prop · G70371 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid den förordade omformuleringen av punkten 2 börsom lagrådet anger punkten 8 kompletteras så att, även om deklaration skulle halämnats före ikraftträdandet, de nya reglerna om restavgift och ränta kantillämpas om skyldigheten att betala skatt har inträtt vid ikraftträdandeteller . Den kompletterande bestämmelsen bör lämpligen utformas pä delsätt som lagrådet föreslagit. Lagrådets förslag beträffande punkterna 12-13 börgenomföras. Lagen om särskild skatt å vissa lotterivinster. Lagrådets förslag till ändrad utformning av 3 S innebär enförenkling och bör genomföras. Lagen om särskild varuskatt Bestämmelsen i 6a§ (6b§ i lagrådsremissen) bör på sätt somskett i fråga om mervärdeskatten (6S ML) och reklamskatten {I6§ reklamskattelagen)vara konstruerad så att redovisningsskyldighet, dvs. skyldighet att deklareraoch betala skatt, inte föreligger vid lillverkning under en viss gräns. Att somlagrådel föreslagit konstruera regeln som en inskränkning av skattskyldighetenskulle innebära en avvikelse från regleringen på andra områden, och dessutommedföra risk för komplikationer vid tillämpningen. Jag förordarattbestämmelsen i huvudsak anpassas till 6S ML. 1 de fall en skattskyldig harverksamhet av så liten omfattning att 500-kilosregeln kan bli tillämplig tordehan normalt redovisa skatt för helärsperioder. I så fall uppkommer, når detefter beskattningsårets utgång är dags att avgöra om skatteredovisning skallske, inte någon tvekan om redovisningsskyldigheten. Jag föreslår dock att enregel motsvarande 25 S reklamskattelagen införs även i lagen om särskild varuskatt.Således skall uttryckligen anges all återbetalning av skall skall ske omskattskyldig inbetalt varuskatt trots atl verksamheten omfattat högst 500kilogram etl visst beskattningsår. I lagrådsremissen föreslogs att de nya bestämmelserna i 6§(6aS i lagrådsremissen) skulle träda i kraft redan den I januari 1984.Avsikten därmed var att ge möjlighel att förbereda hanteringenav de nya förfarandereglerna och ett nytt dalasystem. Detta förberedelsearbetehar nu emellertid lagts upp på annat säll än vad som varit avsett, och även dennämnda bestämmelsen bör därför träda i kraft först den . Prop.1983/84:71 265 Lagen om prisreglering på Jordbrukets område Lagrådels förslag beträffande 23 och 33 SS innebår förtydligandenav paragrafernas innebörd och bör följas. När delgäller den i 34 a S föreslagna straffbestämmelsen kan först nämnas att skaltebroltslagen(1971:69) inle är tillämplig pä prisregleringsavgifterna. Bestämmelsen i 10 § skaltebroltslagenom försvårande ;tv skattekontroll kan således inle tillämpas ombokföringsskyldighet eller föreskriven skyldighel att föra och bevararäkenskaper åsidosätts och därigenom JN:s kontrollverksamhet försväras. Det i34a S föreslagna tredje stycket har utformats efler 10 S skatlebrottslagen. Delersätter den straffbestämmelse som finns inlagen i andra stycket avparagrafen, vari stadgas bötesstraff för den som bryter mot beslåmmelsern;i i 4SLFK om bokföringsplikl m.m. Enligl 21 bS kan även i vissa fallvara beskattningsmyndighet och mottagare av avgifter. Straffbestämmelsen i 34aStredje stycket har jämkats i enlighet härmed. Lagen om skatt på annonser och reklam 16 och 24 SS måste som lagrådet anfört kompletteras med enregel om hur i paragraferna angivna redovisningsgrånser skall beräknas närbeskattningsår inle motsvarar . kan iniräffa vid omläggningav räkenskapsår. Jag föreslär att en proportioneringsregel införs, sä all omett beskattningsår är längre eller kortare än lolv månader skall de iparagraferna angivna gränserna räknas upp eller ned i motsvarande mån. Jag delar lagrådels uppfattning atl de i -30 och 33 SSföreslagna beslämmelserna kan sammanföras i en paragraf. 