prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Hundutbildningen beräknas öka bl.a. genom efterfrågan påröthundar. Kurserna i hundtjänst kommer att marknadsföras intensivare änhittills. Den forskning som har bedrivits vid skolan tillsammans medlantbruksuniversitetet och kommer attredovisas i en slutrapport. Resultaten av forskningen har efter hand kunnatomsättas i skolans verksamhet. Fortsatta forskningsinsatser är behövliga. Isamverkan med Föreningen fortsätter försök med utbildning avledarhundar för dövblinda. För /84erhåller skolan medel över statsbudgeten under justitie- ochsocialhuvudtitlarna med sammanlagt . Inom skolan utredsverksamheten i olika avseenden, och ställning kommer att tas till förslag omöversyn av organisationen. Möjligheterna till personalbesparingar skallbeaktas som effektiviteten förbättras. Skolan lägger nu fram enmycket stram budget för /85. Anslagsbehovet beräknas till . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 117 Under detta anslag ochunder anslag på justitiehuvudtileln har för innevarande budgelår anvisatssammanlagt . för verksamheten vid statens hundskola. Medlen utgören prissubvention till polisväsendet, och övriga köpareav hundar. Skolan beräknas under /84 omsluta drygt 15,2 milj.kr., och de särskilda medlen över statsbudgeten utgör därav. Skolan upprätthåller högkvalitet i sin produktion. Detta möjliggörs bl.a. genom den forsknings- ochavelsverksamhet som bedrivs vid skolan. Verksamheten vid skolan ärpersonalintensiv. Även av andra skäl har det varit ofrånkomligt att utgifternaökat. Avsättningen av hundar har dock varit god. Det ekonomiska resultatet /83 blev tämligen tillfredsställande. Jag anser att skolan börkunna ytterligare minska sitt beroende av särskilt drifttillskott överstatsbudgeten. Jag förordar en anvisning under detta anslag av 1 690 000 kr.Chefen för , som jag samrått med i dessa frågor, hartidigare förordat en medelsanvisning till hundskolan underjustitiehuvudfiteln med oförändrat . Jag vill även nämna, attchefen för vid anmälan av en särskildproposition kommer att förorda, att iSollefteå dras in och att dess utbildningsverksamhet förs övertill hundskolan. kommer därefter att betala skolan förutbildningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statenshundskola för /85 anvisa ett förslagsanslag av 1 690 000kr. Statens handikapprådskall verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade och främjasamarbetet i handikappfrågor mellan samhällsorganen samt mellan dem ochhandikapporganisafionerna. Rådet, som utses av regeringen, består av ordförandeoch 17 övriga ledamöter. I rådet ingår företrädare förhandikapporganisationerna samt för , ,, , arbetarskyddsstyrelsen,, statens planverk, och . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Handikapp- Föredra- rådet ganden (däravlönekostnader) Lokalkostnader 10 1/2 1 873 000 (1 432 000) + 547 000 (-t-450 000) + 276 000 (+ 206 000) - 12 000 Pris- och löneomräkningenär . En besparing enligt huvudförslaget (.) skulle försvårarådets möjligheter att verka som samordnings- och sakkunnigorgan påhandikappområdet. Flerhandikappfrå-gorna måste nu tilldraga sig allt störreuppmärksamhet. Rådet har genomfört intensifierade insatser inom detta områdemed stöd av de särskilda medel om . som anvisats för ändamålet. Detär angeläget att ytterligare kunna öka dessa insatser. Rådet anser detbetydelsefullt att kunna tillgodose den ökande efterfrågan på rådgivning,information och dokumentation i flerhandikappfrågor. För detta ändamålhemställer rådet om ökade resurser med . Flerhandikappade äreftersatta även vid en jämförelse med andra handikappade. I ekonomiskt kärvatider är det särskilt viktigt att slå vakt om tryggheten för de mest utsattagrupperna i samhället. Flerhandikappade hör till dem, och insatserna på dettaområde har därför hög prioritet. Enligt min mening är statens handikapprådsinsatser på flerhandikappområdet angelägna. Rådets dokumentation ochinformation stimulerar till insatser för att bättre tillgodoseflerhandikappades