prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — IPPFs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag från regeringar, organisationer och privatabidragsgivare. Därtill kommer inkomster frän medlemsorganisationerna i form avmedlemsavgifter, inkomster frän försäljning av preventivmedel, lokala bidragmm. De sammanlagda inkomsterna beräknas att komma att uppgå tilldrygt varav 46 milj i form av statliga bidrag. , ,, och är de största bidragsgivarna. För treårsperioden1981/82-1983/84 har utfäst bidrag på sammanlagt . Detsvenska bidraget är . Den gemensamma fonden för råvaror Avtalet om den gemensammafonden för råvaror slöts . Avtalet träder i kraft när det har ratificeratseller godkänts av 90 stater, representerande tvä tredjedelar av kapitalet.Tiden för ratificering utgick den 30september 1983. Som en följd av väntas en rad nuratificera avtalet. Därmed torde läget beträffande ikraftträdandet klarna, ochen ny sista frist för ratifikation kan sättas ut. Nyckellandet harundertecknat men ännu ej ratificerat avtalet. Om inte ratificerar är detosäkert om avtalet kan träda i kraft. Fondens syfte är attunderlätta tillkomsten av och verksamheten inom internationella råvaruavtal, bla genom åtgärder som kan bidra till att stabilisera råvarupriserna. Fondenarbetar med två konton. Det första kontot skallbidra till finansieringen av internationella buffertlager och internationelltkontrollerade nationella lager av råvaror. I princip skall fonden fungera somen bank för de olika råvaruorganisationerna. Det andra kontot skallfinansiera andra åtgärder för att förbättra marknadsbetingelserna för enskildaråvaror. Det kan gälla forskning för att få fram nya användningsområden för enråvara, handelsfrämjande åtgärder, nya och bättre utsäden ellerförsöksanläggningar för vidareförädling av råvaror i . Det andrakontot skall i huvudsak finansiera åtgärder som berör flera . Särskilduppmärksamhet skall ägnas ät råvaror, som är av betydelse för de minstutvecklade länderna. Bidragen frånmedlemsländerna väntas uppgå till ca uppdelat på 470 milj itillskjutet kapital och 280 milj i frivilliga bidrag till det andra kontot.Sveriges andel är ca samt en utfästelse pä ifrivilligt bidrag till det andra kontot. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 189 Fonden skall ledasav ett råd omfattande samtliga medlemsstater, en styrelse med 28 medlemmar samt enverkställande direktör. Alla viktigare beslut i råd och styrelse kommer att kräva kvalificeradmajoritet, två tredjedelar av rösterna, eller högt kvalificerad majoritet, trefjärdedelar av de totalarösterna. /GATTs internationella handelscentrum (ITC) /GATTsinternationella handelscentrum (ITC) bildades . Dess syfte år attfrämja export genom marknadsundersökningar, utveckling av nyaprodukter, marknadsföring samt medverkan tilluppbyggnad av nya institutioner för export.1 enlighet med nordiska rekommendationer har ITC i ökande grad uppmärksammatde minst utvecklade ländernas behov. Riktlinjerna förITCs verksamhet fastställs av de beslutande organen i och pågrundval av rekommendationer från en rådgivande grupp (onITC), i vilken representanter för alla medlemsländerdeltar. För den löpande verksamheten svarar ettsekretariat i med ca 230 anställda,vartill kommer ca 500 på fältet. är svensken chef för sekretariatet. ITCs sammanlagdautbetalningar för uppgick till 26,3 milj dollar.Sverige år den störste enskilde bidragsgivaren. Det svenska bidraget uppgick /84 till 10milj kr. Dessutom samarbetar Sverigemed ITC inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 190 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 8 milj (1982) 2,(1975-80) (1980) (1979) (1981/82) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 191 Den ekonomiska och sociala utvecklingen ilandet försvårades avintensifierade sydafrikanska angrepp och rebellrörelsen , vilket bi a tvingat att öka sina försvarskostnader. Vidare drabbadesjordbruksproduktionen av torka. Priserna på landets viktigasteexportvaror olja, diamanter och kaffe har sjunkit.Parallellt