prop · G703164 · 1983-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär att regeringen skall utse dels som f. n. ordförande ochvice ordförande, dels fem, mot f. n. två, andra ledamöter. Den nuvarandefördelningen mellan de i börsstyrelsen representerade intressegrupperna gerenligt riksförbundets mening en lämpligare balans. Även i detta sammanhang börhållas i minnet att fondbörsen står under bankinspektionens fillsyn. I det remitterade förslaget har antalet medlemmar ibörsstyrelsen angivits till tretton. Däri ingår då börschefen som självskrivenledamot. Enligt samfundets mening bör börschefen stå självständig i förhåUandetill styrelsen och således som föredragande i styrelsen ha tjänstemans ställning.Samfundet föreslår därför att styrelsen utgöres av elva ledamöter varvidordförande, vice ordförande och fem andra ledamöter utses av Regeringen. Mot bl.a. bakgmnd av att det är börsstyrelsens uppgift atttillsätta och entlediga börschef är det samfundets mening att det i lagtextenkommer till Prop.1983/84:164 58 uttryck att denne intar en i förhållande till styrelsensjälvständig ställning samt att han har närvaro- och yttranderätt vidstyrelsens sammanträden jämte rätt att reservera sig mot styrelsens beslut. Somföljd av förslaget ovan om börsstyrelsens sammansättning bör förslaget om tiUsättandeoch entledigande av börschef i § 6 ändras till sju ledamöter samt förslaget i §8 till sex andra ledamöter. Samfundet avstyrker förslagen om utökning av börsstyrelsensamt om ändring av beslutsreglerna. Som även konstateras i promemorian fungerarstyrelsen tUlfredsställande med nuvarande sammansättning, och erfarenhetsmässigtmedför en ännu störte styrelse ett mindre effektivt styrelsearbete. Samfundetkan inte finna att några sakliga skäl talar för en förstärkning av detallmännas representation och inflytande i styrelsen, och särskilt inte för enså långtgående förstärkning att det allmännas företrädare ensamma utgör enkvalificerad majoritet. Med utgångspunkt i förslag från fondbörsutredningen (SOU1973:60 Fondbörsen) fattade statsmakterna beslut om nya regler förbörsstyrelsens sammansättning (prop. 1974:178, NU 58, rskr 370, SFS 1974:848),att gälla från . betonade (s. 54) att det är av viktatt antalet ledamöter i styrelsen inte sätts så högt att styrelsenseffektivitet äventyras. En utökning av antalet styrelseledamöter bör därförenligt SARF's mening begränsas till ytterligare två ledamöter, dvs. från niotill elva ledamöter. I sammanhanget kan vidare framhållas de svårigheter somkan vara förenade med att tillämpa någon form av cirkulationssystem försuppleanternas medverkan, eftersom det inte sällan förekommer att ett och sammaärende behandlas under flera styrelsesammanträden. Därest en sådan utökning befinnes lämplig beträffandeantalet styrelseledamöter, finner SARF det angeläget att SARF - liksomSveriges och Svenska Handelskammarförbundet- anförtros attsjälvt få utse en ledamot jämte suppleant med särskild uppgift att tillvarataden aktiesparande allmänhetens intressen. Till skillnad från vad som sägs ipromemorian anser SARF vidare att det ej finns anledning att till ledamot utseen fristående expert i aktiehandelsfrågor. Vidare anser SARF av principiellaskäl att börschefen, som är föredragande i styrelsen, ej bör vara ledamot avstyrelsen. Med accepterande av promemorieförslaget i övrigt skulle antaletledamöter då uppgå till elva. Med en sådan lösning skulle i styrelsen ingå sexledamöter utsedda av det allmänna (varav Regeringen utser ordförande och viceordförande) och fem ledamöter valda av börsmedlemmarna och enskildaintresseorganisationer. Skulle antalet ledamöter i styrelsen komma att bestämmastill annat Prop.1983/84:164 59 antalän elva vidhåller SARF sitt önskemål att självt utse en ledamot jämte suppleant.Skulle detta önskemål ej bifallas hemställer SARF under alla omständigheter attRegeringen regelmässigt låter SARF efter överläggningar nominera en ledamotjämte suppleant. SFFhar i ett fidigare remissyttrande tillstyrkt