prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — Slutligen är direktakontakter mellan regeringen och aktiva forskare t.ex. via forskningsberedningenett sätt atl snabbt identifiera problem och behov. De vetenskapliga akademiernautgör också en resurs som enligt min mening bör kunna utnyttjas i denforskningspolitiska planeringen i större ulslräckning än som skett. 1983/84:107 11 En uppföljning av den internationella utvecklingen utgörockså ett cenlrall underlag inte minst när det gäller teknisk forskning och ulveckling.Genomgångar av den lyp STU, Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA) m.fl. gjorl avangelägna områden mol bakgrund av såväl inhemska förutsättningar sominternationell kunskapsulveckling är av stort värde. Utformningen av den statliga FoU-politiken bör slutligenske i ett brett perspektiv med beaktande av den icke slatliga forskning ochutveckling som bedrivs i industrin eller andra delar av samhållet. 3.3 Huvudfrågor inom forskningspolitiken Svensk forskning och utveckling är i en iniernalionelljämförelse kvalita-livl höglstående. Resursmässigt håller vi oss väl frammejämförl med andra industrialiserade länder. Inom många områden finnsinlernalionellt framstående forskargrupper. Många företag ökar sina satsningarpå forskning och ulveckling. Forskningsklimalel i är gynnsaml. Genomalt samordningen av forskningsfrågorna i regeringskansliel har förslärkls ochgenom alt forskningsberedningen har givits en mera framträdande roll än underde har regeringen markerat forskningens betydelse för landetsutveckling. Del gäller nu alt gå vidare med ålgärder för all lösa deproblem som finns. Genom fortsatta målmedvetna forskningspolitiska insatser börbättre förulsällningar kunna skapas för alt verkningsfullt ulnyllja demöjligheter för samhällels ulveckling som forskningen rymmer. ' I det följande kommer jag alt närmare beröra någrahuvudfrågor inom forskningspoliliken. Urvalet av dessa frågor har gjorts motbakgrund av synpunkler som förts fram i anslagsframslällningar, rapporter ochyttranden från olika organ inom det slalliga FoU-systemet, i kontakter mednäringslivel, med de vetenskapliga akademierna, med de fackliga organisationernaoch andra organisationer i samhället, vid överläggningar i forskningsberedningensregi samt i kontakter med enskilda forskare. 1 del följande utvecklas dessahuvudfrågor vidare. En första cenlral fråga för forskningspolitiken, somjagutvecklar i avsnitt 4. är förhållandet mellan den sekloriellt inriktadeforskningen och den forskning som finansieras via anslag till högskola och lillgrundforskningsråd. Med grundforskningsråd avser jaghumanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). medicinskaforskningsrådet (MFR), nalurvelenskapliga forskningsrådet (NFR) saml skogs-och jordbrukels forskningsråd (). Seklorsforskningens expansion, som ägtrum som anslagen via fakulteter och grundforskningsråd i stort selllegal på oförändrad nivå. har inte skett utan problem. En andra fråga som nära sammanhänger med detta är behovetav att säkra den vetenskapliga kvaliteten i forskningsverksamheten. Samtidigtsom forskning av hög internationell klass bedrivs på många områden finns Prop.1983/84:107 12 inom andra områden påtagliga brisler. Kvalitetsaspekteninom forskningen måste hävdas med ökad kraft. Denna fråga utvecklar jag vidarei avsnitt 5. Rekiytcringen av unga forskare är en avgörandeförutsättning för en framgångsrik verksamhet vad gäller säväl den egenlligahögskoleforskningen som seklorsforskningen och induslriforskningen, ärsilualionen inle lillfredsslällande. I avsnitt 6 avser jag beröra denna fråga. Den ökade forskningsadministralionen är ett återkommandetema i den forskningspoliiiska debatten. Kritiken avser en rad olika aspektersom påverkar/(-)rvAY7/r;(5 arbetsvillkor. Det gäller t.ex. den internabeslutsprocessen inom högskoleorganisationen och ansökningsförfarandet för attfå externa medel, vilka båda kan vara alltför tidskrävande. Forskningsmiljönpåverkas också av arbetsenheternas storlek. Inom