prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — I klargörande syfte har det angivits atlendasl verkliga amorteringar kan läggas till grund för beräkningen avavdragsgilla kapitaltillskott. Betalning av ett lån genom upptagande av etl nyltlån innebär ingen reell amortering. För all tillskott för förbättringsarbetenskall få dras av krävs alt tillskotten har utdebiterats för ett visst bestämtförbättringsarbete och dessutom att de tillskott som bostadsrätishavarna harlämnat för arbetet i fråga når upp till . multiplicerat med detantal bostadsrätter som har bidragit med tillskott. Som framgått av denallmänna motiveringen, avsnitt 3.3.4, måste givetvis utdebiteringen av fillskottgöras i de former som BRL anvisar. I åttonde stycket finns föreskrifter om stickdag. Enbostadsrätt som har förvärvats före ingången av skall anses förvärvadden . Prop.1983/84:67 58 Ingångsvärdet skall enligt huvudregeln tas upp till 150 %av andelen i föreningens behållna förmögenhet per . Om detfaktiska vederlaget vid förvärvet har varit större, får det dock tas upp somingångsvärde. En särskild bestämmelse har tagits in om att vederlaget skallberäknas utan hänsyn till eventuella medel innesiående i reparationsfond vidförvärvstillfället. Nionde stycket innehåller en erinran om att bestämmelsernaom bostadsrätter skall tillämpas även vid avyttring av sådana andelar ochaktier som avses i 35 § 3 a mom. femte stycket. I dessa fall skall medgrundavgift enligt upplåtelseavtalet tillställas den insats som var fastställdnär andelen i föreningen del belopp som skulle inbetalas fillbolaget för en nyemitterad aklie. Punkt 3 av anvisningarna till 36 § I andra stycket har gjorts en följdändring med hänsyn tillden föreslagna nya punktindelningen. Enligt punkt 1 är huvudregeln atl de nya bestämmelsernaskall tillämpas fullt ut pä avyttringar som sker efter utgången av år 1983.Detta betyder bl.a. att den som är 1984 eller senare avyttrar en bostadsrättblir skattskyldig för den eventuella realisationsvinsten även om bostadsrättenhar förvärvats före ingången av genom etl sådant benefikt fång somenligt nuvarande regler utesluter beskattning (arv, gåva från annan än makeeller skyldeman m.m.). I punkt 2 finns bestämmelserna om s.k.närståendetransaktioner. Frågan har behandlats i avsnitt 3.7.2. Enligt förstastycket skall en bostadsrätt som har förvärvats genom oneröstfång från en närstående (make, barn eller förälder) anses förvärvad genom detnärmast föregående onerösa fång som har skett från någon annan än en närståendeeller som har skett före ingången av . Enligt andra stycket skall deltadock inte gälla om skatteplikfig realisafionsvinst uppkom vid närståendetransaktioner. Regeln blir inte heller tillämplig om den närstående avflyttadefrån eller den skatlskyldige flyttade in i lägenheten i nära anslutning tillöverlåtelsen. Den särskilda övergångsregeln för bostadsrätter sominnehafts vid ikraftträdandet har tagits in i punkt 3. Vinstenvid avyttringar tas till beskattning medan avvinsten beskattas vid avyttringar . Efter utgången av år 1985omfattas således även de gamla bostadsrätterna fullt ut av de nya beslämmelserna.Den föreslagna övergångsregeln är enligt andra stycket tillämphg endast i de fallHåbostadsrättsföreningen vid ingången av var ett äkta bostadsföretag. Om en bostadsrätt har förvärvats genom etl benefikt fång,gäller enligl Prop.1983/84:67 59 35 § 2 mom. att man vid den realisafionsvinstberäkning somgörs enligt de nya bestämmelserna skall anse bostadsrätten förvärvad genomnärmast föregående onerösa fång. Genom/jmm/:/4klargörs all samma principer gäller vid tillämpningen av punkterna 2 och 3 av övergångsbestämmmelserna.Har den som avyttrar en bostadsrätt efter utgången av förvärvat dengenom ett benefikt fång skall han således också vid tillämpningen avövergångsbestämmelserna anses ha förvärvat den genom närmast föregående onerösaöverlåtelse. Skedde denna mellan närstående personer blir punkt 2 tillämplig.Vid bedömningen av om den i punkt 3 angivna innehavstiden har uppnåtts skallden skattskyldige anses ha innehaft bostadsrätten från fidpunkten för densenaste onerösa överiätelsen eller - när punkt 2 fillämpas - från den onerösaöverlåtelse som föregick närståendetransaktionen. Av punkt 5framgår att de övergångsbeslämmelser som gäller för bostadsrätter skalltillämpas även vid avyttring av sädana andelar och akfier som avses i 35 § 3 amom. 5.