prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Föräldrapenning i sambandmed barns födelse och särskild föräldrapenning används fortfarandehuvudsakligen av mödrarna. var det av de ersättningsberättigadefäderna som utnyttjade rätten till föräldrapenning i samband med barns födelse.Ersättning utgick för . Bland de familjer som utnyttjaderätten till särskild föräldrapenning använde fadern i av fallen någondel av ersättningstiden. En förvärsarbetande förälder som tillfälligtbehöver stanna hemma och ta vård om barn i samband med sjukdom eller liknandehar - utöver de tider jag nämnt i del föregående - rätt till föräldrapenningunder och barn . Under år 1982utnyttjade drygt hälften av de ersättningsberättigade familjerna dennaföräldrapenning under genomsnittligt . Bland de föräldrar somuppburit föräldrapenning var fäder som också tog ut av alla ersattadagar, inklusive fäders särskilda ersättning i samband med barns födelse. En kvinna som i graviditetens slutskede på grundav arbetets art inte kan fortsätta i sitt normala arbete har rätt tillomplacering till ell lämpligare arbete. I den mån omplacering inte kan ordnashar hon rätt till havandeskapspenning under från och med densextionde till och med den elfte dagen före den beräknade nedkomsten. Under år1982 var det ca 8 000 kvinnor som fick havandeskapspenning. De totala kostnaderna för föräldraförsäkringensförmåner beräknas för nästa budgetår till närmare 5 050 milj. kr. Enligt definansieringsregler som gäller täcks av kostnaderna genom arbetsgivarnasoch egenföretagar-nas socialavgifter till sjukförsäkringen och genom statsbidrag,vilket innebär att ca 755 milj. kr. faller på statsbudgeten. har avlämnat ettbetänkande (SOU 1982:36) med förslag till enklare regler inomföräldraförsäkringen. Utredningen har vidare överlämnat ettbetänkande (SOU 1983:30) om utbyggd havandeskapspenning m.m. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 42 Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag om att en proposition i dessa frågor skall lämnas tillriksdagen . Lagen (1978:410) om rän till ledighet för vårdav barn m.m. ger föräldrar rätt att vara helt lediga från arbetet eller attförkorta sin dagliga arbetstid till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rättenlill heltidsledighet gäller så länge föräldern vårdar barn under ett och etthalvt års ålder. Rätten fill förkortad arbetstid till i vanliga fall sex timmarper dag gäller till dess barnet är eller har avslutat det förstaskolåret. Denna rätt till ledighet är fristående från ersättningsreglerna inomföräldraförsäkringen. Föräldrarna har dock alltid rätt till ledighet från sinanställning under tid då ersättning utgår från föräldraförsäkringen. Iledighetslagen regleras också rätten för gravida kvinnor att få omplaceringfill andra arbetsuppgifter. Föräldrar som harhandikappat barn i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionenför en förtidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag.Den 1 januari 1984 fårdessa föräldrar en extra förstärkning av samhällets stödgenom att vårdbidraget höjs till av basbeloppet, dvs. Fr. o. m. inkomståret1983 kan en del av vårdbidraget utgå som skattefri ersättning för de särskildakostnader som handikappet medför. I övrigt beskattas vårdbidraget som inkomstoch blir ATP-grundande för den förälder som svarar för omvårdnaden av barnet.Vårdbidrag utgår f.n. för ca 13 000 barn. Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte helt beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskott utgår av basbeloppet vilket innebär . per årvid basbeloppet . Barn vars föräldraravlidit får ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inte änkepension ellerbarnpension från ATP utgår. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidne förälderns arbetsinkomst. Utvecklingen av defekonomiska stödet till ensamförsörjande föräldrar i form av bidragsförskott ochbarnpension framgår av följande sammanställning som visar antal barn samtkostnader i milj.kr. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 43 Ett flertal utredningar har den senastetiden behandlat samhällets ekonomiska familjestöd. har lagt framett slutbetänkande (SOU 1983:14) med enkartläggning och analys av barnfamiljernas ekonomi samt en beskrivning av konsekvenserna av ett antalomfördelningsmodeller. Ensamförälderkommitténhar i sitt betänkande (SOU 1983:51) gjort en översyn av samhällsstödet till deensamstående föräldrarna och deras barn. Kommittén föreslår bl.a. ändraderegler för beräkning av underhållsbidrag samtvissa förbättringar i bidragsförskottssystemet. togi sitt betänkande (1982/83:12) upp frågan om den framtida familjepolitikens utformning.Utskottet ansåg att regeringen borde göra en samlad översyn av familjepolitikenoch hänvisade till familjeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén.Riksdagen godkände vadutskottet anfört. Jag har därförtillsatt en familjeekonomisk beredningsgrupp med representanter förstatsrådsberedningen samt för social-, finans-, jordbruks-, utbildnings-,arbetsmarknads- och bostadsdepartementen. Beredningsgruppen som började sittarbete skall väga samman de förslag som olikakommittéer har lagt fram inom familjepolitikens område. 