prop · G70311 · 1983-12-31 00:00:00 — Då en samlad kunskapsbas och kompelensomkring barnomsorgen ännu i stor utsträckning saknas inom högskolan är delsvårt alt snabbt bygga upp en forskningsresurs. Det är därför av stor vikt attplaneringen av en sådan uppbyggnad inleds möjligt. Ansvariga för dennaplanering är närmast universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) men även enskildauniversitet och högskolor. har enligt min mening lagt fram ettintressant förslag till plan för fortsalt forsknings- och försöksverksamhet.Som styrelsen själv framhåller behöver de i planen ingående programmenytterligare bearbetas. Jag ser det därför som naturligt att materialet ingår i underlagetför planeringsarbetet i bl.a. delegationen för social forskning. I delegationeningår företrädare för såväl och kommunerna som för högskolan m.fl.De ämnesområden vill prioritera när del gäller forskningenstämmer väl överens med de kunskaps- och forskningsbehov som kommit fram vidmötena med huvudmännen. Delegationen har här fått en vikiig vägledning för sinaförslag till prioriteringar av bidrag lill forskningsprojekt. Jag anser självinte att det är lämphgt att precisera hur mycket av delegationens medel som böranslås till barnomsorgsforskning. Det finns många angelägna konkurrerandeanspråk härpå och departementets anslag för forskning avser ett vidsträcktansvarsområde. Det material som föreligger torde emellertid både på kort ochlång sikt bidra till en starkare prioritering av forskningen på området. Iarbetet på att få fram projekt av hög kvalitet kan sålunda de samladeredovisningarna tjäna som stimulans både vid de forskarkonferenser som arrangerasav delegationen och vid diskussioner med institutioner och enskilda forskare.På samma sätt bör materialet kunna utgöra ett underlag för uppslag lillbarn- och och särskill till den i det föregående nämndainitiativgrupp som delegationen för social forskning fillkallat för attanalysera och redovisa det forskningsbehov kring barns och ungdomarslevnadsvillkor och Skr.1983/84:11 12 välfärd som föreligger. har framhållit alt det behövs fastaforskningsresurser inom högskolan för all bygga upp en forskningskompetens på barnomsorgsområdet.Barnomsorgen omfattar ca 400-500 000 barn i åldrarna med omkring 100000 personer som arbetar inom verksamheten. Utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger utgör landets största lärarutbildning. Detta samhälletsresursengagemang i barnomsorgen klargjordes i den senasteforskningspropositionen och torde ha medverkat till att den barn-och familjepolitiskaforskningen gavs högsta prioritet. Jag vill också erinra om att riksdagentidigare bifallit regeringens förslag all anslå 1,2 milj .kr. förförstärkningsåtgärder till den sociala sektorsforskningen under innevarandebudgetår. Förstärkningsåtgärderna bör företrädesvis ägnas forskarrekryteringoch kompetensuppbyggnad. Avsikten är att en del av medlen skall avsättas förkompetensuppbyggnad med inriktning på den pedagogiska verksamheten ibarnomsorgen. Fasta forskningsresurser är emellertid en fråga för denproposition om forskning som regeringen avser att lägga fram . När det gäller förslag om ett program förlokall utvecklingsarbete vill jag hänvisa till den i det föregående nämndapropositionen 1983/84:9 om statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp variregeringen föreslår att 30 milj. kr. avsätts för lokalt utvecklings- ochförnyelsearbete. Dessa medel skall i huvudsak gå till kommunalautvecklingsprojekt och bör fördelas av regeringen. 