prop · G703135 · 1983-12-31 00:00:00 — om industriell tillväxt och förnyelse; Regeringen förelägger vad som har upptagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de ålgärder eller det ändamål som framgårav föredragandens hemslällan. I propositionen beskrivs inledningsvis nuläge ochutvecklingsmöjligheter för den svenska industrin. Därefter görs en kortfattadredovisning av polilikområden av belydelse för industrins utveckling. Den därpå följande genomgången av det induslripolitiskaområdet inleds med en diskussion av motiven för industripolitiken. Därdiskuteras möjligheterna alt korrigera vissa effektivitetsbrisier imarknadssystemel med hjälp av industripolitiska insatser. Valet mellangenerella och selektiva åtgärder las ocksä upp liksom de skilda tidsperspektivsom gäller för olika industripolitiska åtgärder. I 1983 års-budgetproposition angavs i ett antal punkterden inriktning, som industripolitiken enligl regeringens uppfattning bör ha.Det praktiska industripolitiska arbetet har under del gångna årel utformats medutgångspunkt från dessa riktlinjer. Industripolitiken har sålunda inriktatspå: Alt ge de offensivainsatserna inom industripolitiken slörre utrymme än . Att ta lillvara utvecklingsmöjligheterna inom råvarubranscherna. Att effektivareulnylQa den offentliga verksamheten och samhällsbyggandet över huvud taget somen aktiv drivkraft i den industriella utvecklingen. Atl ulvecklasamhällels insalser för alt stimulera verksamheten inom de små och medelstoraföretagen. Alt skapaöppenhet och samverkan mellan samhällel, förelagen och de anslällda. 1 1983/84. 1983/84:135 2 Alt intensifiera strävanden lill samordning mellan industri- och regionalpolitiken. Medutgångspunkt från de angivna riktlinjerna redogörs för det konkreta innehålleti industripolitiken efler regeringsskiftet. I anslutninghärtill redovisas ocksä det pågående arbetet för att undanröja adminislralivahinder för industriell expansion samt insatser inom ramen för del nordiskaindustripolitiska arbetet. Ettgenomgående drag för förslagen i propositionen är inriktningen på åtgärder, somsyftar till att stimulera förnyelse och utveckling av industrin. Förslagen tillnya eller utvidgade insatser är därmed koncentrerade lill några vikfigadelområden inom industripolitiken. Dessa delområden redovisas i kapitel 5. Ettav de prioriterade delområdena utgörs av insatser för alt stimulera tillväxteni sådana mindre industriföretag, som kan bedömas ha särskilt storaexpansionsmöjligheter. Ett annat är åtgärder för ulveckling av underleverantörsföretag.Vidare har stödet till nyförelagande setts som ett prioriterat område. Enökad satsning på uppbyggnad av teknisk kompetens är ett centralt inslag iarbetet för atl förnya industrin. är del viktigt att främja en bredspridning av ny leknik inom industrin. Utformningen av de konkreta förslagen iproposilionen syftar lill all förstärka de statliga insatserna inom båda dessaområden. Uppmärksamhet har också ägnats ål en utveckling avteknikupphandlingen som industripolitiskt instrument. Ikapitel 6 lämnas en redogörelse för de förslag, som regeringen harbeslutat förelägga beträffande ett treårsprogram för verksamhelenvid styrelsen för teknisk ulveckling (STU). Del sammanlagda medelsbehovet förtreårsperioden är beräknat lill 2 145 milj. kr. Programmet innebären vissomfördelning av STU:s insatser mot ökad kunskapsutveckling. Detbetonas alt del är viktigt att STU:s forskningsinsatser koncenlreras tillområden, där industri och samhälle kan behöva en mer omfattandeteknisk-vetenskaplig kompelens och nytt kunnande. Kravel på en slor bredd iSTU:s insatser kan tillgodoses genom atl insalserna inom flertalet områden fårkaraktär av bevakningsforskning. Inomramen för STU:s samlade finansiella slöd till utvecklingsarbete sker enförskjulning mol de mindre företagen och då särskilt de unga leknikbaseradeföretagen. Vissa förändringar föreslås vad gäller reglerna för STU:sprojektstöd till utvecklingsarbete. Fortsattamassiva salsningar föreslås inom områdena verkstadsindustri,informationsteknologi, bioteknik, materialteknik - nya material, massa-ochpappersleknik, träleknik, kemiteknik samt teknik för hälso- och sjukvård.Vidare förordas ökade insatser inom områdena havsleknik och teko-leknik och förett civilt flygtekniskt program. Slödeltill enskilda uppfinnare förslås bli ökat och effektiviserat. 