prop · G703116 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:116 93 praktik,dels genom ett slort inslag av tillämpningsämnen, dels genom möjlighelen attvälja karaktärsämnen, typiska för de efterföljande långa studieprogrammen. - i det socialautbildningsområdet: socialkunskap, barn- och ungdomskunskap, vårdkunskap ochsärskilda vårdämnen, kost- och konsumentkunskap, saml speciellt för de långastudieprogrammen historia och geografi resp. biologi och kemi - i det ekonomiska utbildningsområdet:kontorsteknik, maskinskrivning, handelskunskap med konsument- och vamkunskap, samlför de långa studieprogrammen dessutom företagsekonomi och geografi resp.historia och geografi - i det tekniskautbildningsområdet: blockspecifika tillämpningsämnen Gfr yrkesämnena på dagensjämförbara linjer) saml för de långa studieprogrammen teknologi och kemi Datt man dessutom underde två inledande terminerna erbjuder möjligheter attlägga en god grund i främmande språk och matematik. Studiehandledning,studiegrupper m. tn. (kapitel 10) Viunderstryker på flera ställen i betänkandet atl ett krav på en ny gymnasieskolaär att elevens medinflytande över och ansvar för sin studiesituation måste Slärkas.Vidare har vi uppmärksammat kritiken mot skolan för att den inte i tillräckligomfattning engagerar sig i elevernas "medmänskliga" kompetens ochden enskildes utveckling av personliga intressen. Sålundabehövs t. ex. någon lämplig form för att ge elever och företrädare för skolanmöjlighet att mötas för alt gemensaml diskutera frågor som i vid mening hörsamman med elevens väg genom studierna. Likaså behövs ett aktivt stöd avelevernas intresseutveckling. Datt en ordning med studiekonlrakt mellan elev och skola införs. Stu-diekontrakietinnebär en formaliserad dialog då ett individuellt handlingsprogram bestäms.Härvid skall eleven kunna slälla krav på skolan. Kontraktstillfällenaåterkommer och programmel ändras i takt med elevens väg genom studierna. Datt studiekontraktet omfattar olika inslag, i första hand det egentligastudieprogrammet och en plan för praktiken. D atlhandledningen av eleverna förstärks. Vissa lärare fåren särskilt ansvar somhandledare. n atlåtia elever bildar en sludiegrupp. inom vilken arbetet bedrivs i former som tränarden sociala förmågan. Studiegrupperna utgör en grund för en aktivthandledarskap. natt för att främja elevernas personliga utveckling skolan bl. a. skall stödjaföreningsverksamhet. Tid avsätts för detta ändamål inom varje studieprogram.Som ett led i sin sociala utveckling tar eleverna ansvar för vissa kollektiva verksamheleri skolan. Prop.1983/84:116 94 Särskildastödåtgärder (kapitel 11) Samhällethar slälll upp som mål all alla ungdomar i en årskull som lämnar gmndskolanskall kunna beredas plats i gymnasieskolan. problem är dock alt en delungdomar inle söker sig till gymnasieskolan, inle fär en utbildningsplats somde kan acceptera eller tidigt avbryter sina sludier. Viser det som en av våra mest angelägna uppgifter all föreslå en studieorganisationsom bättre än dagens förmår erbjuda ungdomarna en utbildning som är attraktivtill innehåll och arbetsformer. De ålgärdersom vi föreslår för alt nå målel all alla elever skall kunna erbjudas en fördem meningsfull ulbiidning i gymnasieskolan är följande: DDen reguljära studieorganisationen måsle göras betydligt mer avpassad också förde elever som slår ulanför gymnasieskolan. DDämtöver bör skolan kunna sätta in olika behovsinriktade ålgärder för att lösaenskilda elevers problem. Vimenar all ell flertal inslag i den studieorganisation som vi föreslår avsevärtförbättrar situationen för många av de elever som har svårt atl finna sigtill rätta i gymnasieskolan. Exempel på sådana inslag är den mjukare studieslartenoch förslagel om införande av praktik i alla studieprogram. Ett annal exempelär uppdelningen av sludierna i kurser vilkel möjliggör alt studiemålen kan blimera näraliggande och ger möjligheler till studier på dellid med avbrott förperioder av praktik/arbete. Trolsdessa inslag i den