2.5 Information till huvudmännen Vid mötena med huvudmännen framfördes att informationentill huvudmännen om barnomsorgsforskning liksom hanteringen av informationenofta är bristfällig. En ändamålsenlig spridning av information om forskningtill externa användare på ett ändamålsenligt sätt är en svår uppgift därpraktiskt fungerande lösningar är svåra att finna. Flera offentliga utredningarhar ingående behandlat problemen. Senast har forskningsrådsnämnden (FRN) ochuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) genomfört en utredning Från forskningtill tillämpning (rapport 83:9). I utredningen undersöks vilka behov av nyltjarinformation- dvs. information riktad lill externa användare av kunskap - om forskning sominte är tillfredsställande tillgodosedda samt föreslås lösningar på hur deproblem som eventuellt kan vara förknippade med nyltjarinformation skall lösas.Behandlingen av rapporten pågår. Delegationen för social forskning har som tidigare nämnlstillsatt en särskild initiativgrupp för informations- och dokumentationsfrågori nom den sociala sektorsforskningen. Gruppen kommer all avsluta sitt arbeteunder . Vid mötena med huvudmännen belystes bl.a. vilka olika slagav informa- Skr.1983/84:11 13 tion som behövs beroende på situationen och syftet. Fleraförslag om förbättringar lades fram. Vissa av förslagen gällde kommunens egenstruktur för mottagande och spridning av information, andra gällde utformningenav önskad information. Sålunda föreslogs en bank med uppgifter om forskning -l.ex.ett datoriserat informafionssystem. Delegationen för social forskning föreslogsöka sina insalser för forskningsinformation bl.a. i form av regionalaseminarier och konferenser. Först villjag erinra om att de samhällsorgan som arbetar med forskning har ett generelltåliggande att inom ramen för nuvarande resurser sprida kännedom om forsknings-och utvecklingsarbete. Del gäller såväl högskolan. forskningsråden och övrigasektorsorgan som forskningsrådsnämnden. Delegationen för social forskning haren informationsinriklad och dokumenterande verksamhei som bl.a. omfattarårliga verksamhetsberättelser. En rapportserie redovisar särskilda projekt ochen skriftserie redovisar symposier, rapporter från initiativgrupper m.m. Somjag nämnt i det föregående har redan nu ett särskilt ansvar föratt resultat från forsknings-och utvecklingsarbete av direkt intresse försocialtjänsten förs ut till berörda organ och till olika personalgrupper. Detbibliografiska register över sådana resultat som är under uppbyggnad vidsocialstyrelsen bör kunna vara till god nytta för de kommunala huvudmännen.Andra insatser förutser jag bör kunna komma till stånd förhållandevis snart inomde resursramar som redan finns t.ex. genom ökade insatser från delegationen försocial forskning. Försök med ulveckling av strukturer för mottagande ochspridning av information till och inom kommunerna borde kunna utvecklas inomramen för det i det föregående nämnda utvecklings och förnyelsearbete somföreslås i prop. 1983/84:9 om statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp.Idéer alt pröva bör kunna hämtas från olika håll. Jag syftar bl.a. påförsöksverksamheten vid högskolorna i och med ett datoriseratsyslem för löpande information om forskning m.m. till externakunskapsanvändare. Verksamheten är ett delprojekt inom forskningsrådsnämndensoch universitets- och högskoleämbetets tidigare nämnda utredning. Syftet medförsöksverksamheten är att utröna om det är meningsfullt att erbjuda företag,myndigheter m.fl. abonnemang på information från högskolorna avseende pågåendeforskningsprojekt, färdiga forskningsresultat, kurser och tjänster av olikaslag. Det finns exempel på ett väl fungerande datoriserat informationssysteminom den socialpolitiska sektorn nämligen dokumentationscentralen (). Erfarenheternadärifrån bör kunna vara till nytta för barnomsorgsområdet. Den initiativgruppom informations- och dokumenlationsfrågor som tillsalts av delegationen försocial forskning bör ta del av och bearbeta de förslag som framförts frånhuvudmännen och från . 1983/84:11 14 Jaghemställer att regeringen bereder lillfälle att ta del av vad jag haranfört i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan. Skr.1983/84:11 15 Forsknings- och försöksverksamhet på barnomsorgsområdet m.m. 1 UPPDRAGET............................................................... ...... 16 2 GENOMFÖRANDETAV UPPDRAGET............................. 