vissa områden är institutionernaför små för atl utgöra en slimulerande forskningsmiljö. Del är vikligl atlförbättringar görs i samtliga dessa hänseenden. Till della återkommer jag iavsnitt 7, Samverkan mellan näringslivet och slallig forskning är eni hög grad aktuell fråga somjag tar upp i avsnitt 8, På många håll tas nuinitiativ för all uppnå en utökad samverkan i syfte atl främja näringslivelsulveckling. som en sådan samverkan är i samhällels inlresse krävs altformerna ulvecklas så alt även en balanserad och långsiktig kompetensuppbyggnadfrämjas. Enlivaktig kontakt med forskningen i andra länder är av stor betydelse. Delgäller såväl universitet och högskolor m, fl, som induslrin. Det inlernalionellaiithytet måsle fortsatt stimuleras säväl inom den industriella som inom dengrundläggande forskningen, 1 avsnitt 9 diskuterar jag forskningensinlernalionella aspekler, Atlprioritera mellan angelägna forskningsområden är en svår men vikligforskningspolitisk uppgift, proposition om forskning m.m, angavsett anlal, relativt breda, områden som särskilt angelägna. Existensen avsärskilda organ för forskning inom vissa samhällssektorer kan också sägas geuttryck för prioriteringar. Det är viktigt att områdesprioriteringar verkarlångsiktigt. Därför kommer några avgörande förändringar i dessa prioriteringarinle nu att föreslås. Vissa förskjutningar är dock motiverade och nödvändiga. Jag kommer att i slutet av denna inledning (avsnitt 10)översiktligt redogöra för mina och de olika föredragandenas förslag tillresursökningar för forskning och ulveckling. Jag kommer därvid även alt kortbeskriva förslagen till samlade insatser inom ett antal olika områden. 1983/84:107 13 4 Samspelet mellan sektorsforskning och grundläggandeforskning inom högskolan Sektorsprincipen inom forskningspolitiken innebär atlvarje samhällssektor skall svara för uppbyggande av forskning som tillgodoserbåde kortsiktiga och långsikliga behov av kunskaper för sekiorn i fråga. Det äringen ny princip. De leologiska och juridiska fakulteterna är de äldslauttrycken för denna. De medicinska fakulteterna skall svara för sjukvårdssektornsbehov av kunskap och kompetens. Jordbruks- och skogssektorn medlantbruksuniversiielei och lillhörande forskningsråd är uttryck för sammaprincip. Framväxten av de lekniska högskolorna har delvis följl ell likartatmönster. Deseklorer som byggt upp sin forskning under de senasle decennierna har inle allapå samma säll givils en naluriig anknylning fill högskolesysie-mei. hör densociala forskningen, byggnadsforskningen, arbetslivs-forskningen ochenergiforskningen vilka ulgör stora områden med relalivi sen omfallanderesurser. Inom dessa sektorer har forskningen i huvudsak byggts upp som enprojektorganisation med kortsiktiga anslag ulan en samtidig utbyggnad av enlångsiklig kunskapsbas med tillhörande forskartjänster och forskarutbildninginom högskolans ram. De anslagsbeviljande sekiorsforskningsorganen har hållitresurserna rörliga för hårt tidsbegränsade projekl och inte i någon slörreulslräckning kunnat binda resurser i mer längsikliga forskningsprogram.Samtidigt som seklorsforskningen expanderat har anslagen till högskolansbasorganisation i stort sett hållits på oförändrad nivä. Denna nyasektorsforskning är självfallet också beroende av en långsikligkunskapsuppbyggnad inom sina respekfive områden. Men den är beroendeav del fria kunskapssökande som styrs enbart av inomvetenskapliga kriterier.Så är t.ex. energiforskningen beroende av en kunskapsbas inom grundläggandenaturvetenskaplig forskning där man inte i förväg kan veta inom vilkasamhällsområden forskningen kan komma atl utnyttjas. Ocksä delta slag avgrundforskning har kommit atl åsidosättas i samband med den nyaseklorsforskningens expansion. Forskarna har engagerats i kortsiktigasektorsforskningsprojekt i stället för långsiktig grundvetenskapligkompetensuppbyggnad. finansieras en stor del av forskningen vidhögskoleinstitulionerna med exlerna medel, huvudsakligen frän sektorsorgan. Detfinns institutioner där del