prop · G70384 · 1983-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetuttalade efter remissbehandlingen att "utvecklingen av forskningen kringkooperationen - mot bakgrund av de uttalanden i frågan som statsutskottet ochutbildningsutskottet gjorde åren 1970 resp. 1972 - gått sakta och att resurserav någon omfattning ännu inte avdelats för ändamålet. Utskottetanser i likhet med motionärerna alt kunskaperna om kooperationen, både producent-och konsumentkooperationen, är bristfälliga och att ökad forskning inom områdetdärför är angelägen. Enligt utskottets mening bör en systematisk uppbyggnad avforskning om kooperationen ske och resurser avsättas för ändamålet. 1983/84:84 61 Fleraremissinstanser är tveksamma till den form för förstärkning avforskningsområdet som förespråkas i motionen. Kooperationen är ett område,menar de, som kan studeras från flera olika perspektiv. Forskning omkooperationen hör därför hemma inom flera olika ämnesområden. Bindning avresurser till en enda professur kan medföra att forskningen koncentreras fillett enda ämnesområde. Utskottet delar denna uppfattning och menar att det är enfördel om forskare från olika ämnesområden kan delta i forskning omkooperationen och om samverkan mellan dem kan underlättas. En förstärkning avforskningsområdet bör därför ske i former som medger en sådan samverkan. Enprofessur bör enligt utskottets mening aktualiseras först på . En förstärkning av ettforskningsområde pä det sätt utskottet förordar är möjlig utan all särskildamedel härför anvisas av . Del ankommer på de forskningsplanerandemyndigheterna att i sitt arbete göra de avvägningar som är nödvändiga." Ianslutning till mofioner 1980 och 1981 föreslogs "all ett förslag tillforskningspolitiskt program om kooperationen som företagsform, idé ochfolkrörelse" borde föreläggas i den forskningspolitiska propositionensom hade aviserats . Framställningarna föranleddeutbildningsutskottet atl i sitt utlåtande uttala attforskningsrådsnåmn-den tog upp dessa frågor i samband med sitt uppdrag atl göraprioriteringar i forskningsverksamheten. Kooperationsulredningensförslag vad beträffar forskning om kooperativ verksamhet kan sammanfattassålunda. - Vissa särskilda åtgärder vidtasför att inom ramen för befintligt forsknings- och utbildningssystem bygga uppen kontinuerlig forskning och undervisning om kooperationen. - För forskningen utvecklas ettforskningsprogram som bygger på samverkan mellan olika forskningsinstitutionerenligt en särskild s. k. matrismodell. Forskare från olika discipliner, som ärengagerade i forskning om kooperativ verksamhet, knyts fastare tillkooperationsforskningen genom ett program, som finansieras av bl.a.humanistisk-sam-hällsvelenskapliga forskningsrådet (),forskningsrådsnämnden (FRN) och dess delegation för folkrörelseforskning samtriksbankens Jubileumsfond. Via projektstöd skulle dessa organ kunna bygga uppen sammanhållen kooperationsforskning. Utredningen föreslogvidare att ovan nämnda forskningsfinansiärer skulle bilda en samrådsgrupp fördiskussion om gemensamma former och förslag till åtgärder för etl ökat stödtill kooperaiionsforskningen. I della sammanhang borde en bred krets avintressenter höras. Ett samordnande ansvar för planeringsarbetet borde läggaspå forskningsrådsnämnden och/ eller dess delegation för folkrörelseforskning. Samrådsgruppenskulle enligt utredningen kunna vara en sammanhål- 1983/84:84 62 landepunkt för den föreslagna matrisorganisationen, men man borde också övervägaatt knyta en begränsad sekrelerarfunktion till någon eller några av de imatrisen ingående institutionerna. Detta skulle leda till en högreambitionsnivå av matrismodellen och till det alternaliv för organisalionen somutredningen i första hand förespråkar, nämligen en matrismodell kombinerad medett anlal tjänster, närmare bestämt tre forskartjänster. förslag skulle forskningen således finansieras genomforskningsråden. Avremissbehandlingen av utredningens förslag vad beträffar forskning omkooperationen