prop · G70373 · 1983-12-31 00:00:00 — om en reformering av efterlevandepensioneringen m. m.; Regeringen föreslår atl anla de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag till en reformering avfamiljepensioneringen inom den allmänna försäkringen. Huvudsyftet med reformenär att stödet från folk- och tilläggspensioneringen till efterlevande barn ochvuxna skall anpassas till de förändringar som harinträffat i fråga om familjemönster och samhällsförhållanden. Nuvarande änkepensionering avvecklas , ochtyngdpunkten i det föreslagna nya systemet för efterlevandepensionering läggspå barnpensionerna. Stödet till vuxna efterlevande ges på lika villkor tillmän och kvinnor. Det skall utgå i form av dels ett omställningsbidrag underviss lid efter dödsfallet, dels ett sårskilt efterlevandebidrag till den sominle kan försörja sig genom förvärvsarbete. Dessa förmåner utgår endast tillefterlevande som inte har fyllt . Det nya systemet föreslås genomfört fr. o. m. den 1januari 1985 och skall i princip omfatta situationer dår dödsfallet inträffarefter ikraftträdandet. Kvinnor som vid ikraftträdandet har rätt tillänkepension enligt nuvarande regler behåller denna rätt. Även andra kvinnor,som vid ikraftträdandet är eller äldre, omfattas av den hittillsvarandeånkepensioneringen om de blir änkor efter den nya lagstiftningensikraftträdande. Motsvarande lagändringar föresläs förarbelsskadeförsäkringens efterle-vandeskydd. Vidare läggs i propositionen framförslag om avvecklingen efter viss övergångstid av den särskilda folkpensionsförmånenhustrutillägg. Vissa förändringar föreslås också av reglerna för barntilläggtill folkpension. Slutligen föreslås nya regler i fråga om verkningarna pårätten till pensions- 1 1983/84. 1983/84:73 2 tillskott åt en änka av atl den avlidne maken anmältundanlagande frän ATP eller underlåtit att erlägga egenavgift lilltilläggspensioneringen. Enligt de nu gällande reglerna utgår barnpension inomfolkpensioneringen lill dess barnet fyller och inomtilläggspensioneringen till . Dessa skilda åldersgränser föreslåsbli enhetliga så att inorrr både folk- och tilläggspensioneringen skall gällasom huvudregel att pensionen utges fram till dess barnet fyller . Ornbarnet därefter bedriver gymnasiestudier eller annan grundutbildning skallbarnpensionen fortsätta alt utgå så länge studierna pågår, dock längst t. o. m.första halvåret det år då barnet fyller 20 är. Inom folkpensioneringen behålls nuvarande ordning med engrund- och en garantinivå för barnpensionens storlek. Grundnivån utgör liksomhittills av basbeloppet för år räknat. Även nuvarande garantinivå på 41 %av basbeloppet för barn som förlorat en av sina föräldrar kvarstår oförändrad.Till skillnad från vad som gäller skall pension på denna garantinivå inteminskas i de fall dä pension ulgår åven lill en vuxen efterlevande till denavlidne föräldern. För barn vars båda föräldrar har avlidit höjs dengaranterade barnpensionsnivån från nuvarande av basbeloppet.Vidare föreslås att barnpension på garantinivån inte som skall minskas förbarn som är berättigade till bidragsförskott. 1 della fall höjs ocksåbidragsförskottet frän f. n. Detta betyder attockså dessa barn alltid garanteras stöd på en nivå av sammanlagt lägst avbasbeloppet. Inom ATP föresläs barnpensionen liksom motsvara40 % av den avlidne förålderns egenpension om del finns ett efterlevande barn.Till skillnad från nu skall pensionen utgå på denna nivå även i fall då pensionsamtidigt utges också till vuxen efterlevande. (F.n. motsvarar barnpensionen15 % av den avlidnes egenpension om också änkepension utbetalas.) Om denavlidne efterlämnar fler ån ett barn, skall lilläggel förvart och ell av detandra och de följande barnen höjas från nuvarande avegenpensionen. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet fördelas lika mellanbarnen. Härigenom förstärks stödet för efterlevande barn i fierbarns-familjer. Barn som förlorat båda sina föräldrar skall enligtförslagel kunna fä barnpension från ATP efter bägge föräldrarna, något som inteär möjligt enligt nuvarande regler. Den barnpensionsberättigade personkretsen föreslåsutvidgad sä att elt utländskt barn, som tagits emot här i landet iadoptionssyfte, kan få barnpension om någon av de tilltänkta adoptivföräldrarnaskulle avlida innan adoptionen rättsligt genomförts. 