prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — SCB anger sin synpä rollfördelningen där SCB producerar och distribuerar statistik, länsslyrelserna kompletterar med regionalt tillgängliginformation saml analyserar statistiken för sin planering. SCB konslalerar ullförslagel med en regional representation för SCB i form av en statistikansvarigvid länsslyrelserna är intressant. SCB pekar på vissa praktiska och ekonomiskasvårigheler alt genomföra försluget. Som alternaliv till beredningsgruppensförslag presenterar SCB ett egel. SCB anser all vad gäller användningen avadminislraliva register för samhällsplaneringen så har beredningsgruppen tagitalll för läll pä inlegri-leis- och sekrelessfrågornu. SCB frunihåller alt arbetsuppgifteninte är enkel och ifrägasäller om del är samhällsekonomiski lönsamt att byggaupp en kompetens pä 24 länsslyrelser. i Uppsalalän konslalerar att samverkan mellan SCB och länsslyrelserna behöverförslärkas. Idén om alt stadigvarande pluceru en SCB-ljänslemun vidlänsslyrelsen är enligl länssiyrelsens uppfattning ett utmärkt sätt atl delsförbättra konlakternu med SCB, dels förbättra stuti-stikservicenoch stalistikanvändningen inom och inom den regionala förvaltningeni övrigl. En sådan person kun enligl inle bura arbela sotn expertåt uiun även bidru med en regional granskning av den slalislik som SCB summunstuiler. Länsstyrelsenskulle därigenom fä en mer aktiv roll när det gäller insumling av siaiislisklmaierial. i avstyrker sammaförslug med motivering atl det torde leda till lednings- och unsvarsproblembetiuffunde den berörda personalen. i efterlyserflera konkretu förslag till ålgärder för all tillgodose länsslyrelsernus ochkommunernus gemensam- 1983/84:100 Bilaga 15 204 ma behov av stalislikunderlag. Länsstyrelsenpekar på några punkier som del främst från synpunkl skulle varavärdefulll alt få vidareutvecklade. Länsslyrelsen pekar särskill på förbällradinformalionsförsörjning genom ulbyggnad av regionala planeringsdaiabaser samlnuvarande brisler i SCB:s siatislikproduklion särskill sysselsätlningsslatisiik.Överhuvudtaget bör enligl SCB: s roll och slällning visavis kommunernai fråga om slalisiikproduktion/informalionsförsörjning uppmärksammas införframtiden. iKronobergs län anser atl SCB: s statistikproduktion till vissa delar bör vararegionaliserad. konstaterar all denna synpunkt har varit svår atlfå gehör för hos SCB och statskontoret. Det finns uppenbara risker enligllänsslyrelsen all del Basun-regisler som håller på all byggas upp kommer altbli ännu ett gigantiskt register med alla de brisler som slora centralaregister brukar innehålla. jämför med centrala företagsregistret(CFR). En regionalisering av insamling, kontroll och kvalitetsbedömning skullege siatislikkonsumenterna uppenbara fördelar i form av bättre aktualitet ochsnabbare åtkomst av uppgifterna för lokala och regionala konsumenter.Länsstyrelsen förordar därför alt resurser för statistikarbete fördelas pålänen. i Gollandslän föreslår att ett försöksprojekt avseende digitalinsamling och redovisningav informalion för den fysiska planeringen genomförs på Golland. somminsta län utgör en hanieriig yla vid försöksarbele och innehåller klarariksintressen inom kulturminnes-och naturvården saml har betydelsefullanäringsgrenar som turism och rekreation, försvar och areella näringar med kravpå försörjning av akluell informalion. i påpekardalainspektionens alllmer restriktiva hållning när det gäller samutnytljandeav register och har sä sent som meddelat en s.k. föreskrift som prakliskl omöjligt att använda folkbokföringsregistrel församhällsplaneringens ändamål. Ett klargörande bör enligt länsslyrelsen vara enuppgift i samråd med RSV för : s stöd- och samordningsfunklion. Länsslyrelsen i Göteborgsoch län bedömer registerhanlering och ordbehandling som volymmässigt delviktigaste området de närmasle åren för ADB-verksamhet, intesamhällsplaneringen. Länsslyrelsen iVästmanlands län stöder i slort beredningsgruppens förslag vud gällerinformationsförsörjningen för olika planeringsområden. Länsslyrelsen pekarsärskill på all FOBall-ulredningens förslag skulle ge biillre underlag församhällsplaneringen pä cenlral, regional och lokal nivå och förordar ullförslaget genomförs under förulsälining all den personliga sekrelessen iryggus. iVästerbottens län pekar pä all snabba förändringar i sumhiillsslmkturen kräveralt ulrednings- och beslutsprocessen inle blir utdragen i liden. Statistik och grunddata måsle därför varalätliillgängliga och akluella. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 205 Jörfastighetsdata (CFD) anser alt det inle är menings-fulll all dra upp någralångsikligl skarpa skiljelinjer vad gäller ansvaret förinformationsförsörjningen på olika planeringsnivåer. 1 nuläget är samhällsplaneringenmer betjänt av konkreta förslag till användning av befintlig informalion fränADB- register som har skapals för olika administrativa ändamål hos t.ex. SCB,CFD och RSV. Enligt CFD:s mening har allt för många av beredningsgruppensförslag och försök gått ut på att använda länsdatorernas överkapacitet. pekar påatl arbetet med miljödata och ADB har ulvecklals inomprojektet . Ertarenhelerna av della arbele bör las tillvara vid utvecklingav nya system på samhällsplaneringens område. () delar beredningsgruppens uppfattning om värdet av bättre samarbete ochsamverkan mellan olika planerande myndigheter. Slyrelsen stöder därförförslaget om att närmare studera samverkansmöjligheler mellan bl. a.länsstyrelserna och länsarbetsnämnderna. Slalens planverkkonslalerar alt länsslyrelsen har en cenlral roll förinformationsförsöijningen. Den- pågående decentraliseringen av den offentligaverksamheten påverkar även försörjningen med informalion för olika aklivilelerinom samhällsplaneringsområdet. Planverkel menar au länsslyrelsen måsle spelaen belydelsefull roll som sammanhållande inslåns för all samla och äjourhällainformalion på ell sätt som gör den lättillgänglig för säväl statligamyndigheter som kommunerna. anseratt beredningsgruppen i flera av sina överväganden inte lillräckligl beaktatde samordningsbehov som finns inom ADB-omrädet. Verkel ser en risk med allsatsningar på lokala och ad hoc-betonade lösningar pä myndighetsspecifikaproblem framför salsningar pä rikstäckande och enhetliga systemlösningar kanleda lill kostsamma dubbelarbeten. Landstingsförbundetframhåller atl vud som är speciellt intressant för lundslingen att ha tillgängtill är de grundregisier som finns hos länsslyrelserna. Delta för atl möla dennya hälso- och sjukvårdslagens krav på bl. a. en utvecklad planering medavseende pä förebyggande insatser inom hälso- och miljöområdet. Förbundet pekurocksä pä behovet av dala för Ulvecklingsarbelel som pågår beträffandeplaneringen av den regionala och lokala kollektivtrafiken i de nya huvudmännensregi. Svenska konimunförbiindet hur en delvisavvikande uppfattning när del gäller förslagen om samhällsplanering ochstutisiikbeurbetning. unser alt beredningsgruppen mer konsekventborde hu knutit sina förslug till slalsmakternas datapolitik där bl.ariksdagens uttaiunde om all vurje verksamhet skull lösu sinainformationsbehandlingsproblem är grundläggande. Berocndeförhällunden mellun statlig och verksamhet genomgemensamma ADB-system bör således inte skupus enligl 15 1983/84.I saml. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 206 Kommunerna bör själva bedrivautvecklingsverksamhet. Kommunerna måste bygga upp sin informalionsförsörjningefter egna villkor och behov. kommun ser en möjlighel all genom denföreslagna ärligt rullande ADB-planen fä ett ökat utbyte av erfarenheler ochtjänster mellan regionala och kommunala planerande organ angående delinformalions-fiöde som samhällsplaneringen behöver. Kommunen framhåller viklenav all planerande regionala och kommunala organ samverkar för all öka deadministrativa registrens användning inom samhällsplaneringen. kommun ser positivt på de förslag som gesi utredningen och anser att problembeskrivningen i långa stycken överensstämmermed problem inom