framgår att stor enighet råder om behovet av ökadeforskningssatsningar. De flesta remissinstanser tillstyrkte också förslaget attge FRN ell särskilt ansvar för att i samråd med övriga berörda utvecklakooperationsforskningen i . FRN sade sig vara villigt atl ta på sigdenna uppgift. Mångaremissinslanser var däremot kritiska till att avsätta medel för särskildaforskartjänster med inriktning på kooperationen. Först när elt program hadeutvecklats borde ställning tas lill inrättande av tjänster. Sedermerahar forskning om kooperationen även behandlats i proposition 1981/82:106 Omforskning m.m. Dåvarande utbildningsministern framhöll bl. a. atl"forskning av detta slag så långt möjligt bör förläggas till högskolan.Forskning om kooperationen utgör exempel på ett mångveten-skapligt område. Denhar också enligt min mening stor samhällsrelevans. Jag vill erinra om FRN:suppgift att svara för initering och planering, bl. a. av tvärvetenskapligforskning och forskning med stor samhällelig betydelse. Jag Utgår därför frånalt FRN beaktar behovet av forskning om kooperationen." Jagvill med anledning av tidigare ställningstaganden från riksdag och regering ochmed anledning av utredningens förslag anföra följande. Enförstärkning av forskning om kooperativ verksamhet är angelägen. Ökad forskningom kooperativ verksamhet kan vara av betydelse för kooperationens möjligheteratt vidareutvecklas som förelagsform och som samhällsidé. Ävenom behovet av forskning är störte än nuvarande omfattning är det viktigt attden forskning som inletts på skilda håll i landet tas till vara ochvidareutvecklas. Ett första steg är således atl klargöra var och med vilkeninriktning forskning av detta slag bedrivs. Pä basis av denna information kanförslag lill åtgärder för att främja forskningen utarbetas. En sådan ansats börkunna föra med sig att resurserna utnyttjas på ett effektivt säll. Detta ärviktigt inle minst med tanke på att insatserna måste finansieras inom ramen förredan befintliga resurser. Iutredningen redogjordes något för formerna för kooperationsforskningen i vissaandra länder. Det finns all anledning att också ta reda på vilken typ avforskning som försiggår och om resultaten av denna forskning kan 1983/84:84 63 tillgodogöras i utvecklingen av den svenskakooperafionsforskningen. Detta gäller inte minst de nordiska länderna. I sitt yttrande över kooperafionsutredningen förklaradesig FRN beredd all undersöka förutsättningarna för och bidra till att utvecklakooperations-forskningen i . remissinstanser ansåg det också varalämpligl att ge FRN ett samordnande ansvar för denna forskning. FRN och dess delegation för folkrörelseforskning har underflera år givit stöd till forskning om kooperativ verksamhet. Med anledning avkooperationsutredningens betänkande och av vad föredragande statsrådet anfördei prop. 1981/82:106 har en kommitté för kooperationsforskning inrättats inomFRN. Det förefaller naturligt att FRN med hjälp av dennakommitté fortsätter det arbete atl utveckla kooperaiionsforskningen i Sverigesom redan har inletts. Jag utgår från att FRN härvid kommer att beaktakooperafionsulredningens förslag. Statsrådet I. kommer i annatsammanhang att föreslå regeringen att ge FRN i uppdrag alt senast den 1september 1984 redovisa ålgärder för att främja kooperationsforskningen. Jag har också erfarit atl de kooperativa organisationernaär beredda att ställa medel till förfogande för inrättande av en professur medkooperativ inriktning. Delta är enligl min mening mycket glädjande eftersom detgör det möjligt atl få en fasl bas för utvecklingen av forskning om kooperationensom företagsform. Det stämmer väl överens med vad som anförts i propositionen1981/82:106 Om forskning m.m., atl myndigheter och andra organ bör ta eltansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för forskning som svarar motderas behov. En bas för forskningen i form av en professur kan tillsammans medprojektanslag från forskningsfinansierande organ verksamt bidra till attutveckla kooperationsforskningen. Frågan om professurens inrättande och dessnärmare inriktning bör bestämmas bl. a. i samråd med de kooperativa organisationernasedan prövning skett och erfarenheter vunnits av FRN:s redovisning. 