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt Mitt förslag om att även utomlands bosatta fysiskapersoner och ufiändska juridiska personer skall vara skattskyldiga förrealisationsvinster på bostadsrätter i (avsnitt 3.6.3) kräver enändring i 6§ 1 mom. 5.3 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) Bestämmelserna i 42 § 1 mom. angående tidpunkten föruppgiftsskyldighetens fullgörande och utformningen av blanketter för dennaöverförs till 42 § 4 mom. De nya bestämmelserna i 42 § 3 mom. har behandlats iden allmänna mofiveringen (avsnitt 3.5). I 42 § 4 mom. anges när föreskrivnaobligatoriska uppgifter skall lämnas till taxeringsmyndigheterna respektive tillställasmedlemmen eller delägaren. Genom etttillägg till 51 § anges vem som är behörig att utfärda anmaning enligt 42 § 3mom. De nyabestämmelserna föresläs träda i kraft och fillämpas förstagången vid taxering. I övergångsbestämmelserna har de regler tagils insom begränsar föreningarnas skyldighet att lämna uppgift om anskaffningskostnadi fråga om vissa äldre förvärv av bostadsrätter. 5.4 Förslaget till lag om skyldighet förbostadsföreningar och bostadsaktie bolag att föra lägenhetsförteckning m.m. Lagen är tillämplig pä sådana ekonomiska föreningar(bostadsföreningar) och bostadsaktiebolag där det med delägarskap i föreningeneller bolaget följer en nyttjanderätt till ett av förelaget ägt hus eller delav ett sådant hus. 1983/84:67 60 En förutsättning för alt lagen skall bli tillämplig år attnyttjanderätten är knuten till själva andelen eller aktien pä ett sådant sättatt en överlåtelse av andelen eller aktien direkt medför att nyttjanderättenövergår till den nye andels- eller aktieägaren. Genom det kravet - som efterförebild i 79 § BRL uttrycks så att det med aktien eller andelen skall följa ennyttjanderätt -utesluts bl.a. kooperativa bostadsförening . Del saknas skäl att utsträcka lagens tillämpning fillföretag där ett direkt samband mellan delägarskapet och nyttjanderätten inteföreligger. Inte heller finns det anledning att låta de nya skyldigheternaockså omfatta handelsbolag. Paragrafen motsvarar 12 a § BRL. I denna paragraf föreskrivs i princip samma skyldighet attföra lägenhetsförteckning m.m. som enligt 47 och 49 §§ BRL gäller förbostadsrättsföreningar. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 50 § BRL. Isamband med införandet av BRL utgick både departementschefen och lagutskottetfrån att bostadsrättsföreningen skulle tillhandahålla även andra uppgiftersåsom storleken av erlagda kapitaltillskott m.m. utan uttrycklig föreskrift ilagen (prop. 1971:12 s. 147, LU 1971:9 s. 52). Jag utgår från attbostadsföreningen och bostadsakfiebolaget på samma sätt lämnar andels- elleraktieägaren de uppgifter - utöver vad som anges i 4 § - som han erfordrar föratt göra en realisationsvinstberäkning utan att detta särskilt behöver anges ilagen. I paragrafen har tagits in en straffbestämmelse som molsvarar71 § 1 BRL. Någon motsvarighet till 71 § 3 BRL har inte ansetts erforderlig. Föreningarna och bolagen ges efter lagensikraftträdande - - under vilken lägenhetsförteckningen skallupprättas. Sker överlåtelser under den tiden skall en kopia avöverlåtelseavtalet fogas till förteckningen när denna upprättas. Prop.1983/84:67 61 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen fill 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om skyldighet för bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag att föra lägenhetsförteckning m.m. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1983/84:67 62 Sammanfattningen i betänkandet(Ds B 1982:6) Reavinst påbostadsrätter fick vi våra första direktiv. De frågor somtogs upp där rörde huvudsakligen beskaltningen, av realisafionsvinster på akfieroch andra värdepapper. Vi fick dock också i uppdrag att lägga fram förslag omen övergång till en i tiden obegränsad (evig) beskattning av realisafionsvinsterpå bostadsrätter. Eftersom kraven på nya realisationsvinstregler för bostadsrätterhar förstärkts ytterligare under de senasle åren, har vi ansett det motiverat atlbryta ut frågan och behandla den med förtur. I vårt ursprungliga uppdrag ingick också att undersökamöjligheterna att låta den som säljer en bostadsrätt och reinvesterar vinsten ien ny bostadsrätt få samma möjligheter fill uppskov medrealisationsvinstbeskattningen som föreligger vid fastighelsförsäljningar. Närregeringen senare på begäran tillsatte en särskild kommitté för altse över uppskovslagsfiftningen (kommittén för reavinsluppskov), ansågs detlämpligt att lägga också frågan om uppskov vid försäljning av bostadsrätter hosden nya kommittén. Genom filläggsdirektiv befriades vi därför frändenna uppgift. Enligt filläggsdirekfiven skall vi dock sträva efter att ge denya realisafionsvinstreg-lerna en sådan utformning att de inte försvårarinförandet av uppskovsreler. För att lösa den uppgiften har vi ansett detnödvändigt att ganska utförligt redovisa vilka ändringar som behöver göras inuvarande uppskovsregler om bostadsrätterna i detta hänseende skall blilikställda med fastigheterna. fanns det 3 530 000 bostadslägenheter i Sverige.Av dessa var 505 000 () upplåtna med bostadsrätt. Genom nyproduktioriochomvandling av hyresrätter till bostadsrätter hade antalet bostadsrätter år 1980ökat till ca 550 000. På uppdrag av bostadsrättskommitté vid Tekniska högskolan i gjort enundersökning av omsättning och prisutveckling på bostadsrättsmarknaden underperioden 1969- 1980. Resultatel har publicerats i rapporten ochomsättning pä bostadsrättslägenheter (Ds Bo 1981: 2). Elt kortfattat referat avrapporten lämnar vi i avsnitt 2.6. Av rapporten framgår att de regionala variationerna ärmycket stora pä bostadsrättsmarknaden. Generellt kan dock konstateras attpriserna realt sett sjönk eller stod stilla men attdet därefter pä Prop.1983/84:67 63 de flesta orter har förekommit stora reala prisökningar.Del nu sagda gäller sä länge man lar hänsyn endast fill de erlagdaköpeskillingarna. Ser man i stället på utvecklingen av bostadsrätternas"bruttovärde", beräknat som summan av köpeskillingen och en andel avföreningens skulder, blir bilden en annan. På grundval av det material som togsfram av arbetsgruppen vid Tekniska högskolan har vi gjort beräkningar som visarbl.a. att "bruttovärdena" har stigit reallenbart i och vissa av dess förorter. Även dessa beräkningar redovisasi avsnitt 2.6. Enredogörelse för nuvarande regler för beskattning av realisationsvinster påbostadsrätter lämnas i avsnitt 2.3. Reglerna innebär att en beskattning bliraktuell endast i de fall då bostadsrätten säljs reduceras den skattepliktiga andelen av vinsten enligtföljande. Innehavstid, år Skattepliktig andel av vinsten, % När försäljningen skett senare är således hela vinstenskattefri. Även vinster som uppkommer vid försäljningar inom femårsperioden ärhelt skattefria, om bostadsrätten har förvärvats genom l.ex. arv eller genomgåva från annan än närstående. Dessaregler gäller inte bara vid avyttring av bostadsrätter utan också vidförsäljning av andelar och aktier i vissa andra bostadsföretag (bostadsföreningaroch bostadsakfiebolag). En genomgående förutsättning för att reglerna skall fillämpasär att företaget är ett s.k. äkta bostadsföretag. För detta fordras i principatt företagets verksamhet till avser upplåtelse av bostadslägenhetertill medlemmar eller delägare. För bostadsrätter i de föreningar som betraktassom oäkta bostadsföretag och för andelar och aktier i andra oäktabostadsföretag gäller samma realisationsvinstregler som föt-akfier i allmätihet,vilket betyder atl hela vinsten beskattas