskapsslyrka för FN-tjänsl. Medel för FN-slyrkornasverksamhet utom och för viss personal vid ständigarepresentation i FN samt-fr. o.m. den I juli 1967-för observatörer i FN-tjänstanvisades budgetårei 1965/66-1971/72 under reservationsanslaget Kostnader försvenska FN-styrkor m.m. Fr.o.m. /73 har medel för FN-slyrkornasverksamhet utom anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Sammanlagthar för svenska FN-styrkors verksamhet utomlands anvisats 1546065000kr. på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 46 milj.kr. anvisats för alltäcka utgifterna för FN-styrkan på , FN-styrkan i och FN-observatörerunder liden (prop. 1982/83: 125 bil. 1, FöU 12, rskr 298). Delav ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill den 29 augusti 1983har från FN influfil . Vid den lidpunkten uppgick Sverigesåterstående fordran hos FN enligt dittills framlagda krav till 176093 492 kr.Ersättningar som flyter in från FN lillgodoförs statsbudgetens inkomsttitelÖvriga inkomster av statens verksamhet. Genombeslut förordnade regeringen atl ett sjukhuskompani omfattandehögst 150 personer jämte viss stabspersonal skulle ställas till FN: sförfogande för fortsall tjänstgöring i t. v. Utgifterna beräknastill 31,4 milj.kr. för /84. Genombeslut förordnade regeringen att tiden för den svenska FN-insatsenpå skulle förlängas t. v. Styrkan på uppgår till ca 400 personer.Utgifterna beräknas till 72,4 milj.kr. för /84. Genombeslut medgav regeringen att observatörer i FN-tjänst får avlösasunder /84. Antalel observatörer uppgår till ca 43. Utgifternaberäknas till 10,9 milj. kr. för /84. Enavveckling av de nuvarande kontingenterna liksom nya svenska FN-insalser kaninte uteslutas. Vidutgången av fanns ett underskott på 7430600kr. under anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Behovetav ytterligare medel lör FN-styrkor i och på och förobservatörer uppgår alltså till (31400000 -h 72400000 -I-10900000-I- 7430600) avrundat 122 milj.kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanförutgiftsramen för del militära försvaret. Prop.1983/84:25 19 Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger ianslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningenförskottsvis täcka utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget Oförutseddautgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Frågan om deras täckning bör få tas upp . Jag hemställer attregeringen föreslår att till FN-styrkors verksamhet utomlands påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /84 anvisa ettreservationsanslag av 122000000kr. [6] K 5. Efter förslag iprop. 1953: 234 anvisade (SU 196, rskr 431) på tilläggsstat I tillriksstaten för /54 under fjärde huvudtiteln ett reservationsanslagav 5 milj. kr. till svenska övervaknings- och repatrieringskonlingenten iKorea. Den svenska repalrieringskontingenten upplöstes efterslutfört uppdrag . Övervakningskontingentens uppdrag ståralltjämt kvar men personalen har reducerats avsevärt och uppgår nu till sjupersoner mol omkring 90 personer . För övervakningskontingenlens fortsatta verksamhet harriksdagen under anslaget Svenska övervakningskontingenten i , /73 benämnt Övervakningskontingenten i , efter förslag av Kungl.Maj: t och regeringen anvisat sammanlagt . (jfr senast prop.1982/83:25 bil. 1, FöU 4, rskr 71). har alltså anvisats 40420000 kr.för ifrågavarande ändamål. De medel som anvisades senast beräknades täckautgifterna för kontingentens verksamhet t.o.m. . Genom beslut förordnade regeringen atl det t.v., intill regeringen bestämmer annat, skall finnas en övervakningskontingent iKorea om högst tio personer. Jag kan f. n. inte bedöma hur länge övervak-ningskonlingenleni behöver