framställning från SHIO-Familjeföretagenmed förslag om att SHIO ges rätt att utse en ledamot i börsstyrelsen. SFFfinner ingen anledning frångå sitt tidigare ställningstagande i den frågan. Omkretsen av styrelseledamöter som utses av regeringen utökas enligt promemorianförordar vi att det i lagtexten (5 § FL) explicit anges vilka intressen de avregeringen utsedda 5 styrelseledamöterna skall företräda, så som detta beskrivspå sid. 6 i promemorian. Det är angeläget att styrelsens intressesammansättningpå detta sätt slås fast i uttrycklig lagstiftning, så att regeringens nya maktöver utnämningarna inte leder fill att styrelsen politiseras eller förvandlastill en regeringens förlängda arm. 2.2.20 och Bakgrunden till den nuvarande sammansättningen av börsstyrelsen - dvs.med majoritet för det allmänna - är den viktiga samhällsfunktion som börsenfyller. I promemorian föreslås , närmast med hänsyn till den allt viktigareroll i samhällsekonomin som aktiehandeln spelar, en ytterligare förstärkning avdet allmännas representation i styrelsen. Följden av förslaget blir därmed omdetta genomförs att de av det allmänna utsedda ledamöterna kommer att bildaerforderlig kvaUficerad majoritet i de fall detta krävs för beslutsförhet. Organisationernavill inledningsvis framhålla att den föreslagna utvidgningen av det allmännaintresset i styrelsen enligt organisationernas mening är opäkallad utifrån ettvisat behov. Detta jävas inte heller av vad som sägs i promemorian. Tvärtomframhålls i denna att börsstyrelsen med sin nuvarande sammansättning i alltväsentligt kunnat bemästra de problem som uppstått inom handelnpå fondbörsen. Enligt organisationernas mening saknas det fog för antagandeatt inte detta också skulle komma att gälla för framtiden. Det allmännasmöjligheter att påverka verksamheten vid fondbörsen måste enligtorganisationernas mening således anses vara tillfredsställande tillgodosettgenom det majoritetsinflytande i börsstyrelsen som redan föreligger ikombination med den tUlsyns-verksamhet som det allmänna utövar genombankinspektionens försorg. Organisationernavill härutöver framhålla att en utvidgning i enlighet med förslaget föranledersåväl principiella som praktiska synpunkter. Vad först gäller förslagetspraktiska konsekvenser finns anledning att studera 1983/84:164 60 börsstyrelsens sammansättning i ett historiskt perspektiv.Sålunda uttalade fondbörsutredningen (SOU 1973:60 s. 54) att "vadbeträffar det totala antalet ledamöter i styrelsen bör erinras om vikten attantalet ej sätts så högt att styrelsens effektivitet äventyras".Organisationerna vill här understryka att om innehållet i detta uttalanderådde vid remissbehandlingen stor enighet hos remissinstanserna även om i andradelar en avvikande mening uttalades. Det är organisationernas mening atteffektiviteten i styrelsearbetet inte bör spela en mindre framträdanderoll än vad som varit fallet historiskt. Snarare förhåller det sig på motsattsätt - dvs. det naturliga borde vara att eftersträva en ökad effektivitet -just av de skäl som anförts i promemorian för en utvidgning av styrelsekretsen.I detta sammanhang vill organisationerna också framhålla de svårigheter som kanvara förenade med att tillämpa någon form av cirkulationssystem försuppleanternas medverkan, eftersom det inte sällan förekommer att ett och sammaärende behandlas under flera styrelsesammanträden. Härefter vill organisationerna ta upp vissa frågor avprincipiell natur som aktualiseras av den föreslagna utvidgningen av styrelsen.Av de nu föreslagna tretton ledamöterna utser regeringen ensam sju och riksbanks-ochriksgäldsfullmäktige en. Nuvarande ordning med två tredjedels majoritet vidvissa viktiga styrelsebeslut innebär att åtminstone en av de ledamöter, sominte utsetts av det allmänna, måste biträda beslutet. Den nu föreslagnaordningen med krav på att minst åtta ledamöter skall biträda motsvarande beslutinnebär däremot att de av det allmänna utsedda ledamöterna bildar erforderligkvalificerad