i siori sell enbari bedrivs uppdragsforskning medanslag som söks och beviljas i tagel. Ellsiirskili problem är all en del av seklorsforskningen snarasl fått karaktärenav utredningsarbete och sammanställning av information. Sådan verksamhet börknappast belasta högskoleorganisationen utan snarare bedrivas inom myndigheleroch organisationer av forskarutbildad personal i nära konlakl med forskarnainom högskolan. Tillämpningen av sektorsforskningsprincipen har såledesmedfört vissa Prop.1983/84:107 14 är behovet av ytterligare kunskap föratl ulveckla olika samhällssektorer uppenbart. Del är också en fördel alt dellasker i nära konlakl med avnämarna. Vi har således anledning att slå vakt omsektorsforskningsprincipen och därmed pluralismen i svensk forskningspolitik.Men formerna för sektorsforskningen måste ulvecklas så alt vi i tillräckligomfattning får lill slånd långsiklig kunskaps- och kompetensuppbyggnad. En ytterst angelägen forskningspolitisk uppgift ärdärför all slärka såväl den långsiktiga riktade kunskapsuppbyggnaden inomsekiorerna som den grundläggande forskning som finansieras via fakulletsanslagoch anslag lill grundforskningsråd. Många av seklorsorganen är medvetna om behovel avlängsikliga satsningar. Den planeringsprocess som genomförts visar altflera av organen engagerat sig i den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Såfinansierar t.ex. och energiforskningsnämnden professurer vidvissa universilel och högskolor och STU fleråriga ramprogram vid de tekniskahögskolorna. Även arbetarskyddsfonden finansierar långsikliga program inomhögskolan. I budgeten förstärktes resurserna förgrundläggande forskning med ca 140 milj. kr. 1 del följande kommer att föreslåsytterligare ålgärder som innebär alt den grundläggande och långsiktigaforskningen stärks i relation till den mer kortsiktigt inriktadesektorsforskningen. - I földelningenav nytillkommande resurser har den grundläggande forskningen prioriterats. Detgäller anslagen lill högskolan och forskningsråden underutbildningsdepartementets och huvudtitlar med loiallca 125 milj. kr. - En uppstramningföreslås av sektorsforskningen inom energioinrådet. Insalserna för långsiktigoch grundläggande energiforskning kommer atl öka väsentligt. Särskilda medelför energirelaterad grundforskning tillförs NFR (51 milj. kr. för perioden1984/85-1986/87), STU (25 milj. samt (18 milj.kr.). Vidare ingår i flera delprogram betydande moment av långsikligkunskapsuppbyggnad. - För STU:s delökar omfattningen av kunskapsulvecklingsprogrammel med ca 30 milj. kr. inrältas en "teknisk forskningsrådsfunktion" inomSTU:s ram med en omfattning av ca 20 milj. kr. atl fördelas efterrekommendationer från ett forskarsam-mansatt råd. - Delegationenför social forskning har inlett eit arbele med all uilysa forskartjänsler föratt bygga upp kompetens inom vissa områden. Insatserna härför avses öka underde närmaste åren. - Inomiransporiforskningsområdet föreslås en omorganisaiion som bl.a. syftar lill altmöjliggöra långsiktiga sammanhållna program. Dessulom föreslås en vissresursförstärkning (1 milj. för en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Prop.1983/84:107 15 Även i övrigl kommer de olika föredragandena attunderstryka betydelsen av insatser inom respektive seklorsforskningsområde förall säkra den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Det gäller t.ex. statens rådför byggnadsforskning, och arbetarskyddsfonden. Jag avseratt inleda överläggningar med berörda organ för atl förvissa mig om atlsektorsorganen i tillräcklig ulsträckning beaktar sitt ansvar för denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Jag ämnar också la upp frågan om huradminisirationen kan förenklas, såväl vid forskningsutförande somforskningsfinansierande organ, för att därmed frigöra resurser för forskning. Frågan om avgifter på den externt finansierade forskningenkommer senare att behandlas av chefen för . I avvaktanpå UHÄ:s utredningsuppdrag föreslås inga ändringar. 