därmed har behoven av reservdelar till industrin, livsmedel och försvarsmateriel ökat. Den tidigaregynnsamma betalningsbalansenförsämrades kraftigt . Pä grund av det besväriiga ekonomiska läget antogs en ekonomisk krisplan för 1983.Enligt krisplanen skall en koncentrationav resurser ske till produktion av basvaror för landets för-söijning ochexportvaror. Nya investeringar skjuts pä framtiden och i stället skall befintliga produktionsanläggningarrustas upp. Landets externa skuldsättning, med en skuldtjänstkvot på ca 18%fn, skall kontrolleras hårdare. Familjejordbrukets roll ilivsmedelsproduktionen skall genom olika åtgärder stärkas (avbefolkningen är småbönder). Man avserstimulera industrins produktion av enkla jordbruksredskap och andrainsatsvaror för jordbruket. Försörjningsproblemenhar förvärrats, och trots stora satsningar på bl a hälsoomrädetberäknas barnadödligheten i landet ha ökat väsentligt. Misstag har begåttsinom utvecklingspolitiken, och ledningen har efter hand tvingats ompröva vissaplanerade ekonomiska och sociala satsningar. Prisfluktuationer pä landets tre viktigasteexportvaror olja, diamanter och kaffe harslagit hårt mot den ekonomiska planeringen. Därtill kommer problem med en kraftigt övervärderad valuta,växande inflation, svart marknad ochen byteshandel som ersättning för den dåligt fungerande penningekonomin. deltar isträvandena till ett utbyggt regionalt ekonomiskt samarbete i södra ,vilket syftar till att minska beroendet av och utveckla samarbetet mellan de deltagandeländerna. Stödet till MPLAföre självständigheten samt de svenska bidragen till utvecklingssamarbetet medAngola efter 1975 uppgår tom /83 till ca . Det nu gällande samarbetsavtalet med kalenderåren 1983 och 1984. Detsvenska biståndet under dessa är uppgårtill totalt , varav är bundna till upphandling av varor och tjänster i . avser fortsatt samarbeteinom sektorerna fiske och hälsovårdsamt importstöd och bistånd via en personal- och konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell: Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Utbetalat 1982/83 Planerat 1983/84 Fiske (forskning och hantverksfiske) Fiskeskola Hälsovård Importstöd Personal- och konsultfond Bostäder för fältarbetare Reservationen 65,3 miljkr förklaras till övervägande delen av försenade utbetalningar underimportstödet. Vidare har problem förekommit i genomförandet avmalariabekämpningsprogrammet inom hälsosektorstödet. Stora utbetalningar inomimportstödet och övriga insatser förutses ske under /84. Ambitionen att öka detändamålsbestämda biståndet på importstödets bekostnad försvåras av detförsämrade ekonomiska läget och den förvärrade säkerhetssituationen i landet.Denna har gjort det besvärligt att planera och genomföra projektinriktatbistånd. Importstödet används förScania-verkstäder, reservdelar till Volvo-och Scania-lastbilar, elektriskutrustning, ett projekt för elektrifiering av landsbygden (Dembos) samtexpertbostäder. Fiske (forskning och hantverksfiske) Inom fiskesektorn stödsforskning och kustfiske. Ett forskningsfartyg har reparerats i ochpåbörjade sin verksamhet i . Stödet till kustfisket haromstrukturerats och omfattar f n försöksverksamhet med svenska fiskebåtar föreventuell tillverkning i . Fiskeskolan i och har plats för 100 elever i temporära lokaler.För perioden har avsatts till att bygga nya lokaler för 300elever. Stödet tillhälsoprogrammet är uppdelat pä bilaterala insatser och insatser i samverkanmed WHO och . 1983/84:100 Bilaga 5 193 hälsovård, nutritionsinsatser, vaccinationskampanjer,förbättring av vatten och avlopp samt transporter. Det tidigare trögasamarbetet med WHO inom malariabekämpningsprogrammet har förbättrats. Stöd har utgåtttill enskilda organisationers projekt i , bl a till ,Frikyrkan Hjälper och . Vidare harkatastrofbistånd lämnats som stöd till flyktingar och hemlösa i . 