prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — Liksom ifräga om folkpensioneringen har i kapitlet reglerna för barnpension flyttatsfram före bestämmelserna om pension till vuxna efterlevande för att markerabarnpensionens centrala ställning inom den reformerade farniljepensioneringen.Redan av 1 § framgår att barnet skall vara barn till den avlidne försäkrade föratl barnpension skall utgå. Åldersgränserna för rätt till barnpension från ATP äridentiska med de som avses gälla för barnpension från folkpensioneringen. Dehar kommenterats närmare under 8 kap. 2 §. Även i övrigt kan i fräga om rättentill barnpension från ATP hänvisas till motiveringen till den paragrafen. Paragrafens första stycke upptar regler omkompensationsgraden för barnpension från tilläggspensioneringen. Del harmotsvarighet i nuvarande 5 §. Eftersom bestämmelserna om barnpension i kapitletsatts före reglerna om familjepension till efterlevande make har tillparagrafen förts delar av nuvarande 3 § angående underlaget för beräkning avfamiljepensionens storlek. Bestämmelserna pä förevarande område har behandlats iavsnitt 3.1.4. Hänvisningen i andra stycket till 8 kap. 3 § andra stycketinnebär all del också frän tilläggspension i form av barnpension skall görasavdrag med hänsyn till underhållsbidrag till barnet i form av engångsbelopp. Prop.1983/84:73 204 I paragrafens första stycke behandlas villkoren för rätttill tilläggspension i form av omställningsbidrag för av elt år efterdödsfallet och för förlängd tid. Eftersom villkoren avses överensstämma tillalla delar med de som uppställts för rällen till motsvarande bidrag inomfolkpensioneringen har stycket fått formen av en hänvisning till 8 kap. 4 och 5§§. Det kan beträffande motiveringen hänvisas till avsnitt 3.2.3. Hänvisningen i andra stycket lill 10 kap. 4 § berör enbartettårigt omställningsbidrag och innebär att, om rätt till sådant bidragföreligger efler mer än en avliden, bara elt av bidragen skall utges.Bestämmelsen har kommenterats under den närnnda paragrafen. Paragrafen reglerar förutsällningarna för rätlen tillsärskill efterlevandebidrag inom ATP och hänvisar lill vad som avses gälla förfolkpensioneringens del enligt 8 kap. 6-10 §§. I enlighet med vad som föreslagits i avsnitt 3.3.3innehåller paragrafen en regel att filläggspension i form av särskiltefterlevandebidrag skall kunna utgå enbart till efterlevande som är bosatta iSverige. Detta gäller oavsett medborgarskap. Motsvarighet härtill skall gälla ifråga orn folkpension i form av särskilt efterievandebidrag (5 kap. 1 §; jfr. Vid bedömningen av huruvida den efterlevande är bosalt iSverige får tillämpas samma bosättningsbegrepp som på socialförsäkringsområdeti övrigt. Detta har senast behandlats i prop. 1981/82:199. Pä sammasätt som vad avser folkpension skall i enskilda fall kunna förordnas attefterlevandebidrag frän tilläggspensioneringen skall utgå även till utomlandsbosatta. I paragrafens andra mening har tagits in en dispensregel av sådaninnebörd. Denna har i huvudsak utformats som en hänvisning lill motsvaranderegel för folkpension i 5 kap. 6 §. En närmare redogörelse för innebörden avdenna folkpensionsregel har lämnats i avsnitt 3.3. Möjligheten till dispens skall finnas pä samma villkor försvenska och utländska medborgare (och statslösa). En förutsättning för dispensår dock att den efterlevande börjat uppbära efterlevandebidrag före flyttningenfrän . Vid prövningen om dispens i visst fall skall beviljas blirdet av vikt atl beakta efterlevandebidragets syfte att ge den efterlevande enfasl fot på arbetsmarknaden. Kan man bedöma att förutsättningar finns atl denefterlevande skulle kunna fä etl lämpligt arbete, bördet därför - såvida inte en indragning med hänsyn till omständigheterna 1983/84:73 205 skulle framstå sorn oskälig- normalt sett inte bliaktuellt att ge dispens frän huvudregeln alt bidraget skall dras in vidflyttning utomlands. De fall där det i första hand torde komma i fråga atttillämpa dispensregeln ar sädana där den