5 Kvalitet i forskning och utvecklingsarbete En hög kvalitet i forskningen och utvecklingsarbetet ärutomordentligt betydelsefull. Forskning som utförs med veienskapligihögisiående meloder har alltid ett värde. Om däremot de metoder som användsinte fyller kraven på kvalitet kan resullalen bli ointressanta eller rent avskadliga. Tillspetsat uttryckt kan man säga alt dålig forskning är sämre äningen forskning alls, bl.a. dätför att den lar i anspråk resurser som inte gerresultat och däi för att den är vilseledande. Kvalitetskraven gäller alla delarav FoU-systemel och alla lyper av forskning, såväl grundforskning som tillämpadforskning. Kvalilet ifråga om utvecklingsarbete måste mätas efler graden avleknisk och kommersiell framgång för produkten eller processen. Kvaliteten bedöms framför alk genom jämförelser medforskning och forskningsresultat i andra länder En kvalitativt högståendeforskning är i sig en föruisätining för au vi skall kunna della i detinternationella kunskapsutbytet. Svensk forskning och utveckling har längehaft ett gott anseende inom viktiga områden. Del gäller inte minst denmedicinska forskningen. Också inom naturvetenskap och teknik finns en radinternationellt framstående forskargrupper, säväl inom högskoleviisendet sominom industrin. För all typ av forskning och utvecklingsverksamhet gällersjälvfallet alt hög kvalitet förenad med hög produktivitet bör eftersträvas.Del måste understrykas särskill i då samhällets möjligheter att ökaresurserna är begränsade. Enbesvärlig konflikt mellan problemanknyining och kvalitetskrav kan uppstå närett nytl samhällsproblem behöver belysas och forskning måsie byggas upp.Ulbyggnaden av forskningsorganisalion och resurser måsle dä göras med sloromsorg i nära samspel med iniernalionell forskning och Prop.1983/84:107 16 elablerad forskning inom angränsande områden. Annars ärrisken slor för atl kvalitetsproblem uppstår. Kvalitetskraven måste bevakas i alla organ som fattarbeslut om forskning eller fördelar resurser till forskning. I vårtpluralistiska system innebär det att ansvaret fördelas pä i första handforskningsråd, seklorsorgan, fakultetsnämnder och enskilda forskargrupper. För den forskning som bedrivs på egel programansvar äroriginalitet och kvalilet de enda styrinstrumenten. Forskningens frihel innebäratl verksamhelen inte styrs av omedelbara nytlokrav. Forskaren skall frittkunna välja problem, metoder och former för redovisning av resullal. Samtidigtinnebär denna frihel ett slort ansvar för forskarna all se till atl den vetenskapligakvaliteten på meloder och resultat upprätthålls. Kvalitetsaspekterna måstehävdas i varje led av forskningsprocessen, vid antagning av forskarstuderandeoch i forskarutbildningen, vid bedömning av medelsansökningar, vidtillsättning av Ijänsler osv. Del är i samhällets inlresse alt i den successivaurvalsprocess sorn sker de mest lämpade anlas lill forskarutbildning, de mestkompetenta forskarna tilldelas forskningsmedel osv. Bedömningar av kvaliteten i genomförd och pågåendeforskning spelar en viktig roll som underiag såväl för de lokala besluten somför regeringens och övergripande bedömningar. Det finns en radmeloder alt bedöma den vetenskapliga kvaliteten, t. ex. anlalel uppsalserpublicerade i inlernalionelh erkända velenskapliga fidskrifter, internationellakontakter, referenser i den velenskapliga litteraturen osv. NFR har vidaregenom ett värdefulll initiativ utvecklat en metod för utvärderingar därinternationella forskare anlitats för atl granska verksamheten inom ettavgränsat forskningsområde. Ocksä övriga grundforskningsråd, STU,, , arbetarskyddsfonden m. fl. har låtitgöra olika slag av utvärderingar. Därigenom hai- en vetenskaplig bedömning avde forskargrupper som är verksamma inom området presenterats tillsammans medkonstruktiva förslag till förbätlringar och insatser. Del är angeläget atl utvärderingar av den velenskapligakvalileten punklvis görs inom samlliga delar av FoU-syslemet. Därvid bör ävenforskarutbildningen inom respektive område granskas. Utvärderingarna börgenomföras i sådan tid