kommunen. De samverkansprojekt som förekommit i har enligt kommunen gell positivaresultat. Kommunen anser det i högsta grad intressant alt få tillgång till länsstyrelsernas register. Länsdatorernabör enligl kommunen kunna utnyttjas för alt i samarbele med kommunen och andramyndigheler framställa produkter som tillfredsställer kommunernas behov.Kommunen anser att del för detta ändamål bör finnas någon form av organiseratsamarbete mellan de statliga, regionala och lokala myndigheter som berörs. i (LO) framhålleravsaknaden av aktuella näringsgrens- och arbetsplalsrelaieradesysselsätlningsuppgifier som samhällsplaneringens stora brister. LO instämmeri utredningens synpunkter atl basregistren för förelagsinformalion ochdel s. k. FOBall skyndsamt genomförs. Uppgifterna från dessa system bör sedandessulom kompletteras med regionala uppgifter om företagsekonomisk ochsysselsält-ningsinformalion samt erhållet regionalpolitiskt stöd. ()lillslyrker i huvudsak de åtgärder som föreslås i betänkandet. TCO är däremotför närvarande inle berett all tillstyrka förslaget alt SCB-anslälld personalplaceras vid länsstyrelserna som slatislikansvariga. Dessa uppgifter börenligt TCO ligga pä respektive länsstyrelse och de anslällda där. TCO ärpositiv till alt länsstyrelserna skall kunna ta betalt för ADB-tjänster ochkunna använda inkomsterna vid respektive länsslyrelse. TCO pekar ocksä på altmöjligheten med ekonomiska planeringsramar över flera budgetår prövas. Centralorganisationen /SR anser atl ett ökalulnylijande av ADB inom sumhällsplaneringen bör frigöra resurser för bl.u.fördjupad analys av oliku dalamängder, konsekvensbedömningar och bällreplanering. Länsstyrelsernas roll som både expertorgan och sumordnare ställerenligt /SR krav på kunskaper hos personalen samt på tillgäng till ettomfallande duluunderlag av olika slag. Framför alll gäller della slalislik omarbelslillfullen, uppgifter uv FOB-karaklär samt lägesanknutna data av säväldjup som bredd. induslriförbundpåpekar att den informalion som beredningsgruppen efterlyser avseendesysselsäitningsslalislik, förelags- och arbels- 1983/84:100 Bilaga 15 207 ställeregister är mycket tidskrävande för såväluppgiftslämnare som slatislikansvariga organ. Del måste därför enligtindustriförbundet finnas klarare planeringsbehov än de som kan urskiljas idagför alt ylleriigare stati-slikinsamling på dessa områden skall vara motiverade. Företagens uppgiflslämnardelegation anser att utredarnaendasl beaklal informationshanteringen från användarsynpunkt. Beredningsgruppen borde tydligare hadefinierat vilka informationsbehov länsförvaltningarna avser att tillgodosegenom en ökad datoi"isering. Sekretess- och integritets-problem som kanuppstå vid hantering av känsliga förelagsdata har enligt delegationen inlebeaktats. Delegationen anser mot bakgrund av sina invändningar atlbelänkandet inte kan ligga till grund för en ulbyggnad av de regionala förvaliningarnasADB-syslem. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 208 1 Sammanfattning av länsdomstolskommitténsbetänkande (SOU 1981:75) Länsrätternas målområde Administrativ tvåpartsprocess Sedan den 1 juli 1979finns en sammanhållen organisation med allmänna förvallningsdomslolar, nämligenlänsrätt, kammarrätt och regeringsrätt. Länsrätterna föregicks av tre lillvarje länsslyrelse knutna länsdomslolar, länsskatterält, länsrätt ochfastigheislaxeringsräit. bröts dessa domstolar ut frånlänsslyrelseorganisationen och lades samman till en fristående domstol i varjelän. De samordnades i administrativt hänseende med överinstansernakammarrätterna och regeringsrätten, med som administrativmyndighet. En för de allmänna förvaltningsdomstolarna gemensam domarkarriärinrättades. Länsrätterna har ettförhållandevis snävt målområde. Det hänger samman med att man , dälänsdomslolarna bildades, ansåg atl domstolarna inte bordelillföras mer än ett begränsat anlal målgrupper. Domstolarna tillfördesmålgrupper främst på skalle- och körkortsområdena saml inom socialvården. Delförutsattes atl