1983/84:135 3 teknikupphandlingsamt för den tekniska aitachéverksamhelen föreslås ökade insatser. Kapitel 7 innehållerförslag till fortsättning av det nationella mikroelektronikprogram, vars uppbyggnadoch inledning redovisades i en särskild proposition . Programmetinnebär en sammanhållen statlig utvecklingssatsning inom mikroeleklronikområdeloch innehåller förslag till åtgärder inom områdena ulbiidning, grundforskning,tillämpad forskning och industriell utveckling. För ireårsperioden1984/85-1986/87 föreslås i denna proposition atl sammanlagt 95,5 milj. kr.anvisas för vissa delar av programmet. Insatserför att stimulera leknikupphandling och underleveranlörsul-veckling tas upp ikapitel 8. Där redovisas förslag till en verksamhet från industridepartementetssida med inriktning på atl dels genom bl.a. konsultinsatser identifierateknikupphandlingsprojekt och intressera upphandlare för ökad användning avleknikupphandling, dels skapa kontakter mellan underleverantörer och avnämaremed sikle på en förbättring av underleverantörsföretagens konkurrensförmåga.Där föreslås också sammanslagning av och åtgärder för att förstärka destatliga TEMU-Bolagen, vars uppgifter ligger inom teknikupphandlingsområdet.För budgetåren 1984/85-1986/87 föreslås att 26 milj. kr. anvisas förverksamheten med leknikupphandling och underleverantörsutveckling. Ikapitel 9 presenteras ett treårsprogram för Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). Fonden har till uppgift att stödja utvecklingav nya produkler, processer och system för industriell produktion och lämnarslöd i form av lån med villkorlig ålerbetalningsskyldighet, bidrag i utbyte molroyaity på en framlida försäljning eller s. k. projektförsäkring. Delföreslagna programmel innebär att fonden får lillskoltpå sammanlagt 600 milj. kr. Ikapitel 10 redovisas förslag till ett nytt forskningsbidrag lill leknikbaseradesmåförelag. För /85 föreslås 20 milj. kr. för ändamålet ochregeringen föreslås få i uppgift att beslula om den närmare utformningen avreglerna för syslemet. För budgetåren 1985/86 och 1986/87 föreslås en ram om42,5 milj. kr. för sådana forskningsbidrag. Kapitel11 innehåller förslag till Ireärsprogram för slatens induslriverk (SIND).SIND:s verksamhet är indelad i huvudprogrammen Utredningsverksamhet,Induslriell omvandling och fillväxt, Regional utveckling ochSmåföretagsutveckling. Destörsta förändringarna jämfört med tidigare föreslås inom programmenIndustriell omvandling och tillväxt samt Småföretagsutveckling. Inom detförstnämnda programmet föreslås bl.a. en utvidgning av struktur- ochutvecklingsprogrammet för övriga industrisektorer och vissa tekniska förändringari del finansiella stödet. Särskilda ätgärder för alt främja användningen av nyproduktionsteknik i verkstadsindustrin - s. k. flexibla tillverkningssystem -föreslås också. Dessulom presenleras ett program för kompetensutveckling inomdel havsindustriella områdel. 1983/84:135 4 Inomprogrammel Småföretagsutveckling föreslås omfattande ålgärder för att via deregionala ulvecklingsfonderna stimulera expansion inom sådana mindreindustriförelag som kan bedömas ha en stor utvecklingspotential. Vidareföreslås förändringar i reglerna för de regionala ulvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet i syfte att öka flexibiliteten i fondernasfinansieringsinsatser. Ett särskill program för att främja industridesignföreslås ocksä. FörIreårsperioden /85-1986/87 föreslås alt sammanlagt 711 milj. kr. anvisasför verksamheten vid SIND. Engenomgång av verksamheten vid redovisas i kapitel12. Där lämnas - med utgångspunkl från gjorda erfarenheter - förslagtill