1983/84:73 3 Kvalifikationstiden för utländska barns rätt tillfolkpension i form av barnpension vid bosättning i föresläs sänkt frånnuvarande lill . Till vuxna efterlevande föreslås kunna utgåomställningsbidrag och särskilt efterlevandebidrag från både folk- ochtilläggspensioneringen enligt i princip hell överensstämmande regler. Rätt lillpension föreslås tillkomma efterlevande make eller maka till den avlidne. Medmakar jämställs inom båda pensionssystemen man och kvinna som vid dödsfalletstadigvarande sammanbodde med varandra om de tidigare varit gifta med varandraeller har eller har haft eller väntade gemensamt barn. En efterlevande man eller kvinna som inte har fyllt 65 årföreslås få rätt till omställningsbidrag under en viss lid direkt efterdödsfallet. För att bidraget skall kunna utgå krävs atl parterna sammanboddestadigvarande vid fidpunkten för dödsfallet och att de dessutom hade botttillsammans oavbrutet av minsl fram till dödsfallet ellervid dödsfallet hade vård om barn som var . Omställningsbidragetföresläs utgå av efter dödsfallet till alla som uppfyllerde nämnda bidragsvillkoren. Om den efterlevande efter ettårsperiodens utgånghar vårdnaden om och sammanbor med barn som inte har fyllt älta år, skall omslållningsbidragetkunna utges under , dvs. Det skalldock inte kunna utgå efler det att det yngsta barnet har uppnått åtta årsålder. Inomfolkpensioneringen föresläs omställningsbidraget utgå med ett ärsbelopp motsvarande100 % av basbeloppet. Inom ATP skall bidraget utgöra av den avlidnesegenpension i de fall då även barnpensionsbe-rättigat barn finns och i andrafall av egenpensionen. En utgångspunkt för familjepensionsreformen är att denefterlevande efter omstållningsperiodens utgång i regel har möjlighet till entryggad ekonomisk ställning genom eget förvärvsarbete. Det förutsätts attinsatser görs på bl. a. utbildnings- och arbetsmarknadsområdena för attundanröja förvärvshindren. Om hälsoskäl lägger hinder i vägen kanförtidspension utgå för att trygga försörjningen. Om en efterlevande inle kan försörja sig genom egel arbeleoch inle heller har rätt till förfidspension, ålderspension eller samhällsstödi annan form, skall denne enligt förslagel kunna få fortsattefterlevandepension i form av 1983/84:73 4 s. k. särskilt efterlevandebidrag. Som grundläggandevillkor härför föreslås att den efterlevandes möjligheter att bereda siginkomst av arbete är nedsatta med minst hälften av arbetsmarknadsmässiga skäl,försämrat hälsotillstånd eller annan dylik orsak. Det särskildaeflerlevandebidragel utges så länge försörjningssvårigheterna beslår ochutbetalas från såväl folk- som tilläggspensioneringen. Enligt förslagel skall del särskilda eflerlevandebidragelkunna utgå som helt, två tredjedels eller halvt bidrag. Helt bidrag utges påsamma nivåer som omställningsbidraget. De nya familjepensionsreglerna skall enligt förslagettillämpas då dödsfallet inträffar eller . Hardödsfallet skett skall hittillsvarande regler om änke- ochbarnpension gälla även fortsättningsvis. 1 fråga om barnpension föresläs dockatt de nya åldersgränserna skall gälla även för barn som beviljats barnpensionföre ikraftträdandet och som inte har fyllt . Också densänkta kvalifikationstiden för utländska barns rätt till barnpension vidbosättning i föresläs bli tillämpad även i situationer då dödsfallet inträffatföre ikraftträdandet. Likaså föreslås att de nya nivåerna för barnpension inomfolkpensioneringen skall gälla även för barn som beviljals sådan pension föreår 1985. Vidare föreslås att nuvarande regler om änkepension skallgälla i fortsättningen även för kvinnor sorrr är eller äldre vidikraftträdandet, dvs. födda är 1934 eller tidigare. Om en sådan kvinna bliränka efter ikraftträdandet, skall hennes rätt till efterlevandepension alltsåprövas enligt hittillsvarande bestämmelser. De angivna övergångsreglerna