behov. disponerar innevarande budgetårsärskilda medel om . för sådan verksamhet. Jag anser det vikfigt attdessa insatser kan byggas ut väsentligt och beräknar ytterligare ca 200 000 kr.för detta ändamål. Flerhandikappverksamheten är en integrerad del avrådets verksamhet, och medel för ändamålet bör därför fr.o.m. nästa budgetårinte anvisas särskilt. Med hänvisning fillsammanställningen hemställer jag, alt regeringen föreslår att till Statenshandikappråd för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 119 Från anslageterhåller handikapporganisationerna bidrag till sin allmänna verksamhet.Regeringen beslutar om fördelningen av anslagsbeloppet mellan organisationerna efter förslag av statens handikappråd.Innevarande budgetår är bidragensammanlagt . Följande 29 organisationer har fått bidragunder innevarande budgetår. iSverige, och hörselskadade barn. i , i , Föreningen , , , ungdomar och vuxna,, ILCO/för ileo-, colo- ochurostomiopererade, Neurologiskt , ,barn och ungdomar, för cystiskfibros. Riksförbundetför hjärt- och lungsjuka, för laryngectome-rade. Riksförbundetför mag- och tarmsjuka, , ,. , förtrafik- och polioskadade, . Handikapporganisationernahar haft en avgörande betydelse för utvecklingen av en ny syn på handikapp ochhandikappfrågor. Deras intressepolitiska verksamhet fullföljer en folkrörelsetradition. Denspelar en viktig roll både för den politiska inriktningen och för den konkretautformningen av handikappåtgärderna. Handikapprörelsens insatser kommer även ifortsättningen att varanödvändiga för samhällets utveckling. Statsbidraget tillhandikapprörelsens riksorganisationer utgör för innevarande budgetår drygt 34,4 milj. kr.Bidragen är avsedda för allmän verksamhet,dvs. främst för löne- och andra förvaltningskostnader, lokalkostnader,utredningsverksamhet, information, funktionärsutbildning och medlemsskolning. Av bidraget tillhandikapporganisafionerna avser en viss del insatser för flerhandikappade inomramen för organisafionernas allmänna verksamhet. Det särskilda bidragettillkom för att ge riksförbunden resurseratt utveckla sitt intressepolitiska arbete inom flerhandikappområdet och aktivare än tidigare bevaka dessa frågor. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 120 Av de redovisningar förbunden lämnat om medlens användning framgår att organisafionernahar byggt upp kunskaper och startatnya aktiviteter inom flerhandikappområdet. Jag förutsätter, att denna angelägna del av handikapporganisationernasverksamhet fortsätter och utvecklas.Något behov av specialdesfination av medel för ändamålet föreligger enligt min uppfattning.inte längre, ochjag förordar att den nu upphör. Handikapporganisationerna har betonat vikten av attstatsbidragen till dem fortsätter att utvecklas. Även jag anser, attdenna bidragsgivning alljämt bör varaett prioriterat ändamål. Jag förordar, att stödet för nästa budgetår räknas upp med ca 3,6 milj. kr. Jag har vidberäkningen tagit hänsyn till attbidragen i fortsättningen bör utbetalas periodiskt i förskott med en fjärdedel perkvartal. I detta sammanhang vill jag även erinra omhandikapporganisationernas möjligheter att finansiera särskilda projekt ochförsöksverksamhet med understöd från allmänna arvsfonden. har ca8,5 milj. kr. ställts tillförfogande för ändamålet, och jag räknar med att regeringen har möjlighet att bevilja sådant understöd i minstsamma omfattning . I denna fråga har jag samrått medstatsrådet . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillhandikapporganisationer för /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84:100 Bilaga 7 121 Allmän hälso- och sjukvård Det övergripande måletför hälso- och sjukvården är enligt den nya hälso-och sjukvårdslagen en godhälsa och en vård på Hka villkor för hela befolkningen. Landstingen har enligtden nya lagen fått ett vidgat ansvar för befolkningens hälsa. Förutom atterbjuda sjukvård skall landsfingen nu också främja en god hälsa och förebyggaohälsa genom insatser som avser både människan och miljön. Lagen markerar enövergång från sjukvårdspolitik till hälsopolitik som står i godöverensstämmelse med () program . har vårdpolitiken iallt högre grad syftat till att ge hälso- och sjukvården den ändrade inriktningsom den nya lagen ger uttryck för. Den öppna hälso- och sjukvården utanförsjukhusen och långtidssjukvården har prioriterats. Behovet av förebyggandeinsatser har alltmer uppmärksammats. En ökad samverkan mellan olika verksamhetsgrenaroch en social helhetssyn har vidare kännetecknat utvecklingen . Våra kunskaper omohälsans sociala och yrkesmässiga fördelning har ökat markant under 1970-talet.Undersökningar visar att arbetare har fler sjukdagar och löper större risk förolycksfall än sociala grupper med högre utbildning och högre lön.Rörelsehinder, hörselskador, sömnsvårigheter och depressioner är exempel påhälsoproblem som i betydligt högre grad drabbar människor som har eller harhaft arbetaryrken. Vårdresurserna var länge mycket ojämntfördelade. Trots sämre hälsotillstånd hade arbetare färre läkarbesök ängrupper med högre lön och utbildning. Detta förhållande förändrades i slutet av1960-talet och i samband med att hälso- och sjukvårdenbyggdes ut och avgifterna i vården sänktes. finns dock skillnader ivårdresurser mellan olika delar av landet och mellan olika socialgrupper ifråga om att utnyttja resurserna. En effektiv hälsopolitik måste utgå frånbefolkningens behov. Hälso- och sjukvården måste spåra ohälsans orsaker isamhället. I detta förebyggande arbete gäller det att påverka dåligaarbetsmiljöer och andra orsaker till fysiska och psykiska lidanden och beaktahälsoaspekter även inom andra samhällssektorer som arbetsliv, skola och trafik. Hälso- och sjukvården måste i framfiden aktivtmedverka i samhällsplaneringen och på så sätt bidra till en bättre livsmiljöför befolkningen. Vid planeringen av hälso- och sjukvården bör landstingensamverka med kommunerna och med andra myndigheter och organisationer inomlänet. Miljö- och hälsoskyddsnämndens medverkan i denkommunala planeringen har stärkts genom den nya hälsoskyddslagen som trädde ikraft . I den nya lagen läggs större tonvikt på sådanaarbetsuppgifter som ligger utanför det traditionella hygienområdet. Till följdhärav kommer nämndernas arbete med förebyggande insatser inom miljöområdet attfå en allt större betydelse. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 122 Hälso- och sjukvårdslagenger stort utrymme för landstingen att utforma vården efter lokala och regionalabehov och förutsättningar. Staten har liksom förutett ansvar för den övergripande centrala samordningen inom hälso- ochsjukvården. Staten anger ramar för hälso- och sjukvårdens utveckling, bl.a.utifrån statsmakternas ställningstaganden till det samhällsekonomiska utrymmesom kan ställas till förfogande för detta ändamål. Socialdepartementetshälso- och sjukvårdsberedning har iinder inrättats som ett nytt organför samråd mellan staten och sjukvårdshuvudmännen i syfte att åstadkomma enövergripande samordning av hälso- och sjukvården samt en samordning av dennamed de sektorer i samhället som är av betydelse för en samlad hälso- ochsjukvårdspolifik. Beredningen, som ersätter den tidigare sjukvårdsdelegationen,skall särskilt behandla frågor som rör utveckling av förebyggande och öppnavårdformer. Särskild uppmärksamhet skall därvid ägnas äldrevården och denpsykiatriska vården. Till hälso- och sjukvårdsberedningens arbetsområde hörockså bl.a. vårdpersonalprognoser. Beredningen består av åtta ledamöter, avvilka fyra representerar staten och fyra sjukvårdshuvudmännen. Inom hälso- ochsjukvårdsberedningen finns en arbetsgrupp för långsiktig planering som anUtasför att ta fram ett principprogram för den framtida hälso- och sjukvården medsikte på åren 1990-2000 (HS 90). Generella utgångspunkter för arbetet, varsresultat kommer att redovisas , är att hälso- och sjukvårdensverksamhet måste utgå från ett offensivt hälsopolitiskl synsätt och attbefolkningens behov av vård skall vara avgörande för fördelningen av hälso- ochsjukvårdens resurser. Vidare skall