nya studieorganisationen anser vi det dock vara realistiskt atlräkna med atl vissa elever ändå inle finner åtgärderna tillräckliga. Viföreslår därför att studieslarten i gymnasieskolan skall kunna erbjudas påalternativa sätt som underiältar för en elev att kunna följa demer reguljära studieprogrammen. Hur della skall kunna göras bör prövas i försöksverksamhelså att de konkreta lösningarna för växa fram fortlöpande. Vi medverkar i ensådan försöksverksamhel i och kommuner. Försöken beskrivs ikapitel 25. De vägar som bl. a. behöver prövas anser vi vara: DEn lyp av ulbiidning kan vara studier på halvfart med praktiska inslag.Parallellt med praktik eller prakliskl arbele följer eleven kurser inomgymnasieskolan. Kurserna ulgör delar av ell speciellt studieprogram och möjlighelenges all efter hand studera hela programmets kurser och uppnå full kompetens. Slrävanskall vara att eleven efter en tids halvfartssludier skall kunna övergå tillatt studera i normal takt och följa de vanliga studieprogrammen. Denna tidskall dock kunna variera efler den enskildes behov och i speciella fall kunnavara så lång all eleven gått igenom hela ulbildningen på halvfart. 1 vissa fallleder ulbildningen endasl till vissa delkompetenser. D Ienstaka fall behöver hell individualiserade utbildningsgångar byggas upp. Förall skolan skall kunna la hänsyn lill varje elevgrupps eller varje elevssärpräglade önskemål måste alltså en serie ulbildningsvägar kunna erbjudas,vilka går från den mesta möjliga skolmässiga utformningen över till den hellindividuellt anpassade utbildningsgången. Delta kräver både personella ochmateriella resurser utöver de reguljära. Vi menar all del är naturiigt Prop.1983/84:116 95 atlvissa elever i särskill ulsalta gmpper får dra proportionsvis högre kostnaderän sina kamrater. Förde elevgmpper som vi här har diskuterat behöver allt.så gymnasieskolan lillförasökade resurser. Viräknar med alt vårt förslag lill ny gymnasieskola lidigasl kan genomföras1985. Detta krav på ökade resurser kommer alltså att behöva tillgodoses vid entidpunkt då den s. k. ungdomspuckeln har passerat gymnasieskolan och trycket pågymnasieskolan lättar. Totalt sett behöver därför inte gymnasieskolan kommaatt kosta mer än den gör . Betyg(kapitel 16) Delnuvarande relativa betygssystemet bör avskaffas i gymnasieskolan. Vi menar atldet förslag till kurssyslem som vi framför skapar nya förutsättningar för allett betygssystem av annal slag skall kunna införas. Dalt ett kursrdateral betygssystem införs. För varje kurs skall betygengodkänd/icke godkänd finnas. Andelen olika belygssteg skall inte anges medexakta procenttal utan avgörs av hur många elever som har uppnått resp. belygsstegskompetenskrav, del (oavsett hur betygsskalan utformas) i ett belygsdokumeni skallredovisas genomgången ulbiidning inom resp. studieprogram. Av dokumentet skallframgå vilka kurser och övriga utbildningsmoment - fördjupningsstudier,praktik elc. - som eleven genomgått och resultatet av delta. Vadbelräffar anlalel betygssteg som skall finnas råder i utredningen delademeningar. En majoritet inom utredningen anser att det krävs en gradering av degodkända betygen i två eller tre steg, dels som urvalsgrund för antagning tillhögskolan, dels också av andra skäl, bottnande i gymnasieskolans egensituation. Enminoritet an.ser att en gradering av betyget godkänd inte behövs förgymnasieskolans egen del. Del enda som kan motivera en sådan gradering är omandra urvalsmöjligheier lill högskolan vid sidan om betygen inte visar sig varatillräckliga. Datt UHÄ - i samband med remissbehandlingen av detta betänkande - för i uppdrag atlbelysa konsekvenserna för antagningen till högskolan av vårt förslag tillstudieorganisation. UHÄ skall därvid redovisa underiag för all bedöma såvälbetygen som andra tänkbara urvalsgrunder. När del gäller betygen skall UHÄpresentera underiag som ulgår från vardera av ovan redovisade ståndpunkter,graderade godkända betyg resp. betygen godkänd/icke godkänd Datt på grundval av detta underiag urvalsfrågorna prövas i särskild ordning. Detbör ske också med beaklande av de erfarenheter som föreligger av del nutillämpade antagningssystemet. Till slul för en sammanvägning göras av vad somär lämpligast med hänsyn både lill gymnasieskolans studieorganisation och lillhögskolans antagningsregler. 