13 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Offentligt nettobistånd/person 92 milj (1983) 2,(1970-78) (1981) (1981/82) (1982/83) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 195 Ekonomisk och social utveckling Tack vare braskördar var den ekonomiska tillväxten god i /83 med en ökning om3,av BNP mot enbart 0,. Därmed har ekonomin gjort enåterhämtning och kommit upp i den tillväxtnivå som var normal . Regeringen har förten restriktiv budgetpolitik, vilket har lett till begränsningar av såväl statsutgifterna somimporten i allmänhet. Detta, liksomsjunkande priser på den importerade oljan, har bidragit till en något förbättrad budget- och bytesbalans. Vidare haröverföringarna från bangla-deshiskagästarbetare utomlands ökat väsentligt och motsvarar nära nogvärdet av landets totala export. Den återhållsammaekonomiska politiken jämte goda skördar och därmed stabila spannmålspriser samt enlåg samlad efterfrågan har vidare reducerat inflationen från 1981/82 till10-12% 1982/83. Jordbruket ärnyckelsektorn i ekonomi med en andel om av BNP.Regeringen eftersträvar självförsörjning pä spannmål (ris och vete) ochbetydande satsningar har gjorts på konstbevattning, högavkastandesädessorter och handelsgödsel. Livsmedelsproduktionen i stort förblir dockhuvudsakligen beroende av rådande väderförhållanden. Trots en rekordhög skördom 15,1 milj ton 1982/83 tvingades landet importera av sina livsmedel. Industriutvecklingen har präglats av attregeringen sökt överföra ett antal stora,tidigare statUga textil- och jutefabriker i privat ägo. Många av dessa har haft stora lager som sålts av innanproduktion påböijats i privat regi.Industrins andel av BNP har därmed minskat frän till . Bangladeshsskuldsituation har försämrats något med en skuldtjänst om 1980/81 mot ca15% 1982/83. Denna utveckling förväntas förstärkas dä landet nu måstebörja återbetala de län som upptogs strax efter självständigheten. Nyalån 1982/83 från bl a IMF har dock tillfälligt förbättrat ekonomin. Bangladeshsbefolkning ökar med ca 2 milj , vilket bidrar till att allt fler blir jordlösaoch att arbetslösheten förvärras. beräknas en rekordhög andel avbefolkningen ca en fjärdedel vara undersysselsatt. Vissa försök görs nu attstärka arrendatorernas ställning och en jordreform diskuteras. Biståndsberoendetökar och 1982/83 finansierades landets utvecklingsbudget till med biståndsmedel. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 196 Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsav-tal för budgetåren1983/84-1984/85 Och omfattar totalt , varav avser 1983/84. Avsikten är att iökad utsträckning nå den fattigare delen av landsbygds-befokningen, dvshuvudsakligen jordlösa och småbönder. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Reservationen vidutgången av /83, , skall jämföras med åretinnan. Av reservationen är ca hälften intecknad. Sysselsättningsprogram för offentliga arbetenav beredskapskaraktär har förekommit i landet sedan böijan . Isyfte att ån mer inrikta sådana insatser på jordlösa bönder och fattigbönder,har och inlett samarbeteför att öka sysselsättningen, inte minst under lågsäsong, för dessa grupper. Projekten, som påbötjats i litenskala 1982 för att sedan gradvis expandera, omfattar byggnation av vägar, småbroar, fördämningsanläggningar, dräneringskanaler, fiskedammar mm. Särskildaprogram planeras för kvinnor. Programmet skall utformas så att kapitalintensivaprojekt undviks. From 1981/82 lämnassvenskt stöd till ett program för flodreglering och dränering. Stödet, som samordnas med en pågåendenederländsk insats, inriktaspä att höja livsmedelsproduktionen. Valet av områden sker efter en analys av de sociala konsekvenserna ochprojekt som främst gynnar större jordägare sållas bort. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 197 stöder,tillsammans med en rad andra biståndsgivare, det bang-ladeshiskafamiljehälsovårdsprogrammet. Det syftar till att förbättra bashälsovården ilandet genom förebyggande insatser, spridande av bättre sjukvårdsrutiner ochbyggnation och utrustning av hälsostationer, läkar-centraler ochenheter för mödra- och barnavård på landsbygden. har i olikasammanhang framfört att alltför stor vikt i familjeplaneringen läggs vidsteriliseringar på bekostnad av andra preventivmetoder. Genom det ökade antaletingrepp har den medicinska kvaliteten blivit lidande. Vidare har Sverigeställt sig tvekande till regeringens politik att genom ekonomiska bidragtill såväl sjukvårdspersonal som patienter premiera steriliseringar.Utformningen av programmets nästa fas får avgöra i vad mån svenskt stöd kan bliaktuellt även fortsättningsvis. finanserar vidare delar av ett program som drivsav avseende inköp och distribution av basläkemedel och vitaminer. Yrkesskoleinsatsenhar pågått sedan \916/11 i syfte att avhjälpa bristen på yrkeskunnigarbetskraft. En alltmer praktisk inriktning av utbildningen eftersträvas. Förutom ett begränsatpersonalbistånd består det svenska stödetav utrustning till ett trettiotal skolor och inrättande av en yrkeslärar-skola. /83 utvidgades och förlängdesinsatsen till att bl a omfatta renovering av gamlaundervisningslokaler. Under budgetåren1981/82-1982/83 användes det obundna importstödet huvudsakligen tillråvaror och reservdelar för den privata industrin och till modernisering av ettpappersbruk. Den bundna delen av importstödet har använts för att köpautrustning till järnvägarna, truckar, maskiner, reservdelar, kranar,pumpar, rapsolja samt till att modernisera landets enda tidningspappersbruk. Under budgetåret1982/83 beviljades bidrag om totalt till svenska enskildaorganisationer för verksamhet i . Den största mottagaren ärFrikyrkan Hjälper som bl a driver projekt för familjeplanering ochbyutveckling. På ön i södra är Pingstmissionens u-landshjälpverksam med bl a en yrkesskola och ett byutvecklingsprojekt med tonvikt påfiske. Föreningen får stöd till två byutvecklingsprojekt, som under1982/83 övertogs av den lokala befolkningen. SAREC stöder ett internationellt forskningscentrum fördiarrésjukdomar iBangladesh. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,96 milj (1982) 3,(1982) (1981) (1980) (1980/81) Prop.1983/84:100 Bilaga 5 199 Ekonomisk och social utveckling BNP mätt per capitaökade från 1979 till 1980. BNP-ökningen per capita var om året1970-1980. Botswanasekonomiska tillväxt har sedan självständigheten , då landet var ett avjordens fattigaste länder, varit hög jämfört med mänga andra u-länders.Botswanas "ekonomi kännetecknas av dualismen mellan de traditionellaoch moderna sektorerna. av landets invånare år för sin försörjningberoende av jordbruk och boskapsskötsel medan dessa näringar endast svarar för13% av BNP. Den moderna industrisektorn sysselsätterendast av arbetskraften men svarar för av BNP. skedde en snabb utveckling inom gruvnäringen. Dennautveckling kulminerade 197880 då försäljningen enbart av diamanter svarade för av landets totala exportoch efterfrågan på koppar och nickelockså var tillfredsställande. skedde en kraftig ökning avantalet sysselsatta med lönearbete inom industri, gruvnäring och förvaltning från 38000 1971 till nästan 100000 vid1980-talets början. av1980-talet hann den internationella lågkonjunkturen ifatt Botswana.Försäljningsvärdet av diamanter halverades pä bara , 1981. Priser ochförsäljning av koppar och nickel har följt samma trend. Utvecklingen harvarit fortsatt negativ . Regeringen i harförsökt minska de negativa konsekvenserna för landets ekonomi avsammanbrottet inom gruvnäringen med satsning på jordbruk och småindustri.Sedan 1980 har 2 500 småbönder fått förmänliga lån för att bl a bevattning ochandra investeringar, boskapsskötseln överförs från traditionell extensiv tillmodernare och kvalitetskontrollerade former och småindustri på landsbygden fåromfattande stimulans. Denna satsning på jordbruk och boskapsskötsel hardessvärre inte fått den betydelse som avsågseftersom drabbats av ihållande torka . Stora delar avlandet som var halvöken och torra områden är i det närmaste utbränt och omöjligt att använda förjordbruk och boskapsskötsel om inte stora belopp investeras ikonstbevattning. Svenskt bistånd lämnas till Botswanasedan 1966. Tom /83 har 534milj kr utbetalats. Utvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren 1982/83och 1983/84 omfattande 140 milj kr.Sverige tillhör tillsammans med Storbrhannien och FörbundsrepublikenTyskland de största biståndsgivarna. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1983/84:100 Bilaga 5 200 Utbetalt 1982/83 Planerat 1983/84 Det svenskabiståndet är koncentrerat till sektorerna utbildning, distriktsutveckling,vattenförsörjning, småindustri samt personalbistånd. Huvuddelen av medlenanvänds för att bygga och utrusta primärskolor. byggdes drygt 1300 klassrum för svenskamedel. Stöd utgår även för stipendier itredje land, alfabetisering och uppbyggnad av nationalarkiv och biblioteksfilialer. Ca en tredjedel av landramen användsför undervisning. Stödet till landetsnio distriksförvaltningar utgör en fortsättning av tidigareengagemang för att stärka landsbygdens utveckling. De lokala förvaltningarnabehöver förstärkas för att klara underhåll och skötsel av skolor, sjukstugor,vattenanläggningar m m. Insatsen omfattar sju delprogram, varav detviktigaste och mest tidskrävande är att planera och genomföra utbildningav distriktspersonal. I övrigt utgår stöd till bl a ar-betsintensivanläggnings verksamhet, uppbyggnad av underhåll för vattenförsörjning idistrikten och byggande av bostäder och arbetslokaler. Vattenförsörjningsprogrammethar berört ca hälften av landsbygdsbefolkningen och beräknas vara genomfört under1980-talet. De viktigaste uppgifterna är att förbättra vattenkvaliteten,göra underhållet effektivare och genomföra ett långsiktigt utbildningsprogram.På grund av torkan 1982 och 1983 har intresset fokuserats på vattenprogrammet. Småindustriprogrammethar gått långsamt . Detta beror bl a på bristande industriell vana och tradition.Därtill kommer svårigheter att Prop.1983/84:100 Bilaga 5 201 konkurrera med sydafrikanska varor inom tullunionen ochatt rekrytera biståndsexperter. Under pågående tredje fas av programmet liggertyngdpunktenpå att konsolidera verksamheten och stödja småindustriutveckling på landsbygden. brist påkvalificerad arbetskraft gör att personalbistånd kommer att behövas under långtid. Personalbiståndet inriktas i första hand på samma sektorer som biståndet i övrigt. En konsultfond har inrättats som germöjligheter till konsultinsatser även inomandra sektorer än koncentrationsektorerna. stödjer strävan att importera från andraländer än . Samrådsplikt har införts vid konsultupphandling för svenskabiståndsmedel. Det svenska stödet till år helt obundet. Återflödet har hittillsvarit mindre än från flertalet andra programländer. På grund av densvåra torkan i utgick /urkatastrofanslaget för inköp av utrustning för brunnsborrning. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 202 ,Moyale .#*v V-' -; Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 34,3 milj (1983) 2,(1983) (1983) (1981) (1982/83) (UNFPA genomför fn en folkräkning varsresultat beräknas föreligga 1984.) 1983/84:100 Bilaga 5 203 Ekonomisk och social utveckling är ett avvärldens minst utvecklade länder och det totala biståndet till landet är,räknat per invånare, ett av de lägsta i världen. För att bryta denekonomiska stagnation som följde efter revolutionen inleddes enekonomisk utvecklingskampanj . ökade BNP med igenomsnitt . har emellertid en avmattning skettvilket medfört en minskning i tillväxten. Anledningen till detta är främstdåliga resultat inom jordbruket och tillverkningsindustrin. Etiopiensexportinkomster är starkt beroende av det internationella kaffepriset, varsnedgång har försämrat landets ekonomiska läge. Medan exportinkomstersjunkit har utgifterna för import varit oförändrade, vilket lett till växande underskott ibytesbalansen. Budgetunderskottet /83beräknas ha ökat till 700 milj dollaroch täcks till ca hälften av inhemskupplåning. Valutareserven uppgick till ca fyra månadersimport. Landels ekonomi ärhelt beroende av jordbruket, som svarar för avexportinkomsterna. av befolkningen lever av jordbruk och boskapsskötsel.Stora områden har drabbats av svår jordförstöring efter torka ochlångvarigt överutnyttjande av marken dä befolkningens främsta energikälla är ved.Landet är inte självförsörjande i fråga om spannmål. 