5 486 998 223 5 890 000 000 5 710 000 000 Allmänna barnbidragutgår fr.o.m. denl med . och barn under 16års ålder. Från samma datum utgår därutöver ett flerbarnstillägg med ett halvtbarnbidrag fill familjer med tre barn och med ytterligare ett barnbidrag förvarje ytterligare barn. Fr.o.m. får även 16-19-åringar somstuderar medräknas vid bedömningen av rätt till flerbarnstillägg. Kostnadernatäcks helt av statsmedel. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 44 av barnbidragen handhas av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna finns i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, senast ändrad 1983:336). Verket beräknarmedelsbehovet för /85 till 5 710 milj. kr. Beräkningarna grundaspå bidragsbeloppet . och befolkningsprognosför riket . Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigadebarn vara ca 1 624 000 vid utgången av . Som jag inledningsvis nämnt har jag tillsatt enfamiljeekonomisk beredningsgrupp som skall göra en översyn av detfamiljeekonomiska stödet. Jag föreslår därför inte någon höjning av beloppenför det allmänna barnbidraget. Med beaktande av det minskade antalet barn ibidragsberät-tigad ålder beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 5710 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmännabarnbidrag för /85 anvisa ett förslagsanslag av 5 710 000 000kr. Från anslaget täcksstatens andel () av kostnaderna för föräldraförsäkringen i form avföräldrapenning vid vård av barn samt havandeskapspenning. Föräldrapenning utgårunder i anslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomsttill familjen. Föräldrapenningen utgår med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten dock lägst med en garantinivåpå . Ersättningen utgår till den av föräldrarna som stannar hemmaoch vårdar barnet. Föräldrarna har ocksårätt till särskild föräldrapenning under sammanlagt för varje barnsom fötts efter . Under tre av dessa månader utgår ersättningmed samma belopp som den egna sjukpenningen dock lägst garantinivån. Underövriga utgår ersättning till alla enligt garanlinivån. 1983/84:100 Bilaga 7 45 En förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt ta vård om barn har också rätttill föräldrapenning under per barn och år. Dennaföräldrapenning för tillfällig vård av barn kan utgå när barnet eller dessordinarie vårdare är sjuk samt när förälder behöver följa med barnet fillbarnavårdscentral m.m. Rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av barngäller också under för fadern i samband med barns födelse. Blivande mödrar, somunder graviditetens senare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta isitt normala arbete och inte kan omplaceras, har rätt till havandeskapspenning.Denna utgår tidigast från den sextionde dagen före den beräknade förlossningenoch längst till den tionde dagen , dvs. under högst 50dagar. Havandeskapspenning utgår med samma belopp som sjukpenning. Föräldraförsäkringen ären integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vad gäller finansieringensom administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningenfinansieras således till genom statsbidrag och till genomsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Bestämmelserna omföräldrapenning finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120). Riksförsäkringsverketberäknar de totala kostnaderna för föräldrapenning och havandeskapspenning till4 975 milj. kr. Anslagsbehovet för budgetåret1984/85 beräknas därmed till 750 milj. kr. Kostnadsutvecklingen förde olika förmånsslagen framgår av följande tablå, milj. kr. a) i samband med barns födelse b) för tillfällig vård av barn Med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på föräldrapenningen beräknar jag de totalakostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår till närmare 5 050milj. Därav avser ca 2 610 milj. kr. föräldrapenning i samband med barnsfödelse, ca 795 milj. kr. föräldrapenning för tillfälligvård av barn, ca 1 595 milj. kr. särskild föräldrapenning och ca Prop.1983/84:100 Bilaga 7 46 Statsbidragskostnaderna blir därmed avrundat 755 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till föräldraförsäkringenför /85 anvisa ett förslagsanslag av . Vårdbidrag för handikappade barn 1982/83 Utgift 365 000 000' 1983/84 