1983/84:116 96 Timplaner för korta och långa program. Jämförelse mednuvarande linjer (kapitel 14 och 15) I kapitel 14 redovisar vi en lypiimplan för kortastudieprogram (se tabell 14.1 nedan). Vi jämför denna med nuvarande system. D Under termin 1 och 2 avsätts tillstudiegruppens planering m. m. Under de följande fyra terminerna är moisvarandetid . Tabell 14.1 Förslag till typtimplan för kortastudieprogram Skolarbetstid för eleverna uttryckt i antal veckotimmarmotsvarande arbetspass . (Antal veckor) (9,2 12,2) B-språk/Matematik' 3,5'' 3,5'' Inledningen (kap 9) a: Teoretiskt tillval b: Inget teoret. " Med ergonomi och friskvård. * mellan bild/dramatik/musik/stenografi och - i vissafall - slöjd. ' Engelska kan väljas bort efter samråd med skolan. Underterminerna 1-2 läser eleverna då i slället en kompletierande kurs i svenska,därefter får de ytterligare 4 resp. 3 vtr yrkesieknik under termin 3 resp. 4-6.Dessa limmar skall i förslå hand ulnylljas för en förslärkning av fackteorin. Under terminerna 1-2 val mellan B-språk ochmatematik, därefter val mellan någol av dessa och ytterligare yrkesteknik. ''Timtalen i samhälls- och kulturkunskap kan med fördelsamordnas anlingen så alt ämnena läses parallellt under någon av terminerna med2 eller så atl kulturkunskapen i vissa avdelningar läses undertermin 4, i andra under termin 5 och i andra under termin 6. Dei senarearrangemanget framstår som önskvärt med hänsyn till lärarljänslfördelningensärskilt i sådana fall då olika lärare undervisar i samhälls- och kullurkunskap.Vilkel arrangemang som tillämpas får bli beroende av den uppläggning man påvarje skola vill ge delta ämnesblock liksom av administrativa förutsättningari fråga om lärartjänster m. m. ' I vissa program inom det lekniska utbildningsområdetrymmer de yrkestekniska ämnena också möjligheter till hantverksmässigspecialisering i årskurs 2. Prop.1983/84:116 97 nUnder årskurs 1 får ämnet idrott och 1,5 veckolimmar D Alla elever skall ha esielisk-prakliskl tillval under bådeårskurs I och 2 med 1,5 leklion.senheler . D Ätnnetsvenska förslärks så atl samlliga studieprogram skall ge allmän behörighet förhögskolestudier. Under de två första terminerna för ämnet 3 veckolimmar och underde fyra följande terminerna .D Engelska skall läsas av alla elever. Det skall dock finnas en möjlighel attvälja bort ämnet efter samråd med skolan. Eleven för då i stället läsa en komplellerandekurs i svenska under de två första terminerna och yrkesteknik under de fyraföljande terminerna. DUnder de första två terminerna får eleverna välja mellan matematik och B-språk.Under de fyra följande terminerna får de välja mellan matematik. B-språk och ytteriigareyrkesieknik. DSamhällskunskap studerar eleverna under två terminer i årskurs 2. DDet nya ämnet kulturkunskap koncentreras till en termin under årskurs 2 och hardå . nDel gamla ämnet arbelslivsorientering försvinner som självständigt ämne. Dessmoment som gäller studie- och yrkesorientering samt ar-beisplatsförhållanden, praklikförberedelserm. m. förs till fackteorin, medan de moment som tar upp demokratins problemoch sociala förhållanden förs till samhällskunskapsämnei. nUnder den första terminen har eleverna en period praktik. nVad gäller karaktärsämnena läser eleverna underde två första terminerna fyraveckotimmar fackieori med syo. Övriga tillämpningsämnen har 22 veckotimmarunder termin 1. Under termin 2 kan eleven välja mellan att antingen läsa övrigatillämpningsämnen eller läsa dessa ämnen under 14veckotimmar och teoretiskt tillval . nVad gäller de yrkestekniska ämnena är veckotimtalet under den iredje terminen25,5 för elever som gjort leoreliski lillval och 29.5 för elever som inte gjortleoreiiskl lillval. Under