1983 ärs skörd varrelativt god, men försenade regn i de norra delarna av landet har pä nyttorsakat en hungerkatastrof. Mer än tre miljoner människor är drabbade.Katastrofomrädet kontrolleras till stor del av motståndsrörelserna i norr. Industrin är tillstörsta delen statsägd och inriktad på vidareförädling av inhemska råvaror. Dess bidrag till den totalaproduktionen är . Investeringarna är otillräckliga för en snabbindustriell utveckling. Bristen på utländsk valuta är därvid enförsvärande faktor. Transportnät och annan infrastruktur i landet är dåligtutbyggda. Utbyggnaden avhälsostationer på landsbygden och utbildning av sjukvårdare ökar i snabbtakt. I den alfabetiseringskampanj som inleddes sedanberäknas 11 miljoner vuxna, varav största delen kvinnor, ha deltagit. avalla barn i skolåldern har tillgång till primärskoleutbildning. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1982/83 och 1983/84.Avtalet omfattar . Biståndet utgår i form av stöd till sektorerna: undervisning,lantbruk, skogsbruk, hälsovård och vattenförsörjning. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): 1983/84:100 Bilaga 5 204 Reservationen förklarasav den exceptionella katastrofsituationen i landet. Större delen avreservationsmedlen har uppkommit som följd av försenade utbetalningar tilllantbruk, skogsbruk och undervisning. I samarbete medVärldsbanken och Internationella jordbruksutvecklingsfonden () genomförsett program som omfattar utbyggnad av producentkooperativ, personalutbildning,markvård och personalbistånd. stöds också ett projekt förlandsbygdsutveckling, ARDU, vilket står som modell för decentraliserad regionalutveckling i landet. En kartinsats har inletts. Det svenska stödet tilllandsbygdsutveckling har lett till en ökad livsmedelsprodukfion och till höjdainkomster för bondebefolkningen. Insatserna syftar tillatt förbättra plantering och skötsel av skog. Målen för plantproduktion ochplantering uppfylls väl. En skola för utbildning av skogspersonal och ettförsökscentrum för tillverkning av träprodukter ingår i programmet.Byskogsbruket ägnas nu ökad uppmärksamhet. För att uppföraprimärskolor på landsbygden ges stöd genom leveranser av byggnadsmaterial ochannan utrustning. Skolbokspapper och läromedel inköps, varvid stora delar avbiståndet leder till upphandling i . Stödet avser utbyggnad avhälsovården på landsbygden och koncentreras på utbildning av personal. Stödutgår även för ett (). 1983/84:100 Bilaga 5 205 Programmet för attförbättra vattenförsöijningen i den torkdrabbade har varitframgångsrikt. Som en följd av situationen i landet har större insatser änplanerat genomförts. En fond förkonsultstudier och speciella utbildningsinsatser har varit verksamma. Ettkarteringsprogram kommer att inledas och arbetet med upprustning av en fabrikför barnmatstillverkning pågår. Ett markvårdsprogram iWollo-regionen, som i samarbete med WFP inleddes , finansieras med medelfrån anslagsposten särskilda program. Stöd utgär vidare till enförsöksanläggning för tillverkning av byggnadsmaterial, till ett försöksprojektför vattenförsörjning samt till ett energiprojekt. SAREC slöt ijuli 1982 ett tvåårigt avtal omforskningssamarbete med den etiopiska . Avtalet omfattarbl a hälsovård, energi- och botanisk forskning, och registrering avjordbävningar. Avtalet omfattar totalt . I har ett vattenprojekt om 3,5milj kr påbörjats. Projektet syftar till att undervisa kvinnor i att byggaanläggningar, sköta det tekniska underhållet, administrationen och ekonomin. Förinsatser genom enskilda organisationer utbetalades /83 10 miljkr. Under /83beviljades sammanlagt för katastrofbistånd med anledning av denhungerkatastrof som ånyo drabbat . Under innevarandebudgetår har specialenheten för katastrofhjälp inom beredskapsstyrkan förFN-tjänst genomfört en insats för iordningsstäl-lande av lastfordon föreffektivare distribution av förnödenheter till drabbade områden.