ändrade regler för bankens verksamhet, bl. a. belräffande kreditgivningoch organisation. Kapitel 13 innehållerförslag om alt inrätta en särskild småföretagsfond. Fonden skall ha tillhuvuduppgift att finansiera sådana investmenl- och utvecklingsbolag, som i sinlur är inriktade på alt göra placeringar av riskkapilal inomsmåförelagsseklorn. Den skall dock vara oförhindrad atl göra placeringar även iandra icke börsnoterade företag. Fonden föreslås få viss knytning tillInvesteringsbanken. Den finansieras inom ramen för ATP-systemet och tillförs100 milj. kr. Prop.1983/84:135 5 Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna Härigenom föreskrivs att ikraftirädandebeslämmelserna lilllagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lagträder i kraft . Genom lagen upphävs reglementet (1959: 293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning. Om det i lageller annan författning hänvisas lill en föreskrift som har ersatts genom enbestämmelse i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden,tillämpas i slällel den nya bestämmelsen. I samband medatt regeringen utser ledamöter och suppleanter i en löntagarfondstyrelsebestämmer regeringen som styrelsen skallstarta sin verksamhel. I fråga omåterlån, som avser avgifter betalda före eller som harbeviljats före , och lån lill kreditinrättning som harbeviljat äterlånel gäller fortfarande 14-16 §§ reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvallning i sin närmasl före den 1 januari 1980gällande lydelse. I fråga om lån som kreditinrättning har erhållit enligl nuangivna 15 § första stycket får dock avtal träffas om lillämpning av 19 § andrastycket i den nya lagen. I fråga omsådana lån från en fondstyrelse till en kreditinrättning, som hänför sig lillåterlån beviljade före , gäller forlfarande 15 § andra stycketförsta meningen reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning i sin närmast före den gällande lydelse. I andra fall änsom avses i 4 och 5 gäller bestämmelserna i den nya lagen i fråga om åleriånoch lån till kreditinrättning på grund av återlån som har beviljats eller söktsföre ikraftträdandet. Summan av de medel som en- 7. Summan av de medel som en ligl 27 § andra stycket första me- ligt 27 § andra stycket första me ningen får överföras till en löntagar- ningen får överforas till enlöntagar- fondslyrelses förvallning skall för fondstyrelses förvaltning skall för minskas med ell belopp om minskas med ett belopp om . Riksförsäk ringsverket skall överföra samman lagl lill en av regeringen inrättad småföretags fond. Bestämmelsernai 28 § skall tillämpas för . Vidtillämpningen av 28 § skall de medel som tidigare överförts till Qärdefondstyrelsens förvaltning beräknas till ett nuvärde för av 3042miljoner kronor. Innehar Qärde fondstyrelsen den 1 januari 1984aklier i någol eller några aktiebolag utöver vad som medges i 37 §, fårjondstyrelsen även i fortsätlningen inneha högsl samma andel av aktierna. Denna lag träder i kraft . 1983/84:135 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , Propositionom industriell tillväxt och förnyelse Riksdagenantog riktlinjer för industripolitiken (prop. 1980/81:130, NU 64,rskr 425). Vidmin anmälan till budgetproposifion (prop. 1982/83:100 bil. 14) lämnadejag en kortfattad redogörelse för omorienteringen av induslripoliliken eflerregeringsskiftet höslen 1982. Våren1983 beslutade om en omorganisation av statens industriverk (SIND)(prop. 1982/83:113, NU 39, rskr 376). Underhösten 1983 beslulade om rikllinjer för ett femårsprogram för attslärka förmåga att konstruera och lillverka mikroelektronikkomponenter.Beslutet innefattade också finansieringen under /84 (prop.1983/84:8, NU 11, rskr 130). Idecember 1983 lade regeringen fram en proposition om svensk havsresursverksamhet( prop. 1983/84: 10). Jaghar vid min anmälan till prop. 1983/84:107 om forskning behandlatverksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling (STU). I1984 års budgetpropostion (prop. 1983/84:100 bil. 14) har regeringen föreslagilriksdagen atl, i avvaklan på särskild proposition, för /85beräkna lillSlatens industriverk; Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , lillBidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. ell reservationsanslag av 97850000kr., tillTäckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionalautvecklingsfonder ell förslagsanslag av . 