vid en försäljning frånförvärvet och att därefter av vinsten beskattas oberoende av den fortsattainnehavstidens längd. Med hjälp av det grundmaterial som arbetsgruppen vidTekniska högskolan tog fram har för vår räkning gjorts vissa beräkningaravseende bl.a. det totala utfallet av nuvarande regler. Resultatet redovisas ibilaga 1 till betänkandet. Enligt dessa beräkningar kan de totalaskattepliktiga vinsterna på grund av försäljningar under är 1980 uppskattastill 150-200 milj. kr. Som framhållits i bilaga 1 finns det anledning att antaall de fakfiskt deklarerade vinsterna var betydligt lägre. Vi har gjort enenkät hos skattecheferna vid samtliga länsstyrelser för att få uppgifter om bl.a.de 1983/84:67 64 konlrollaktioner som genomförts beträffande försäljningarav bostadsrätter. Enkäten redovisas i avsnill 2.4. Av svaren framgår attsäljarna i stor utsträckning har underlåtit att deklarera sina skatteplikfigavinster. En orsak till detta kan givetvis vara den bristande kunskapen ombeskattningsreglerna. Av enkäten framgår också att det bland de tillämpandemyndigheterna har rått viss osäkerhet om hur reglerna skall tillämpas i vissafall, l.ex. när del gäller avdrag för reparations- och förbättringskoslnader. 3 Våra överväganden och förslag 3.1 Tillämpningsområdet för nya regler Våra förslag gäller inte bara bostadsrätter. Medbostadsrätter bör i fortsättningen - liksom - likställas andelar och aklieri andra bostadsföretag. En förutsättning för detta bör dock vara atl ennyttjanderätt till en lägenhet i föreningens eller bolagets hus - genom l.ex.föreskrifter i stadgar eller bolagsordning - har knutits fill andelen eller akfienpå ett sådant sätt att en överlåtelse av andelen eller akfien direkt medför attockså nytljanderätlen går över på köparen. Vidinkomstbeskattningen går en viktig skiljeUnje mellan äkta och oäktabostadsföretag. Olikheter föreligger såväl vid den löpande inkomstbeskattningensom vid realisationsvinstbeskattningen. Realisationsvinster på andelar i deäkta bostadsföretagen beskattas endast vid en försäljning frånförvärvet medan vinster pä andelar i de oäkta företagen är föremål för en evigbeskattning (se ovan under 2). När nya regler om evig beskattning införs förbostadsrätter m.m. inställer sig frågan om det är motiverat att vidrealisationsvinstbeskattningen göra skillnad mellan äkta och oäkta företag. Vihar behandlat frågan i avsnitt 3.3.9.2 och har kommit till slutsatsen att denya reglerna bör vara gemensamma för de båda slagen avföretag. Vårt förslag idenna del - liksom våra förslag i övrigt - berör inte den löpandebeskattningen. De nya reglerna skall således omfatta bostadsrätter ochandelar i andra bostadsföretag, delta oberoende av om företaget är ett äktaeller oäkta bostadsföretag. Det är inte ovanligt att försäljningen av l.ex. enbostadsrätt omfattar också viss utrustning som säljaren själv har anskaffattill lägenheten. Egentligen borde sådan utrustning behandlas för sig vidrealisationsvinstbeskattningen. Av skäl som utvecklats i avsnitt 3.3.3 har viemellertid föreslagit att utrustningen under vissa förutsättningar skallbehandlas som om den utgjorde tillbehör till lägenheten och ingick ibostadsrätten. I försäljningsintäkten skall i sådana fall inräknas denersättning som erhålls för utrustningen. Å andra sidan gäller alt koslnaden föranskaffning av utrustningen får räknas in i säljarens ingångsvärde omutrustningen fanns i lägenheten redan när han förvärvade bostadsrätten och attkostnaden skall 1983/84:67 65 behandlas som reparations- eller förbättringskostnad omutrustningen anskaffats under innehavet. När vi i fortsättningen av denna sammanfattning talar ombostadsrätter syftar vi också på de övriga andelar och aktier som enhgt detnyss sagda omfatlas av våra förslag. 