majoritet. Om förslaget genomförs ställs inte endast Stockholmsfondbörs vid en internationell jämförelse i en omotiverat unik position.Dessutom medför den föreslagna ändringen att beslutsförhetsreglerna i deaktuella fallen kan på motsvarande sätt som varit falletfungera som korrektiv mot avsaknaden av uttryckliga besvärsregler ilagstiftningen. Organisationerna uppfattar detta förhållande som en mycketgenomgripande förändring av principiell natur och anser att fondbörssom en fristående offentlig-rättslig juridisk person härigenom klart fårkaraktär av statlig myndighet. Detta i sin tur reser bl.a. frågan ombesvärsrätt över börsstyrelsens beslut, även med utgångspunkt från svenskainternationella åtaganden. Mot bakgrund av det sagda avstyrker organisationernaförslaget i denna del. Om likväl en utökning anses böra ske av antaletstyrelseledamöter, skulle organisationerna i och för sig kunna acceptera attbörschefen ingår i styrelsen. Med hänsyn till att denne ändock deltar i börsstyrelsenssammanträden skulle detta inte påverka styrelsearbetets effektivitet. Organisationerna vill dock peka på att en inte oväsentligdel av börsstyrelsens uppgift består i att se till att handeln på fondbörsensker under förhållanden som överensstämmer med gällande lagar samt med god affärssed. I denna roll kan börsstyrelsen sägas fullgöra en "dömande" Prop.1983/84:164 61 Börschefen fullgör normalt den utredandefunktionen på börsstyrelsens uppdrag när det gäller ifrågasatta överträdelserav regelsystemen. Börschefens roll kan härvid närmast liknas vid åklagarensinom det allmänna rättsväsendet. Dessutom förekommer inte sällan informella kontaktermellan börschefen och företag, vid vilka börschefen uppenbarligen uppfattas sompart. En fråga som varit föremål för sådana förestående kontakter kan senarekomma under styrelsens prövning. Börschefen skulle således i dessa fall på ettmarkerat sätt riskera till nackdel för börsstyrelsens förtroende - att kommaatt inta dubbla roller. Vid en sammantagen bedömning anser organisationerna därföratt inte heller börschefen bör ingå i börsstyrelsen. Vidare föreslås en utökning av börsstyrelsen från nio tilltretton ledamöter med fler representanter för det allmänna. Detta motiveras avstarkt ökad aktivitet på aktiehandelns område och oetiska inslag i börshandeln.TCO tillstyrker förslaget om utökning då det anses innebära att det allmännaförtroendet för Börsens verksamhet stärks. Vidövervägandet av frågan om börsstyrelsens sammansättning vill TCO framhålla attbeslut som fattas av börsstyrelsen ofta får direkta konsekvenser för börsensanställda. Av detta skäl är det naturligt att börsens anställda får enrepresentation i börsens styrelse. Detta ligger också i linje med tankarnabakom lagen om styrelserepresentation. Emellertid påverkas också arbetet för deanställda i banker och fondkommissionsbolag på ett direkt sätt av börsstyrelsensbeslut. Sammantaget motiverar detta att , sominrymmer alla dessa olika grupper av anställda, ges representation ibörsstyrelsen. 2.2.22 finansanalytikers förening (SFF) anser för sin del attbörsstyrelsen i sin hittillsvarande sammansättning har visat sig ha förmåga atthantera de problem som den snabba ökningen av börsomsättningen och antalet börsregistreradeföretag har medfört. En viss förstärkning av börsstyrelsens professionellakompetens kan emellertid vara en fördel. En alltför stor styrelse medföremellertid snarare en effektivitetsminskning. Föreningen tycker för sin del atten ökning med två ledamöter är tUlräcklig. Promemorians argument att skattefondsparandet/allemanssparandetär motiv för förstärkt representation för det allmänna är knappast hållbart.Det är väl känt att trots nämnda åtgärder har hushållens aktieägande gåtttillbaka även inklusive ägande via aktiefonder. Föreningen anser för sin delatt det väsentliga är att tillkommande ledamöter har professionell kompetensinom aktiehandelns område. Av denna grund tillstyrkes förslaget att börschefeningår i börs."tyrelsen. Vad gäller de ledamöter som regeringen utser ärför närvarande en representant för . 