30 S skall såledesutgå och 33 S utformas på sätt som lagrådet föreslagit. Lagrådets förslag beträffande utformningen av lOS börgodtas. Lagen om avgift på vissa dryckesförpackningar Jag delar lagrådets uppfattning atl det skulle underiättaförståelsen av lagen om redan i 2 S togs in en hånvisning till LPP. En sådanordning skulle visserligen avvika från den föreslagna uppbyggnaden av de övrigapunkt-skattelagarna, men bör ändå kunna godtas. Jag föreslär således att 14 S idel remitterade förslaget utgår och att motsvarande stadgande förs in i 2 S. Prop.1983/84:71 266 Vad gäller lagrådets förslag lill ändrad utformning av 3,24. 26, 30a och 30b SS har jag tidigare föreslagit motsvarande justeringar i LPP.Även lagrådels förslag beträffande vägtrafikskattelagen bör i dessa delarföljas. 1 27 S tredje stycket andra meningen finns f. n. ensärskilt för denna skatt utformad regel om minsta skattetillägg som skallpåföras. Regeln, som i lagrådsremissen föreslås oförändrad, innebär att detsammanlagda beloppet av skattetillägg som fastslälls skall uppgåtill om påföring skall ske. Att regeln är utformad pä detta sätt närdet gäller vägtrafikskatl beror pä atl. i samband med efterbeskattning, beslutom skattetillägg ofta fattas för fiera fordon tillhörande samma ägare. Skattetilläggenkan dä avse ett stort antal skatteperioder, som dessulom varierar för fordonen.På grund av att skallebeloppen för elt fordon och en skalteperiod ofta ärrelativt små är det inle rimligt att 50-kronorsgränsen för påföring av skattetillåggskall tillämpas för varje fordon eller skatteperiod för sig. Den enda praktisktlämpliga gränsdragningen i fråga om skattetillägg i beslut om vägtrafikskatt ärdärför enligt min mening alt 50-kronors-grånsen får avse varje debileringslillfälle.Jag föreslär således alt den nuvarande ordningen pä delta område behålls. Lagrådets förslag till komplettering avbesvärsbestämmelserna i 31 S bör genomföras. Bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen samtlagen om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter Jag föreslår att övergångsbestämmelserna till lagarnajämkas i enlighet med vad lagrådet förordat. I enlighet med mitt tidigare ställningstagande tilllagrådets förslag om irppbyggnaden av LPP bör 6S utsädeslagen kompletteras pådet sätt lagrådet föreslår. Av skäl somjag tidigare anfört när det gällerövergångsbestämmelserna till lagen om särskild varuskatt saknas numera skäl attgenomföra ändringen i 13 § lagen om dryckesskatt redan från den I Januari1984. Jag föreslår därför att den nya lydelsen av lagen i sin helhet skallträda i kraft först den Ijuli 1984. Prop.1983/84:71 267 2 Kredittider för punktskatterna På förslag av skatlekreditutredningen föreslog regeringeni propositionen 1982/83: 150 att skattekrediltiden för skatt på sprit och vinsamt mall-och läskedrycker skulle minskas från 80 resp, lill 40 dagaroch för tobak frän 45 fr, o. m. den . Förslagetgodtogs av skatteutskottet och . I propositionen framhöll jag atl enredovisningstid på en månad och en betalningslid var en rimliglid. Den generella inriktningen för skattekreditutredningens fortsatta arbetedä del gällde övriga punktskatter borde, enligt vad jag framhöll, vara altangivna tider också skall gälla dem. såvida del inle finns särskilda skäl sommotiverade avsteg frän dessa principer. Inga invändningar riktades mol dettauttalande under riksdagsbehandlingen. 'har utifrån denna rekommendation, i betänkandet Kortare kreditlid för skatterpå energi m.m.. Ds Fi 1983:23. föreslagit ändrade redovisnings- ochbetalningstider för särskild varuskatt, dryckesförpackningsavgift, kasseltskall,videoskalt. reseskall, reklamskatt, spelskatt, lotterivinstskatt, bensinskatt,energiskatt och särskild avgift pä oljeprodukter. Utredningens sammanfattningav betänkandet bör fogas som bilaga I till protokollet i detta ärende. För deskatter som redovisas i efterskott har ulredningen inle funnit någrasärskilda skäl som motiverar annan redovisningsperiod ån en månad och enbetalningsfrist . Skattekredilliden föreslås således bli 40 dagarför samtliga nämnda skatter och avgifter. För oljeprodukter föiesläs. för altmildra övergången, alt kredittiden förkortas etappvis, dels den 1 juli 1984till , dels