Anslag 420 000 000' 1984/85 Förslag 405 000 000 ' Del av anslagetFolkpensioner Vårdbidrag utges tillföräldrar för vård i hemmet av barn om barnet behöversärskild tillsyn eller vård på grund av sjukdom eller handikapp. Ävenmerkostnader på grund av barnets sjukdom eller handikapp beaktas vidbedömningen av rätt till vårdbidrag. Vårdbidrag utges medbelopp som motsvarar hel eller halv förtidspension (folkpension jämtepensionstillskott) vilket fr.o.m. innebär 192 resp. avbasbeloppet. Av vårdbidraget kan en viss del bestämmas som skattefri ersättningför merkostnader. På grundval av 1983 årsregler och prisläge beräknar verket anslagsbehovet för vårdbidrag /85 till 380 milj.kr. Vårdbidrag beräknas utgå för 13 000 barn. De höjningar av folkpensionernas grundnivå.ochpensionstillskotten som har beslutat om (prop. 1983/84:40 SfU10, rskr. 85) påverkar även storleken av utgående vårdbidrag. Med hänsyn tagenhärtill och till prisutvecklingen beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår till 405 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vårdbidrag förhandikappade barn för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 1174 576 022 1983/84 Anslag 1 240 000 000 1984/85 Förslag 1310 000 000 Prop.1983/84:100 Bilaga 7 47 Bidragsförskott utgår förbarn under 18 årsomendast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som stårunder vårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsförskott kan också utgå närföräldrarna har gemensam vårdnad. Dessa barn garanteras ett generelltekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidrags-förskoH (omtryckt 1976:277,senast ändrad 1983:50). Med utgångspunkt i 1983års prisläge beräknar verket kostnaderna för bidragsförskott under budgetåret1984/85 fill 1 225 milj.kr. Antalet barn för vilkabidragsförskott utgår vid utgången av kan beräknas till drygt 250 000,vilket motsvarar av samtliga barn. av de utbetaladebidragsförskotten beräknas bli återbetalda av de underhållsskyldigaföräldrarna. På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn tagen fill prisutvecklingenberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 1310 milj.kr. Jag hemställer att regeringen förslår att till Bidragsförskottför /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Utgift 205 000 000' 1983/84 Anslag 226 000 000' 1984/85 Förslag .221000 000 ' Del av anslagetFolkpensioner Från detta anslag börbekostas barnpension från folkpensioneringen. Barnpension utges till barn somär och vars far eller mor eller båda föräldrarna haravlidit. Barnpension från folkpensioneringen utges av basbeloppet eller om barnet uppbär bidragsförskott avbasbeloppet. För barn vars båda föräldrar har avlidit utgör barnpensionen 31 %av basbeloppet efter vardera föräldern. Pensionen minskar om det även utgesbarnpension från ATP eller om modern får änkepension, men skall alltid utgesmed av basbeloppet. Barnpension från tilläggspensioneringenfinansieras direkt genom ATP-avgiften. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 48 Antaletbarnpensioner har minskat . uppgick antalet tillca 43 000 och beräknas uppgå till ca 38 000. Barnpensionensmedelbelopp beräknas uppgå fill av basbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderna för barnpensioner från folkpensioneringen under budgetåret1984/85 till 210 milj.kr. På grundval av beräkningar ochmed beaktande av prisutvecklingen beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 221 milj.kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBarnpensioner för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1983/84:100 Bilaga 7 49 Försäkring vid sjukdom, handikapp ochålderdom Under detta avsnittredovisas huvuddelen av den allmänna försäkringen, nämligen sjukförsäkring(inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering och allmän tilläggspension (ATP).Här redovisas också de kompletterande förmånerna hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg samt arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen, vårdbidrag för handikappade barn samt barnpensionredovisas under avsnitt C). Tillsammans skall dessa ersättningssystem ge enallmän grundtrygghet och ett skydd mot inkomstbortfall vid sjukdom, handikappoch när man blir äldre. Utbyggnaden och effektiviseringen av detta ekonomiskatrygghetssystem, som omfattar hela befolkningen, har skett successivt underflera decennier. Det är viktigt alt slå vakt om detta grundläggandevälfärdssystem inle minst i ekonomiskt kärva tider. Den svåra ekonomiska situationsom befinner sig i gör det nödvändigt att försöka begränsakostnadsutvecklingen även inom socialförsäkringens område. Detta måsteemellertid ske med stor varsamhet så att trygghetssystemets grundläggande drageller inriktning inte äventyras. Åtgärderna