alt de kan redovisas inför näsla forskningspolitiskaproposition. Det är angelägel atl kvalitetskriterier tillmäts ökadbetydelse vid fördelningen av resurser. Det gäller inie minst inom högskolan.Det finns alllid en risk all andra hänsyn och bedömningar påverkarfördelningsprocessen. En metod för resursfördelning där institutionernaskvalilelspreslalioner spelar en viklig roll har utvecklats av bl.a. medicinskafakultelsnämnden vid . Denna och liknande metoder börkunna utvecklas och användas även inom andra fakulteter. Åtgärder krävs också för all främja kvalileten iforskarutbildningen. Chefen för kommer senare attbehandla dessa frågor. Prop.1983/84:107 17 Slutligen villjag framhålla den slora betydelse deinternationella kontakterna har för atl hävda kvalitetskraven i svenskforskning. Jag älerkommer i ell senare avsnill härlill. Atl rekrytera och ulbilda nya forskare är en cenlraluppgift för högskolan. Ett ständigt tillflöde av personer som genomgår ochgenomgått forskarutbildning behövs för all vetenskapssamhället skall bibehållasin vitalitet och ulvecklas och slimuleras i sill sökande efter ny kunskap. Avlika slor betydelse är del, alt samhället i övrigt, företag, organisationer,myndigheler etc. i slor ulslräckning får lillgång lill och utnyttjar personalmed forskarutbildning. Den iräning i metodiskt länkande, det analytiska arbetssättoch den kritiska skolning som en forskarutbildad läll del av är av värde förverksamhel inom snart sagt alla områden i samhällel. Mot den bakgrunden har situationen inomforskarutbildningen under en lång följd av år varil nedslående. Strömmen utlill samhällslivet av högl utbildade experter har på vissa områden avtagitkraftigt under loppet av 1970-lalel. Medicinsk och odonlologisk fakultet harliksom i uppräiihällil en ganska oförändradexaminationsfrekvens. Inom övriga fakulteter har del emellertid skett enminskning med hälften eller mer av anlalel avlagda examina, irols aulillslrömningen av nyböijare och anlalel närvarande studerande legat päoförändrad nivå. .Antalet nya jörskarsitideiande per läsår har sedan mittenav 70-talet legat ganska kring 2000. Antalet närvarandeforskarstuderande har heller inte förändrats dramaiiski. Höstterminen 1973uppgick anlalel närvarande till ca 11 000. Under de senasle åren har anialetlegat på ca 12000. Andelen kvinnliga forskare härpå senare år vuxit och utgörnumera ca en tredjedel av samtliga forskarstuderande. Medelåldern både bland närvarande forskarstuderande ochbland dem som avlagt forskarexamen synes ha ökat kraftigt. Medelåldern blandnärvarande studerande var för män och för kvinnor.Inte fullt var iredje närvarande bedriver studierna pä . Genomsnittligabrutto- och nettostudietider för dem som avlagt doktorsexamen har ökat från11,0 respektive 8,7 terminer /75 till 14,0 respektive 9.8 terminer.Avsevärda variationer finns mellan fakulteterna i dessa avseenden. Den s. k. betonade i betänkandet (SOU1981: 29) Forskningens framtid handledarens ansvar och handledningens belydelseför forskarutbildningen. har avlämnat en revisionsrapportdär man påtalar brisler inomhandledningen. Liknande synpunkler har redovisats från universiteten i 2 1983/84. 1983/84:107 18 Lundoch där omfattande undersökningar genomförts . Förulsältningarnaför en god rekrytering lill forskarutbildning skapas genom åtgärder inom en radolika områden. Atl grundlägga ett inlresse för forskning hos unga människor ären viktig förutsättning. Den allmänna inställningen lill forskning ochulveckling i samhället torde ha en slor belydelse. Här spelar information omforskning och dess resultat en viktig roll. Alla organ inom FoU-systemet bör haett ansvar för alt sprida informalion om forskning. Förhållandenai utbildningssystemet - från förskolan till grundutbildningen i högskolan -har en särskild belydelse för all påverka såväl intresset för forskning ochforskarutbildning som kunskapsslandarden hos dem som kan komma att gå vidaretill forskarutbildning. Jag har erfarit atl chefen för utbildningsdepartementetvid sin anmälan av en proposition om reformering av gymnasieskolan kommer att läggafram förslag om försök med specialarbete och fördjupningsstudier, som är avbetydelse i delta sammanhang. Jag vill också erinra om all reglerna förtillträde till grundläggande högskoleutbildning f. n. ses över av en ulredningsom hon har tillkallat. Dagens studieorganisation inom högskolan har för vissaämnen försvårat fördjupade sludier. Möjligheterna atl i olika utbildningslinjerinrymma tillräckligt av fördjupningssludier för alt på så sätt lägga en godgrund för forskarutbildning skall enligt beslut med anledning avprop. 