de ire sisla lerminerna uppgår motsvarande veckolimtaltill 25 resp. 28. n Omman jämför nuvarande yrkeslinjer som har större kurs i svenska och ett totalt veckolimtalom (t. ex. distributions- och kontorslinjen) med den timplan viföreslår (studieprogrammet för handel och kontor) blir resultatet att såvältillvalen i språk och matematik som yrkesämnena får en förstärkning. Dessutombreddas studieprogrammet via estetisk-praktiska ämnen och det nya ämnetkulturkunskap. nEn jämförelse mellan dagens vårdlinje och det nya vårdprogrammet visar altyrkesämnena får en liten förstärkning för den stora gruppen elever inormalprogrammet. De elever som utnylijar de nya lillvalsmöjlighelerna maximaltfår däremoi en liten minskning i yrkesämnena. 1 svenska sker ingen förändring.Ökat veckolimtal i språk och matematik samt samhälls-och kulturkunskap innebären breddning av ulbildningen. DOm man jämför dagens linjer med eilårig kurs i svenska (i. ex. bygg-och anläggningsleknisklinje) med våra moisvarande studieprogram visar del sig att yrkesämnena för en lilenökning för del stora flertalet elever, 7 1983/84. 1983/84:116 98 medande som väljer maximalt lillval för en lilen minskning i yrkesämnena.Undervisningen i språk och matematik byggs ut. De estetisk-praktiska ämnena fårökat ulrymme. Den slörsla förstärkningen sker i svenska. Ikapitel 15 redovisar vi exempel på limplaner för de långa studieprogrammen DKoncentrationsläsning tillämpas i betydligt större'ulslräckning än f n. n Anlalel lästateoretiska ämnen har minskats. D Skolarbetsdagenbyggs upp med fyra längre arbetspass som grund, vilkel ger en avsevärt mersamlad studiesituation under skoltid än lidigare. DHärigenom kan man inom den vanliga skoldagens ramar fö ut avsevärt mer av skolarbetstidenunder veckan än i det nuvarande slarkl splittrade systemet. DTillsammans med en förlängning av läsåret och ell -bl. a. som enföljd av koncentrationsläsningen - ökal antal effektiva läs-veckor har den lolalaskolarbetstiden blivit mer samlad, vilkel ger en avsevärt lugnarestudiesituation i skolan. Skolarbetstiden har dessutom kunnal ökas högst väsenlligllill sin volym. Ökningenav skolarbetstiden innebär inle bara alt den föreslagna praktiken (kapitel 12)och de inledande tillämpningsinriklade ämnena (kapitel 9) kunnat rymmas inomden vidgade lidsramen. Denna medger nämligen också en ökning av utrymmet förandra studier, främst i karaktärsämnena för resp. program. nDel blir sålunda fråga om en kvalitetshöjning av undervisningen på tre sätt.Praktik och tillämpningsämnen ger för det första en efterfrågad breddning avelevernas erfarenhel och erbjuder ett goll slöd ät de mer teoretiskastudierna i de långa programmen. För del andra ökar karaktärsämnenas egen volymoch för det tredje leder koncenlra-tionsläsningen därutöver till en bättrestudiesituation. nFör de nalurvelenskapliga sludievägama ökar karaktärsämnena med i det naiurvetenskaplig-biologiskaprogrammel, i vilkel också språken för en något slarkare ställning. 1 det naturvetenskaplig-iekniskaprogrammet ökar karaktärsämnena jämfört med den nuvarande naturvetenskapligalinjen mot tolall drygl . Det är främst teknologiämnet som ligger bakomdelta, som matematik och fysik behåller sin redan nu myckel starka slällning. n Ijämförelse med den nuvarande tekniska linjen för del nya lekniska programmet ulöverpraktiken och de inledande lillämpningsämnena en förslärkning både avkaraktärsämnen och av språk txh inlegrationsämnen, till vilka då räknas enekologiskt inriktad biologikurs. Motsvarande gäller för del ekonomiskaprogrammet. D 1del humanistiska och samhällsvetenskapliga programmel blir del fråga om enverklig uppruslning av karaktärsämnena bl. a. i form av fördjupningsstudier. Tolallrör del sig om av volymökningen, vilket motsvarar av dessaämnens nuvarande timtal. Prop.1983/84:116 99 Förslag till studieorganisation för utbildningsområdena Ikapitel beskrivs de tre utbildningsområdena. I dessa kapitel hänvisas lillkapitlen 14 och 15, vilka innehåller exempel på timplaner för korta resp. långastudieprogram. Kapitel 20 behandlar särskilt de långa studieprogram somuppträder i mer än ett utbildningsområde. 