2.4.3 Kooperationens roll i biståndssamarbetet Efter samråd med chefen för vill Jaganföra följande. Målet för svenskt bistånd på kooperationens område är attstödja de som önskar skapa en kooperation som kan fungera som en dynamiskutvecklingsfaktor främst inom Jordbruk och handel, men även inom småindustri,bostadsförsörjning liksom annan tjänsteproduktion och tjänsteförmedling. Desvenska insatserna bör bidra till att göra mottagarlandets kooperativai"örelse självständig och utvecklingsbar, med fast förankring bland bredamedlemslager. Kooperationen bör eftersträva att uppnå en ekonomisk och socialutveckling i demokratiska former; särskilda ansträngningar bör göras förkvinnornas medverkan. Bistånd via enskilda organisationer utgör en avhörnstenarna i samarbetet mellan och och Jag anser attkooperationen har en viktig roll alt fylla i detta samarbete mellanfolkrörelser i och mottagarländerna. 1983/84:84 64 Biståndettill kooperativa rörelser i lämnas främst genom InternationellaKooperativa Alliansen () och Swedish Cooperative Center (SCC). Till SCC ärett flertal kooperativa organisationer anslutna. Under /80erhölls 2,6 milj. kr. genom insamlingar från medlemmarna samt 12 milj. kr.genom anslag från SIDA. Kooperationensstyrka i biståndssamarbetet är aktiv medverkan och samarbete mellan människor.För alt tillfullo utnyttja kooperationens möjligheter är del nödvändigt atlaktivera medlemmarna så att föreningarna får en fungerande ekonomisk demokrati.De behöver, liksom de anställda, upplysning. Den svenska kooperationens biståndhar därför varil till stor del inriktat på att utbilda kooperatörer iu-länderna, så att de själva skall kunna skapa en stark kooperativ rörelse. Densvenska kooperationen har också kompetensen att ge delta stöd.Folkrörelsetraditionen inom utbildning, framför alh vuxenutbildning, har gettoerhört värdefulla erfarenheter och kunskaper som kan utnyttjas ibiståndsarbetet. Somkomplement till utbildningsinsatser på lokal och regional nivå ordnasinternationella kooperativa seminarier i för särskill inbjudnakooperativa ledare från mottagarländerna. Dessutom gör SCC studieprogram förenskilda u-landskooperatörer som besöker . SCC har även under flera årbistått mollagarorganisationerna med konsultstöd för att genomföra planeringoch utredningar. Utöver rena utbildningsinsatser ger SCC ett finansiellt stödtill utbildningsprojekt startade och genomförda av mottagarnasriksorganisationer. Detta har ofta visat sig vara en förutsättning för attstora utbildningsprogram skall kunna genomföras. Förutombiståndsverksamhet utför SCC och dess medlemsorganisationer ett betydandeupplysningsarbete om u-landsproblem och bistånd bland medlemmar och anställda.SCC försöker också sprida kunskap om och deras problem och behov, omorsakerna bakom problemen, om svenskt bistånd samt om del kooperativabiståndet. Folkrörelsernaoch därmed kooperationen har en viktig roll att fylla i arbetet för atlåstadkomma en utjämning i världen genom ekonomisk och social utveckling iu-länderna. Den biståndsverksamhet som kooperationen bedriver når direkt tillmänniskorna i mottagarländerna, ofta lill de mest utsatta grupperna. Kooperationenbygger upp nya organisationer och institutioner i . Utveckling idemokratisk riktning förslärks genom kooperationens arbete. Det gäller bådeinom föreningarna och föreningarnas roll i samhället att tillvarata de sämstställdas intressen. Genom dessa nya organisationer och institutioner.skapasförutsättningar för etl störte och mer aktivt folkligt deltagande i desamhälleliga beslutsprocesserna i . Genomaktiviteter bland sina medlemmar bidrar kooperationen till att engagera flermänniskor i i arbetet för alt understödja utveckling i . Deegna insamlingarna bidrar även till att öka resursflödet från 