kompetensområdet skulle utvidgas efter hand som erfarenhetervanns av den nya ordningen. Något i egentlig mening utvidgat område har dockännu inle lillförls domslolarna. Länsdomslolskommillénfick i uppdrag att överväga frågan om vilka målgrupper som lämpligen kan förasöver till länsrätterna. Kommillén har enligl direktiven haft all inrikla sillarbele på vissa målgrupper som f.n. handläggs hos länsstyrelserna, där talanmol beslut förs hos kammarrätt. Kommitténs uppdraginnefattar också frågan om en funklion som allmänl ombud bör inrällas imålgrupper som redan lillhör eller föresläs ingå i länsrällernas målområde såall en ivåparisprocess kan komma lill stånd. Kommillén presenterarsina förslag pä båda områdena i slutbelänkan-det. Besvärsprövningen på regional nivå Länsslyrelserna har sedanlänge haft lill uppgift alt som första besvärsinstans överprövu beslut som harfatluis av kommunala nämnder, t.ex. sociala nämnder, byggnadsnämnder ochhälsovårdsnämnder eller av lo-kula slutliga orgun, I.ex. polismyndigheler.Sumlidigl har länsstyrelsernu vuril tillsynsniyndighel pä de områden där de harhaft besvursprövande uppgifter. P;i flerti vikiigu samhällsområden harlänsstyrelserna därigenom 1983/84:100 Bilaga 15 209 kunnal skaffa sig en bred kompelens. Uppgifternafullgörs i ell nära samarbete mellan jurister och särskilda experter på olikaområden. Kommitlén konstalerar attden kompelens på olika sakområden som länsslyrelserna har kunnal skaffa sig ärav slor belydelse vid övervägandena om en reformerad instansordning påregional nivå. Mol detta måste man enligt kommitlén slälla de vikligaförändringar i fråga om förvallningsrällskipningen som har genomförts, främslgenom förvaltningsrätts- och länsstyrelsereformer samt 1979 ärslänsrättsreform. Statsmakterna har genom dessa reformer lagt fasl atlrättskipande uppgifter i huvudsak bör föriäggas lill de i förhållande lill förvallningen i övrigt frislåendeförvallningsdomslolarna. Utgångspunkten för enfördelning av mål mellan lånsstyrelse och länsrätt bör enligl kommittén varavad de olika målgrupperna i sig kräver i fråga om t.ex. lämpligahandläggningsformer och sammansättning hos prövningsinstanserna. Vid engenomgång av de kriterier som sålunda kan ställas upp för en lämpliguppgiftsfördelning mellan länsstyrelse och länsrätt har kommittén funnit attstarka såväl principiella som praktiskt betingade skäl talar för attförvallningsrällskipningen på regional nivå i ökad utsträckning organiseras idomslolsform. Härigenom kan man enligt kommittén fä till stånd en rationellfördelning mellan beslutande och utredande uppgifter. Länsrätterna bör alltsåhandha de besvärsprövande uppgifterna. Länsslyrelserna bör pä samma sakområdenfullgöra bevakande och ulre-dande uppgifter, något som de genom sin tillgångtill kvalificerad expertis har utmärkla möjligheler all omhänderha. Kommitlén har vid sinbedömning fäst stor vikt vid att det vid besvärsprövningen i de målgrupper somdet är fråga om till stor del gäller att väga enskilda och allmänna intressenav rättslig och ekonomisk nalur mot varandra. Inslaget av rättsfrågor där denenskilde slår mol samhället är slort. Det är därför viktigt alt prövningsinstanseni fråga om opartiskhet fulll åtnjuter allmänhetens förtroende. Kommittén kandärvid inte bortse frän atl länsslyrelserna har tillsynsuppgifter på olikaområden. Tillsynen, som ofta sker i form av samråd, samverkan ocherfarenhetsutbyte mellan länsstyrelserna och myndighelerna på lokal nivå, börinle förenas med en uppgift atl vara besvärsinstans på samma områden. Det kanskapa bristande lilllro lill beslulsfallandel. I slällel bör besvärsprövningenligga hos ett frislående organ. Länssiyrelsens besvärsprövande uppgifterfullgörs i nära samverkan mellan personal med juridisk och annan sakkunskap.Experterna deltar dels under ulredningsstadiet, dels även vid .självabeslutsfattandet. Experterna fullgör i praktiken ofta länsstyrelsenstillsynsfunktioner och har ibland befogenheter alt ingripa med åtgärder vidmissförhållanden. För kommitlén