fortsätta sin verksamhet. Medel för verksamheten bör emellertidberäknas för tiden t.o.m. utgången av /84. Jag anser attkontingentens personalstyrka även i fortsättningen bör hållas så låg som möjligl. För den fortsatta verksamheten räknar jag med eltmedelsbehov av . för /84. Vid utgången av budgetåret1982/83 fanns ett underskott på . under anslaget Övervakningskontingenteni . Medelsbehovet för /84 uppgår därför till (2477000-1- 11000) avrundat 2,5 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanförutgiftsramen för del militära försvaret. Beräkningen av medelsbehovet för /84 måstebetraktas som ungefärlig med hänsyn till svårigheterna att beräkna vissautgiftsposter samt möjligheten av en avveckling av kontingentens verksamhet.Ett eventueUt behov av ytteriigare medel får tillgodoses genom anlitande av Prop.1983/84:25 20 anslaget Oförutsedda utgifter. Frågan om att täckautgifter som bestrids på delta sätl bör fä tas upp . Jag hemställer altregeringen föreslår att till Övervakningskonlingenlen i på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /84 anvisa ett reservationsanslag av2500000 kr. Prop.1983/84:25 21 Bilaga 3 Utdrag PROTOKOLL Föredragande: statsrådet . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 [1] Statliga exportverksamheten inom väghållningsområdet.Efter förslag i prop. 1981/82:137 om exportverksamhet inom väghållningsområdetbildades ett av staten helägl aktiebolag - (SweRoad).Bolaget har karaktären av dotterföretag till , som också förvaltarbolagets aktier. har i en skrivelse till regeringen den 18 juli1983 redovisat en framställning från om utökat aktiekapital och ettrörelsebidrag för att täcka elt beräknat rörelseunderskott för det förstaverksamhetsåret. SweRoadsstyrelse anser att förutsättningar finns för ett rimligt ulfall för dentjänsteexport och marknadsföring av svenska produkter inom väghållningsområdet,som SweRoads verksamhet syftar till. Underskottet under det förstaverksamhetsåret bör inte avskräcka frän att under drivabolagets verksamhet vidare. delar denna bedömning. Enförutsättning för fortsatt verksamhet är emellertid att beräknade förlustertäcks för att dels tillgodose aktiebolagslagens krav, dels begränsa delfinansiella underskottet. Det rörelsetillskott som krävs för att läcka åretsunderskott och skapa en nödvändig säkerhetsmarginal inför slutet har beräknats fill . aktiekapital är f.n. . 1 förhållandetill årsomsättning, likviditet samt förtroendekapital vid förhandlingarerfordras en höjning av aktiekapitalet. En höjning till 2 milj. kr. bedömserforderlig för att uppnå en rimlig nivå och ge bolagets ledning nödvändigthandlingsutrymme. Jag finner det redovisade förslaget om en höjning avaktiekapitalet för SweRoad rimligt med hänsyn till bolagets verksamhet hittills.Regeringen 1983/84:25 22 bördärför föreslå aU den medger en höjning av aktiekapitalet till 2milj. Sedan bemyndigande inhämtats avser jag föreslå regeringenatt höjningen av aktiekapitalet liksom del behövliga rörelsetill-skottel fårfinansieras genom att tillåta överskrida anslaget B 8. Tjänster tiUutomstående med 2,25 milj. kr. Jag kommer därvid också attföreslå regeringen de ändringar av bolagsordningen för SweRoad som erfordras. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atlbemyndiga regeringen atl godkänna en höjning av aktiekapital med . [2]har i en skrivelse begärt regeringensgodkännande alt få överlåta fastigheten 1:4 i kommun som gåva tillstiftelsen . Stiftelsen har till syfte atl bevara Stockholmsskärgårds egenart samt natur- och kulturvärden. FastighetenGrönskär 1:4 utgörs av 400 m' tomt på vilken Grönskärs fyr är belägen.Stiftelsen förvärvade de intilliggande fastigheterna. Grönskär 1:2 och1:3, som är resp. 9102 m-. Sjöfartsverketuppger att fyren inte längre behövs som sjömärke och alt fastigheten intebehövs för annat statligt ändamål. Inte heller kommun har vidunderhandskontakt förklarat sig ha någol behov av fasligheten. Möjligheten attavyttrci fastigheten till annan lämplig köpare bedömer sommycket liten. Då fastigheten kan förväntas bli förklarad som byggnadsminneanser att fastigheten bör överlämnas till stiftelsen utan vederiag. Enligt det avtal somupprättats förbinder sig stiftelsen att för framtiden väl vårda och underhållafyren samt medverka till atl fyren förklaras som byggnadsminne enligt lagen(1960:690) om byggnadsminnen. påtar sig å sin sida att i erforderiigomfattning svara för fyrens yttre underhåll, om fyrbyggnaden kommer att krävadet, räknat . För egen del biträder jagsjöfart;, verkets förslag att överlämna Grönskärs fyr som gåva till stiftelsenStockholms skärgård. Fyren saknar numera betydelse som sjömärke och har hellerinte något egenfligt alternativ värde. Stiftelsens syfte för sin verksamhet ochdet faktum att stiftelsen redan äger de intilliggande fastigheterna talarenligt min mening för att Grönskärs fyr överlåts på del sätt som överenskommitsmellan och stiftelsen. Eftersom del här är fråga om att skänkabort statlig fast egendom måste godkännande inhämtas. 1983/84:25 23 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår alt bemyndiga regeringen att godkänna alt fastigheten 1:4 överiåts tillstiftelsen utan vederiag. [3] F 5. Kostnader för stämpelavgift å aktier iAktiebolaget och . Iskrivelse har Akfiebolaget () - detsvenska moderbolaget i det skandinaviska konsortiet Scandinavian AirlinesSystem (SAS) -redogjort för beslut atl genom fondemission ökabolagets aktiekapital med 70,5 milj. kr. till sammanlagt 352,5 milj. kr. genomuppskrivning av anläggningstillgångar. Beslutade åtgärder har motiverats avbehovet av alt uppnå en bättre balans mellan det verkliga värdet för bolagetsanläggningstillgångar och det egna kapitalet, vilkel ansetts mycket betydelsefulltför SAS framlida förhandlingar om upplagande av krediter utomlands. Före fondemissionen består aktierna i av dels I 410000A-aktier i nominellt värde av . per aktie eller sammanlagt 141 000000kr., dels B-aktier till lika anlal och värden. A-aktierna innehas av svenskastaten medan av B-aktierna 1409981 ägs av () och resterande aktier av privatpersoner. Genom fondemissionenkommer svenska staten alt tillföras 352500 nya A-aktier till ett sammanlagtnominellt värde av 35,25 milj. kr. och samt övriga innehavare av B-aktiersammanlagt motsvarande antal och värde. I skrivelsen erinrar ABA om att bolaget vid tidigaretillfällen inle belastats med kostnader för aktieslämpel. Således förordades iprop. 1948:176 angående organisation och finansiering av svensk luftfart att dekostnader för aktiestämpel, vilka kunde uppkomma i samband med sammanslagningenav dåvarande ABA och , inte skulle falla på de enskilda intressenternautan gäldas av statsverket (SU 1948:94, rskr 1948:188). 1 enlighet härmedföreslogs i prop. 1949:126 angående anslag till teckning av aktier i atlriksdagen skulle anvisa ett reservationsanslag till stämpelavgift ä aktierna idet nya ABA. biföll propositionens förslag (SU 1949:153, rskr1949:268). 1 samband med den ekonomiska rekonstruktionen av SAS år 1961beslöts på liknande sätt med anledning av prop. 1961:159 angåendekapitaltillskott till SAS att de stämpelkostnader som då uppkom i samband medteckning av nya aktier i och skulle bestridas av staten (SU 1961:133, rskr1961:330). Genom beslut av har och (prop.1975:85 bil. 5, TU 1975:12, rskr 1975:121 och prop. 1977/78:125 bil. 5, TU1977/78:23, rskr 1977/78:292) anslag på . anvisatsför bestridande av stämpelkostnader i anledning av atl ABA och dågenomfört fondemissioner. 