1983/84:135 7 fillTäckande av förluster i anledning av slatliga industrigaranlilån m. m. ettförslagsanslag av , tillBranschfrämjande åtgärder ett reservationsanslag av , tillTäckande av förluster på grund av slruklurgaranlier till företag inom vissaindustribranscher ett förslagsanslag av , tillBidrag fill företagsinriktad fortbildning ett reservationsanslag av 4000000kr., tillKostnader för ränlebefrielse vid särskilda slruklurgaranlier för manuellglasindustri ett förslagsanslag av , lillTäckande av förluster i anledning av statliga garantier för lån till Tillväxtinvestbolagm. m. ett förslagsanslag av , tillBidrag till ett anslag av , tillSlöd till industriellt utvecklingsarbete ett reservationsanslag av 150000000kr. Jaganhåller alt nu få ta upp dessa frågor och andra åtgärder för att främjainduslriell tillväxt och förnyelse. Somunderlag för mina allmänna överväganden har inom industridepartementetutarbetats en promemoria om svensk industris nuläge och uivecklingsbelingelser,en promemoria om industripolitiken i och vissa andra länder samt enpromemoria om småförelagen och den industriella förnyelsen. Promemoriorna börfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 1, bilaga 2 resp. bilaga 3. SINDhar till regeringen överlämnat rapporten (SIND 1982:13) Svenskaunderleverantörer ? SINDhar till regeringen överlämnat rapporten (SIND PM 1982:20)Designutredning - Åtgärder för att främja god design inom näringslivet.Rapporten har remissbehandlats. Försvarsindustrikommitlénhar fill regeringen överlämnat betänkandet (Dsl 1983:1) Civilproduktion i försvarsindustrin genom teknikupphandling. Dala-och elektronikkommitlén () har fill regeringen överlämnatpromemorian (Dsl 1983:6) Teknikspridningsprogram för industrirobotar ochdatorstödd produktionsteknik. SINDhar till regeringen lämnat underlag för en treärsplan förbudgetåren 1984/85 - 1986/87. Underlaget har remissbehandlats. DEKhar till regeringen överlämnat promemorian (ingår i Dsl 1983:27)"Förslag till åtgärder för alt främja spridning av datorstöddproduktionsteknik". SINDhar lill regeringen överlämnat rapporten (SIND PM 1983:15)Utvecklingsfondernas förelagsservice förslag till inriklning. 1983/84:135 8 SINDhar redovisal uppdragel att utreda vissa frågor rörandekonkursallernativet vid en företagskris. Vidarehar åtskilliga synpunkter och förslag till ätgärder förls fram i skrivelserfrån organisationer, företag och enskilda. Propositionenär i fortsättningen upplagd på följande sätt. 2 och 3 görs, som bakgrund till de följande kapitlen, en beskrivning avnuläge och utvecklingsmöjligheter för industrin samt en genomgång avpolitikområden av betydelse för industrins utveckling. 4 och 5 presenleras industripolitikens inriklning. I kap. 6 lämnas enredogörelse för de förslag som regeringen har beslutat föreläggariksdagen beträffande verksamheten vid STU (prop. 1983/84:107 bil. 9), eftersomdessa har belydelse för och stark anknytning till de frågor som tas upp i dennaproposition. I kap. 713 behandlasområden där förslag underställs för beslut. Anslagsfrågorna förbudgelårel 1984/85 för dessa områden las dock samlat upp i kap. 15. 7 behandlas den fortsatta verksamhelen med ett nationelltmikro-deklronikprogram. 8 behandlas vissa frågor med inriklning på teknikupphandling ochunderieverantörsulveckling. 9 behandlas den fortsatta verksamheten vid Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). 10 föreslås att ett system med forskningsbidrag lill leknikbaseradesmåföretag införs.' I kap. 11 behandlasverksamhelen vid SIND /85 - 1986/87. a. föreslåsnya särskilda program för all främja användning av ny produktionsteknik iverkstadsindustrin (avsnitt 11.3.4), havsinduslriell kompetensutveckling(avsnitt 11.3.5), strategisk företagsutveckling (avsnitt 11.5.4) samt industridesign(avsnitt 11.5.8). 