efterlevande beviljats efterlevandebidragtill följd av nedsatt hälsa. Paragrafen reglerar storleken av omslällningsbidrag ochsärskilt efterlevandebidrag från tilläggspensioneringen. Den grundar sig päförslag i avsnitten 3.2.3 och 3.2.4. Omslällningsbidrag och helt särskilt efterlevandebidragmolsvarar för är räknat av den avlidnes egenpension, om barnpensionsamtidigt utges efter denne, och annars av egenpensionen. Partiellt efterlevandebidrag utgör för år räknat, om denavlidne efterlämnar barn med rätt till pension (halvt bidrag) resp. 6 2/(två tredjedels bidrag) av den avlidnes egenpension. I annat fall utgörpartiellt efterlevandebidrag resp. av denna egenpension. Den lägre kompensationsgraden för omställnings- ochefterlevandebidrag i fall då också barnpension utgår efter den försäkradegäller även i den situationen att den efterlevande maken och barnet ellerbarnen bor åtskilda. Om barnpension upphör att utgå efter den avlidne uppräknasomställnings- eller efterlevandebidraget från den tidpunkten lill den högrekompensationsgraden. Hänvisningen till 8 kap. 12 § innebär att samordning skallske mellan tilläggspension i form av särskilt efterlevandebidrag och vissaandra ersättningar på samma sätt som föreskrivs för folkpensioneringens del.Har den efterlevande rått till efterlevandebidrag från både folk- ochtilläggspensioneringen skall avräkningen i första hand göras pätilläggspensionen och först därefter på folkpensionen. I paragrafen har tagits in en begränsningsregel i enlighetmed vad som föreslagits i avsnitt 3.1.4. Familjepension från ATP skall alltsåinte kunna utgå med högre sammanlagt belopp än vad som motsvarar den avlidnesegenpension beräknad enligt 3 § första stycket. Den nedsättning avbarnpensioner och omslällningsbidrag eller sårskilt efterlevandebidrag som kankomma i fräga med tillämpning av begränsningsregeln skall ske av de olikapensionerna i förhållande till deras resp. storlek. Om särskilt efterlevandebidragutgår efter den avlidne, beaktas härvid detta före sådan samordning som avses i8 § (jfr. 8 kap. 12 §). 1983/84:73 206 Om den avlidne efterlämnar en pensionsberättigad vuxenefterlevande med rätt till omslällningsbidrag och fem barn med rått tillbarnpension, skulle enligt huvudreglerna i 3 och 7 §§ pensionen till änkaneller änklingen utgå av egenpensionen och till barnen med tillsammans(40-f20-l-20-l-20-(-20) eller tillhopa av egenpensionen. Dåfamiljepensionerna enligt den nu behandlade regeln begränsas lill sammanlagt100 % av egenpensionen, kominer pensionen lill änkan eller änklingen att sättasned till och barnpensionen ät vart och ell av barnen från 24 till 18,46 %av den avlidnes egenpension. Den nedsättning som sålunda görs av familjepensionernained tillämpning av begränsningsregeln kommer inte atl bestå för hela den lidvarunder pension kan utgå efter den avlidne. Om familjepensionen lill den vuxneefterlevande upphör att utbetalas ökas barnpensionerna, fortfarande medbegränsningen att de tillsammans får utgöra högst av egenpensionen. I delangivna exemplet höjs alltså barnpensionerna från denna lidpunkt till avegenpensionen för vart och ett av barnen. Skulle senare etl av barnen passeraåldersgränsen För rätt till barnpension uppräknas pensionen till de andrabarnen ytterligare så att vart och ett av dem fär den barnpension som följer avhuvudregeln i 3 §, dvs. [(404-20-1-20-1-20) : 4 =] av den avlidneförälderns egenpension. Tillägget i tredje stycket skall ses i samband med den i 8kap. 10 § (jfr. 14 kap. 5 §) givna möjligheten att begränsa särskillefterlevandebidrag till . På molsvarande sätt som. gällerbeträffande sjukbidrag, handikappersättning och vårdbidrag fär den tid undervilken efterlevandebidraget skall utgå förlängas utan särskild ansökan därom. I femtestycket har bestämmelserna om rätt till ersättning för kostnader förläkarundersökning o. d. utvidgats lill att innefatta även undersökningar som enefterlevande genomgår i anledning av ansökan om särskilt efterlevandebidrag. Somframhållits i avsnitt 3.2.4 är avsikten att det vid prövning av en ansökan omsärskilt efterlevandebidrag först skall tas ställning lill om rätt föreliggertill förtidspension (eller sjukbidrag). Denna sistnämnda prövning bör kunnagöras även om den efterlevande inle skulle särskill ansöka om förtidspension(eller sjukbidrag). Fjärde stycket av nu förevarande paragraf öppnar möjlighethärtill under förutsättning atl regeringen förordnar därom. Jag avser därföratt senare återkomma till regeringen i frågan. 