hälso- och sjukvårdens resurser fördelas medhänsyn till såväl samhällsekonomiska som sysselsättningspolitiska mål ochförutsättningar. Inom hälso- ochsjukvårdsberedningen undersöks vidare möjligheterna att i ökad utsträckningföra samman och förenkla statens och sjukförsäkringens ersättning tillsjukvårdshuvudmännen. Därvid skall också sjukförsäkringens ersättningar tillprivatpraktiserande läkare beaktas. I detta sammanhang kommer även vissa frågorsom rör fritidspraktiserande läkares verksamhet att behandlas. En arbetsgrupp inomsocialdepartementet med representanter för staten och landstingsförbundet harunder oktober redovisat en kartläggning av tillämpningen avdifferentierade vårdaygifter (DsS 1983:13). I det fortsatta arbetet kommergruppen att behandla olika alternafiva lösningar, bl.a. det förslag som förtsfram i motioner fill (SoU 1982/83:34). Arbetsgruppenberäknas avsluta sitt arbete . Den pågåendeomstruktureringen av vården i riktning mot öppen vård, långtidssjukvård, endecentraliserad psykiatri och förebyggande insatser måste fortsätta. En utbyggnadav primärvården och den förebyggande Prop.1983/84:100 Bilaga 7 123 vården bör kunna möjliggöras genom en överföring avresurser från sluten sjukhusvård. Om inte omprioriteringar ocheffektiviseringar av verksamheten sker finns det risk för att den nuvarande starktsjukhuscentrerade och kostsammavårdorganisafionen bevaras. Statens miljömedicinska laboratorium (SML) bedriverlångsiktig forskning, undersöknings- och utredningsverksamhet samt information och vissutbildning inom den fysikalisk-kemiska miljömedicinen och den allmänna hälsovården. SMLstuderar effekterna på människan av kemiska ämnen och giftiga ellerbesvärande substanser i den yttre miljön. Resultaten från dessa studier ochriskbedömningar har betydelse som underlag för hälso- och sjukvården. Viktigaområden för laboratoriets verksamhet är exempelvis epidemiologiskabevakningssystem, bostadshygien, effekter av bekämpnings- ochlösningsmedel och tungmetallers eventuella giftiga eller cancerframkallande effekter. Även den psyko-sociala miljön är betydelsefull förhälsan. Verksamheten vid ()omfattar målinriktad forskning samt utbildning, dokumentation ochinformation. Institutets verksamhetär särskilt inriktad på studier av psykosociala risker och riskgrupper samt förslag till hälsofrämjandeåtgärder. Exempel på risker är arbetslöshet och dålig arbetsmiljö. Riskgrupperkan t.ex. vara dubbelarbe-tande,flyktingar och äldre. Förhållanden i den psyko-sociala miljön kan leda tillreakfioner som på olika sätt kan skada hälsa och välbefinnande. Efter samråd med chefen för ochstatsrådet har jag beräknat sammanlagt 2 milj. kr. för anskaffningav viktig utrustning förforskningen vid SML och IPM. Statens giffinformationscentral (GIC) ger råd tillallmänheten och läkare vid akuta förgiftningar. GIC fungerar på det sättet ocksåsom ett led i bevakningen av människans miljö. Förhandlingar pågår mellan staten och sjukvårdshuvudmännenom deras deltagande i finansieringen av GIC. () harövergripande uppgifter för förebyggande och bekämpning av infektionssjukdomar,för standardisering och kvalitetskontroll inom medicinsk mikrobiologi och förtillämpad forskning. SBL svarar vidare för försörjning med och framställning av vacciner. En organisationskommitté tillsattes iaugusfi . Kommittén i vilken ingår representanter för staten, landsting, skall utarbetaförslag till SBL:s framtidaverksamhet och organisafion. Organisationskommitténräknar med att kunna överlämna sitt förslag . Jag avser att föreslå regeringen att undervåren 1984 lämna ett samlat förslag beträffande SBL:s framtidaverksamhet och organisation. Det är angeläget att på ett tidigt stadium upptäcka olikasjukdomar hos barn för att därmed kunna förhindra bestående skador. En sådan åtgärd ärde Prop.1983/84:100 Bilaga 7 124 s.k. PKU-undersökningar som SBL gör på prov frånalla nyfödda i landet för att grav utvecklingsstörning hos barnet skall kunnaundvikas. En försöksverksamhet med kompletterande analyser av dessa prov