1983/84:164 62 gesFinansanalytikers Förening anser att det på motsvarande sätt vore lämpligt omen ledamot utsågs från föreningen. SFFär en oberoende ideell förening som omfattar den övervägande delen av Sverigesfinansanalytiker och innehåller betydande kunskap om akfiemarknadens funknonssätt.Föreningen har också akfivt verkat för att förbättra företagens informationsgivningoch för att etablera vissa etiska normer för finansanalyfikernas arbete. 3 Undantag från börsmonopolet Yttrandeöver bankinspekfionens framställning om ändring i 2 § lagen(1979:749) om m.m. (undantag från börsmonopolet) haravgetts av fuOmäktige i riksbank, styrelsen för fondbörs.Svenska fondhandlareföreningen. , föreningsbankers förbund. Post- och ,, , , ,i (LO), Centralorganisationen /SR,(), , Aktiefrämjandetoch . PK-bankenhar förklarat att banken instämmer i det av bankföreningen avgivna yttrandet. Fullmäktigesi riksbank, VPC:s och /SR:s remissyttranden innehåller i huvudsakendast att framställningen tillstyrks eller lämnas utan erinran. Övrigaremissinstanser har i huvudsak anfört följande: Somnämnts i bankinspektionens framställning fanns i tidigare börslagstiftninginte någon definition av begreppet börsverksamhet. Enligt 1 § första stycket LSF'förstås med begreppet "att köp- och säljanbud beträffande fondpapperregelbundet vid offentligt upprop eller på liknande sätt sammanförs för handeloch notering av kurs". Bestämmelsens närmare innebörd har angetts ilagrummets förarbeten (prop. 1978/79:9 sid. 194). I 2 § LSF stadgas vidare attbörsverksamhet får utövas här i riket endast av . Ianslutning fill den s. k. nordenfalkska utredningens förslag angående de småoch medelstora företagens finansiella situafion (SOU 1981:95) belystes denföreslagna OTC-marknadens förhåUande fill börsmonopolet (prop. 1981/82:116 sid.11-14). Senaständrad SFS 1982:547. 1983/84:164 63 Möjlighetenatt via OTC-notering nå kapitalmarknaden har mötts med stort intresse frånnäringslivet. På listan finns f. n. 35 bolag upptagna. Ytteriigare ett stortantal förbereder sig för en sådan notering. Den omsättningsstatistik tillvilken bankinspektionen hänvisat i sin framställning speglar en akfiehandel avbetydande omfattning. Detta är enligt börsstyrelsens mening en i de flestahänseenden mycket positiv utveckling. Via OTC-marknaden har öppnats möjlighetför mindre och medelstora bolag att externt generera det kapital som behövs förfortsatt fillväxt. En annan fråga är om OTC-handeln utvecklats tillfondbörsverksamhet i LSF:s mening. Börsstyrelsen konstaterar att på OTC-marknadensammanförs regelbundet köp- och säljanbud avseende listans aktier.Detta sker i med användande av krittavlor på vilka börsmedlemmarna beredstillfälle att anteckna köp-, sälj- och betalkurser. Medlemmarna utnyttjar dennamöjlighet och noteringarna på krittavlorna publiceras i tidningarna.Det handlar alltså om en daglig handel med akfier i 35 bolag, några av dessa aven storleksordning och med en aktieomsättning i paritet med flera börsbolags. Anbudsgivningen,som omfattar samtliga bolag, är koncentrerad och föremål för dagligrapportering i tidningarna. För jämförelse kan nämnas att den s. k. fondhandlariistanupptog aktier i 42 bolag med en daglig rapportering liknande OTC-marknadens. Motbakgrund av anförda förhållanden kan konstateras att OTC-marknaden utvecklatspå ett annat sätt än vad som förutsatts lagstiftningsärende.Tvärtemot vad som uttalades har OTC-marknaden utvecklats till en regelbundenhandel, som erinrar om och i vissa hänseenden - delvis till följd av denallmänna utvecklingen på aktiemarknaden - överträffar den börsverksamhet somtidigare bedrevs på den s. k. fondhandlariistan. Ansvaret för sistnämndaverksamhet fördes successivt över på börsstyrelsentill följd av det då införda börsmonopolet. Viden samlad bedömning av samfiiga omständigheter är enligt börsstyrelsens mening,oavsett om krittavlor eller bildskärmar används, OTC-handeln