1983/84:73 207 I paragrafen har tagils in en bestämmelse om möjlighet atlsom villkor för rätt till särskilt efterlevandebidrag föreskriva atl denefterlevande genomgår undersökning av viss läkare e. d. Bestämmelsen färsjälvfallet betydelse endast då nedsättningen av den efterievandesförsörjningsmöjligheter till i vart fall någon del har sin grund i medicinskafaktorer. Genom första stycket i paragrafen åläggs försäkringskassanatt, om skäl därtill föreligger, tillse att åtgärder vidtas för att förbättraden efterlevandes förvärvsmöjligheter innan definitivt beslul meddelas om rättlill särskill efterlevandebidrag. Åtgärder sorn avses i paragrafen kan vara avsåväl medicinsk som arbetsmarknadspolitisk arl. Till sådana ålgärder kan knytasvillkor om läkarundersökning m. m. (2 §)eller genomgäng av viss utbildning e.d. (andra stycket). Kan en undersökning av här avsett slag befaras dra ut påliden, kan i förekommande fall med slöd av 20 kap. 2 a § meddelas interimistisktbeslut om bidrag i avvaktan på att slutlig prövning kan ske. Härigenom kanundvikas att den efterlevande ställs utan stöd och drabbas av försörjningssvårigheterunder tiden frän det omslällningsbidraget upphör att utgå fram lill dessansökningen om särskilt efterlevandebidrag har avgjorts. Av slor vikt är att i sådana ärenden somavses i paragrafen nära samarbetar med andra organ såsom arbetsmarknads- ochutbildningsmyndigheler saml även med sjukvården och . Med slöd av20 kap. 9 § kan inhämlas yttrande av länsarbetsnämnd eller annan myndighet omt. ex. den efterlevandes möjligheter lill förvärvsarbete. De i andra stycket nämnda villkoren kan uppställas inteenbart dä rätlen till bidrag prövas första gången utan även senare under dentid dä den efterlevande uppbär särskilt efterlevandebidrag, bl, a, vidomprövning av bidragsrätten. Villkor av detta slag bör av naturliga skälmeddelas efter samråd med arbetsmarknadsmyndighet e, d. Innebörden av begreppet lämpligt arbete btir utvecklats ikommentaren lill 8 kap, 7 och 8 §§, Vid tolkningen härav kan ledning härniasockså från vad som gäller i fråga om arbetslöshetsersättning enligl 5 § lagen(1973:370) otn arbetslöshetsförsäkring och 5 § lagen (1973:371) om konlanlarbetsmarknadsstöd. Regler om sanktioner mot efterlevande som vägrar allefterkomma de villkor som meddelats med stöd av paragrafen finns i 20 kap. 3 §. I vilken omfaltning skall se till atthär berörda ålgärder vidtas och i vad mån villkor skall ställas upp får, somnärmare utvecklats i avsnitt 3.2.4, bedömas utifrån varje enskild efterievandesförhållanden. Vid denna bedömning får hänsyn las lill en rad olika faktorer,såsom den 1983/84:73 208 efterlevandes ålder, tillgängen lill arbetstillfällen pähemorten, möjligheten att efter flyttning bereda den efterlevande sådant arbetesom en viss utbildning tar sikte på m. m. Vilken inverkan sädana faktorer skallha pä bedömningen har utvecklats i motiveringen till 8 kap. 7 och 8 §§. Ändringarna i sista stycket föranleds till viss del av detförslag till ändrade regler för barntillägg som redovisats i avsnitt 6.3 ochsom innebär att barntillägg fortsättningsvis inte skall sättas ned dä barnet årberålligat lill barnpension. I övrigt tar bestämmelsen sikte på det fall attbarnpension beviljas retroaktivt och att omställningsbidrag eller särskiltefterlevandebidrag har utbetalats efter den avlidne för liden förebarnpensionsbeslulet. 