1 kapitel 13 ges vidare i en översikiöver studieorganisationen som helhet. I samma kapitel förtecknas destudieprogram som de olika utbildningsområdena innehåller. (Figuren ochöversikterna redovisas även i denna sammanfattning.) Detekonomiska utbildningsområdet (kapitel 17) Vimotiverar i detta kapitel den uppsättning av studieprogram vi stannat för inomdet ekonomiska utbildningsområdet. Förslagen utgår från de krav på en nystudieorganisation för gymnasieskolan som vi redovisat i tidigare kapitel. D1 slort fungerar två av dagens linjer inom området väl med avseende påelevintresse och arbetsmarknad/högskola. Vi behåller därför två program, ettkort för handel och konior och ell långt för ekonomi. nDagens tvååriga ekonomiska linje "träffar" inte räll med avseende påelever och arbetsmarknad. Vi låter den därför ulgå. DDe två första terminerna inom del ekonomiska utbildningsområdet -vid sidan avsamma terminer inom det sociala utbildningsområdet -bildar basen för studieprogrammenför humaniora resp. samhällskunskap (se vidare kapitel 20). DVi fömlsätier atl del inom utbildningsområdet utvecklas individuellt inriktadeprogram för elever med skolsvårigheler som inle väljer ett reguljärt program. nSamtliga elever inom utbildningsområdet - också de som senare återfinns inomstudieprogrammen för humaniora resp. samhällsvelenskap- följer en gemensamstudiegång under de två första lerminerna. DDen gemensamma starten innhåller maskinskrivning, handelskunskap med konsument-och vamkunskap saml kontorsteknik. De är alla till-lämpningsämnen. DEfter den gemensamma starten har eleven tre studieprogram all välja mellan,varav ell är och två . DKaraktärsämnen dominerar under den fas som följer. De är för Ireårsprogrammeiföretagsekonomi och geografi. För ivåårsprogrammel är de kontorsteknik,handelskunskap med konsument- och vamkunskap samt maskinskrivning. DPraktik införs för det långa programmel. Den kan vara både yrkespraktik och arbelslivspraktik.Möjligheterna till specialiserad praktik ges under sisla läsåret. DVissa av karaktärsämnena förnyas; del gäller i första hand nuvarandekontorskunskap saml nuvarande distribution och konsument- och vamkunskap. Prop.1983/84:116 100 D Man får räkna med all utbildningsområdet blir flickdominerat, om inte kraftigaförskjutningar sker i eleviillsirömningen jämfört med . Vi lar bort dagensgrenval i det långa programmet för att motverka den uppdelning på pojkar och flickorsom valet leder till. Vi ger ett alternaliv lill grendelning på det korta programmeli samma syfle. D 1slulel av studiegången läser eleven slöd- och inlegrationsämnen. För det långaprogrammet är de historia, kullurkunskap, naturkunskap och religionskunskap.För del korla programmel är del samhällskunskap och kullurkunskap. Islutet av studiegången kan eleverna specialisera sig till en viss del genom fördjupningsstudier. Q Antalet lästaämnen minskar jämfört med . D Specialkurserna inom eller i anslutning lillutbildningsområdet granskas enligt de riktlinjer vi har angett i kapitel 5. Kompletteringsutbildningutvecklas enligl vad vi angett i kapitlen 5 och 13. Detsociala utbildningsområdet (kapitel 18) Vimotiverar i detta kapitel den uppsättning av studieprogram vi stannat för inomdet sociala utbildningsområdet. Förslagenutgår från de krav på en ny studieorganisation för gymnasieskolan som viredovisat i tidigare kapitel. DVi behåller studieprogrammet för vård, som fungerar i stort tillfredsställandesett ur elev- och avnämarsynvinkel. DVi differentierar den nuvarande naturvetenskapliga linjen. Den rikias in mottvä mål, varav ett faller inom det sociala utbildningsområdet och har sintyngdpunkt på .biologi. Del andra hör lill det tekniska utbildningsområdet.Del skall vara möjligl för en elev atl gå från del ena utbildningsområdet tilldet andra med vissa kompletteringar. DDe första två terminerna inom del sociala