prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Svenskpolarpolitik berör utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågor liksom frågorom resursfördelning och exploatering, vidare skydds- och miljöintressen samtfrågan om position som polarforskningsnation. Statsrådet I. Carlssonkommer senare att närmare utveckla den del av svensk polarpolitik, som berörforskningen. Industri- och näringslivsintressena är av potentiell storbetydelse. Chefen för industridepartementet har Udigare närmare utvecklatdenna del av svensk polarpolifik. Havsrättenfår konsekvenser också för polarområdena. Det är angeläget att de svenskapolarintressena samordnas. är ett innanhav omgivet av landmassor - och Eurasien, demest befolkade kontinenterna på jorden med förhållandevis smala ut- ochinpassager. Olika intressen har betydelse i ; säkerhetsintressen,exploateringsintressen, avseende framförallt olja ochgasfyndigheter, och miljövårdsintressen. Maktblocken gränsar varandra ochen betydande militär uppbyggnad och akfivitet har kännetecknat utvecklingen iområdet . Möjligheternatill en utvidgad resursutvinning är en dominerande faktor för detinternationella intresset för området. bedöms ha stora olje-ochgasförekomster. En stor del av dessa finns i den sovjetiska delen samt iBarents hav och Svalbards-området. Delvis ligger förekomsterna i områden ivilka motstridiga territorialanspråk hävdas, en faktor som kan leda till ökadinternationell spänning. I motsats fill vad som gäller för har former för ett merordnat multilateralt samarbete i stort sett saknats i . Några bilateralasamarbetsprojekt bl. a. mellan och på det industriella och vetenskapligaområdet har kommit till stånd, men regionalt samarbete mellan de arktiska ochandra av området berörda stater har inte gått att organisera beroendepå de stora nationella, delvis motstridiga intressena i området. En fortsattutveckling av det svensk-norska samarbetet är önskvärt men kräver ett fastarelångsiktigt svenskt engagemang. Att få till stånd ett bredare regionaltsamarbete i området omfattande såväl stormakterna som mindre stater som denordiska, är angeläget av såväl politiska som ekonomiska skäl. Miljövårds- ochekologiaspekterna kan utgöra en tänkbar grund för ett framtida regionaltsamarbete. Både från norsk och kanadensisk sida har man uttryckt intresse bl.a. för ett kontroll- och varningssystem för luftföroreningar i . Prop.1983/84:10 6 är en från andra världsdelar isolerad kontinentmed ett omgivande hav, som lidvis är istäckl. Genom Anlarktisfördragel hareninternationell samarbelsordning kommil till stånd för . Fördraget saknar beslämmelser om exploatering avnaturresurserna i . har emellertid de härmed förbundnaproblemställningarna börjat diskuteras, vilket resultat i enkonvention om bevarande av de levande resurserna i (Krillkonventionen).Huvudsyftet med konventionen är att bevara de marinbiologiska resurserna iAntarktis genom att upprätthålla balansen mellan olika biologiska arter söderom den antarktiska konvergensen, dvs. där de kalla vattenmassorna från södraishavet möter de varma från nordligare hav. Överläggningar pågår om en ordning förexploatering av mineralresurser. Genom att resursfrågornaaktualiserats har u- ländernas intresse för Antarktisfrågorna ökat. Förhållandena i har länge varit ganska okändaför en större svensk allmänhet. 1 samband med krisen kring iSydatlanten har dock de politiska och folkrättsliga omständigheterna iAntarktis tilldragit sig stort intresse. bedrev i början av århundrandet och fram tillböljan av vissa forskningsaktiviteter i . Därefter har desvenska aktiviteterna varit mycket få. Även om det svenska intresset för polarforskning avgeografiska och andra skäl främst varit inriktat på föreligger ettsvenskt intresse även för antarktisforskning på grund av betydelsen avjämförande forskning mellan de båda polarområdena. som det är ettsvenskt intresse att samarbetsstrukturer av såväl bilateral som regionalkaraktär kommer till stånd i ter det sig naturligt att Sverigeansluter sig till det redan utvecklade internationella samarbetet i Antarktis.Det är också angeläget att närmare kan följa behandlingen av resurs-och miljöfrågorna i Ajitarktisområdet. I proposition 1983/84:79 harregeringen underställt frågan om godkännande avAntarktisfördraget och konvenUonen om bevarande av de levande marinatillgångarna i . 