den lill . Övriga ändringar föreslästräda i kraft den . Utredningens samlade förslag ftamgår av tabellen nedan. Särskild utredare rationaliseringschefen . Prop.1983/84:71 268 effekt för staten. För's;iljningsskatt Energiskatt pä elkraft'' Anm. .Angivna finansiella effekter är här avrundade. ' Avser nuvarande tvåmänadersredovisande som årligenbetalar in netto . eller mer i reklamskatt, " Avser övriga nuvarande tvåmänadersredovisande,"" Avser sexmånadcrsredovisande, Avser lolvmånadersredovisande. "Avser spelskatt på bingospel. Spelskatt pä roulett inbetalas i förskott för tremåna- Utredningen har inte föreslagit någon ändringför denna del av skatten. '' Betydande osäkerhet vidlåder beräkningen av definansiella effekterna. Utredningensförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinslanserna och ensammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Denkritik som riktats mot förslagen vid remissbehandlingen har i huvudsak kommitfrån organisationer och representanter för de skattskyldiga och gällt den förde skattskyldiga negativa effekten på likviditeten. I viss utsträckning harockså kritik riktats mot att den förkortade deklarationstiden kan innebära attfelaktigheterna i deklarationerna ökar. Kritik har också riktats mot ulredningenspåstående att medverkan i skatteuppbörden närmast skall ses som en skyldighetför näringsidkare m.fl. och att någon ersättning i princip inte skall utgå fördetta arbete. Några remissinstanser anser det inte möjligt att ta ut kompensalionför de ökade kostnaderna och de minskade ränteintäkterna. Företrädare för oljeförelagenhar framhållit att den mycket kraftiga nedskärningen av deras skattekredittid Prop.1983/84:71 269 mycket allvarligt kommer att påverka förelagen. Deltagäller speciellt som branschens försäljningsvolymer kraftigt minskar. Å andra sidan har myndigheter och andra som inte direkiföreträder enskilda skattskyldiga tillstyrkt utredningens hela förslag pä de avulredningen anförda skålen. Några har också framhållit del utomor-dentligtangelägna i att statens likviditet stärks. Härutöver har också vissa skattskyldigatillstyrkt förslagen. Föregen del anser Jag i likhei med vad jag framhöll i komplelteringspro-positionenatl den genomsnittliga skallekredittiden för indirekta skaller bör vara 40dagar uppdelat på en redovisningsperiod om en månad och en betalningstid på 25dagar. Utredningen har som framgått följt denna rekommendation och inle funnitanledning till någon annan särbehandling än alt det ifråga om reklamskallenfortfarande skall finnas möjlighel kvar för de skattskyldiga som redovisarmindre skattebelopp att ha längre redovisningstid än en månad. Det har inteheller vid remissbehandlingen framkommit så allvariiga invändningar motutredningens förslag att del inle bör genomföras. Det bör i detta sammanhangframhållas atl del även när förslaget genomförts finns en för de skattskyldigapositiv skattekredittid . Detta innebär att alla de företag somsäljer kontant eller lämnar kortare genomsnittlig kredit än ävenfortsättningsvis har ett positivt räntenetto och en viss kompensation för arbeietmed skatteuppbörden. Utredningens förslag till en etappvis nedtrappning avoljeföretagens kredittider är välavvägt och bör därför genomföras. 1 enlighetmed vad föreslagil bör skatten pä roulettspel ändras så altuppbörden sker pä samma sätt som för övriga punktskatter, dvs. i efterhand.Härigenom blir uppbördsförandel m.m. enhetligt vilkel bör underlättaadministrationen. Därtill bör redovisningen av skall på kassetiband även i fortsåtlningenfå göras för tvåmänadersperioder så alt en samordning kan ske med betalningenav avgifter lill . förslag bördärför med de nu förordade undantagen genomföras. Utredningen har beräknat altden samlade effekter när ändringarna är helt genomförda innebär en likvidilelseffektpå ca . Ränteeffekten härav beräknas till ca 250 milj. kr.Jag har inga invändningar mot utredningens beräkningar i annan män än atl jagkonstaterar att dessa bygger pä de skattesatser och