12 behandlas den fortsatta verksamheten vid . 13 föreslås att en småföretagsfond inrättas med finansiering inom ramenför ATP-systemet. Kap.14 innehåller hemställan på andra punkter än de som avser anslagsfrågor förbudgelårel 1984/85. 2 Utvecklingsbetingelser för svensk industri Densvenska industriproduktionen har utvecklats negativt under perioden 1975-1982.Medan ell framgångsrikt konkurrentland som och även våra nordiskagrannländer och kunnat registrera en industriproduktionstillväxtpå 39, 32 resp. , har den svenska industriproduktionenminskat . Svensk industri har därmed kraftigt tappat position sedanmitten av 1970-talel. 1983/84:135 9 Den socialdemokratiska regeringens första åtgärd höslen1982 atl skriva ned kronan skall ses mol denna bakgrund. Devalveringenhar haft stora positiva effekier på industriproduktionen. Enligt min mening ärdet endast genom kraftfulla generella åtgärder som substantiella volymförändringarkan åstadkommas. Industriproduktionen ökade med ochberäknas öka ännu mer under innevarande år. Exporten ökade medhela och fortsätter atl öka med della år (volym). Jag vill mot denna bakgrund hävda att utsikterna försvensk induslri på kort sikt inte varil bättre . Ändåkan vi inte säga att de långsikliga externa obalansproblemen är avhjälpta.Problemet kan formuleras så atl har en för lilen industrisektor. Inleens den betydande förbättring som uppnåtts är tillräcklig, utanfortsatta åtgärder måsle vidtas för all förbättra industrins internationellakonkurrenskraft och öka produktionsvolymen inom industrin. Denförslärkning av den svenska induslrins konkurrensläge som ägt rum under år 1983har framför alll gynnat basindustrierna och vissa processindustrier liksomvarven. Skogsindustrin arbetar med fullt kapaciielsulnyltjande. För samtligaskogsföretag har avsevärda resultatförbättringar uppnåtts. Däremoi låtereffeklerna vänta på sig någol längre i stora delar av verkstadsindustrin liksomi den hemmamarknadsorienterade industrin (bl. a. många småföretag). Detta är ennormal utveckling efter en devalvering. En devalvering kan emellertid också innebära enkonservering av den befintliga industristrukturen. Enheter som förutan enkoslnadsanpassning skulle lagts ned får respiitid till nästalågkonjunktur. Den synnerligen låga lönsamhel som induslrin uppvisat eftermitten av och de vikande investeringarna gör alt många företag i dagär dåligt rustade att klara av en ny lågkonjunktur. En devalvering ger därvidinte automatiskt något incitament till förnyelse ulöver den allmänna lönsamhelsförbätlringsom uppnås. För atl klara den inlernalionella konkurrensen på längre siklbehövs både en volymökning i industrisektorn och en förnyelse av industrinsinriktning. Jag övergår nu till att redogöra för min syn på induslrinslångsiktiga problembild och vilka möjligheler lill och krav på förnyelse somföreligger. Som underlag för mitt slällningstagande ligger den utredning, som arbetatsfram inom industridepartementet och som fogas lill della protokoll som bilaga1. En ständigt pågående strukturomvandling ulgör ettnaturligt inslag i induslrins ulveckling. Genom bl.a. den solidariskalönepolitiken har en resursöverföring frän tillhakagående förelag och näringartill mer lönsamma och expansiva stimulerats. Tekoområdet var den bransch inom Prop.1983/84:135 10 induslrin,där tillbakagången försl gjorde sig kännbar. Därefter har andra branscherdrabbats såsom gjuterinäringen och den glasinduslrin. Strukturomvandlingensnegativa effekter gjorde sig framför alll påminda iarbelskraftsintensiva branscher och branscher som bestod av mindre företag. Detvar i del läget naturligt att föra en syslemalisk branschpolilik för allhantera strukluromvandlingsproblemen. Till det yttre gjorde sig de ekonomiskavärldsproblemen först märkbara genom den första s.k. oljekrisen . Därvid drabbades i ett slag flera stora branscher myckethårt. Järnmalmsgruvorna, skogssektorn, järn- och slålbruken och varven flckmycket slora ekonomiska problem. 