1981/82: 106 uppmärksammas av UHÄ i arbetet med utbildningsplaner.Vidare spelar kontakl mellan dem som genomgår grundutbildning och aktivaforskare en viklig roll. Utformningen av lärarijänstorganisa-lionen bereds förnärvarande i regeringskansliel bl.a. mot bakgrund av detta förhällande. Villkorenför forskarutbildningen har självfallet ett avgörande inflytande för dem somväljer mellan att fortsätta som forskarstuderande och att söka sig till andradelar av arbetsmarknaden. Del gäller såväl utformningen av de sociala ochekonomiska villkoren som uppläggningen av handledning och kurser. I båda dessaavseenden finns brisler. Slutligenär kanske den vikligasle förutsättningen för att motivera dem som gåll igenom engrundläggande ulbiidning all fortsätta med forskarutbildning att del efterdoktorsexamen finns arbetsuppgifter där forskarutbildningen värdesätts ochnyttiggörs. Del gäller såväl arbetsmarknaden utanför högskolan sommöjligheterna till en karriär inom det akademiska systemet. För del senare ären ökad tillgäng på ijänsler för dem som avlagt doktorsexamen utomordentligtangelägen. En ökning av anlalel s.k. mel-lanljänster är därmed en cenlralfiåga. Enökad växelverkan mellan högskoleverksamhet och annan verksamhel är önskvärd.En genomströmning i högskolan är en förutsättning för en vital forskning. Idet följande föreslås en rad åtgärder pä olika områden för alt förbättraförutsättningarna för forskarrekryteringen. 1983/84:107 19 - Genom förstärkningarunder fakullelsanslagen kan ca 170 nya mellan-Ijänster inrättas. - Genom ell ökatinslag av långsiktiga program inom seklorsanslagen förutses en ytterligareförslärkning av mellantjänster inom högskolan. - Genom insatserfrän sektorsforskningsorganen ulökas också antalet doktorandtjänster inomhögskolan. - Studiefinansieringssystemetförbättras, bl.a. genom atl möjligheterna till föriängning av tiden för attinneha utbildningsbidrag ökas. - En arbetsgruppinom ulbildningsdeparlemenlel skall fortsätta översynen avstudiefinansieringssyslemet med sikle på ett ökat inslag av doktorandljänster. - En förbättringav meritvärdet av forskarutbildningen kommer atl föreslås av chefen förcivildepartementet. Värdet av forskarutbildning vid tillsättning av statligatjänsler understryks och forskarutbildningsliden jämställs med innehav avstatlig tjänst . - Högskolansansvar för handledningen av forskarstuderande och för atl anpassa antagningenlill forskarutbildning till de praktiska förutsättningarna understrykskraftigl. 7 Arbetsvillkoren för forskare inom högskolan Med hänsyn till högskolans många - internt och externtmotiverade -uppgifter på forskningsområdet är högskoleförhällandena ocharbetsvillkoren för forskare där en övergripande forskningspolitiskangelägenhet. I den forskningspolitiska debatten har kritik riklats molförhållandena inom högskolan på en rad punkter. I allmänna ordalag har talatsom den växande administrationen. Kriliken torde i hög grad avse problemet medden tid som måste avsättas för alt delta i den inierna beslutsprocessen och föratl ansöka om medel från exlerna organ. All en slor del av forskares lid går ål för avgöranden avvelenskaplig karakiär är i sig en viklig förutsättning för forskningsprocessenoch krävs för att säkra kvalitetskraven i forskningen. Men mycket tid ochresurser ägnas också åt atl ularbeta anslagsframställningar ochanslagsansökningar till seklorsorgan, ät uppgifter av administrativ karaktär,osv.