sådan den nugestaltar sig - oaktat att den inte ligger under börsstyrelsens ansvar - attanse som börsverksamhet. Om en OTC-handel av i huvudsak nuvarande modell skallbehållas, är det därför nödvändigt att ändra börslagstiftningen. Det finnsenligt styrelsens mening i och för sig skäl för att nu vidta en sådan ändringgenom ett så litet ingrepp som möjligt och utan att rubba väsentligaförutsättningar för OTC-marknadens fortsatta utveckling. Bankinspektionensförslag om undantag för OTC-handeln i LFS:s monopolparagraf är ett sådant lagteknisktlitet ingrepp. Emellertidvill styrelsen erinra om de skäl som anfördes för att samla ansvaret för allbörsverksamhet hos börsstyrelsen. En bärande tanke var att ställabörsverksamheten under statlig auktorisation och kontroll i syfte att så långtsom möjligt ge den enskilde kapitalplaceraren och allmänheten bästa möjligaskydd. Utövande av börs verksamhet innefattade vidare vittgående befogenheteroch ansvar för beslut och åtgärder som i många fall Prop.1983/84:164 64 var av stor ekonomisk betydelse för både enskilda företagoch marknaden i stort (se ytterligare härom prop. 1978/79:9 sid. 161 164).Enligt börsstyrelsens mening är dessa skäl alltjämt bärande. På andra håll - t.ex.Unlisted securities märket i , Le second marché i och Börs tre iKöpenhamn - har parallella marknader av den svenska OTC-marknadens typinordnats under respektive börsstyrelses ansvarsområde. Styrelsen anser starkaskäl tala för att överväga en sådan ordning också i . Detta bör göras -sedan ytterligare erfarenheter vunnits - i samband med en fullständiggenomlysning och utvärdering av OTC-marknaden. I avvaktan på resultatet häravkan börsstyrelsen - som en provisorisk åtgärd - godta bankinspektionensförslag. Som framhållits i inspektionens framställning bedrivs OTC-handelnf. n. på ett primitivt och föga rationellt sätt. Börsstyrelen anser detangeläget att effektivisera förfarandet och ta i anspråk de tekniska hjälpmedelsom finns. För att utveckla erforderliga datorprogram och vidta övriga åtgärderkrävs emellertid viss förberedelsetid. Börsstyrelsen föreslår att i ett förstasteg de av bankinspektionen föreslagna åtgärderna vidtas. Det torde varamöjligt att - med övergivande av krittavlorna övergå till handel i börshusetvia budgivningsterminaler . Därefter är det enligtbörsstyrelsens uppfattning viktigt att så fort som möjligt i ett andra stegsprida information om OTC-handeln via fondbörsens skilda externainformationssystem. I tydlighetens intresse föreslås att 2 § LSF ges följandelydelse: "Fondbörsverksamhet får här i riket utövas endast avStockholms fondbörs (börsmonopolet). Frånbörsmonopolet undantas den fondbörsverksamhet som kan följa av att avtalträffats mellan en fondkommissionär och ett aktiebolag om att fondkommissionärenpå begäran skall ange de kurser tiU vilka han är beredd att köpa och säljaaktier i bolaget. OTC-marknaden har - glädjande nog - såväl vad gällerantalet noterade företag som omsättning i dessa företags aktier blivit en storframgång. instämmer i bankinspektionens uppfattningatt det icke är ändamålsenligt att bedriva handel i på de krittavlorsom finns i utan att börsmedlemmarna bör beredas möjlighet attanvända sig av de budgivningsterminaler som börsen tillhandahåller. Detnuvarande systemet med notering av kurser på krittavlor har förorsakat storolägenhet för börsmedlemmarnas ombud på börsen och ger icke hellertillfredsställande information till allmänheten om kursutvecklingen i OTC-papperen. tillstyrkerbankinspektionens förslag om ändring av 2 § lagen om ,innebärande att köp- Prop.1983/84:164 65 ochsäljanbud regelbundet må sammanföras i ' lokaler för handeloch notering av sådana aktier som omfattas av market-maker-avtal. Vidtillkomsten av det s.k. märket makersystemet (OTC-marknaden) konstaterades attdet skulle bli fräga om en handel med oregistrerade papper visserligen inomStockholms fondbörs lokaler men i sådana former som uppenbarligen inte kundeanses som fondbörsverksamhet. OTC-marknaden