1 en sådan situation skall göras avdrag från delretroaktivt utbetalade barnpensionsbeloppet, eftersom omställningsbidrageteller eflerlevandebidragel här har utgetts av den avlidnes egenpensioni stället för rned som skulle ha skett om barnpensionsbeslutet hadeförelegat redan vid den lidpunkt då bidraget till den vuxne efterlevandeutbetalades. Eftersom 3 § i dess förutvarande lydelse upphört alt gällamed verkan fr. o. m. (SFS 1983:191), har hänvisningen därtilltagils bort. Den har ersatts av en hänvisning lill 20 kap. 2 a §, som innehållerbestämmelse av i huvudsak samma innebörd som tidigare i 16 kap. 3 §. Dessutomhar vidtagits vissa rent redaktionella ändringar. I paragrafen ges föreskrifter om indragning ochnedsättning av särskilt efterlevandebidrag. En omprövning av rätten till sådantbidrag kan vara . påkallad av olika skäl. Att ett tidsbegränsat särskiltefterlevandebidrag skall omprövas sedan den för bidraget bestämda tiden löpt utframgår av 8 kap. 10 § (jfr. 14 kap. 5 §). Likaledes framgår av nämnda paragrafatt omprövning skall ske när skäl därtill föreligger, dock minst en gäng vartiredje är. En omprövning skall göras bl. a. dä det kommit tillförsäkringskassans kännedom att den efterlevandes försörjningsmöjligheter harväsentligl förbättrats. I den nu förevarande paragrafen regleras de ålgärdersom kassan vid omprövningen kan vidta med ett utgående efterlevandebidrag. Första stycket innehåller regler om definitivt indragningeller minskning av efterlevandebidrag. Detta skall ske så snart som denefterlevandes förvärvsmöjligheter har förbättrats väsentligt och förbättringenkan antas bli bestående . För atl förbättringen skall ansesväsentlig bör försörjningsmöjligheterna ha blivit sädana att de, om deförelegal redan då 1983/84:73 209 ansökan gjordes, hade medfört all bidrag inle alls skulleha utgetts eller utgetts med en lägre andel av helt bidiag än vad som blivitfallet. Indragning eller nedsättning skall ske inte bara om denefterlevande bar påbörjat etl förvärvsarbete. Även om änkan eller änklingen harerbjudits elt lämpligt arbete men vägrat atl ta della, skall bidraget kunnadras in eller sältas ned rned hänsyn till det anvisade arbetet.Efterlevandebidraget har då fyllt sitt syfte, och den efterlevandesförvärvsmöjligheter kan inle längre anses nedsatta i den mening som krävs förrällen till bidrag. Kan det antas all den inträdda förbättringen inte kommeratt bestå avsevärd tid, varmed bör förstås en lid av minsl etl år, bör inlekomma i fräga att definitivt dra in eller sätta ned bidraget. I sådant fall börbidraget dras in eller minskas endast . Delta bör ocksä göras redanom förbättringen är enbart tillfällig, t. ex, att den efterlevande fått arbeteför framöver. härom har tagits in i andraslyckel. Visar det sig senare alt förbättringen är varaklig, skall bidragetdefinitivt dras in eller minskas vid denna senare tidpunki. Består ä andrasidan förbättringen inte för avsevärd tid, kan bidraget ånyo börja utges päsamma sätt som tidigare sä snart försörjningsmöjligheterna åter har försämratsi sådan grad att förutsättningar härför föreligger. Indragning eller minskningför kan avse en period av högsl ett är. Har arbetet inte upphört ellerminskat i omfaltning under den tiden, fär anses att försörjningsmöjligheternahar förbättrats för avsevärd tid. Skulle den efterlevande därefter bli utanarbetet har försörjningssvårigheterna inte längre elt sådant samband medmakens död att särskilt efterlevandebidrag kan utgå pä grund därav. I första stycket har markerats atl skyldigheten atl anmälaförbättring av arbetsförmågan åvilar inte enbart den sorn uppbär förtidspensionfrån folkpensioneringen utan även den som fär sådan pension bara frän ATP. Vidare har anmälningsskyldigheten för den som uppbäränkepension ändrats till att avse alla som får familjepension. Skyldighetenomfattar alla former av familjepension, dvs. barnpension, omställningsbidragoch särskill efterlevandebidrag frän både folk- och tilläggspensioneringen. När det gäller barnpension får bestämmelsen egentligbetydelse endast för studerande som uppbär sådan pension efter fyllda 18 år.Dessa skall vara skyldiga att