1983/84:25 24 ABAhemställer med hänvisning till det anförda att bolaget - på sätt som skett vidliknande tillfällen tidigare - inte måtte belastas med stämpelkostnader å de705000 aktier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen. I skrivelse den 15februari 1983 har redovisai de åtgärder bolaget vidtagit i anslutning tillden fontlemission ABA genomfört. Sålunda har beslutat att genomfondemission öka bolagets aktiekapital med 35,25 milj. kr. till sammanlagt176,25 milj. kr. genom uppskrivning av det bokförda värdet av bolagets innehavlav med motsvarande belopp. framhåller att bolaget, i likhetmed ABA, inte belastats med stämpelskatt för vid tidigare tillfällenemitterade aktier. hemställer därför att bolaget inte måtte belastas medstämpelkostnader å de 352500 aktier som utges i anledning av den beslutadefondemissionen. Medhänsyn till aU vid ABA:s bildande , liksom vid senare tillfällen, koslnadernaför gäldande av aktiestämpel bestreds av statsmedel bör enligt min uppfattning ABAoch inle belastas med de kostnader för aktiestämpel, som uppkommer, isamband med de aktier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen ide båda bolagen. Stämpelkostnaderna för de nyemitterade aktierna uppgår tillsammanlagt , vilket belopp således torde böra bestridas av staten. Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Kostnader för stämpelavgift å aktier i ochSvensk på tillläggsbudgel 1 tillstatsbudgeten för budgetårei 1983/84 anvisa ett reservationsanslag av 1 057500kr. [4]G 1. Posthus m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret1983/84 anvisats ett reservationsanslag på 9,5 milj. kr. 1982/83:100 bil.8 sid. 118). Vid budgetårels ingång fanns en behållning på 26,2 milj. kr. framställning till regeringen har postverket hemställt attmedel anvisas för om- och tillbyggnad av postterminalen Ban.Totalkostnaden för det planerade byggnadsföretaget beräknas till 230 milj. kr.i prisläget . Som mest beräknas drygt 100 personer varasysselsatta med bygget som enligt tidsplanen skall vara klart under hösten 1986så atl byggnaderna kan tas i bruk . Lokalerna skall bl.a.innehålla en ny paketsorteringsmaskin och en ny maskin för automatisk sorteringav brev. Posten bedömer att man kan göra betydande vinster genom att utnyttjadessa maskiner som inte kan inrym- Prop.1983/84; 25 25 masi nuvarande byggnader. En nybyggnation kommer också alt i hög grad förbilligaoch underlätta posllransporterna. En annan besparing uppstår genom alt nuförhyrda lokaler kan sägas upp. Lokalerna planeras medhänsyn till en förväntad ökning av postvolymen. Det är möjligt att postverketunder inte behöver utnyttja hela den tillbyggda lokalytan. Vissadelar av lokalerna kan då - i avvaklan på alt poslvolymen ökar - hyras ut. Såsom jag framhöll ibudgetpropositionen för /84 finns det skäl att bygga ut GöteborgBan. Med hänsyn till den osäkerhet som då rådde om byggnadens utformning ochtotalkostnad upptogs dock inte några medel för projektet. Jag anser att det nufinns tillräckligt beslulsunderiag för att medge att posten startar bygget.Detta är angeläget inte minst av sysselsättningsskäl. Det bör också uppdras åtpostverket att utreda förutsättningarna för en försäljning av centralposthuseli . Enligt de principer somriksdagen antagit (prop. 1980/81:100, och 21, rskr 199) skaU riksdagenpröva postverkels tilldelning av medel för stora och betydelsefullalokalinvesteringar. Dessa investeringar finansieras med anslagsmedel medanövriga byggnadsinvesteringar finansieras med rörelsemedel. Bl.a. med hänsyntill belastningen på statsbudgeten förordar jag en avvikelse från