16 2.1 Inledning ........................................................ ..... 16 2.1.1 Avgränsningar ................................... ..... 17 2.2 Socialstyrelsensredovisning av sin forsknings- och försöksverksamhet 17 2.3 Enkäten ombarnomsorgsforskning inom högskolans ram -projektkatalog ............................................. ..... 23 2.3.1 Översikt av redovisningen i projektkatalogen ... 23 2.4 Möten med de kommunalahuvudmännen ....... ..... 24 2.5 Socialstyrelsensförslag till plan för forsknings- och försöksverksamhet inombarnomsorgsområdet ......................................................................... ..... 29 2.5.1 Forsknings- ochutvecklingsvillkor för barnomsorgen 29 2.5.2 Forsknings- ochutvecklingsprogram (FoU-pro-gram) för barnomsorgen 31 2.5.3 DelprogrammetForskning om barnomsorgen ... 34 2.5.4 DelprogrammetLokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen 36 2.5.5 Dokumentationav programmen ........... ..... 39 2.5.6 Forskningsanknytningoch fasta forskningsresurser inom högskolan 41 2.5.7 Sammanfattning ................................... ..... 45 3 PROJEKTKATALOG...................................................... 48 Skr.1983/84:11 16 Forsknings- och försöksverksamhet på barnomsorgsområdet m.m. 1 föreliggande promemoria redovisas i enlighet medriksdagens uppdrag och högskolans forsknings- ochförsöksverksamhet på barnomsorgsområdet. Informationen till huvudmännen omsådan forskning behandlas och synpunkter på behövliga förbättringar läggs fram.Promemorian omfattar också en av utarbetad översiktlig planför den fortsatta forsknings- och försöksverksamheten. 2 Genomförandet av uppdraget 2.1 Inledning Barnomsorgsforskning bedrivs i huvudsak inom högskolansram och är knuten fill institutioner inom de olika högskoleregionerna.Socialstyrelsen bedriver ingen forskning i egen regi och det gör inte hellerkommunerna även om del finns kommuner som inlett forskningssamverkan medhögskolan och andra som har planer pä sådan samverkan. ochkommunerna har i stället koncentrerat sig på utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet som kan stå i ell mera konkret samband med akuta behov iverksamheten och fordrar en snabbare belysning än vad forskningen vanligenförmår ge. Barnomsorgsforskningen utförs praktiskt taget uteslutandesom tillämpad forskning. Tillämpad forskning kan beskrivas som ett systematisktoch metodiskt sökande efter ny kunskap och nya ideér med en bestämd tillämpningi sikte i motsats till grundforskning som arbetar utan någon bestämd fillämpningi sikte. Barnomsorgsforskningen utgörs också i slor utsträckning avs.k. Med sektorsforskning avses vanligen forskning vars kostnader bestrids från särskilda anslag eller anslagsposter, fonder, m.m. knutna fill en viss samhällssektor och med ändamål alt bekosta forskning och utvecklings aspekter som främjar utvecklingen inom sektorn. Ett sådanl anslag är social departementets anslag Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverk samhet som till största delen går till forskningsprojekt på förslag avdelegatio nen för social forskning. Sektorsforskning eller sektoriell forsknings- och utvecklingsverksamhet kan omfalta allt från kunskapsuppbyggande till ett konkret utvecklingsarbete. har fäll i uppdrag alt till regeringenöversiktligt redovisa den forsknings- och försöksverksamhet som socialstyrelsenbedrivit på barnomsorgsområdet. Uppdraget innefattade också utarbetandet av enplan för fortsall forsknings- och försöksverksamhet (regeringsbeslut1981-12-17). Uppdraget vad avser forsknings- och försöksverksamhet inomhögskolan och frågor om information till huvudmännen har utförts av enarbetsgrupp i . Skr.1983/84:11 17 har till departementet överlämnat enrapport med en översiktlig redovisning av den forsknings- ochförsöksverksamhet som bedrivit samt ett förslag till plan förden fortsalla forsknings-och försöksverksamheten inom området. Översikten ochplanen återges i del följande. arbetsgmpp har utarbetat ochgenomfört en enkät för