1flera avseenden var situationen ovanlig och erfarenheter saknades atl hanteraproblemen: - I omfallning var problemenstörte än tidigare vad gäller lotala antalet människor som berördes,förlusternas storlek, storleken på de enskilda arbetsställen som hotades osv. - Problemen dök upp mer oväntatoch fick också ett snabbare genomslag än lidigare. - Ur regionalpolitisk synvinkeldrabbades de delar av landet, som även tidigare hade slora problem, hårt. Ävenvissa områden, som lidigare haft en gynnsam utveckling, fick problem (bl. - Bransch- och företagskrisernainträffade i en period då ekonomin som helhel gick på lågvarv, vilkel innebaralt de alternativa sysselsättningsmöjligheterna var synnerligen begränsade. - Bransch-och företagskriserna drabbade höglönebranscher, vilket ytter ligare försvårade möjligheterna till en offensiv strukturomvandling. Detvar emellertid inte bara de direkl krisdrabbade företagen som hade problem.Industriproduktionen sjönk och som en följd härav minskadekapacitetsutnylQandel. Färre än vart redovisade fulltkapacitetsulnyltjande . Inom andra branscher var problemenännu slörre. Induslrin som helhet gick på lågvarv. Lönsamheten(räntabilitet på egel kapital) sjönk från ett genomsnitt på åren1970-1975 till och . Efter en måttlig uppgångåren 1979 och 1980 sjönk lönsamheten åter kraftigl . I realatermer (dvs. justerad för inflation) har räntabiliteten under perioden1977-1983 varit negativ (- ). Som en konsekvens av den dåliga lönsamhetenminskade industrins redovisade soliditet från lill ca 27 %år 1981 och detta trols alt staten pumpade in miljardbelopp i industristöd.Utan statsstödet hade soliditeten (allt annat lika) gåll ned till . Industrinsproblem under senare hälften av 1970-talel speglas också av den mycket kraftiganedgången i investeringar i byggnader och maskiner. I fasta () prisersjönk maskininvesteringarna från ca . till drygt 6miljarder kr. Prop.1983/84:135 11 skedde en motsvarande nedgång från ca . Till en del kan nedgången ses som en reaktion efter enlidigare hög investeringsaktivitet och att induslrin då byggt upp en modernproduktionsapparat. Framför allt speglar dock den sjunkande investeringsnivånen global överkapacitet och vikande marknader med åtföljande bristandeframtidstro inom näringslivet. Fleraorsaker problem har nämnts. Problem av s.k,stag-flationskaraktär böljade diskuteras redan i slutet av 1960-talel. Framförallt var emellertid de s.k. oljekriserna en uUösande faktor lill den omfattandevärldsrecessionen. Också andra faktorer som valulaoro och konkurrens från nyaländer liksom lekniska förändringar ökade osäkerheten . Jag villunderstryka att svensk industris problem inte var unika, utan delades mednästan samtliga övriga . Industriellt och även ekonomiskt klarade sig sålunda ochVästtyskland betydligt bättre än genomsnittet. Även den finska industrinutvecklades i positiv riktning, mycket tack vare handeln med Sovjetunionen.Andra länder såsom och upplevde en stark expansion ioljeverksamhelen men hade även stora krissektorer inom industrin. nya industriländer (NIC-länder) liksom för OPEC-länderna var situationenannorlunda. I den första gruppen framträdde såsom en synnerligenkonkurrenskraftig exportör av fartyg, stål och anläggningsprojekt. Hongkongbefäste sin position inom tekoområdet, konsumentelektronik, leksaker m.m. ÄvenTaiwan har en liknande industristruktur. hade en expansivoch differentierad industriseklor baserad på slora multinationella företag, menökade nu också sin export av basindustriproduklerna skog och malm. AndraNIC-länder såsom och framträdde i mindre grad som konkurrentertill industriländerna. Sammanlagl hade tvärtom dessa NIC-länder en posiliveffekl på världsekonomin som helhet, bl.a. genom sitt behov av importeradeinsats- och investeringsvaror. InomOPEC-områdel var situationen åter en annan.