prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — DFR: s beräkningar av bidrag till : svelenskapliga program under /85 baseras på ett beslut av : sråd om resursnivån för åren 19831986. Den av delegationen beräknade ökningenav bidraget jämförl med föregående budgetår är huvudsakligen alt hänföra tillprisökningar och växelkursförändringar och således av automatisk nalur. Vid beräkningen av det svenska bidraget lill Esrangespecialprojekt budgelårel 1984/85 har delegalionen förutsatt alt ochVästtyskland i likhet med innevarande budgetår bidrar lill all läcka delinkomstbortfall som uppstod när och 198r trädde ut urprojektet. DFR beräknar det svenska bidragel lill : svelenskapliga program /85 lill . och lill Esrangespecialprojekl lill . NFR beräknar all koslnaderna för dellagande iCERN /85 kommer att uppgå till . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 145 Deltagandet i CEBM saml i EMBLberäknar NFR kommer all uppgå lill . De angivnaberäkningarna innefattar koslnader för svenskl deltagande i sammanträden inomde olika organisationerna. NFR: s preliminära beräkningar av koslnaderna försvenskt dellagande i samlliga organisationer moisvarar sålunda 122286000 kr.eller en ökning med . jämfört med del beräknade anslaget förinnevarande budgetår. Förändringen motiveras genom de förändrade relationernamellan den svenska valulan och de utländska valutor i vilka medlemsbidragenulgår. deltagande i den europeiska rymdorganisationens() velenskapliga program saml bidrag till specialprojeklregleras genom mellanstatliga konventioner. Kostnaderna för dessa ålaganden harsedan anslulning till europeiskl rymdsamarbele (prop. 1972:48, NU 37. rskr 216) beräknals under ell förslagsanslag Europeiskl samarbeleinom rymdforskningen. Denna anslagskonslrukfion har inneburit avsevärdafördelar då rymdorganisationernas budgelår sammanfaller med kalenderår, vilkelofta medför alt organisationens definitiva budgel inte finns fastlagd då desvenska bidragen beräknas utan dessa därvid får baseras på preliminärauppgifter. De exakta valuiarelationerna vid kommande ulbetalningslillfällenkan inle heller förulses. Moisvarande förutsättningar gäller för det svenskadeltagandet i de internationella forskningsorganisationerna , , CEBM ochEMBL, likaledes regleral genom skilda mellanstatliga konventioner. Koslnadernaför deltagandet i dessa senare organisationer bestrids innevarande budgetårfrån en särskild anslagsposl under reservationsanslaget m. m. Denna anslagskonslruktion har medförl attregeringen vid flera lillfällen fått ålerkomma lill med förslag omtilläggsbudget med kompensation för förändrade valularelationer eller andrayllre förändringar som inle föranleits av ändringar i organisationernasverksamhel. Jag föreslår därför alt kostnaderna för dekonvenlionsbundna åtaganden som iklätt sig såväl för del europeiskarymdsamarbetet som för deltagandet i forskningsorganisationerna , , CEBMoch EMBL fr. o. m. /85 beräknas under ett nytl förslagsanslagEuropeisk forskningssamverkan. Utgifterna under anslagsposterna 1. och 2. under deltaanslag besläms av de avlal som har ingått om europeiskt samarbete inomrymdforskningen (jfr prop. 1972: 48. NU 37, rskr 216, prop. 1974: 1 bil. 10 s.343, UbU 13, rskr 121 och prop. 1976/77: 125 bil. 12, NU 40. rskr 345). Enligtavtalen skall bidra med vissa bestämda andelar i bl.a. budgeten förESA: s velenskapliga program och specialprojekt. 10 1983/84. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 Jag beräknar preliminärt utgifterna för /85för europeiskt samarbete inom rymdforskningen lill . Därav ulgördel beräknade svenska bidragel lill : s velenskapliga program . och bidragel fill specialprojekl . (4-334000kr.). Det svenska bidraget till kan slutgiltigt beräknas först sedanbudgeten för har fastställts. Under anslagsposlen 3. harjag med ulgångspunkl ivalutakurserna och då föreliggande preliminära uppgifterom resp. organisations budgel saml de kostnadsindex som avses bli lillämpadeberäknal det sammanlagda bidraget under /85 lill deforskningsorganisationer som omfallas av anslagsposlen 3. lill . (4- ). I det beräknade beloppel ingår medel för svenskarepresentanters dellagande i sammanträden med dessa organisationers olikaorgan. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl lill Europeisk forskningssamverkan för budgetåret1984/85 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83Utgift 198.3/84 Anslag 1984/85 Förslag Enligl instruktion av (ändrad senasl den9 ) har uppgift all bedrivaforskning och ulbiidning inom atomfysikens område. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) är cenlral myndighet för institutet. Lokalkostnader (förslagsvis) + 899000 + 742000 Härav får /84 högst . tas ianspråk för lönekostnader. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 147 Universitets- och högskoleämbetet Utöver pris- ochlöneomräkning (4- .) 1. överföring av vissa administrativa tjänster frånanslaget Forskningsin slilutet för atomfysik: Maleriel m. m. 2. kompensationför ökade hyreskostnader (4- . 3. överföring avvissa bibliotekskostnader från anslaget m.m. (4- 150000kr. 4. uppräkning avanslaget med hänsyn fill faktiska telefonkostnader (. UHÄ hemsläller att under ett förslagsanslag Forskningsinstitutetför atomfysik: Förvaltningskostnader /85 anvisas . Inom ramen för anslaget bekostas en halv tjänst som i: ebyråsekreterare samt en tjänst som assistent för adminislralivaarbetsuppgifter vid insfitutet. För atl upprätthålla institutets administrationpå ell godtagbart säll har emellertid slyrelsen inrättat ytterligare en halvbyråsekrelerar-tjänst, en handläggartjänst med huvudansvar för administrationenoch uppgift all vara slyrelsens sekreterare samt en ijänsl somlelefonisl/receptionist. Dessa tjänster belastar nu anslaget Forskningsinstitutetför atomfysik: Materiel m.m. UHÄ föreslår att koslnaderna för samlligaadministrativa tjänster fortsättningsvis skall beräknas under förevarandeanslag. Jag stöder UHÄ: s förslag (4- . UHÄ föreslår vidare atl anslaget justeras med hänsyn lillfaktiska telefonkostnader. Vid min beräkning av anslaget har denna jusleringskett (4--. Jag har vidare lagil hänsyn till den av byggnadsstyrelsenaviserade höjningen av lokalkostnader (4- . Med hänvisning till sammanslällningen under anslagethemställer jag atl regeringen föreslår all till Forskningsinslilutet för atomfysik: Förvaltningskostnader för budgelårel 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:107 Bilaga 5 148 : Materiel m. m. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Förutompris- och löneomräkning av anslaget (.) har universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) föreslagit en överföring av vissa adminislralivatjänster till anslaget : Förvaltningskostnader(- . ), en överföring av vissa bibliotekskoslnader till : Förvaltningskostnader (-.) samtatl ytteriigare medel (4- .) filiförs anslaget för underhäll avbasutruslning vid institutet. UHÄhemställer atl under ett reservationsanslag m. m. budgelårel 1984/85 anvisas . Kostnaderför vissa administrativa tjänsler som belastat förevarande anslag börenligt mitt förslag fortsättningsvis beräknas under institutets anslag förförvaltningskostnader (- . Jaghar vidare beräknal vissa medel för underhåll av basapparaluren vid inslilulei(4- ). Jag hemsläller all regeringen föreslår atttill : Materiel m.m. för /85anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83Ulgift 11210371 Reservafion 6000 1983/84Anslag 17407000 1984/85Förslag 14763000 () har enligl förordning med instruktionför KGI lill uppgift alt bedriva och främja forskning samt mät- ochregislreringsverksamhet inom det geokosmofysiska ämnesområdet. KGI bedriververksamhet vid observaloriel i och jonosfärob-servalorierna i (LJO) och (UJO) och skall vidare inom sitt verksamhetsområde medverka iforskarutbildning som anordnas vid universiteten i och . KGI är,vad avser forskarutbildning, en institution vid i . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 149 Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) är cenlralmyndighel för KGI. Med anledning av regeringens proposition 1982/83: 120Ulveckling i beslöl alt fr. o. m. budgelårel 1983/84tillföra anslaget 3 milj. kr. avsedda för tillämpad forskning ochutvecklingsarbete inom området lågfrekventa vågor . Avdetta belopp får institutet /84 disponera högst . Av anslaget får /84 högsl 8903000 kr.användas för lönekostnader, varav . från de särskilda medel somanvisals för tillämpad forskning och utvecklingsarbete. 1983/84 Beräknad ändring 1984/85 Personal Forskarpersonal' Övrig personal ' Varav en tjänst är personlig för L. Liszka. UHÄ hemställer alt . anvisas under anslaget /85, en ökning med . UHÄ: s förslag innebär i korthet följande. Kompensationför ökade lokalkostnader (4- . Tjänst somforskningsingenjör i högst F 15 inom rymdplasmaprogram-mei. UHÄhemställer all under ett reservationsanslag geofysiska /85 anvisas . geofysiska inslilul (KGI) är engrundforskningsinslitution och svarar för merparten av all geokosmofysiskobservalorieverksamhel i landet. KGI bedriver dessulom experimentellgrundforskning, teoretisk grundforskning, tillämpad forskning samt svarar förforskarutbildning inom geokosmo- och plasmafysik. En internationell experlgrupp har för naturvetenskapligaforskningsrådets räkning gjort en utvärdering av geokosmo- ochplasmafysikforskningen i landet. Enligl gruppens mening är den forskning somutförs vid KGI av högsta vetenskapliga kvalitet. Expertgruppen finner all KGIär underdi- Prop.1983/84:107 Bilaga 5 150 mensionerali fråga om forskartjänster i förhållande till såväl omfattningen som nivån påden forskning som bedrivs vid institutet. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) redovisar i sin anslagsframslällning dels ettomedelbart behov av forskartjänster vid KGI, dels ett behov av tjänsler förlånglidsbudgelperioden. Jaginstämmer i gruppens uppfallning och föreslår inrättandet av en tjänst somforskningsingenjör (h F 15) inom rymdplasmaprogrammel och beräknar medel för ensådan Ijänsl från den Ijuli 1984(4- . VidKGI finns en exlra ordinarie tjänst som professor i L 24, vilken innehas avRolf . Tjänsten är placerad vid jonosfärobservatoriel i (UJO).Jag förordar atl en ordinarie ijänsl som professor i geokos-misk fysik i L24/26 inrällas och atl utses lill försle innehavare av densamma.Koslnaderna härför skall rymmas inom ramen för de medel som slår till KGI: sförfogande. Jagföreslår en ökning av basresurserna vid KGI (4- ). Uppdelningen avinstitutets verksamhel på fyra orter i landel saml del förhållande att' KGI ärbeläget utanför huvudorten , medför atl driftkostnaderna blirväsentligt högre än vad som skulle vara fallet om institutet vore beläget mercentralt eller samlat. KGI har vidare behov av medel för all klara service pådatorer och annan leknisk utrustning, vilken är i behov av kompletteringoch.upprustning . Jagberäknar medel för pris-och löneomräkning för KGI (4- . Deav byggnadsslyrelsen aviserade lokalkostnaderna /85 innebär nominellten minskning (- .) i förhållande till innevarande budgetår. Dettaberor på att lokalkostnaderna för innevarande budgelår även inkluderar en vissretroaktiv juslering med anledning av de ändrade hyresförhållanden somlidigare inträtt i samband med utökning av lokaler såväl vid UJO som ianslulning lill KGI: s huvudbyggnad i . Vidmin medelsberäkning harjag beaktal alt ell engångsbelopp anvisals för innevarandebudgelår (-. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen allinrätta en ijänsl som professor (24/26) i enlighet med vad jag har förordai, 2. lill geofysiska institutför budgelårel 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Institutetför internationell ekonomi (jfr prop. 1962: 1 bil. 10 s. 525, SU 102, rskr245), som även är en institution vid i . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 151 enligt förordning med stadgar tilluppgift att bedriva forskning rörande internationella ekonomiska relationer. Inslilulels verksamhet finansieras över iSlockholm budget (bl. a. en Ijänsl som professor), genom detta anslag samtgenom externa medel från forskningsråd och sliftelser m.fl. 1983/84 Beräknadändring 1984/85 Forskarpersonal 5,5 of. Anslag 2283000 4-311000 4-166000 Universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) förslag omfallaren förslärkning av de allmänna basresurserna i syfte att breddabasorganisationen av forskartjänster mot bakgrund av bl.a. den sloraexternfinansierade forskningen vid institulet. UHÄ hemsläller alt under förevarande anslag för budgelårel1984/85 anvisas . Utöver kompensation för löne- och prisökningar beräknarjag50000 kr. som en allmän förstärkning av basresurserna. Jag hemställer atlregeringen föreslår all till för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1982/83 Utgift 11956000' Reservation' 1983/84 Anslag 12824000 1984/85 Förslag 13716000 ' Anslagen Bidrag lill i , Bidrag lill samt mot cancer. Anslagen Bidrag till samtBidrag till mol cancer är reservationsanslag. Under anslaget beräknas de statliga bidragen tillverksamheterna vid Internationella meteorologiska insfitutet i Slockholm, lillVetenskapsakademien saml lill mol cancer. Internationella meteorologiska insfitutet i Slockholm(prop. 1955: 1 bil. 1983/84:107 Bilaga5 697, SU 8, rskr 8) har enligl sina stadgar, faslslällda av Kungl. Maj: t den29 , lill uppgift atl bedriva forskning i meteorologi och därmedsammanhängande ämnen samt att främja internationellt vetenskapligt samarbetepä meteorologins område. Verksamheten vid inslitutel bedrivs inom ämnesområdenadynamisk meleorologi, kemisk meteorologi och atmosfärens fysik. Bidrag tillinstitutels verksamhet beräknas under förevarande anslag. Fråndetta anslag utgår bidrag lill cenlrala verksamhet ochtill driften av vissa av dess institutioner (jfr prop. 1973: 59, UbU 20, rskr134). Frånanslaget utgår även bidrag till verksamhelen inom mot cancer förinformalion och forskning (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 355, UbU 3, rskr 84). Somvillkor för statsbidraget gäller bl.a. all och medicinskaforskningsrådet skall utse vardera en ledamot i mot cancerforskningsnämnd. Beräknad ändring 1984/85 Styrelsenför Internationella meteorologiska institutet i Styrelsenhemställer alt medel för /85 anvisas till ett beloppom , vilket innebär en ökning med . Ökningen avserkompensation för pris- och löneutveckling. Vetenskapsakademienhemsläller för /85 om ell anslag om , vilkelinnebär en ökning med I . förslag om ökning innebärföljande. Kompensation för pris- ochlöneutveckling . Ökade omkostnader vidakademiens vetenskapliga stationer, en forskartjänst vid vardera och saml ökal stöd lillden internationella verksamheten . Prop.1983/84:107 Bilaga 5 153 mot cancer hemsläller om oförändraislalsbidrag /85 för fortsall slöd lill cancerforskningen samtlill inlensifierad informalion om cancersjukdomarnas förebyggande, symptom ochbehand-hng. Jag har under anslagsposlen 1. i syfle att verksamhelenskall kunna bedrivas på oförändrad nivå. Som bidrag till verksamheten vid /85 harjag under anslagsposlen 2. beräknat . Bidragetlill ökas därmed med . jämfört med innevarande budgelår. Underanslagsposlen 3.. har jag beräknal ett jämfört med föregående år oförändratbidrag lill mot cancer. Med hänvisning till sammanslällningen under förevarandeanslag hemställer jag all regeringen föreslår atl till Vissa bidrag lill forskningsverksamhet förbudgelårel 1984/85 anvisa ell reservationsanslag av . 1982/83 Ulgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ingick forskningsråd i , ,, och avtal varigenomstorprojektet (EISCAT) startade. EISCAT äretablerat som en svensk stiftelse och har högkvarter i . En slor radaranläggningmed sändare i och med mottagarstationer i , Sodankylä och Tromsöger viktig information om den övre atmosfären inom nortskenszonen. Den svenskaandelen av driftkostnaderna bestrids av naturvetenskapliga forskningsrådet. Från detta anslag ulgår bidrag lill EISCAT ScientificAssociation för av stiftelsen erlagd tull och mervärdeskall på lill Sverigeimporterad velenskaplig utrustning (prop. 1976/77: 25, UbU 9, rskr 73). Prop.1983/84:107 Bilaga 5 154 Jaghar beräknal ett jämfört med föregående budgetår oförändrai belopp av 700000kr. under förevarande anslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår atltill Bidrag till EISCAT Scientijic Associalion för /85 anvisaett förslagsanslag av . Chefenför ulbildningsdeparlemenlel anför. Inredning och utrustning vidhögskoleenheterna m. m. Jaghar tidigare i prop. 1983/84: 100 (bil. 10) anmäll förevarande anslag samt bl.a. redovisal mina förslag till inrednings- och utrustningsplaner. Vidareanmälde jag min avsikl att här ålerkomma lill koslnadsramarna disposition, vilka är avsedda för dyrbar velenskapligulruslning. Koslnadsramarna fördes budgelproposilion lills vidareupp med oförändrade belopp. Medhänvisning till vad jag har anförl, föreslår jag nu att koslnadsramarnaTill forskningsrådsnämndens disposition förs upp i utrustningsplanen enligtföljande. Utrustningsplan(1000-tal kr.) ning t. o. m. 1986/87) (/86) (/85) (tidigare budgetår) Medanledning härav föreslär jag vidare alt del beställningsbemyndigande förutruslningsanskaffning för budgelårel 1985/86 som tidigare och högskolor höjs från nuvarande 32,5milj.kr. fill 37,5 milj.kr. Ett moisvarande bemyndigande för budgelårel1986/87 bör uppgå till 37,5 milj. kr. Jagbedömer all de ökade utgifter som hänger samman med här förändradekoslnadsramar /85 kan bestridas av de medel somjag lidigare iprop. 1983/84: 100 bil. 10 har beräknal under anslaget. Jaghar i dessa frågor samrått med statsrådet . 1983/84:107 Bilaga 5 155 Jaghemsläller alt regeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen att beslula om anskaffning av viss utrust ning inom de kostnadsramar jag har förordat i det föregående, 2. godkännavad jag har förordat i det föregående angående bestri dande av utgifter för viss utrustning. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 156 Enliglproposilionen 1981/82: 106 om forskning m.m. bör även den forskningsverksamhetsom kulturinstitutionerna representerar beaklas när riktlinjerna dras upp förden framtida forskningsverksamheten. Till följd av riksdagensställningstagande uppdrog regeringen även ål de seklorsansvarigakulturinslilulionerna att redovisa omfallningen och inriklningen av derasFoU-arbele. Del är dessa redovisningar och de yttranden över dessa som haravgivils av UHÄ, högskolemyndigheterna och forskningsråden som ligger lillgrund för mina överväganden. En sammanfattning av dessa redovisningar ochyttranden bör fogas som bilaga 5.3 till protokollet i detta ärende. antal myndigheter ochinstitutioner inom kultursektorn har traditionellt en verksamhet som på olikasätt knyter an till forskningsverksamhet. Denna anknytning har främsl legal iall ett antal inslitulioner har haft karaktären av "lärda verk", medhög vetenskaplig kompetens hos de anslällda och med en verksamhel som harutgjort en form av basresurs för forskningen. Arkiv, museer ochkulturminnesvård representerar i hög grad samhällets minnesfunktion. I arkivenoch museerna förvaras och bevaras belydande delar av den information somforskningen på skilda områden är beroende av. Ett anlal uppgifter inomkulturinstitutionerna kan i sig karaktäriseras som forskningsuppgifter.Museernas utställningsverksamhel är exempelvis i många avseenden frukten avett forskningsarbete som den fungerar som en forskningsinformation,dvs. förmedlar kunskaper och forskningsresultat till en större allmänhet. De "lärdaverken" har emellertid efter hand kommil atl utvecklas i en riktning somgör det meningsfullt att ocksä tala om seklorsansvariga organ. harsålunda ett ansvar för ulvecklingen av arkivverksamheten i riket. Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskl visarkiv (DOVA) ansvarar för alt uppgifter omdialekter, ortnamn, visor, folkmusik och folkminnen bevaras och görstillgängliga för forskningen. () är det cenlralaorganet inom kulturminnesvården, som är en inlegrerad del i samhällelsplanering av ulnyttjandel av mark- och vattenresurser. De cenlrala museernaskall, vid sidan av insamling och ulvecklingsarbete av rikskaraktär, bedrivafortlöpande informalion och rådgivning saml svara för olika slag av servicelill de regionala museerna. I den meningen kan man också för dessa museersvidkommande tala om ett seklorsansvar för deras resp. områden. Museernaskompelens bör också i störte omfallning än f. n. kunna ulnylljas i samhällelsförändringsarbete. Naturhistoriskariksmuseet intar en särställning. Förutom det sektorsansvar som följer av detnyss sagda har museet ett undervisnings- och informationsansvar inomsystematisk zoologi och botanik som hänger nära Prop.1983/84:107 Bilaga 5 157 samman med evolulionsforskning, ekologi och biogeografi. Medsektorsansvaret följer alt institutionerna ocksä har ett ansvar för detforskningsarbete som bör bedrivas för atl en ralionell ulveckling av resp.sektor skall komma tillstånd. Enligt riktlinjerna forskningspolitiskabeslut skall sektorsorganen ha det fulla programansvarel och del finansiellaansvarel för sin FoU-verksamhel, innefattande även långsikligkunskapsuppbyggnad. Av kulturinslitutionernas redovisningar framgår atl dessahar begränsade möjligheler att bedriva ett FoU-arbete. Behovet avFoU-arbete bör enligt min mening i princip kunna tillgodoses genom enutvidgning av kulturinslitutionernas samverkan med högskolan och genomsamutnyttjande av de resurser som andra seklorer disponerar och som på olikasätt knyter an till behoven inom kultursektorn. Kulturinstitutionerna har redovisal behov av forskningfrån flera olika utgångspunkter. Jag kommer i det följande alt kommentera hurdessa forskningsbehov kan tillgodoses. forskningsbehov ärföreträdesvis inomvelenskapligt motiverade, dvs. grundforskning enligt gängseterminologi. Det samarbele som förekommer mellan museet och statensnaturvårdsverk, slyrelsen för teknisk utveckling, länsslyrelserna m.fl.myndigheter och institutioner bör utvecklas vidare. Ett vidgat samarbete med högskolanbör också komma lill stånd. För sådana ämnesområden som inte är företrädda vidhögskolorna har ett särskilt ansvar. Detta ansvar bör i principkunna beaktas inom ramen för de ordinarie verksamhetsmedel som slår lillinstitutionens förfogande. behov av basresurser pä detta område hardock inle kunnat tillgodoses i den ulslräckning som har varitfallet när del gäller högskolan och forskningsråden. Det finns därföranledning alt i detta sammanhang förorda en viss förslärkning av dessabasresurser. Jag återkommer i det följande lill denna fråga vid min beräkningav anslagsbehoven för näsla budgelår. Behovel avlångsiklig kunskapsuppbyggnad har betonats av samtliga kulturinstitutioner.Inom museisektorn har man bl.a. pekat på behovet av forskning om teknikenspåverkan på samhälle och individ, konsekvenserna av yrkesspecialisering,naturresursernas ojämna fördelning och exploalering, kulturlandskapetsförändring, bevarande av hotade hantverkskunskaper, invandrarnas kulturfrågor,urbefolkningarnas situation m. m. Ansvaretför den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom de områden som här har nämntsåvilar såväl berörda myndigheter som högskolan. Del är angeläget allkulturinstitutionerna lar initiativ till konlakler med högskolorna ochförsöker finna lämpliga samverkansformer. Kulturinstitutionerna har även pekat på behovet av merverksamhetsinriktad ulvecklingsforskning. För kulturminnesvårdens vidkommandefinns sålunda behov av melodforskning inom olika områden: byggnadsvård. Prop.1983/84:107 Bilaga 5 158 arkeologiska undersökningar, prospekleringsverksamhei m.m. Museerna efterlyser utvecklingsarbete rörande meloder för konservering,dokumentation och registrering. Arkiven önskar ett utvecklingsarbete inom delarkivteoreliska området, bl. a. med hänsyn till framväxten av nya lekniskamedier. Även inomden verksamhelsinriklade utvecklingsforskningen bör i första hand behovenkunna tillgodoses genom ell ökat samutnytljande av befintliga resurser. En vissökning av institutionernas egenresurser kan dock anses motiverad. Jagåterkommer senare lill denna fråga. Jag behandlar försl desamverkansmöjligheler som finns på della område. Liksom i fråga om den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden börde resurser som högskolan representerar i ökad ulslräckning kunna utnyttjasäven för de forskningsbehov som föreligger här.