uppgifter om forskningen inom högskolans ram varsresultat läggs fram i en projektkatalog sist i denna bilaga. Arbetsgruppen harockså arrangerat möten med de kommunala huvudmännen för barnomsorgen för att fåkännedom om kunskapsbehov och forskningsbehov saml synpunkter på informafionoch informationsbehov. En sammanfattning av resultaten ingår också i bilagan. har för sin del begränsat redovisningentill forsknings- och försöksverksamhet om barnomsorg i betydelsen "förskole-och fritidshemsverksamheten" som har haft ett direklansvar för. Delta innebär enligt vad som anförs i redovisningen all de mycketomfattande försöksverksamheterna med nya former för fritidsaktivileler ochsommar-verksamheter för barn lämnas utanför liksom en rad projekt omkring föräldrautbildningoch uppsökande verksamhei. Redovisningen när det gäller högskoleforskningen harbegränsats till att gälla forsknings- och försöksverksamhet med anknytning tillden kommunala barnomsorgen - dvs. i huvudsak förskole- och fritidshemsverksamhet.I fiden avgränsas redovisningen bakåt till verksamheter som avslutats (det år barnomsorgslagen trädde i kraft) eller senare och framåt till planeradeverksamheter som beviljats anslag /83. 2.2 redovisning av sin forsknings- ochförsöksverksamhet understryker att styrelsen i mycketbegränsad utsträckning bedrivit eget forskningsarbete inom barnomsorgsområdet.Även försöksverksamhet inom området har styrelsen bedrivit i begränsadomfattning.' Följande verksamheter ingår i styrelsens redovisning: Försöksverksamheterna i anslutning tillbarnstugeutredningens förslag. Mångsidigt Användbara Förskolor och Fritidshem - . Projekt som beviljat medel åren 1977 -1980 (finansierade via delegationen för social forskning /allmänna arvsfonden). Fortbildningsprojekt med FoU-inriktning, Projekl som redovisas på enkälblanketl (återfinns iprojektkatalogen). 'Forsknings- och försöksverksamhet ingår i princip inte istyrelsens uppgifter. 2 1983/84 I saml. Skr.1983/84:11 18 Försöksverksamheterna i anslutning lill barnsiugeiitredningensförslag Försöken har utförligt redovisats i en rad rapporter ochsammanfattas i skriften (Liber 1979). Försöksverksamheten baserade sig på ett regeringsuppdragsom fick /72. Avsikten var att pröva enverksamhet enligt de riktlinjer och ideér som barnstugeutredning hade tagilfram. Verksamheten kom att omfalta en rad olika delar och projekt under enperiod av ca tre är (), Följande områden kan betecknas somhuvudområden: De pedagogiskl-organisaloriska försöken i fem kommunala projekldär syftet var att pröva arbetssätt, organisation och lokaler, syskon- ochsmåbarnsgrupper, arbetslag, föräldrasamverkan. lekhall - hemvist m.m. Försök med förskola i glesbygd. (Startade några årtidigare i syfte att pröva olika organisatoriska lösningar för att få tillstånd förskola i glesbygd.) Försöken kom senare alt utvidgas. Försök med förskola för invandrarbarn med syfte all finnaorganisatoriska och pedagogiska lösningar som kunde tillgodose invandrarbarnensbehov inom förskolans ram. Utvärderingar av försöken finns bl.a. i rapporterna; "Försöka duger" av Säderlund,A., ,I. Rapport 1/1977, Högskolan för lärarutbildning i . "Dialogpedagogik på smäbarnsavdelningar. Utvärderingav pedagogiskl-organisaloriska försöksverksamhet." Rapport nr 5 1977, . "Central intention och lokal verklighet" av ,G. Liber Förtag, . Försöksverksamheten inom barnstugeområdet kan även sägasomfatta försöken med utvidgade fritidshem. År i974 lade barnstugeutredningen fram sitt betänkande"Barns fritid" (SOU 1974:42). Där presenterades en modell kallad"utvidgat fritidshem" som utredningens huvudförslag för den framtidafritidshemsutbyggnaden. Något ställningstagande till modellen som sådan gjordesaldrig. 