underrätta om förändringar sominverkar pä rällen till barnpension, t. ex. atl de studier som ulgörgrund förförmånen har avbrutits. Motsvarande anmälningsskyldighet åvilar efterlevande somfår omställningsbidrag eller särskilt efterlevandebidrag. Av naturliga skäl ärdet inte möjligt för att i obegränsad omfattning följa eventuellaförändringar i varje enskild efterlevandes förhållanden. Den efterlevande måstedärför själv anmäla till kassan orn hans eller hennes förhållanden 14 1983/84. Prop.1983/84:73 210 ändras på sådant sått atl rätlen lill farniljepensionpåverkas. Del skall t. ex. göras orn den som uppbär omslällningsbidrag förförlängd tid upphör att ha vårdnaden om eller bo stadigvarande samman med barnsorn ar under åtta är. Den som erhåller särskilt efterlevandebidrag kan fåmöjligheterna att bereda sig inkomst genom arbele väsentligt förbättrade ellererhälla någon annan förmän som skall samordnas rned bidraget. Anmälan skalldessutom göras om en efterlevande med sådani bidrag eller medomslällningsbidrag för förlängd lid ingår äktenskap eller börjar sammanbo medannan som avses i 8 kap. 5 § tredje slyckel. Underläts anmälan skall pensionen kunna dras in för visstid eller tills vidare. Den efterlevande kan ocksä med stöd av 20 kap. 4 §åläggas återbetalningsskyldighet för vad som utbetalats för mycket på grund avden underlåtna anmälningen. Tillägget till första meningen har föranletls av förslageltill 8 kap. 4 § andra stycket (jfr 14 kap. 4 §) som utgör undantag frän regelni förevarande paragraf att pensionsförmån ulgår t. o. m. uigången av den månadvarunder rätten till förmånen upphört. Den nya tredje meningen grundas på förslaget atlomslällningsbidrag och särskill efterlevandebidrag skall kunna utges längst t.o. m. utgången av månaden före den varunder den efterlevande fyller . Genom paragrafen ges möjlighet att dra in eller sälta nedfarniljepension i vissa situationer då den efterlevande har varit vållande tilldödsfallet. Dessa regler avser även de nu föreslagna formerna avfamiljepension. Eftersom strafflagen ersatts av har hänvisningentill strafflagen ersatts med en hänvisning till motsvarande bestämmelser ibrottsbalken. Grunden för den föreslagna ändringen är att avdrag skallkunna göras även på familjepension som utbetalas för förfluten lid med hänsyntill socialbidrag som utgått , Paragrafen innehåller regler om samordning mellan pensionenligl AFL och förmåner frän äldre lagar om yrkesskadeförsäkring. De föreslagnaändringarna innebär att efterlevandelivränta på grund av yrkesskadeförsäkringskall medföra minskning även av omslällningsbidrag och särskill 1983/84:73 211 efterlevandebidrag, gäller att folkpension i form aviinkepension efler sådan samordning alllid skall utges med minst hälften av vadsom annars skulle ha utgått. Någon motsvarighel härtill har inte upptagitsbeträffande omslällningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag. Vid samordningenligl paragrafen skall dessa bidrag således i princip kunna helt bortfalla. Frågor om särskill efterlevandebidrag skall enligtförslagel avgöras av pensionsdelegation. Detta skall ses mol bakgrund av atlärenden om sådant bidrag kommer att kräva särskilt kvalificerad handläggningoch ;iv att del i vissa fall kan bli aktuellt atl samlidigl pröva förutsättningarnaför riillen till förtidspension. Ändringen i iredje stycket grundas pä förslaget i avsnitt6.2 all blivande adoptivföräldrar till ett utländskt barn skall fä rätt attuppbära barntillägg för barnet redan innan adoptionen genomförts, om denblivande adoptivföräldern erhåller ålders- eller förtidspension fränfolkpensioneringen. Den blivande adoptivföräldern måste ha lagit emot barnetför värd och fostran hår i landet efler tillstånd av socialnämnd enligt 25 §socialtjänstlagen (1980:620). Regeln överensstämmer med vad som gäller försärskild föräldrapenning och vårdbidrag saml - enligt 4 § andra stycket lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag - även för barnbidrag. Motsvarighet härtillföresläs i det nya fjärde stycket införd ocksä beträffande barnpension, och delkan därför hänvisas till kommentaren därtill. 