framstår det ur objektivitelssynpunkt som enbättre ordning om experten och beslutsinstansen har en till varandra fulll frislående ställning. Frågan om hur man påbästa säll får till stånd en objektivutredning och hur Prop.1983/84:100 Bilaga 15 210 denna pä bästa sätt förs in i processen för atlbli föremål för en allsidig granskningär enligl kommitlén myckel viklig i övervägandena om en reformeradinslansordning på regional nivå. Kommillén erinrar om all en domslol. om t. ex.en viss fråga behöver belysas närmare, alllid kan inhämla experlullålande. Enannan möjlighet är alt ulforma processen som ell ivåparlsförfarande i vilket endialog förs över utredningsmalerialel och omsländigheler kring delsamma. Frän den enskildemedborgarens synpunkl är del vikligl all man får lill slånd en ökad insyn ibeslutsfattandet på olika områden. kan ske genom all förtroendevaldalekmän ges möjlighet alt delta i besluten. Allmänhetens förtroende för hur derättskipande uppgifterna fullgörs kan härigenom stärkas. Nämndemänserfarenheter från det praktiska livet kan tillvaratas. Del sagda talar enliglkommittén för alt man bör förlägga ytterligare delar avförvallningsrällskipningen till länsrällerna. Kommittén fäster slorlavseende vid möjligheterna all la lillvara den processordning som länsrällernakan erbjuda. Processen vid domslolarna ger bällre möjligheter lill munlliglförfarande med en bredare sakargumen-lalion, bevisdokumenlalion m.m. En viklig faktor för kommillén har varil allfinna en lämplig besvärsväg med hänsyn till hur fullföljdssyslemet i slort äruppbyggt. Kommittén noterar därvid all del finns en sammanhållenbesvärsorganisalion av allmänna förvaltningsdomstolar. Domstolsledamölernasväxeltjänslgöring mellan de olika instanserna är enligl kommitlén myckelvärdefull. Domstolarnas ledamöler får härigenom en ökad bredd i kunskaper ocherfarenheter. Mot dennu bakgrund är det enligl kommillén önskvärt all få ellsä långt möjligt sammanfallande målområde i de tre instanserna. Från praklisk synpunklkan det hävdas att processen vid förvaltningsdomstolarna kan vara meratungrodd än vid förvallningsmyndighelerna. Del skulle därmed kunna föreligga enviss risk för en förlängning av handläggningstiderna vid en överflyllning avmålgrupper från länsslyrelse lill länsrätl. Kommillén, som uppskallar atl ensådan förlängning endasl kan bli marginell, anser atl den helt och hålletuppvägs av del bättre processuella förfarande och därmed det fullödigarebeslulsunderiag som är all vänta med en ny ordning. Detta innebär av erfarenhetall ett mindre anlal mäl blir överklagade. Förfarandel medför alllsä enangelägen förskjulning av besvursprövningen lill den regionala nivån. Kommittén harkoncentrerat sin genomgäng lill någrafä målområden. Med ulgångspunkl från de allmänna överväganden som harredovisats nu föreslår kommittén sålunda alt hälsovårdsmål, djurskyddsmål,brandmål och vissa vapenmål flyttas över lilllänsrätterna. Kommitlén har ocksä prövat frågan om en ändrad inslansordning ibyggnadsmäl. Kommittén, som finner atl flera vägande skäl lalar för alt flyttabesvärsprövningen i tillslåndsärenden enligt byggnadslagstiftningen lilllänsrätt, lämnar dock inget förslag på delta område. Dels reser sig en delpraktiska hinder vid 1983/84:100 Bilaga 15 211 tillämpningen av den nuvarandebyggnadslagstiftningen, dels var - då kommitléns belänkande lades fram - ettförslag till ny lagstiftning på o'mrädet i ett framskridet skede. 