2.3 Biståndsverksamhet inom havsresursområdet Delegationen för samordning av havsresursverksamheten(DSH) har tagit upp frågan om svensk biståndsverksamhet inom havsresursområdet.DSH föreslår att en inventering görs i samarbete mellan främst SIDA och DSH avbehov i utvecklingsländerna av tjänster och leknik rörande havsresursverksamhet. 1983/84:10 7 SIDAhar yttrat sig över DSHs förslag till övergripande program. SIDA stöder i alltväsentligt förslaget och framhåller att detta i många avseenden speglarfrågeställningar som är grundläggande för biståndsverksamheten. DSHs avsikt atti samarbete med SIDA inventera behov i utvecklingsländerna av tjänster ochteknik av särskih intresse för svensk havsresursverksamhet syns enligt SIDAvara välmotiverad. Eftersamråd med statsrådet vill jag för egen del, liksom SIDA, framhållavärdet av DSHs fortsatta arbete inom området. Åtgärder för att öka inslaget avsvenska varor och tjänster i biståndet är angelägna så länge inte dessaåtgärder innebär att man gör avsteg från biståndspolitikens grundprincipereller på andra sätt försämrar biståndets kvalitet. Jag ser f. n. ingenanledning till förslag till direkta åtgärder. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om havsrätten, polarpolitiken samt biståndsverksamheten inomhavsresursområdet. 4 Svenska expansionsmöjligheter på offshoremarknaden Havsresursverksamhetenerbjuder expansiva marknader. Bredden är mycket stor inom detta högteknologiskaområde. Främst i anslutning till olje- och gasutvinningen erbjuds godamöjligheter för avsättning av utrustning och tjänster från svensk industri ochsvenska konsulter. Som chefen för industridepartementet tidigare framhållit ochäven närmare utvecklat finns inom svensk industri mycket goda fömtsättningarför att öka dess marknadsandelar på den internationella offshoremarknaden. 1bilaga 7 redogörs för havsbottenutvinning av bl. a. andra mineraliska ämnen änolja och gas. Flertalet av dessa tillgångar, varav ett antal s. k. strategiskametaller, kan ännu inte lönsamt utvinnas. kan sådan utvinning dock bliett viktigt komplement till råvaruförsöijningen som vårt näringslivkan finna nya marknader inom prospektering, utvinning och bearbetning av dessametaller. Ensvårighet för svenskt näringsliv att expandera inom offshoreområdet är denstarka nationella protektionismen på många kontinentalsockelområ-den. En annanär att offshoremarknaden präglas av stark traditionsbundenhet vid val avunderleverantörer och teknik. Handelspolitiken ochexportfrämjandeorganisationen har därför viktiga uppgifter för att främjasvenska satsningar på dessa marknader. Frånsvensk sida har man i såväl bilaterala som multilaterala intemationellasammanhang verkat för att bekämpa protektionism. Prop.1983/84:10 8 den skall med all kraft fortsätta. De organ som utförupphandlingarna inom offshoresektorn är som regel enskilda företag och intemyndigheter. bereder svårigheter då diskriminatoriskaupphandlingsförfaranden skall påtalas, eftersom de internationellahandelspolitiska regelverken - främst och - inteär direkt tillämpliga på enskilda företag. Detta hindrar emellertid inte attdessa regelverk så långt som möjligt kommer att utnyttjas för att ge svenskaföretag rimliga konkurrensmöjligheter på offshoremarknaden. Regelverken sätternaturiigtvis ramar även för de inhemska satsningarna inom offshoreindustrin. Förhållandena på offshoremarknaden har emellertidsamtidigt gjort att regeringen och Exportråd, som en alternativ utväg,uppmanat offshoreinriktade företag att söka samarbete med företag i berördaländer. Sådant företagssamarbete kan ta olika former, från samarbetskontraktför utarbetande av gemensamma offerter till