måste också få enfördelningspolitiskt rättvis effekt. har nyligenantagit regeringens förslag om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m (prop.1983/84:40 SfU 10, rskr 85). Det innebär bl.a. att reglerna för värdesäkringenav socialförsäkringsförmånerna, efter viss avräkning för den prishöjandeeffekten av devalveringen , har återställts lill vad som gällde föreden borgerliga regeringsperioden. Beräkningen av basbeloppet har såledesåterknutits till utvecklingen av konsumentprisindex. Värdesäkringen gäller nufullt ut för de prisförändringar som inträffar fr.o.m. . Det särskildatilläggsbelopp till basbeloppet som gällt vid beräkningen av pensionsförmånerm.m. omvandlas till extra uppräkningar avfolkpensionens grundnivå, pensionstillskotten och handikappersättningarna.Genom dessa uppräkningar får de ekonomiskt svagaste grupperna bland dehandikappade och äldre ett förstärkt ekonomiskt grundskydd . I syfte att begränsa kostnadsutvecklingen inomsocialförsäkringen har också beslutat om en skärpning av reglerna förinkomstprövning av hustrutillägg till folkpensionen fr.o.m. den 1 januari 1984.Ändringen innebär att reduktionsfaktorn höjs från en tredjedel till trefemtedelar av årsinkomsten. Vidare genomförs vissa utgiftsbegränsande åtgärderpå sjukförsäkringsområdet, bl.a. höjs patientavgifterna vid läkemedelsinköp ochvid läkarbesök. beslöt (prop.1981/82:22, SoU, 1981/82:12, rskr 1981/82:57) atl ge sjukvårdshuvudmännenmöjlighet alt ta ut inkomst-relaterade avgifter från pensionärer som vårdas påsjukhus i fall där ersättning för vården inte utgår från den allmännaförsäkringen. 4 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 beslutet förutsattes att tillämpningen avavgiftsreglerna skulle följas upp och redovisas för . En arbetsgruppmed företrädare för och har därför tillsattsför att göra denna uppföljning. Uppdraget har utvidgats till att belysaalternativa lösningar angående sjukhusvårdsavgift för pensionärer.Arbetsgruppen har avlämnat en delrapport av differentieradevårdavgifter (Ds 1983:13) och beräknas avge sin slutrapport . Det har gått lång tidsedan de grundläggande reglerna inom det allmänna pensionssystemet lades fast.Vi har också erfarenhet av ATP-systemet i praktisk funktion.Vidare har det nuvarande värdesäk-ringssystemets utformning diskuterats undersenare år. Det finns mot denna bakgrund anledning att nu aktualisera en översynav vissa frågor inom pensionsområdet. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om att en parlamentarisk utredning skalltillsältas för att göra en sådan översyn.' Av följande tabellframgår den beräknade ekonomiska omfattningen och finansieringen av denallmänna försäkringens olika huvudgrenar (inkl. de särskilda förmånerna förbarnfamiljer) samt delpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen,milj.kr. ' Enligt riksdagsbeslutavsätts dessa medel inte formellt till sjukförsäkringsfonden 2 Fondunderskotletvid årets slut beräknas understiga 100 milj.kr. 3 Härtillkommer som avdelas till löntagarfonderna. Som framgår avsammanställningen finansieras de här upptagna socialförsäkringarna fillstörsta delen av socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Denavgifisfinansierade delen har lill 1983 ökat från av detotala utgifterna. Utvecklingen framgår av följande tablå. 1983/84:100 Bilaga 7 51 Utvecklingen av utgifter och finansiering förden allmänna försäkringen, milj. kr. 3 Statliga medel, lån 2 Lån av statsmedel tillsjukförsäkringen på totalt 6 140 milj.kr. har återbetalats åren1979-1981 jämte ränta. Motsvarande lån till delpension åren1979-1982 pä 794 milj.kr. har börjat återbetalas med 210 milj.kr. och beräknasvara slutreglerat . Ersättningarna från denallmänna försäkringen är värdesäkrade genom anknytning till ett basbelopp somfastställs på grundval av den allmänna prisutvecklingen underföregående år. Basbeloppet har för fastställts till . Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (152 200 kr.år 1984), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor. Sjukförsäkringensersättningsregler för öppen sjukvård innebär att patienten vid läkarbesökbetalar en enhetlig avgift på f.n. högst . per besök i offentlig vård ochfr.o.m. per besök hos privatpraktiserandeläkare. betalar sedan ersättning enligt fastställd taxa tillsjukvårdshuvudmannen resp. läkaren. Motsvarande ersättningsregler gäller ävenför sjukvårdande behandling som utförs av annan personal än läkare.Patientavgiften är där f.n. . per besök vid offentlig vård och fr.o.m. den1 januari . per besök hos privatpraktiserande sjukgymnast. Överläggningar pågår medrepresentanter för sjukvårdshuvudmännen om ersättningarna från sjukförsäkringentill de offenlliga sjukvårdshuvudmännenfr.o.m. Avsikten är att resultaten från