föratt spåra brist på sköldkörtelhormon pågår. Sådan brist kan orsaka psykiskutvecklingsstörning och dvärgväxt, om inte motåtgärder vidtas. Av de individinriktadeförebyggande åtgärderna har vaccinafionerna en mycket stor humanitär ochsamhällsekonomisk betydelse. Vaccinationer har lett till att smittkoppor harutrotats i hela världen och till att sjukdomar som polio och difteri så gottsom helt har försvunnit fråii vårt land. Förhoppningen är nu att det nyligenpåbörjade vaccinationsprogrammet mot påssjuka, mässling och röda hund skallmedföra att även dessa sjukdomar skall försvinna. Det skulle, förutomrent humanitära vinster, medföra minskade utgifter för samhället. Rätt utformadehälsoundersökningar spelar också en viktig roll i den förebyggande hälsovården.Redovisningen av resultaten av försöksverksamheten i ochÖstergötlands läns landsting med mammografiun-dersökningar för att spårabröstcancer kommer att dröja ytterligare något. Den snabba ökningen avkunskaperna om bröstcancersjukdomen har medfört ändrade förutsättningar förbedömning av projektet. På grundval av det material som finns tillgängligt räknar med att en säker nyttobedömning kan göras tidigastår 1985. Hälsoupplysning ochhälsorådgivning till enskilda individer och bestämda målgrupper i samhället ären viktig uppgift för landstingen för att minska behovet av merkvalificerade vårdinsatser. Det är landstingens uppgift att förahälsoupplysningen ut på fältet genom hälso- och sjukvårdspersonal i olikafunkfioner. Hälsoupplysning och annan individinriktad förebyggande vård börvara en betydelsefull del i all vård men framför allt inom primärvården. Det ärangeläget att landstingen vid sin prioritering inom ramen för begränsaderesurser särskilt beaktar behovet av förebyggande åtgärder i vidsträcktbemärkelse. Landstingens övergripandeansvar för hälsoupplysning innebär inte att behovet av centrala initiativförsvinner. uppgift bör vara att på grundval av styrelsensverksamhet samt nationella och internafionella rön om hälsorisker ochhälsofrämjande åtgärder prioritera viktiga områden förhälsoupplysningsverksamhet och verka för att denna utvecklas. 1981 årsbehörighetskommitté har avlämnat sitt betänkande Kompetens inomhälso- och sjukvården (SOU 1983:33). Betänkandet innehåller förslag till ensamlad rättslig reglering av frågor som rör legifimation och behörighet inomhälso- och sjukvården m.m. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f.n.inom . Kommittén har avslutat sitt arbete genom att månad avge ett betänkande om tillsättning av tjänster för vissa läkarem.fl. (DsS 1983:17). Journalutredningensdelbetänkande Bevarande av journaler m.m. (Ds S 1982:5) samt en inomsocialdepartementet utarbetad promemoria om 1983/84:100 Bilaga 7 125 en alternativ lösning av denna frågaremissbehandlas f.n. Frågan om principer för bevarande av journaler m.m. inomden allmänna hälso- och sjukvården beräknas bli föremål för slutligt ställningstagandeunder . Inom pågår f.n. en utvärdering av förtroendenämndernasverksamhet i överensstämmelse med vad som anfördes av socialutskottet (SoU1979/80:16) i anslutning fill beslut om att införa bestämmelser om förtroendenämnder för hälso- ochsjukvården inom landsfingskommunerna och de landstingsfria kommunerna.Utvärderingen genomförs i samarbete med ochLandsfingsförbundet. har överenskommelsen mellanDanmark, , och om godkännande av vissa yrkesgrupper förverksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet trätt i kraft.