1983/84:84 65 länderna till de fattiga. Kooperationens arbele och engagemang bidrar tillökad kunskap om och deras behov och förståelse för de bakomliggandeproblemen bland allmänheten i . Jag finner alt denbiståndsverksamhet som bedrivs av kooperationen utgör elt vikfigt komplementtill det bilaterala statliga biståndet och utgör en värdefull insats föru-länderna och för bislåndsintresset i . Jag vill också betona den rollsom kooperationen har när det gäller att med biståndet nå de mest utsatta gruppernai . Jag vill gärna förorda att ytterligare ansträngningar görs föratt nå de fattiga och undersysselsatta på landsbygden och i städerna och föralt öka kvinnornas medverkan. Jag välkomnar kooperationens strävan att ocksågöra insatser för internationell handel mellan kooperation i i-land ochu-land. Jag förordar vidare alt utvecklingen mot samarbete rörelse-till-rördseutvecklas vidare. Jagövergår nu till att redogöra för vissa frågor rörande arbetskoopera-fion sombl.a. handläggs inom ramen för delegationen för arbetskooperation (I 1981; B). Inom delegationen bedrivsalltsedan starten en försöksverksamhet med slöd tillpersonalägda företag. Med etl personalägt företag avses etl företag med minst femanställda som också är delägare, och där minst hälften av de anslällda ägerminst hälften av aktie/insatskapitalet. Ägandet skall dessutom vara Jämntfördelat mellan de anställda delägarna. Försöksverksamheten skall pågå t. o. m.budgelårel 1986/87 och riktar sig till företag inom de regionalautvecklingsfondernas målgrupp. leder försöksverksamhetenoch har fastställt vissa regler för stödet. Sålunda kan bidrag lämnas medtotalt . för insatser i samband med att ell personalägt företagbildas. Syftet med försöksverksamheten är att få belyst de särskilda problemsom är förknippade med att bilda och driva personalägda förelag, och vilkaålgärder som bör vidtas för att dessa företag skall kunna verka på sammavillkor som tradifionelll ägda företag. En utvärdering av verksamheten harpåbörjats av industriverket. Intresset för att bildaoch driva personalägda förelag har ökat . Under tiden1979-1982 har antalet företag fördubblats. finns ca 120 personalägdaföretag inom tillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten. En analys avetableringarna visar alt de offensiva elableringama har ökat avsevärt.Personalägda företag är således inte längre enbart en företagsform somaktualiseras när ett företag befinner sig i kris och arbetstillfällena är ifara. Mer än en tredjedel av de företag som i ,dag är personalägda har kommiltill genom "avknoppning" från etl störte företag, i samband med ettgenerationsskifte eller som en helt ny etablering. Möjligheterna att i detpersonalägda företaget kombinera ägande och anställning har i ökadutsträckning tagits till vara. Statistiken visar också att lönsamheten i helabeståndet är förhållandevis god i Jämförelse med andra 5 1983/84. 1983/84:84 66 företag.Soliditeten, likviditeten, etc. i dessa förelag avviker inte nämnvärt från vadsom gäller småföretag i allmänhet. Orsaken till denna situation kan delvissökas i det stöd i form av konsulibidrag som de personalägda företagen kanerhålla inom ramen för försöksverksamheten. På det sättet kan expertkunnandetillföras både i samband med förelagsstarten och i redan etablerade företag, t.ex. i form av utbildning. I regel är del så att Just det sätt på vilketetableringen sker kommer att bli avgörande för om företaget kommer att beståsom personalägt . Samtidigtsom antalet personalägda företagsetableringar har ökal har naturligtvis sådanaföretag också lagts ner. Antalet konkurser eller nedläggningar är dock få.Vanligare är att företagen lever vidare i en annan form,l.ex. genom uppköp av ett annat företag. Den personalägda företagsformen har idessa fall blivit en tillfällig lösning på en situafion som i annat fall skulleha resulterat i arbetslöshet. Detengagemang och enskilda initiativ som genomsyrat dessa situationer är frånsamhällssynpunkt mycket viktigt och måste