har utvecklats mycket starkt. F.n.35 bolag har introducerats på marknaden, omsättningen är hög och i flertaletbolag förekommer en daglig handel. Med hänsyn härtill har bankinspektionenfunnit att det är ändamålsenligt att handeln hanteras på de krittavlorsom finns i och på vUka börsmedlemmarna .bereds fillfälle attanteckna köp-, sälj- och betalkurser. Enligt inspektionens mening börbörsmedlemmarna beredas möjlighet att också för handel i ibörshuset använda sig av de budgivningsterminaler som f. n. utnyttjas under efterbörsen.Enligt bankinspektionen skulle emellertid den angivna förändringen medföra atthandeln i uppenbart innebär en form av fondbörsverksamhet.Bankinspektionen förordar därför att för handeln inom det s. k. märket makersystemetundantag görs från ' monopol på fondbörsverksamhet. Bankföreningenvitsordar inspektionens framställning av de nackdelar som det faktiskahanterandet av en inom men utanför fondbörsen bedriven handel i OTC-aktiermedför. Föreningen tillstyrker därför att ett genombrott i börsmonopolet görssåtillvida att det moderna bildskärmsystem som finns inom kananvändas också för OTC-marknaden. Den i detta syfte föreslagna ändringen bördock enligt bankföreningens mening förtydligas för att inte, vilket ej helleravsetts, möjlighet skall öppnas för fondbörsverksamhet utanför . Dennabegränsning bör således komma till synes också i lagtexten genom att i detföreslagna 2 § andra stycket t.ex. ange att paragrafens första stycke "ejutgör :- :-hinder för att i ' lokaler köp- och säljanbudregelbundet sammanförs för handel och notering av sådana aktier." Sparbanksföreningenhar inget att invända mot bankinspektionens uppfattning att den ifrågavarandeaktiehandeln utgör en form av fondbörsverksamhet. Föreningen kan även instämmai inspektionens karaktäristik över det sätt på vilket denna hantering bedrivs.Detta får utan tvekan de konse-venser som beskrivs i framställningen. Detär emellertid enligt sparbanksföreningens mening angeläget att han-5 1983/84. 1983/84:164 66 delnmed kan fortgå inom ramen för nuvarande system och att dennaverksamhet kan bedrivas under rationella och ändamålsenliga former. Mot dennabakgrund får inspektionens förslag hälsas med tillfredsställelse.Sparbanksföreningen utgår härvid från att det i så fall för aktiehandeln inommärket makersystemet ges möjlighet att anlita bl.a. det moderna bildskärmsystemsom finns i . Medhänvisning till vad ovan anförts tillstyrker sparbanksföreningen bankinspekfionensförslag. SFFvill gärna tiUstyrka förslag som innebär att handeln med kan skötaspå ett mera rationellt sätt än . Huruvidadet av bankinspektionen framlagda förslaget är erforderligt ur lagteknisksynpunkt för att den praktiska hanteringen skall kunna tillgå på det angivnaoch önskvärda sättet kan SFF inte bedöma. Enfråga som möjligen bör övervägas i detta sammanhang är om den föreslagna ochur rationell synpunkt praktiska hanteringen av OTC-handeln kan få betydelseför den prövning som alltid måste ske när handeln med viss OTC-aktie blivit såregelbunden att aktien bör avföras från OTC-listan och överföras tiU A: 1-eller A: 2-listorna. SFF fömtsätter att lagändringen som syftar till att medmodern teknik underlätta OTC-handeln -inte kommer att innebära någon förändringbeträffande hittUls tillämpade princip att OTC-marknaden skall vara förbehåUenaktier i vilken handeln inte är regelbunden. Förbundetvill inledningsvis uttala sitt gUlande över den utveckling som OTC-marknadenunder har genomgått. En motsvarande utveckling under denärmaste åren framstår inte som osannolik utan är enligt mångas bedömningsnarare trolig. Förbundet finner det mot bakgrund härav angeläget att enteknisk anpassning tiUåts ske för att åstadkomma en så rationell ochadministrativt smidig hantering som är möjlig. Förbundet vill därför anslutasig till bankinspektionens förslag att börsmedlemmarna bereds möjlighet attockså för handel i i använda sig av de budgivningsterminalersom f. n. utnyttjas under efterbörsen.