volymer som gällde dåförslaget utformades. Självfallet kommer ändringarna atl påverka de skattskyldiga.Det som emellertid är ogörligt att förutse är i vilken omfattning denekonomiska effeklen av förändringen kan övervältras pä konsumenterna ochvilken effekt en övervältring får på efterfrågan. Samordningen av redovisningsperioder och betalningstiderinnebär att en rad bestämmelser i punktskatteförfattningarna kan ersättas avgemensamma regler i LPP. Når det gäller skatten på roulettspel kan vidare desärbestämmelser som föranletts av förskottsbetalningarna tas bort. Ändringarna bör såsom utredningen föreslagit i huvudsakträda i kraft 1983/84:71 270 Härigenom får berörda skattskyldiga möjlighelatt anpassa sig och sina rutiner till de nya beslämmelserna. Den sista delen avförslagel för bensin och olja bör också såsom föreslagits träda i kraft förslden . 3.1 Ändringar i lagen (1983:000) om skatt påomsättning av vissa värdepap per och i lagen (1983:000) om särskild avgift för elektrisk kraft från kärn kraftverk. 1983/84:48 om ändring i beskattningen avrealisationsvinster pä börsaktier, m.m. har föreslagits att en skatt fr.o.m.den införs på omsättning av vissa värdepapper. Enligt förslagetskall LFK tillämpas på skatten. När LPP träder i kraft bör den tillämpas ävenpå denna nya punktskatt. Jag föreslår därför att lagen om skatt på omsättningav vissa värdepapper tas med i uppräkningen i I kap. I S första stycket I LPP.Vidare får justeringar göras i 2 kap. 3 S första stycket LPP samt i den nämndapunktskatteförfattningen. 1983/84:62 har vidare föreslagits att en särskildavgift för elektrisk kraft från kärnkraftverk införs från den 1 Januari 1984.Enligt förslaget skall riksskalteverkel vara beskatlningsmyndighet och LFKtillämpas på förfarandet. Når LPP träder i kraft bör den tillämpas även päförfarandet vid uttag av denna skatt, vilket kräver ändringar av samma slag somjaghär föreslagit i fråga om skatten på omsättning av vissa värdepapper. 3.2 Ändringar i lagen (1972: 266) om skatt påannonser och reklam Enligt 14 S reklamskattelagen får reklamskatt som utgår päpostorderföretagens kataloger sättas ned . En förutsättning härför äratt förelagels försäljning av sädana varor som presenteras i katalogen normalttill mer än hälften sker i form av postorderför-säljning. Sker en mindre andelav försäljningen per postorder minskas nedsättningen. Beslut om nedsättning fattas av efteransökan av postorderföretaget. kan också med stöd av nedsättningsre-"geln återbetala reklamskatt, om skatt erlagts till tullmyndighet vid import avpostorderkataloger. har hos regeringen hemställtalt nedsätt-ningsprocenten höjs från 70 till 83. Föreningen har därvid åberopatatt den nuvarande nedsättningen inte är tillräcklig och att reklamskattendärför innebär en diskriminering av postorderhandeln. Vidare har föreningenanfört att i de fall postorderkataloger importeras till landet det borde finnasmöjlighet att ta hänsyn till skattenedsättningen redan vid importtillfället. För egen del finner Jag att en viss justering av nedsällningsprocentennu 1983/84:71 271 lämpligen bör ske. Jag föreslär därför atl nedsättning börkunna medges av reklamskatten på postorderkataloger. Svenska Poslorderför-eningensförslag till ändrade regler om skattenedsåitningen vid import har efter remisstillstyrkts av och generaltullstyrelsen. Även jag finnerförslaget välgrundat och jag föreslär att det genomförs. Ändringarna, som avser 14 och 26 SS reklamskaltelagen. börtråda i kraft . 3.3 Ändringar i lagen (1978:144) om skatt på vissa resor Enligt lagen om skatt pä vissa resor utgår skatt förutrikes charterresor med flyg. 1 en särskild skrivelse till regeringen har riksskatteverkethemställt om vissa ändringar i lagen enligt följande. 