Överenskommelsen gäller för följande 16 yrkesgrupper: Läkare, tandläkare,sjuksköterskor, apotekare, sjukgymnaster, arbetsterapeuter, barnmorskor,distriktssköterskor, optiker, receptarier, rönlgenassistenler, skötare ipsykiatrisk vård, tandhygienister, tandsköterskor, tandtekniker ochundersköterskor. Överenskommelsen har ännu inte trätt i kraft vad avseryrkesgrupperna psykologer och veterinärer. Det centrala i överenskommelsen är att den somtillhör någon av de nämnda yrkesgrupperna och som godkänts för yrkesutövning iett nordiskt land i princip skall vara berättigad atl utöva sitt yrke samt sökaoch erhålla anställning i de andra fördragsslutande staterna och där fålikvärdiga avlöningsförmåner. För att genomföra en svensk anslutning tillöverenskommelsen har ändringar gjorts i de bestämmelser som reglerarlegitimafion och behörighet för den som utomlands genomgått utbildning.Bestämmelserna återfinns i lagen (1982:175) med bemyndigande för regeringen attmeddela föreskrifter om legitimation eller annan behörighet för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning och förordningen (1983:751) omlegitimation och annan behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk utbildning. En nordisk arbetsgrupp har tillsatts för att följatillämpningen av överenskommelsen och för att ge råd om sådana ändringar ochtillägg till denna som kan visa sig påkallade. Arbetsgruppen har inlett sittarbete. och arbetarskyddsstyrelsen harunder året, på uppdrag av regeringen, utfärdat allmänna råd om begränsning avtobaksrökningen i lokaler av gemensamhetskaraktär. har vidtagitsärskilda åtgärder för att informera om de nya råden. På uppdrag av regeringenutreder f.n. åtgärder för att i utbildningen av läkare ochannan vårdpersonal öka uppmärksamheten på frågor som rör tobakens skadeverkningar. Aborikommitlén har överlämnat sittbelänkande Familjeplanering och abort (SOU 1983:31). Kommittén föreslår bl.a.ändrade ersättningsregler för abortrådgivningen saml understryker vikten av enfortsatt Prop.1983/84:100 Bilaga 7 126 satsning på preventivmedelsrådgivning ochupplysning i samlevnadsfrågor för att ytterligare minska antalet aborter.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f.n. inom . Den medicinska forskningen ger fortlöpande nyamöjligheter att förebygga, upptäcka, lindra och bota sjukdomar. Resultat frånforskningen inom hälso- och sjukvården ger ny kunskap som ökarförutsättningarna att framgångsrikt angripa hälsoproblem. Det är viktigt atthälso- och sjukvårdsforskningen ger underlag för bedömningar inte enbart avmedicinska effekter utan också av sociala, etiska och ekonomiska konsekvenserav olika åtgärder. De totala hälso- och sjukvårdskostnaderna uppgårf.n. Detta motsvarar av bruttonationalprodukten.År 1960 var motsvarande andel 3,. Ca 400 000 personer är sysselsatta inomhälso-och sjukvården, motsvarande av det totala antalet sysselsatta ilandet, vilket kan jämföras med . tandvårdsutredning har i sitthuvudbetänkande (SOU 1982:4) Tandvården redovisat förslag ombl.a. landstingens ansvar för befolkningens tandhälsa samt en modell församverkan mellan folktandvården och privattandvården. Utredningen har motbakgrund av att tandvårdens reala resurser blir begränsade ansett detangeläget att möjligheter skapas för en rättvis fördelning av bl.a.tandläkarresurserna mellan olika delar av landet och mellan olikabefolkningsgrupper. Det är enligt utredningen viktigt att hushålla med resursernaframför allt genom förebyggande åtgärder. Avsikten är att enproposition med förslag om tandvårdens framtida utformning skall läggas framför . H 1, Statens miljömedicinska laboratorium Statens miljömedicinskalaboratorium (SML) har till uppgift att inom den fysikaliska och kemiskamiljömedicinen samt hälsoskyddet bedriva långsiktig forskning samtundersöknings-, utrednings- och utbildningsverksamhet. Laboratoriet medverkar idet internationella hälsovårdsarbetet, främst inom WHO:s miljömedicinskaprogram. är chefsmyndighet för laboratoriet. En rådgivandenämnd med företrädare för huvudintressenterna är knuten till laboratoriet ochskall medverka i planeringen av verksamheten. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1984/85 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Uppdragsverksamhet Engångsanvisning 14 224 000 (11736 000)' 2 565 000 1000 -1- 566 000 + 549 000 (-1- 599 000) {+ 439 000)2 + 412 000 -1- 360 000 + 4 735 000 + 1 700 000 -1- 5 713 000 -1- 2 609 000 2 Inkl. L-ATF 1982 och 1983. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Pris- och löneomräkningm.m. Huvudförslaget innebär enbesparing med .