gemensam produktutveckling, ochibland till etablerande av gemensamma företag. Erfarenheter har redan visat attsådant företagssamarbete kan vara ett effektivt sätt att motverkaprotektionistiska åtgärder. Företagssamarbete av denna typ ger ocksåen-möjlighet att tränga igenom den traditionsbundenhet som råder vid val avunderieverantörer och teknik. Exportråd och dess utlandsorganisation , när det gäller att få sådant företagssamarbete till stånd. Iförhållande till utgör företagssamarbetet inom offshore och energisektornen betydande del av de frågeställningar, som behandlas inom ramen för dennorsksvenska blandade kommissionen under regeringsavtalet om ekonomisktsamarbete. Jag hemställer att regeringen bereder fillfälleatt ta del av vad jag har anfört om frågor som berör svenska exportmöjligheterinom havs-resursområdet. 1 Inledning ....................................................... .... 1 2 Föredragandens överväganden ........................... 1 2.1.1 Ny havsrättskonvention .......................... .... 3 2.1.2 Svenska intressen ............................... .... 4 2.2.1 ................................................ .... 5 2.2.3 Svenska intressen ............................... .... 6 2.3 Biståndsverksamhetinom havsresursområdet 6 3 Hemställan .................................................... ... 7 4 Svenska expansionsmöjligheterpå offshoremarknaden 7 5 Hemställan .................................................... ... 8 Prop.1983 84: 10 Bilada 3 Anmälantill proposition om svensk havsresursverksamhet Fleramyndigheter inom försvarsdepartementets verksamhetsområde har uppgifter inomhavsområdet. Försvar till sjöss är en viktig del av den svenska försvarsmaktensuppgifter. I freds- och neutralitetssituationer skall försvarsmakten avvisakränkningar av Sveriges sjöterritorium. Sedan den ligger ocksåfrågor om skydd av den miljön inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde, då räddningstjänsten fördes över från dåvarandekommundepartementet. En kortfattad redovisning av myndigheterna och derasverksamhet lämnas i bilaga 7. och vissa därmed sammanhängandefrågor tas dessutom kortfattat upp i bilagd redovisning (se underbilaga 3:2). Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har inom försvarsdepartementetsområde främst tagit upp frågor som rör forskning och dykeriutbildning. Jagkommer därför i det följande att huvudsakligen behandla dessa frågor. 1.1Beskrivning av inriktning m. m. av havsteknisk forskning och utveckling inomförsvarssektorn Totalförsvaretställs ständigt inför krav på förnyelse och förändring. Takten i dentekniskt-vetenskapliga utvecklingen är hög och detta gäller inte minst denmilitärtekniska utvecklingen. Forskningen har betydelse för våra möjligheter att identifieratekniska utvecklingsriktningar och förändringar i omvärlden och att analyseradessa förändringars möjliga konsekvenser för oss, såväl försvarstekniskt somsäkerhetspolitiskt. Vi måste därvid ha förmåga att självständigt beskriva bådemöjliga framtida hot mot vårt land och utvecklingsmöjligheter för försvaret. I 1983/84. 1983/84:10 2 Deolika typer av vapen och vapensystem m. m. inom försvarssektorn har slorkomplexitet. Det finns därför behov av forskningsstöd i fråga om olika-grundläggande vetenskapsområden (t.ex. humanfysiologi, mekanik, - tekniska tillämpningsområden(t. ex. vapen och dess verkan), - systemtekniker (t. ex.värderingsmetoder för utformning av vapen- och skyddssystem). Inomförsvarsdepartementets område görs f. n. stora insatser för att åstadkomma ettbättre skydd mot främmande ubåtar i Sveriges kustområden. I första hand ärsyftet att, inom ramen för en långsiktig utveckling, på kort sikt anskaffautrustningar och system för spaning mot samt identifiering och bekämpning avutbåtar. På förväntas nu påbörjade mer förutsättningslösaforskningsinsatser och studier komma att skapa förutsättningar för ytterligareförbättrat utbåtsskydd. Allmäntgäller att forskningsinsatsema främst har anknytning tillutveckling av ubåtar, ubåtsjaktsystem, minor och torpeder.