1 3 S föresläsdefinitionen pä charterflyg bli ändrad i överensstämmelse med luftfartsverketsbestämmelser för civil luftfart. Vidare bör 9S få en något ändrad lydelse säatt charterflygningar av färdledare, guider och flygplansbesätlningar undantasfrän skatteplikt, även om det är andra flygbolag än det egna som arrangerarresan. Jag föreslår atl lagen om skatt pä vissa resor ändras ienlighet med förslag. Ändringarna bör träda i kraft den 1juli 1984. har vidare föreslagil alt lagenkompletteras så alt bestämmelserna om skattekontroll hos annan än skattskyldigskall kunna tillämpas åven på den som förmedlar resa i vilken charterflygningingår. Detta följer emellertid redan av de i 3 kap. 5 S LPP föreslagnabestämmelserna om kontroll hos annan än den deklarationsskyldige. Någon sårbestämmelsei lagen erfordras därför enligt min mening inle. Jag hemställer att regeringen föreslär attantaga dels de av lagrådet granskade förslagen med de ändringarsom angetts under I och 2, dels förslagel lill ändringar i lagen (1983: 000) om skattpå omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:000) om särskild avgifi förelektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen (1972: 266) om skatt på annonser ochreklam och lagen (1978: 144) om skatt pä vissa resor. Med hänsyn till den enkla beskaffenheten av delagstiftningsåtgärder som föresläs under 2 och 3.13.3 anser Jag att någotyttrande från lagrådet inle behöver inhämtas över dem. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå atl antaga de förslag somföredraganden har lagl fram. 1983/84:71 272 sammanfattning av (Ds Fi1983: 23) Kortare kredittid för skatter på energi m. m. Räntorna på den statliga upplåningen har blivit en allltyngre post i statsbudgeten och har bidragit till ett slorl underskott. Moldenna bakgrund har regeringen uppdragit ät skattekreditutredningen (Dir 1982:33)att se över den kredit som statsverket ger de skattskyldiga vid skalteupp-börd.I detta betänkande behandlar utredningen ki'edittiden vid uppbörd av tre sktitterpå energi samt ytterligare tio andra punktskatter. Förslag lämnas omförkortade skattekrediltider. 1 etl tidigare betänkande (Ds B 1982: 12) lämnadeutredningen förslag om förkorlad kredittid vid uppbörd av mervärdeskatt,tobaksskatt och dryckesskatt. Indirekta skatter redovisas i regel för tidsperioderomfattande en eller tvä månader. En sådan tidsperiod kallas redovisningsperiod.Efter redovisningsperioden har den skallskyldige viss lid pä sig innandeklaration skall lämnas och inbetalning av skatten skall ske. En sådantidsperiod, som ofta är omkring en månad, kallas betalningsperiod. 1 och med att lid löper från det atl en skalteplikligtransaktion görs lill dess skatten betalas in kan man säga alt statsverketbeviljar de skattskyldiga kredit med belalning av skatten. Kredittiden brukaranges till halva redovisningsperioden plus hela betalningsperioden. Underskattekredittiden får den skatlskyldige en förbättrad likviditet och kantillgodogöra sig ränla härpå. ansågs del ofta all del var skäligt att skattekrediltidenför olika punktskatter anpassades lill betalningsvillkoren i de olikabranscherna. Syftet härmed var all den skattskyldige inte skulle behöva erläggaskatt innan betalning från kunden erhållits. Enligt skattekreditutredningen ärdet emellertid naturligt att se inbetalningen av skatten och betalningen frånkunden som tvä skilda finansiella transaktioner. Betalningsvillkoren kannämligen betraktas som konkurrensmedel eller betingade av sedvana i branschen.Det avgörande är atl ett företags skattskyldighet i regel inträder vid leveransav en vara. Den tid som löper till dess skatten faktiskt betalas motsvararprincipiellt en kredittid. Ett annat motiv som åberopats för skattekrediltider avviss längd har varit att den skattskyldige genom ränta på skattekrediten bordefå viss ersättning för det administrativa bestyret som redovisning m. m. avskatten medför. har emellertid skattesatserna för punktskattebe-lagdavaror och tjänster höjts kraftigt. har räntenivån stigit väsentligt.Båda dessa omständigheter har ökat värdet av den förmån skatlekrediten utgör.Om man därför ser skattekrediten som en ersättning Prop,1983/84:71 273 för medverkan i skatteadministrationen torde denna, enligtulredningens uppfattning, i verkligheten ha ökat väsentligt mer än de skattskyldigaskostnader för arbetet med skatterna. Enligl skattekreditutredningensmening bör emellertid rnedverkan i skatteuppbörden närmast ses som enskyldighet för näringsidkare m. fi. Någon ersättning bör i princip inte utgå.När man prövar möjligheten alt förkorta skattekredittiderna bör i första handvad som är praktiskt möjligt fä vara vägledande. 