dessaöverläggningar skall redovisas för . För läkemedel betalar patienten fr.o.m. halva Prop.1983/84:100 Bilaga 7 52 kostnaden utöver ett karensbelopp på ,dock högst . för varje läkemedelsinköp. Kostnaderna därutöver betalasdirekt från sjukförsäkringen. Sjukförsäkringensutgifter för läkemedel har ökat kraftigt . ochriksförsäkringsverket har därför fått regeringens uppdrag att senast den 1april 1984 redovisa möjliga åtgärder för att reducera läkemedelskostnaderna medminst 100 milj.kr. under /85. För personer med stort behov av sjukvård ochläkemedel finns ett högkostnadsskydd. Skyddet gäller för lakar- ochtandläkarordinerade läkemedel samt för läkarvård och sjukvårdande behandling iprivat och offentlig öppen vård. Det innebär i princip att en person blirbefriad från ytterligare kostnader för läkemedel och vårdbesök när han har betalatavgift för 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller under entolvmånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. För barnfamiljergäller atl inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. När en försäkrad vårdas på sjukhus betalarsjukförsäkringen en vårdavgift till sjukvårdshuvudmannen med . per dag.För som den försäkrade vårdas på sjukhus görs avdrag frånhans sjukpenning. per dag, dock högst en tredjedel av denutgående sjukpenningens bruttobelopp. Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade fr.o.m. . Barnoch ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genomlandstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna förlandvård enligt tandvårdstaxan . och förkoslnader däröver. 1978 årstandvårdsutredning redovisar i sitt huvudbetänkande (SOU 1982:4) Tandvårdenunder 80-talet förslag till den mera långsiktiga utvecklingen påtandvårdsområdet. Utredningens slutbetänkande (SOU 1982:50) Revideradtandvårdstaxa innehåller förslag lill en reviderad tandvårdstaxa samtbedömningar av de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram ihuvudbetänkandet. De båda betänkandena har remissbehandlats. Avsikten är att enproposition med förslag om tandvårdens och tandvårdsförsäkringens framlidautformning skall läggas fram till . Kostnaderna försjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) beräknas för till 28 030milj. Kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1983/84:100 Bilaga 7 53 Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och lill av socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenföretagare. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen utgör av lönesumman. I följande tabell belysesutvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. Som framgår av tabellenhar antalet ersatta dagar minskat från 1978 fill 18,5 år1982, då nivån verkar ha stabiliserats. En minskning av det genomsnittligaantalet ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnadsminskning försjukförsäkringen med totalt ca 750 milj. kr. Sjukfallsstatisfikenvisar på stora regionala skillnader. Således har de tre storstadsområdenamarkant högre antal ersatta sjukdagar och antal sjukfall per försäkrad. Antaletersatta sjukdagar per försäkrad var 20,7 för , 25,0 förGöteborg och 21,1 för jämfört med 14,4 för och 15,2 för Hallandslän. Riksgenomsnittet var per försäkrad. Antal sjukfall perförsäkrad var 1,75 för , 1,59 för och 1,54 för jämförtmed 1,10 för och 1,11 för län. Medeltalet för riketvar 1,38 sjukfall per försäkrad. Prop.1983/84:100 Bilaga 7 54 Av följande tabellframgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall avolika längd . De långa sjukfallen svarar för av antaletsjukdagar men för av antalet sjukfall. Förde korta sjukfallen ärförhållandet det omvända. Vidare kan utläsas all de korta sjukfallens andel ökar. Den kostnadsmässigatyngdpunkten inom sjukpenningförsäkringen ligger således på de långa sjukfallen. Förden enskilde kan långa sjukskrivningsperioder också föra med sig negativakonsekvenser. Jag anser det därför angeläget både ur kostnadssynpunkt och inte minst ur denförsäkrades egen synpunkt att åtgärder vidtas för att underlätta rehabiliteringen av demsom drabbatsav sjukdom. gör kontinuerligt uppföljningar avförsäkringskassornas handläggning av långa sjukfall och rehabiliteringsärenden.Uppläggningen av rehabiliteringsarbetet behandlas på kurser och konferenser somverket anordnar för handläggare hos kassorna. Vidare har riksförsäkringsverketutarbetat en aktivitetsplan på rehabiliteringsområdet som innebär en ökaduppmärksamhet och en rad åtgärder för att nå bättre effekt på detta område.Försök pågår också på flera platser i landet för att uppnå en effektivare rehabilitering. Det finnsemellertid också anledning att se över vissa grundläggande regler bl.a. inomsjukförsäkringen som kan utgöra ett hinder i rehabiliteringsarbetet.