-Bland aktuellaforskningsområden med havsteknisk anknytning kan t. ex. följande nämnas. Forskningeninom hydroakustikenär knuten till ett antal områden, främst utveckling av nyahydrofoner, datoranvändning i hydrofonsystem och torpedmålsökare, analys avsignaler och reflexer från föremål under vattenytan samt studier av Östersjönsljudutbredningsegenskaper. Inomdet hydrooptiska området är forskningsverksamheten främst inriktad pålasersystem för spaning mot föremål under vattenytan, utveckling av sensorerför användning på obemannade undervattensfarkoster, utveckling av förbättradenavigeringshjälpmedel för dykare och utveckling av kommunikationsutmstning sombygger på fiberoptik. Forskningen inom dessa områden berör också delvistillämpningar för fjärrstyrd teknik vid undervattensverksamhet, t. ex.arbetsoperationer med Qärrstyrda farkoster. Forskningeninom dykeri/navalmedicin har främst varit inriktad på att förbättradykares uthållighet och effektvitet vid dykning på varierande djup t. ex. genomutnyttjande av olika andningsgaser samt på utveckling av effektivare personligutrustning. Fortsatta forskningsuppgifter inriktas främst som stöd förubåtsräddning, bl. a. insatser vid individuell räddning från stora djup. 1.2Omfattningen av den havstekniska forskningen vid () FOAsanslagsfinansierade forskning inom det havstekniska området genomförs ienlighet med planer som upprättas i samråd med berörda myndigheter inomförsvarssektom, främst chefen för marinen (CM) och Prop.1983/84:10 3 Planerna ses över varje åroch redovisas i FOAs forskningsplaner. Förutom denna verksamhet genomför FOAäven inläktsfinansierad forsknings- och utredningsverksamhet m. m. på uppdragav bl. a. myndigheter från sektorer utanför totalförsvaret. Sådana uppdrag fårtas om de medför positiva effekter för den försvarsinriktade forskningen ochmedverkar till en vitalisering av denna. Såväl den intäktsfinansierade verksamheten som denanslagsfinansierade forskningen koncentreras till tillämpad forskning medinslag av grundforskning och utvecklingsarbete. FOAs civilt inriktade havstekniska forskning har hittillsi stor utsträckning bedrivits inom ramen för samarbetsavtal mellan FOA ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Den övergripande ledningen utövas av ensärskild styrgmpp med representanter för FOA och STU. Samarbetsavtalen mellanFOA och STU har syftat bl. a. till alt utveckla FOAs kompetens, främstavseende undervattensteknik i offshore-tillämpningar. Inriktningen och valetav projekt har gjorts mot bakgrund av försvarssektorns behov avkunskapsuppbyggnad. Den närmare preciseringen har därefter baserats på STUsuppfattning om industrins behov av system och produkter av tekniskt ochekonomiskt intresse. Genom förbättringen av en marknadsanpassad kompetensbedöms förutsättningarna öka för att FOA skall kunna erhålla forskningsuppdragdirekt från industrin. Exempel på olika havsteknikprojekt m. m. med främst civilanvändning framgår av bifogad redovisning (se underbilaga 3:1). 1.3 Samverkan inom havsresursområdet mellan försvaret ochövriga sam-hällssektioner I sitt förslag till övergripande program för svenskhavsresursverksamhet anför DSH att den kompetensutveckling inom vissamyndigheter och statliga forskningsorgan som f. n. pågår, bör utnyttjas ividgad omfattning. Kompetensen bör utnyttjas för exportuppdrag och inombiståndsverksamheten. Möjligheterna att genom kombination av statlig ochindustriell kompetens skapa större s.k. joint bör också vidgas. Förvissa myndigheter finns formerna givna och i varierande utsträckning finns ävenresurser ställda till förfogande. Andra myndigheter saknar inte bara former ochresurser för marknadsföring av sin havsresurskompetens, de saknar också i sininstmktion incitament till kommersiell verksamhet. Detta gäller enligt DSH bl.a. CM och FOA, myndigheter med betydande resurser för den havsindustriellasektorn. DSH föreslår därför att ett aktiebolag bildas för kommersialiseringoch marknadsföring av FOAs