1sammanhanget bör nämnas atl i prop. 1982/83: 150 bilaga I, dår regeringen bl.a. tog ställning lill skattekreditutredningens tidigare förslag, föredragandenuttalade att den generella inriktningen för indirekta skatter bör vara allredovisningsperioden uppgår till en månad och alt det finns en betalningsfristom , vilket innebär en genomsnittlig skattekredittid . Dennaprincip bör, enligt föredraganden, också vara vägledande för skattekreditutredningensfortsatta arbete då det gäller övriga punktskatter, såvida det inle finnssärskilda skäl som motiverar andra perioder. Förkortadeskatlekredittider ger upphov till finansiella effekler. Om redovisnings- ellerbetalningsperioden förkortas, minskar den tid som löper från det atl enskattepliktig affärshändelse genomförs lill del atl skatten betalas in tillstaten. Företagel kommer därmed att förfoga över skattemedlen- likviditeten försvagas. Beroende pä förelagels finansiella situation går detdärmed miste om en ränteintäkt eller får en ökad rärileutgift. Staten gör enmotsvarande likviditets- och räntevinsl. Om staten och företagen använder sammaräntesals är statens vinst lika stor som företagens förlust. Dessa ränte- och likviditeisförskjuiningarär reella och beslående. 1 sambandmed en förkortning av redovisnings- och betalningsperioden kan också en vissfinansiell engängseffekt uppträda i det kassamässigt redovisade budgetulfallet.Denna effekt är av redovisningsteknisk natur och ger inte någon ytterligarelikviditets- eller ränteeffekt utöver vad som angetts i det föregående. Förkortade kreditlider för indirekta skatter medförminskade räntevinster och i viss mån förhöjda administrationskostnader för deskallskyldiga. Kostnaderna för snabbare uppbörd verkar begränsande påersättningen lill produktionsfaktorerna arbete och kapital men kan övervältraspå konsumenterna genom högre priser. De närmare effekterna för de olika punktskatternaberor på kostnadsbilden och konkurrenssituationen på resp. område. Den ökade ränlebelaslningen på företagen av utredningensförslag uppgår till 250 ä 300 milj, kr. Vid full övervältring på priserna iden inhemska konsumtionen kan man överslagsvis uppskatta den maximala effeklenpä konsumentprisindex till något . Skattekreditutredningenanser atl syftet med förkortade skattekredilT 18 1983/84. Prop.1983/84:71 274 tider inte är att försvaga de skattskyldigas lönsamhet.Utredningen anser därför att det är rimligt att de skattskyldiga så långtmöjligt söker kompensera etl försämrat räntenetto med ett ökat rörelseresultatför att pä sä sätt hälla lönsamheten uppe. Det betyder också att det inte finnsanledning att räkna med minskade inkomster för staten från inkomstskatt från depunktskalteskyldiga företagen. Kreditmarknaden kan i nuvarande finansiella situationantas påverkas gynnsamt av den likviditetsindragning från företagen somförkortade skattekredittider ger upphov till. I det följande presenteras helt kortfattat ulredningensförslag beträffande skatlekredittider för särskild varuskatt (inkl.prisutjämning), dryckesförpackningsavgift, försäljningsskatt pä motorfordonJämte skrotningsavgifi, kassettskatt, videoskatt, reseskatt, reklamskatt,spelskatt, lotterivinstskatt, bensinskatt, energiskatt och särskild avgift föroljeprodukter. Särskdd varuskatt utgår på choklad- och konfekiyrvarorsamt vissa biscuits och wafers samt på parfym och andra tekniska preparat förpersonligt bruk. Redovisningsperioden är f. n. en månad och betalningsperiodenär . Skattekredittiden är således . Utredningen anser att enredovisningsperiod på en månad bör behållas. Däremot bör betalningsperiodenförkortas.