regeln närdet gäller . Bygget bör finansieras med i postverkets rörelsetillgängliga medel. Jaghemställer alt regeringen föreslår attmedge atl postverket får bygga om och bygga till postterminalen Banoch finansiera bygget med i postverkets rörelse tillgängliga medel. Institut m. m. [5]117. Kostnader för försök med riksfärdtjänst. Under denna rubrik har i statsbudgetenfor /84 anvisats ett reservationsanslag på 16 milj. kr. (prop.1982/83:100 bil. 8 sid. 151). överlämnat en sliil-rapport om försöket med riksfärdtjänslsom bedrivits sedan den . Efter att rapporten har remissbehandlatsoch frågan om fortsatt verksamhet beretts av regeringen, kommer ett förslag tillsystem med riksfärdtjänsl som kan träda i kraft den Ijuli 1984, att föreläggasriksdagen senast , Jag föreslår att medel - i avvaktan på detta- anslås så att försöket kan fortsätta som tidigare t.o.m. den 30juni 1984. Jagbedömer att 14 milj. kr. ytteriigare erfordras /84 för att täckastaiens kostnader för de resor som beslutas under budgetåret. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kostnader för försök med riksfärdtjänsl på tilläggsbudget I på statsbudgetenför /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:25 26 [6]Överlåtelse av fartyg och utlandsetablering Enligtriksdagsbeslut gäller lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg tilloch med utgången av . Såsom angavs av min företrädare i prop.1981/82:217 om vissa sjöfarlsfrågor, finns del skäl atl överväga om intebedömningen av frågor om direktinvestering, i form av försäljning av fartygtill utländskt dotterbolag bör överensstämma med den prövning som förekommer ifrågor om svenskt rederiföretags valutautförsel för direkfinvestering iutlandet, t.ex. för inköp i utlandet av fartyg till del utländskadotterbolaget. Valutakommitlén(E 1977:03) som bl.a. har i uppdrag atl pröva kriterierna vid direktinvesleringari utlandet har under hand meddelat atl man räknar med att avge slutbetänkandeunder , I sluibelänkandet kommer de här aktualiserade frågorna atlbehandlas. Föregen del anser jag därför att giltighetstiden för lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg bör förlängas så att en gemensam bedömning av de båda investeringslypernakan göras. Lagen bör därför gälla i ytteriigare eller till och medutgången av . Ett förslag till lag härom bör fogas till protokollet idetta ärende som underbilaga 3.1. Jag villi delta sammanhang infoimera om att parterna på sjöarbelsmark-naden i skrivelsetill regeringen redovisai att man på vissa punkter kommitfram till en gemensam syn på förutsättningarna för tillstånd till överlåtelseav fartyg till utländskt dotterbolag. Parterna har i skrivelsen bl.a. angettatt tillstånd bör kunna ges vid tillfälligt låga andrahandspriser för fartygsom måste avyttras. Jagvill dock erinra om vad min företrädare anförde i prop. 1976/77:146 (s.29) i samband med att den nuvarande lagen infördes. Efter att ha konstateratatt fartyg undet bekvämlighetsflagg är ett ovälkommet inslag i världssjöfarten,anförs all normalt måste en överföring till dotterbolag i sådant land ansesstrida mot väsentligt allmänt intresse, dock atl det även här måsle finnasmöjligheter till olika lösningar i del konkreta fallet. Vidare sades att, för atlsådant tillstånd skulle kunna meddelas, det måste vara klarlagt alt denfortsatta driften sker under förhållanden som är godtagbara utifrån svenskavärderingar och internationella åtaganden när det gäller säkerhet,miljö, social trygghet och fackliga rättigheter för de ombordanställda. Någottillstånd till försäljning till dotterbolag i land som tillhandahållerbekvämlighetsflagg har inte meddelats, men jag vill erinra om att möjlighetenredan finns.