kompetens inom härför speciellt lämnade områden. Enmöjlig vidgning till att även innefatta delar av marinens resurser vid marinensdykericentmm (MDC) bör förutses, ti 1983184. Prop.1983/84:10 4 DSH föreslår vidare att frågan om utbildning av yrkesdykareför den civila sektorn utreds av DSH och marinen i samråd med berörda intressenter. I en rappori om havsforskningens resurser och organisalionföreslår statskontoret att en bättre samordning av verksamheten mellan MDC ochFOA () eftersträvas och utgår ifrån en gemensamplan för den långsiktiga verksamheten. Flera remissinstanser är kritiska till förslaget ombolagsbildning. FOA anför att möjligheterna för marknadsföring av FOAskompetens förbättras bl. a. i och med att den intäktsfinansierade verksamhetenbedrivs inom ramen för ett I OOO-kronorsanslag. STU avstyrker förslaget ombildandet av ett eftersom detta sannolikt inte löser nuvarande problem.Swedocean anser ambitionen att marknadsföra statlig kompetens vara vällovlig.Nya bolagsbildningar bör dock undvikas. Myndigheterna bör låta undersöka vilkenspecifik kompetens som har kommersiell användning. Marknadsföring kan sedanske genom etablerade privata eller statliga företag. Av de remissinstanser som har kommenterat de övrigaförslagen är flertalet positiva. CMs principiella inställning är att deresurser som skapats inom marinen för att åstadkomma effektivare och säkraredyksystem och ubåtsräddningssystem skall kunna utnyttjas även utanförförsvaret. Villkor härför är dock att huvuduppgiften - en effektiv marinförbandsproduktion inte störs vare sig tids- eller kostnadsmässigt. Inledningsvis vill jag framhålla att alla möjligheter tillsamordning och samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer bör tastill vara under fömtsättning att de kan ge besparingar eller medföra ett bättreutnyttjande av befintliga resurser. Jag vill dock erinra om att försvarets resurser hardimensionerats utifrån försvarets behov och därför i första hand skall användasför planerade uppgifter. Om samverkan med övriga samhället medför krav päutökad verksamhet och därmed ökade resurser måste särskilda medel tillföras såatt kostnadstäckning erhålls. De militära kraven på bl. a. en effektiv förbandsproduktionmåste också tillgodoses. Inom försvaret bedrivs havsteknisk forskning främst vidFOA. Utvecklingsarbete utförs i huvudsak inom svensk industri på uppdrag avbl. a. FMV. Den havstekniska forskningen vid FOA bedrivs vid flertaletav myndighetens huvudavdelningar. Forskningen omfattar ca ochberör Prop.1983/84:10 5 främst områdena hydroakustik, hydrooptik, navaimedicin.seismik och bioteknologi. Verksamheten är uppbyggd och inriktad för altmotsvara totalförsvarets behov av forskningsunderiag. FOAs kompelens inom områdetär av stort intresse för försvaret. a. har marinen en omfattande verksamhetmed anknytning till havstekniska frågor inriktad mot upptäckt och bekämpning avubåtar. Det är enligl min mening väsentligt att kompetens inom detta områdebehålls inom försvaret. Det havstekniska området lämpar sig enligt min mening välför samverkan mellan försvaret och övriga samhället. En viss samverkan skeridag med olika civila uppdragsgivare främst utifrån tillämpningar av avtal mellanFOA och STU. Förberedelser pågår för att vidga samverkan med civilaintressenter. Exempel på detta återfinns inom dykeriverksamheten samt denarktiska havstekniken. Chefen för industridepartementet har tidigare föreslagitett särskilt program för havsindustriell kompetensutveckling inom vilket bl. a.FMVs och FOAs medverkan är angelägen. Inom ramen för FOAs intäktsfinansierade verksamhet finnsdet möjligheter för myndigheten att marknadsföra sin kompetens och att åta siguppdrag mot full kostnadstäckning. En förutsättning för den intäktsfinansieradeverksamheten är dock ytterst att den skall medföra positiva effekter för denförsvarsinriktade forskningen och l.ex. bidra lill kompetensuppbyggnad ocheffektivare utnyttjande av kunnande inom områden av betydelse förtotalförsvaret. Jag anser att detta