1 stället fick i uppdrag att leda en femårigförsöksverksamhet för alt utförligt pröva förslagen oin det utvidgadefritidshemmet. Följande frågeställningar avsågs att belysas i försöken: "Huvudmannaskapet" - Enligt förslagen ibarnstugeutredningen skulle den kommunala ledningen för det utvidgadefritidshemmet överflyttas lill en "programgrupp för barn och ungdom"där berörda nämnder skulle representeras. En sådan organisation prövades i ettförsök. Samarbete fritidshem - skola. Verksamheten - förhållanden mellan den inskrivnabarngruppen och den öppna verksamheten. Föreningslivets anknytning - en av grundtankarna för denöppna verksamheten var att man där ville se föreningslivets medverkan. Skr.1983/84:11 19 ville man främst ha kontakt med föreningar som inte redanhade breda kontaktytor. Försöken finns dokumenterade och utvärderade i ett flertalrapporter, bl.a.: "Utvidgat fritidshem i Bäckagård, " av Flising,B., & , . Instiiutionen för praktisk pedagogik, iGöteborg, "Utvidgat fritidshem i " av ,R., , i . "Fritid-skolaprojektel i Lindängehus och Kryddgård, V;aSkrävlinge, " av , R., & , C, Sociologiskainstitutionen, i . Mångsidigt Användbara Förskolor och Fritidshem - MAFF-projektei. Projektet är myckel omfattande - det största som socialstyrelsenvarit engagerad i. Det har pågått sedan är 1975 och befinner sig nu islutskedet. har haft - och har - stor betydelse för det utvecklingsarbetesom bedrivit inom barnomsorgsområdet. En utförligarebeskrivning återfinns på sid. 21. Projekt som beviljat medel åren 1977 -1980(finansierade via delegationen för social forskninglallmänna arvsfonden) Vid sidan av den försöksverksamhet som socialstyrelsenhade direktansvar för Ullkom även en rad forsknings- och utvecklingsprojekt därsocialstyrelsen stod som anslagsgivare. Fram t. o. m. logsocialstyrelsen emol ansökningar om anslag för forsknings- ochförsöksverksamhet. Ansökningar som slyrelsen sedan i sin lur ansökte om medelför hos delegationen för social forskning. Eftersom dessa projekt bedrivits huvudsakligen av kommuneroch forskningsinstitutioner inom högskolan redovisas merparten av resp. institutioni enkäten avseende högskolans forskning. Någon utförligare redogörelse fördessa projekt lämnas därför ej här. Förteckning över projekt som beviljatmedel - påbörjade eller avslutade : "Försök med ulveckling av barns samarbetsförmåga iförskolan." "Daghemmet och hemmet: en longitudinell studie. "Projektledare: . "Daghemsvård för treåringar." Laboratoriet för klinisk stressforskning, . "Tillsammans - en longitudinell studie av integrationi en liten daghemsgrupp." Högskolan för lärarutbildning i . "Fritidshemmens organisation och verksamhei (FOV). "Projektledare: . Instiiutionen för praktiskpedagogik, universilelel i . "Hemspråksläraren som kulturförmedlare." Skr.1983/84:11 20 Pedagogiska inslitutionen, iStockholm. "Trafikmiljö för barn i förskola. "Projektledare: . "Samarbetsträning bland förskolebarn. "Projektledare: . Psykologiska institufionen, iUppsala. "Familjestöd och utveckling (FAST). "Projektledare; BengtErik . , Högskolan förlärarutbildning i . "Samordning mellan förskolan och övriga familjestödjandeverksamheter ()." Institutionen förpraktisk pedagogik, i . "Barn med behov av särskill stöd i sin utveckling -analys av identifiering och åtgärder." Projektledare: , i . "Samverkande barnomsorg i Gånsviksdalen. "Projektledare: socialförvaltningen i . Avslutat 1981.Slutrapport finns. förfogar över ett anslagavsett för olika fortbildningsinsatser för barnomsorgens personal. Anslaget äravsett att användas för produktion av fortbildningsmaterial och utvärdering avfortbildning. Två projekt som bedrivits/bedrivs med medel ur detta anslagförtjänar att redovisas i detta sammanhang. Det ena - - är avintresse - trots att det kan belraktas som ett internt utvecklingsarbete -genomsin direkta inriktning på information om forsknings- och försöksverksamhetinom barnomsorgen. Det andra projektet avser utvärdering och dokumentation aven s.k. enstaka kurs med inriktning på "lokalt utvecklingsarbete inombarnomsorgen". I samband med arbete med FoU-verksamhetinom barnomsorgsområdet hade erfarenheter framkommit alt det fanns ett mycket slortbehov av information om vad FoU egentligen var - hur sådan verksamhei kundeorganiseras - vilka förutsättningar och möjligheter som fanns att tillgå - hurprojekt kunde läggas upp och var man kunde söka pengar och hur initiering -planering och utvärdering av lokall FoU-arbete kunde gå till. Behov av sådaninformation fanns såväl inom de kommunala förvaltningarna som bland personalenute i verksamheten - inom grundutbildningarna och till och med inom högskolansforskningsinstitutioner. startade i syfte att närmare analysera dettainformationsbehov och all dessutom försöka tillgodose del. En projektgrupp medrepresentanter för , grundutbildning och forskningtillkallades . Projektgruppen fick till uppgift att ta fram ettmanus till någon form av informationsskrift om vad FoU kunde vara inombarnomsorgsområdet. Resultatet av projektet föreligger nu i bokform:"Utveckla barnomsorg-information och ideér om lokall FoU-arbete" avBjörn Flising & Skr.1983/84:11 21 Boken vänder sig till personalsom är verksam inom barnomsorgen, ledningspersonal samt lärare ochlärarkandidater inom grundutbildningarna för barnomsorgen. Del andra projektet är en utvärdering av den förstaenstaka kursen om lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen. Kursen som är på10 poäng startade vid barnpedagogiska institutionen viduniversitetet i . Den vänder sig främst lill förskollärare ochfritidspedagoger på olika nivåer inom barnomsorgen dvs. både förvaltnings- ochfältpersonal. Avsikten har varil att erbjuda barnomsorgspersonal möjlighet allhöja sin kompetens vad gäller utvecklingsarbete. Kursen syftar till att gedeltagarna praktisk och teoretisk kunskap om och insikt i forsknings- ochutvecklingsarbete inom barnomsorgen. I samband med planeringen av kursen ansökteinstitutionen om medel för en utvärdering. Socialstyreksen bedömde ansökan varaav stort intresse och att en utvärdering av kursen borde kunna tillföradiskussionen om FoU-verksamhet inom barnomsorgen viktiga erfarenheter. Medelför utvärderingen beviljades . Utvärderingen är nu genomförd och hartiteln av en kurs om lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen -förutsättningar, genomförande och effekter. , , barnpedagogiska insfitutionen,. Projekt som redovisas på enkätblankett vill redovisa fem projekt medforskningskaraktär. Dessa projekt som alla varit viktiga barnomsorgsprojekt harinte bedrivits inom eller i nära samarbete med någon forskningsinstitution.Projektbeskrivningarna återfinns i projektkatalogen. Projekten har följandetitlar. i - utvärdering avförsöksverksamhet med barnomsorg på obekväm arbetsfid. Utvärdering av projekt och "Arbetsplan förförskolan". Delprojekt 1 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet;Vad lär sig späda och små barn på daghem och i familjedaghem? Delprojekt 2 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet;Försöksverksamhet på smäbarnsavdelningar - åldersintegrafion. Delprojekt 3 inom familjestödsutredningens FoU-verksamhet:Försöksverksamhet för att förbättra samarbetet mellan föräldrar och personalpå daghemmens småbarnsavdelningar. Mångsidigt Användbara Förskolor och Fritidshem framhåller att detta projekt förtjänar ennågot utförligare redovisning även om den huvudsakliga redovisningen från deolika forskargrupper som arbetar med projektet inom högskolans ram sker genomden fidigare nämnda enkäten. är myckel omfattande och har pågått sedanår 1975 och befinner sig nu i slutskedet. Projektet har haft - och har - storbetydelse för det utvecklingsarbete bedrivit inom barnomsorgen. Skr.1983/84:11 22 Upprinnelsen till går tillbaka till åren1974 - 1975 dä det inom förelåg ett antal förslag till studierav barnstugor utifrån arkitektoniska - pedagogiska och sociologiska aspekter.Studierna avsäg bl.a. ljudklimat, barnverksamhetens organisation ochlokalanvändning -såväl inom barnomsorgen som mer mångsidigt för boende iområdet. föreslog en samordning av dessa studier och ladeförslag lill ell gemensamt utvecklingsarbete - mångsidigt användbara förskoloroch fritidshem - där de olika studierna skulle kunna förenas.