3.2 Förutsättningar för beskattning Nuvarande regler om en tidsbegränsad beskattning och omskattefrihet i de fall då bostadsrätten har förvärvats genom t.ex. arv ellergåva från annan än närslående går tillbaka på tanken atlrealisationsvinstbeskattning skall ske bara när egendomen har förvärvats ispekulationssyfte. Beträffande fastigheter och aktier har man senare övergettdetta synsätt och gått över till olika system för evig beskattning. Även närdet gäller bostadsrätterna har frågan om en övergång till en evig beskattningaktualiserats vid olika fillfällen. Till stöd för en sådan övergång har anförtsbl.a. fördelningspoUtiska och bostadspolitiska argument. Det bör framhållas attdet inte ingår i vårt uppdrag att pröva skålen för och emot en evigbeskattning. Vår uppgift är begränsad fill att anvisa en lämplig teknik för ensådan beskattning. En övergång till en evig beskattning innebär attskatteplikten är beroende av att försäljningen sker inom viss fidefter förvärvet. Med ett sådant system har man definitivt övergett tanken påatt begränsa beskattningen till de fall där ett spekulationssyfte kan antas haförelegat. I linje med detta ligger att beskattningen i fortsättningen bör varaoberoende av om bostadsrätten har förvärvats genom ett oneröst fång (köp, byteeller motsvarande) eller genom ett benefikt fång (l.ex. arv eller gåva). Närförvärvet varit benefikt får realisationsvinstberäkningen göras som ombostadsrätten hade förvärvats genom det närmast föregående onerösa fånget. En förutsättning för att realisationsvinsten vid enförsäljning av en bostadsrätt skall beskattas är att säljaren är bosatt iSverige eller är en svensk juridisk person. Den som säljer en fastighet iSverige är däremot alltid skattskyldig här för realisationsvinsten. Med hänsyntill att bostadsrätten har en direkt anknytning till en fastighet i harvi i avsnitt 3.3.9.4 föreslagit att även utomlands bosatta fysiska personer ochutländska juridiska personer i fortsättningen skall vara skattskyldiga för realisafionsvinsterpå bostadsrätter. finns det två olika system för evigrealisationsvinstbeskattning. För fastigheter gäller att anskaffnings- och förbättringskoslnaderfår räknas upp med hänsyn fill förändringarna i konsumentprisindex från detfjärde året då förvärvet resp. förbättringen ägde rum till det årdä försäljningen sker (indexuppräkning). Hela den efter indexuppräkningen 5 1983/84. 1983/84:67 66 framräknade vinsten beskattas oberoende av innehavstidenslängd. Vid försäljning av aktier medges inle någon indexuppräkning.Anskaffningsvärdet dras av med sitt nominella belopp, men å andra sidan ärbara av den framräknade vinsten skattepliktig när försäljningen sker efterminst innehav. Våra direktiv nämner både fastighelsreglerna och akliereglernasom länkbara alternativ för bostadsrätternas del men binder oss inle vid någotav dem. Även om vi således har frihet att föreslå andra lösningar, har detvarit naturligt att i första hand pröva möjligheterna att använda något av de befinlligasystemen. När frågan om en evig beskattning av realisationsvinsterpå bostadsrätter har diskuterats, har man ibland förordat attaktiereglerna skall tillämpas. Bl.a. företrädare för de rikskooperativa riksorganisafionernahar dock hävdat att det ligger närmare till.hands att använda fastighelsreglerna. För vårdel har vi funnit att starka principiella skäl lalar för det sistnämndaalternativet. Det är angeläget att åstadkomma ett fungerande inflafions-skyddoch delta sker bäst genom en indexuppräkning av det slag som medges enligtfastighetsreglerna. Även bortsett från detta finns det mycket som talar för ennära anknytning till fastighelsreglerna. Bostadsrättshavaren befinner sig i ensituation som mycket påminner om egnahemsägarens. Han svarar normalt förlägenhetens underhåll och har rätt atl vidta vissa förändringar i lägenheten.Genom förvärvet av bostadsrätten tar han på sig en skyldighet att delta ibestridandet av driftutgifler och amorteringar och som medlem i föreningendeltar han i beslut om fastighetens förvaltning och användning. Vidare har hanmöjlighet att förfoga över bostadsrätten genom överlåtelse eller pantsättning.Den sakliga överensstämmelsen med egnahemsägarens situation är så stor atl