blir fallet vid ett utnyttjande av FOAsresurser inom havsteknikområdet också för civila ändamål och ser därförpositivt på ett sådant utnyttjande. Fr. o. m. redovisas denintäktsfinansierade verksamheten vid FOA under ett särskilt s. k. Förutsättningarna är därmed enligt min uppfattning gynnsammaför att utnyttja FOAs kompetens och resurser för civila ändamål. Jag kandärför inte se något skäl till att nu bilda ett särskilt bolag förmarknadsföring och kommersiellt utnyttjande av FOAs kompetens. Jag vill erinra om att vissa frågor rörande statligamyndigheters tjänsteexport regleras i förordningen (1981:673) med vissabestämmelser för statlig myndighets affärsdrivande verksamhet i utlandet. Sådanexport bör kunna omfatta sådana tillämpningar inom det havstekniska områdetvilka huvudsakligen är av civilt intresse. Vid överväganden om tjänsteexportför försvarets myndigheter måste dock särskild uppmärksamhet ägnas åt bl. a.säkerhetspolitiska förhållanden och sekretesskyddsfrågor. FOA har inte någotgenerellt bemyndigande att marknadsföra och utföra affärsmässig verksamhet iutlandet, eftersom den nämnda förordningen inte är tillämplig på FOA. För FOAsdel gäller därför att FOA vid mera omfattande utlandsuppdrag skall begäragodkännande hos regeringen i varje särskilt fall. Vid MDC bedrivs verksamhet med tryckkammarutmstning förmetod-och materielutveckling inom dykeriområdet, dykeriutbildning ochnaval-medicinsk forskning. Jag har inte något att erinra mot förslaget att MDCs Prop.1983/84:10 6 kvalificerade utrustning utnyttjas mer genom samordningmellan marinen och FOA, bl. a. i form av en gemensam långtidsplanering. Enligtvad jag har erfarit har FOA och marinen redan påbörjat en utredning om ettsådant fördjupat samarbete. Jag anser också att möjligheterna att utöka decivila engagemangen vid MDC bör prövas. Det är önskvärt alt tillgänglig kompelensoch teknisk kapacitet vid MDC utnyttjas under förutsättning attförbandsproduktion m. m. inte störs och att full kostnadstäckning erhålls. Med utgångspunkt i samarbetet mellan FOA och STU har FOAkunskaper som väl bör passa aktuella industriella behov om kompletteranderesurser ställs till havsresursforskningens förfogande. Det kan, som jag serdet, vara lämpligt att fördelningen av dessa resurser görs på ett sådant sättatt existerande forskningskapacitet l.ex. inom FOA och MDC utnyttjas framföratt kompetens byggs upp inom helt nya institutioner. Ett gemensamt utnyttjandeav samhällets forskningsresurser inom det havstekniska området bör grundas påett samarbete, där företrädare för olika intresseområden medverkar. En sådansamverkan tillämpas inom totalförsvaret vid inriktningen av den gemensammaförsvarsforskningen. Jag finner det värdefullt att försvarets verksamhet inomdet havstekniska området följs upp. Jag avser därför ta inifiafiv till enårlig redovisning av verksamhet inom försvarssektorn som kan vara av intresseför samverkan med civila intressenter. Av redovisningen skall framgå planerför materielanskaffning, forskning och utveckling samt åtgärder för samverkanmed universitet, högskolor och industri. Vidare skall erfarenheter av detillämpade samverkansformerna redovisas. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om samverkan inom havsresursområdet mellan försvaret och övriga samhällssektorer. Prop.1983/84:10 7 Exempel på särskilda havsteknikprojekt m. m. (Avsnittet beskriver i första hand FOAs verksamhet) Civilt inriktad havsteknisk forskning De planer för havsteknikverksamheten med civilatillämpningar inom FOA som utarbetats och beslutats av FOA och STU gemensamthar i ökad utsträckning tagit fasta på projekt som bedömts kunna leda tillfärdiga syslem eller prototyper i närtid för vidare överföring tillkommersiellt utnyttjande. För innevarande budgetår bedrivs verksamheten inomFOA/STU-avta-let i form av ett antal projekt av vilka de vikfigaste är: - Fiberoptiskt analysinstrument (förstudie) - TV-kamera med CCD-teknik (förstudie) - Hydrox (väte-syrgasblandning) som andningsgas fördykare