tas till vara. Samfidigt vill Jagsärskilt betona vikten av att företaget redan från starten får en sådan formatt det har realistiska möjligheter att beslå som personalägt. Min uppfallningär alt Just i den situationen har försöksverksamheten en stor funktion atlfylla. Enfråga som särskilt har uppmärksammats är de problem som kan uppkomma i sambandmed delägarkretsens förändring i det personalägda företaget och de anställdasmöjligheter att behålla kontrollen i företaget. För företag som valtassociafionsformen ekonomisk förening är detta inget problem, särskilt inte omde förslag genomförs, som Jag nu föreslår rörande kooperationenskapitalförsörjning, m. m. Flertalet av de personalägda förelagen drivsemellerfid i aktiebolagsform. Skälet till detta är att en stor del av depersonalägda företagen har bedrivits i form av akfiebolag. I sådanapersonalägda företag kan vissa problem uppstå vid in- och utträde.Akfiebolagslagen är inte utformad för att uppfylla det personalägda företagelskrav att de anställda skall kontrollera företagel och alt ägandet skall varaJämnt fördelal mellan de anställda. Etl annal problem i det sammanhanget är altden tidpunkt vid vilken en person lämnar företaget inle alltid sammanfaller mednyanställning av en annan. I samband med nyemission kan liknande problemuppstå. Genomett indirekt ägande kan aktiebolagsformen dock anpassas till det personalägdaföretagels behov. Detta kan ske genom att det rörelsedrivande aktiebolaget ägsav en nybildad ekonomisk förening eller en ideell aktieägarförening.Föreningens syfle är att förvalta företagets akfier och fylla funktionen sommellanhand i samband med succession i företagets ägarkrets. Föratt uppfylla föreningens behov av rörelsekapital i samband med succession,nyemission etc. har frågan om möjligheten att erhålla lån från detrörelsedrivande bolaget kommit upp. I en promemoria som har upprat- Prop.1983/84:84 67 latsav delegationen för arbetskooperation () har redovisats förslag lillåtgärder som gör det möjligt för personalägda företag att lämna lån i dessasituationer. Promemorian remissbehandlas f. n. Ifråga om associationsformen för de personalägda företagen vill Jag anföraföljande. Flera associationsformer förekommer bland personalägda företag, såvälaktiebolag som ekonomisk förening och stiftelse. Flertalet är aktiebolag avskäl som har nämnts tidigare. Genom indirekt ägande kan frågor rörandesuccession och expansion lösas smidigt. Den ekonomiska föreningsformen äregentligen den naturligaste formen, eftersom de kooperafiva principerna finnsinbyggda i den. Föreningsformen är i första hand avsedd för personassociationeroch därmed mindre vanlig och inte alltid accepterad för kapitalassociationer.Om de förändringar genomförs, som dels nu är föreslagna i fråga omkapitalförsöijningen för kooperafionen och som dels övervägs ikooperafionsutredningen angående ny lagstifining för ekonomiska föreningar,kommer den ekonomiska föreningsformen all bli mer attraktiv för personalägdaföretag. Mot den bakgrunden och med tanke på de personalägda företagensalltjämt marginella betydelse för ekonomin som helhet, anser Jag inte att del ärbefogat alt överväga en helt ny associationsform för dessa företag. Sammanfattningsvisanser Jag att företagsformen är ett mycket intressant och värdefullt inslag iekonomin, dels för atl öka mångfalden (olika typer av förelag) och dels som endel i utvecklingen av den ekonomiska demokratin. Arbetet i delegationen förarbetskooperation har hitfills kretsat kring de personalägdaindustriföretagen. Erfarenheterna visar att den personalägda företagsformen harde bästa förutsättningarna att lyckas i mycket små företag med relativtokomplicerad fillverkning med låg kapitalintensitet. Gemensam utbildningsgrundoch intresseinriktning är också faktorer som kan bidra positivt till en gynnsamutveckling av företagsformen. Mot den bakgrunden bör det fortsatta arbetetomfatta även andra områden där de kooperativa idéerna har goda möjligheter attutvecklas. Elt led