detfrån rättvisesynpunkt är önskvärt att bostadsrättshavaren träffas av enrealisationsvinstbeskattning som är likvärdig med den som sker vid en fastighelsförsäljning.En likformig beskattning av egnahem och bostadsrätter bör dessutom vara ägnadatt underlätta de bostadspolitiska strävandena efter kostnadsneutralitet mellanolika boendeformer. Vi har därför fill en början inriktat vårt arbete på attutforma en melod som så nära som möjligt anknyter till fasfighetsreglerna.Skall man uppnå elt resultat som är likvärdigt med det som erhålls enligtfastighetsreglerna, är det som redan antytts nödvändigt att medge någon form avindexuppräkning. Här uppkommer dock vissa svårigheter. Ingångsvärdet för enbostadsrätt molsvarar enligt nuvarande regler den grundavgift ellerköpeskilling som betalades vid förvärvet! Någon hänsyn tas däremot inte tillföreningens lån. Lägger man detta ingångsvärde till grund förindexuppräkningen, blir resultatet ojämnt. Detta sammanhänger med attföreningarna finansierar sina produktionskostnader pä mycket olika sätt. Prop.1983/84:67 67 att föreningen finaniserar större delen av kostnaderna medegna lån och endast en mindre del med grundavgifter. Det förekommer emellertidinte så sällan alt föreningen tar ut mycket stora grundavgifter som bostadsrätishavarnai sin tur finansierar med s.k. fördelade eller strimlade län. Om ingångsvärdetbestäms enligt nuvarande regler, blir det relafivt lågt i del förra och högt idet senare fallet. Skillnaderna i finansieringsform leder i och med detta fillatt också underlaget för indexuppräkning blir olika stort i de båda fallen,vilket i sin tur får avgörande betydelse för beskaltningsresulialet. Reglernakommer i hög grad att gynna en finansiering med hjälp av fördelade lån. Enligl vårbedömning är det inte möjligt att acceptera ett system som innebär attolikheter i låneförhållandena får sä stor betydelse vid beskattningen. För attåstadkomma att beskattningsresultatet skall bli oberoende av om lånen läggs hosföreningen eller hos bostadsrätishavarna är det nödvändigt att i ingångsvärdeträkna in den på bostadsrätten belöpande andelen av föreningens s.k. nettoskuld(skulderna minus värdet av föreningens fillgångar vid sidan av fastigheten).Det är emellertid inte möjligt atl stanna vid detta. Skall man få ettfullvärdigt inflationsskydd för de kapitalinsatser som bostadsrätishavarna göri föreningen och uppnå att produktions- och förbättringskoslnader beaktas påsamma sätt som vid en fasfighetsförsäljning, är det nödvändigt att konsekventbehandla säljaren av en bostadsrätt som om han sålde en andel i självafastigheten. Det måste fingeras att bostadsrättshavaren vid sitt förvärvövertar ansvaret för en andel av föreningens nettoskuld och att den som köperbostadsrätten i sin tur övertar della ansvar. I ingångsvärdet måste räknas inen andel av föreningens nettoskuld vid förvärvstillfället och iförsäljningsintäkten måsle på motsvarande sätt inkluderas en andel avnettoskulden vid tiden för försäljningen. Vidare är det nödvändigt att vidrealisationsvinstberäkningen medge bostadsrättshavaren avdrag för en andel avde förbättringskostnader som föreningen under hans innehavstid har lagt ner påfastigheten. En metod som bygger på dessa prmciper, fastighetsmetoden,har utförligt beskrivits i avsnitt 3.3.4 och vi har ansett det angeläget attockså utforma ett författningsförslag för metoden i fråga (bil. 5 avdelning A).När vi därefter i avsnitt 3.3.11 gjort en slutlig bedömning av metoden har vikonstaterat att den ganska väl uppfyller kravet på en nära överensstämmelse medfasfighetsreglerna. Den blir å andra sidan relativt komplicerad. Man kan befaraatt problem uppkommer vid den praktiska fillämpningen och att det blir svårlför de enskilda bostadsråttshavarna att förstå hur reglerna fungerar. För vårdel har vi därför kommit till slutsatsen att en fullständig fastighetsmetod - trotssina principiella fördelar - bör avvisas med hänsyn till de befarade fillämpningsproblemen. Prop.1983/84:67 68