utbildningsområdet utgör -vid sidanav samma terminer inom det ekonomiska utbildningsområdet - basen för studieprogrammetför humaniora resp. samhällsvelenskap (se vidare kapitel 20), DVi ändrar utbildningarna inom del block som ulgörs av sociala linjen,sociala servicelinjen och konsumiionslinjen. Syftet är alt fö till ståndstudieprogram som har en klarare yrkesprofil. Vi föreslår ett program förhemvård och socialtjänst - med utgångspunkt i den nya socialtjänstlagen - ochett program för barn och ungdom. I det förra uppgår bl. a. konsumiionslinjenshemtekniska gren, i del senare delar av vårdlinjens gren för barn och ungdom. Konsumiionslinjenstextila gren föreslås bli en specialkurs och dess gren för storhushållföreslås gå samman med livsmedelsleknisk linje. Musiklinjenkvarslår; den har för övrigt blivit en reguljär ut bildning efler atl ha varil försökslinje . Vi skapar ytterligare tre studieprogram inom det estetiska områdel: dans, bild och form samt drama. Vi föreslår all den närmare utformningen av dessa program utreds i det fortsatta arbelel. 1 uppgiften ligger inte bara studieorganisationen ulan även dimensionering och lokalisering. Prop.1983/84:116 101 DVi fömtsäller alt det inom utbildningsområdet utvecklas individuellt inrikladeprogram för elever med skolsvårigheler som inie väljer ell reguljärt program. DSamtliga elever inom utbildningsområdet - också de som senare återfinns inomstudieprogrammet för humaniora resp. samhällsvelenskap - följer en gemensamstudiegång under de två första terminerna. DDen gemensamma starten innehåller vårdkunskap/barnkunskap, övriga vårdämnen avtypen anatomi m. m., kost- och konsumentkunskap saml socialkunskap. De är alla tillämpningsämnen. DDen gemensamma starten bidrar till atl elever som senare kommer all hamna påolika befallningsnivåer för ökad förståelse för varandras arbetsuppgifter. Denbidrar också till vidgad förståelse mellan hälso- och sjukvård och del socialaområdet, och därmed ökar möjligheterna till samverkan mellan dessa verksamheisområden.Under denna del av utbildningen skall grunden läggas för en helhetssyn påmänniskan. Eleverna skall fö kunskaper om såväl medicinska som socialasammanhang och fö möjlighel alt förslå förhållandel mellan dem. Också under denfortsatta studiegången finns möjlighet alt hålla samman eleverna inom dessa programför gemensam undervisning. DEfter den gemensamma starten har eleven fem program all välja mellan, varav treär och två (belräffande programmel för humaniora resp. samhällsvelenskapse kapitel 20). DKaraktärsämnen dominerar under den fas som följer. De är för vårdprogrammetvårdkunskap, för programmet för barn och ungdom barn-och ungdomskunskap ochestetiska ämnen samt för programmet för hemvård och socialtjänstsocialkunskap. Karaktärsämnen för det långa pro-. grammet är kemi och biologi. DPraktik införs inom del långa studieprogrammet. De praktiska möjligheterna attskaffa fram platser avgör hur praktikperioderna kan fördelas på yrkespraktikoch arbelslivspraktik. För eleverna inom del långa programmet - som i sinyrkesutövning mestadels kommer atl arbela inom hälso- och sjukvården - är deten fördel om någon av perioderna kan falla inom del sociala området. D Vissaämnen måste, ändras, kanske helt göras om. Det lorde i första hand röra sig omkaraktärsämnen som påbörjas under den gemensamma starten och som aren gmnd förden samverkan mellan hälso- och sjukvård och del sociala områdel somstudieorganisationen söker främja. D 1sluiel av studiegången läser eleven slöd- och inlegrationsämnen. De är för dekorta programmen samhällskunskap och kullurkunskap, för det långa programmel dessulomfilosofi och religionskunskap. Dellekniska utbildningsområdet (kapitel 19) DDel tekniska utbildningsområdet är omfattande och innehåller ett stort antalstudieprogram och slutkompetenser D Utbildningsområdet är uppdelat i fyrautbildningsblock: - det mekaniska blocket, - det bygglekniska blockel. Prop.1983/84:116 102 - del el-teletekniska blockel, - del laboralorieiekniska blockel.