i detta arbete är den försöksverksamhet som bedriver på uppdrag av delegationen för arbetskooperation. Verksamhetenssyfte är att ge råd, information och utbildning till grupper som kan komma attbilda kooperativ inom andra områden än tillverkning, l.ex. Inteminst bland ungdomar finns, som Jag har anfört, ett stort intresse förde möjligheter som kooperativt organiserade inifiativ kan erbjuda för alt tatill vara viljan fill egen aktivitet och gemensamt ansvar. Det är viktigt bl.a.med hänsyn fill den höga ungdomsarbetslösheten att genom utbildning,information, rådgivning m. m. stimulera och stödja detta intresse blandungdomar. Ett stöd i detta arbete från redan etablerad kooperativ verksamhet ärbetydelsefullt. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat anvisa 3milj. till för att bidra till att utveckla ochsfimulera kooperafiv verksamhet bland arbetslös Prop.1983/84:84 68 ungdom.Det kooperafiva råd, somjag i annat sammanhang kommer all föreslå skallinrättas, skall fungera som referensgrupp för verksamheten. Rapportering omverksamheten och resursanvändningen sker löpande. En första utvärdering avprojektet bör ske senast den och en slutrapportering medredovisning av erfarenheter och resultat ske när projektet är avslutat. Medhänvisning till vad Jag har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar dels bereder tillfälle att ta del avvad Jag har anfört om Prop.1983/84:84 69 1 Sammanfattning av direktiv, utredning och förslag Eftermotion beslöt 1976 atl hemställa hos regeringen all frågan or'r'rkooperationens ställning i näringslivet skulle utredas. Efter föredragning avindustriminister .Usling beslöt regeringen atl den begärdautredningen, kooperationsulredningen, skulle tillkallas. 1kooperationsulredningens direktiv' Kooperationen och dess roll i samhälletframhålls inledningsvis all kooperationen spelar en viktig roll inom olikadelar av det svenska samhället. Det konstateras dock att ä\en om de kooperativaföretagen, liksom de statliga, inom \issa sektorerhar en stor omfattning och en viktig funktion, är det svenska näringslivel ihuvudsak grundat på privat förelagsamhet. Vidarekonstaleras all näringslivet präglas av snabb strukturomvandling samt krav pådemokratisering och decentralisering. 1 anslutning härtill sägs också att detraditionella kooperativa grundsatserna i flera avseenden synes kunna tjäna somriktlinjer för handläggningen och lösningar a\ väsentliga näringspolitiskaproblem. Under dessa förhållanden är del frän samhällets synpunkl angeläget atlden kooperativa företagsfomien utvecklas som ett livskraftigt alternativ ochkomplement till både den privata och statliga företagsformen. Mot dennabakgrund specificeras sedan utredningsuppdraget. Medanledning av att den samlade kooperationen inte tidigare \ aril föremål förnågon närmare kartläggning och analys uppdrogs ål ulredningen all inledningsvisgöra en sådan, Däruiöver anges sju specialområden som särskill bör behandlas, nkooperationens roll i omvandlingen av samhället D jämförelse mellankooperationens och övriga företagsfomters villkor D kooperationens socialaansvar- förutsättningar och konsek\'en,scr D kooperationen ochdemokratiseringen av näringslivet 'Rcdovisiis in cstenso i 1983/84:84 70 Inomdessa områden har vissa specialfrågor nämnts eller andra preciseringar gjorts.Sålunda nämns att tillkomsten av nya företag på kooperativ grund, dvs. bl, a,arbetskooperativa företag, bör uppmärksammas. På kapitalområdet börmöjligheterna att underlätta de kooperativa företagens uppbyggnad av egetkapilal uppmärksammas. Även kooperationens särbehandling ifinansierings-hänseende genom gällande regler och etablerad praxis skallundersökas. När det gäller den iniemationella rollen anger direktiven att bådeden handelspolitiska och den biståndspolitiska aspekten skall behandlas. Kooperationensskattefrågor undantogs uttryckligen direktiv. Efter en gemensamhemställan från och tillchefen för industridepartementet utfärdades tilläggsdirektiv' idenna fråga.