1 samband med att olikasakområden utreds bör man, mol bakgrund av de allmänna riktlinjer som kommitlénhar lagt fram, kunna pröva frågan om en ändrad instansordning även i mindrefrekventa målgrupper. Kommillén anser altförbättringar i olika processuella hänseenden kan uppnås i besvärsinslanserna.om förfarandet i ökad utsträckning organiseras som en tvåpartsprocess. Tilltron till ettobjeklivl handlande hos beslulsinslanserna slärks. I en tvåparisprocess behövernämligen inte beslutsinstansen på samma sätt som ha till särskild uppgiftalt iaktta samhällels olika intressen som den har alt objektivtskilja mellan ett allmänt och enskill inlresse i det aktuella målel. Ett tvåpartsförfarande bidrar enligt kommitlén ihög grad till alt förbättra det allmännas möjligheter till talerält ibesvärsinstanserna. Delta kan stärka prejudikatbildningen och därmed bidratill en ökad stadga i avgörandena i lägre instans. Särskill väsenlligl är enligl kommitlén att etttvåpartsförfarande kan leda till en angelägen koncentration av processen tillden första besvärsinslan-sen, länsrällen. hänger samman med alt man vidett tvåpartsförfarande har bättre möjligheter atl redan i första instans fåfram ett fullödigt objektivt utredningsmaterial. Man lorde i slörreutsträckning kunna undvika alt nya omsländigheler kommer fram försl iöverinslanserna. Dessas uppgift koncentreras lill en ren överprövning av detmaierial, som har bedömts av underinstansen. En sådan ordning har blivitsärskilt viktig sedan regeringsrätten har omvandlats till en renprejudikatinstans och kammarrätterna sålunda i nästan alla mål är sisla instans. Förs nya omständigheter fram först ikammarrätten blir den enda instans att pröva det nya läget. Kommittén ser det alltså av fiera skäl somangeläget att i ökad utsträckning få till stånd eU tvåpartsförfarande ilänsrätternas målgrupper. Uppgiften atl föra det allmännas talan bör i deallra flesta fallen läggas pä ett allmänt ombud hos . På så sättkan man utnyttja den juridiska sakkunskap och annan expertis som finns inomlänsstyrelseorganisationen för den ulredning som behöver tillföras ärendena. Uppgiften som allmänlombud bör läggas på en Ijänslemän med juridisk kompelens. Denne skulle alllsäha alt göra de juridiska avvägningarna av hur det allmännas intressen bör förasin i processen hos domstolarna. Kommittén understryker atl den utredning somredan är gjord hos den kommunala beslutsinstansen i de allra flesta fall tordekunna tjäna som 1983/84:100 Bilaga 15 underlag för del allmännas talan. Över huvudtaget bör det enligt kommittén genom samråd mellan det allmänna ombudet ochden kommunala instansen finnas goda möjligheler att tillgodose det kommunalainflytande över processen som ofta är nödvändigt i de målgrupper som det ärfråga om. I vissa fäll har del kommunala intresset en sådan styrka att det börutgöra en gmnd för en egen talerält för den kommunala myndigheten. Effekter för länsstyrelserna och länsrätterna Kommitléns förslagomfattar endast ett begränsat antal målgrupper. Länsslyrelsejiirislernasförlust av vissa besvärsprövande uppgifter kompenseras enligl kommitlén av delarbele som följer av en funklion som allmänt ombud. En sådan funktion inrymmerintressanta juridiska arbetsuppgifter. Om jurister inomlänsslyrelseorganisationen får till uppgift all vara allmänl ombud imålgrupper som avgörs i länsrätl innebär denna uppgift enligl kommittén i sigen angelägen breddning av juristfunktion. Möjligheterna lillväxeltjänslgöring mellan länsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna ökar ochför jurislkarriären vid öppnas vidare perspektiv. För länsrätternas delkonslalerar kommittén atl balanssituationen har varil bekymmersam under senareår. Utvecklingen under /81 visar dock atl länsrällerna underdetta budgetår hade kapacitet att minska balanserna med ca 38000mål. Vidarepågår överväganden om en ralionalisering av skatteprocessen, något som på siktbör förbättra länsrätternas arbetssituation. Mol bakgrund härav och med hänsyntill det begränsade antal mål, ca 2000 om ärel för hela landel, som tillförslänsrätterna om kommitléns förslag genomförs finns inte något hinder förlänsrällerna att la till sig de nya uppgifterna. Förslagen torde enligtkommitlén inte medföra några ökade koslnader vare sig för länsslyrelserna ellerför länsrällerna. Förslagen på de bådahuvudområdena besvärsinslans och Ivåparisprocess är starkt förknippade medvarandra. Kommittén har därför utgått från all förslagen genomförs i ettsammanhang. Kommittén har bedömt del som lämpligl atl reformen genomförs den Ijanuari 1983. 1983/84:100 Bilaga 15 21.3