1 det nya fjärde stycket föreskrivs sålunda all, vidtillämpning av beslämmelserna orn rätt till barnpension från folk- ochtilläggspensioneringen, skall med biologiskt barn till en avliden förälderlikställes ett utländskt barn som i adoptionssyfle har förts lill ochmed socialnämnds medgivande tagits emot i elt enskilt hem för vård och fostrani sådani syfte. Regeln grundar sig på förslag i avsnitt 3.1,2, Bestämmelsen knyter an till föreskriften i 25 §socialtjänstlagen, som reglerar fosterhemsplacering. För att räll tillbarnpension skall föreligga efter den presumtive adoptivföräldern är del inlelillräckligt att barnet är av ulländsk härkomst. Har barnet kommil till Sverigeutan att tanken varit att det skall adopteras här i landel föreligger såledesinle rätt till barnpension även om en adoption senare har blivit aktuell. Idessa fall görs alltså ingen skillnad mellan utländska och inhemska barn. I barnpensionshänseende anses barnet som efterlevande lillden presumtive adoptivföräldern och får således rätt lill barnpension eflerdenne pä 1983/84:73 212 samma sått som om en adoption redan Inirniit komma lillstånd före dödsfallet. Härav följer bl. a. all barnet fär behälla sin pensionorn den avlidnes make senare ensam fullföljer adoptionen eller gifter om sig.Orn barnet däremot adopteras ;iv en annan person, upphör självfallet - pä sammasätt som för biologiska barn sorn adopteras bort - rällen lill barnpensionefler den presumtive adoptivföriiklern. Rällen till barnpension förutsätter alt den blivandeadoptivföräldern har tagit emot barnet här i landel i adoptionssyfle innan hiineller hon avled. De barn sorn här är aktuella saknar regelmässigt svenskt medborgarskap.Beslämmelserna i 5 kap. 4 § om ttllännings rätt lill barnpension blir såledestillämpliga i detta fall. Det betyder att barnet eller den avlidne rnäsle hauppfyllt kvalifikationsvillkoren i nämnda paragraf för att barnpension skallkunna beviljas. Till följd av bestäininelsen i sista meningen i del nuförevarande stycket skall dock vid tillämpningen av 5 kap. 4 § barnet ansessäsorn bosall i vid dödsfiillet. Adoption av ett utländskt barn i kommer till ståndgenom atl svensk domstol lämnar lillsländ lill adoptionen eller genom all ett ibarnets ursprungsland meddelat adoptionsbeslul godkänns i av adoplionsfrågor. Den prövning som därvid görs omförutsättningarna för adoption enligt svensk lag är för handen kommer avnaturliga skäl inle alt kunna göras i det fall titt den blivande adoptanlenavlider innan ställning hunnit las i adoplionsärendet. Någon motsvarandeprövning bör inle ske när del gäller atl avgöra frågan om barnpension. Har adoptionsförfarandelframskridit sä långt atl socialnämndens medgivande inhämtats och barnet tagitsemot i fosterhemmet i adoptionssyfle fär. såvitt gäller rätten tillbarnpension, tillräckliga garanlier anses föreligga för att en adoption skulleha kommil till stånd om den tilltänkte adoptivföräldern inte avlidit innanadoplionsärendet hunnit prövas. Med den regel sorn nu föresläs skulle kunna tänkasuppkomma fall där barnet, utöver barnpension enligt AFL efler den presumtiveadoptivföräldern, är berättigat till barnpension åven efler en biologiskförälder enligt etl socialförsäkringssystem i sill ursprungsland. Som betonatsunder remissbehandlingen synes man dock i praktiken kunna utesluta denmöjligheten. Någon särskild reglering för sådana fall har därför inle befunnitsmotiverad utöver vad sorn i 17 kap. 5 § och förordningen (1979:131) ornberäkning av folkpension i vissa fall föreskrivs om likställande av pensionenligt ulländsk lagstiftning med ATP vid beräkning av folkpensionsförmåner. Enligt förslagel skall presumtiva adoptivbarn likställasrned biologiska barn endast i vad avser rätten till barnpension. Däremot skallnägol sådani likställande inte ske då fräga är om rätt för vuxen efterlevandelill omslällningsbidrag grundat pä barnförekomst.