innebär all änkepensionenligl nuvarande regler kommer att fortsätta all utges under en mycket lång tidefter det nya systemets ikraftträdande. Försl efler kommer denuvarande reglerna för änkepension att sakna betydelse. I fråga om änkepension från tilläggspensioneringen sotnkan utgå efler ikraftträdandet föreslås att den i vissa fall skall samordnasmed den ålderspension från ATP som änkan har rätt till. Denna samordninginnebär att änkepensionen utges endast i den mån den överstigerålderspensionen. Samordningsregeln avses gälla beträffande all änkepension sombeviljas efler ikraftträdandet och i fråga om änkepension som sedan tid föreikraftträdandet utgår till kvinnor som dä är , dvs. födda år 1925eller . Efterlevandeskyddet inom tirbetsskadeförsäkringen föreslåsreformerat efter samma riktlinjer som den allmänna pensioneringen. 1983/84:73 5 a. att änkelivräntorna inom arbetsskadeförsäkringensuccessivt - med motsvarande övergångsregler som för familjepensionsreformen -avvecklas och ersätts med omställningslivräntor och särskildaefterlevandelivräntor lill efterlevande män och kvinnor. Reglerna för rättentill barnlivränta justeras så att de bättre överensstämmer medbarnpensioneringens regelsystem. Även vissa andra förändringar föreslås i syfte alt görareglerna för arbetsskadeförsäkringens efterlevandeskydd och den allmännaförsäkringens familjepensionering enhetliga. a. avskaffas rätten för enfrånskild kvinna och för föräldrar till den avlidne att erhållaefterlevandelivränta. Den särskilda folkpensionsförmånen hustrutillägg, som kanutgå till hustrun till en ålders- eller förtidspensionär, föreslås avvecklad. De kvinnor som vid ikraftträdandet av den nyalagstiftningen uppbär hustrutillägg skall dock kunna erhålladelta också fortsättningsvis. Även andra kvinnor som är eller äldre, dvs. födda eller tidigare, skall enligt förslaget kunnabeviljas hustrutillägg efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Detta betyder atl hustru tillägget kommer att i huvudsakvara avvecklat efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Barntillägg är en särskild folkpensionsförmån som kanutges till den som uppbär folkpension i form av ålders- eller förtidspensionoch som har barn som är . Enligt propositionen skall oreducerat barntillägg fr. o.m. alltid Utgå av basbeloppet för år räknat. Någon minskningskall alltså inte göras i de fall barnet är berättigat tillbarnpension. Vidare föreslås att elt helt barntillägg i fortsättningenskall kunna utges för samma barn till barnels båda föräldrar, om debåda uppbär folkpension. Barntillägg föreslås också kunna utgå för ettutländskt barn som tagits emot här i landet i adoptionssyfte redan innanadoptionen kommit till stånd. Däremot skall styvförälder i fortsättningen intekunna få barnlillägg. Reglerna för minskning av barntillägg med hänsyn tillförälderns ATP skall enligt förslagel ändras pä sä sätt att gränsen för närreduktionen börjar höjs från ett halvt till elt basbelopp och att avräkningenmot ATP däröver görs i stället för . Inverkan änka av undantagandefrån ATP m. m. Pensionstillskott till ålders- och förtidspension åt enänka skall enligt förslaget fortsättningsvis inte kunna minskas på grund av attden avlidne 1983/84:73 6 mannen hade gjort undantagande från ATP eller hadeunderlåtit att betala egenavgift till tilläggspensioneringen. De nyareglerna föreslås träda i kraft som de andra ändringsförslagsom framläggs i propositionen, dvs. De föreslagna övergångsreglerna medför atl två olikasystem för efterlevandepensionering kommer att få tillämpas parallelll underlång tid efter reformens genomförande. Till följd av denna överlappning påförmånssidan kommer att uppstå en motsvarande överlappning i kostnadshänseende. Enligtförslaget minskar pensionsutgifterna successivt i förhållande till ettoförändrat regelsystem. Några mer påtagliga kostnadsförändringar inträder inleunder efter de nya reglernas införande. Minskningen år 1987beräknas till ca 200 milj. kr. kan utgiftsminskningen uppskattasfill närmare 1 000 milj. kr., för till ca 5 900 milj. kr. och ifullfunktionsstadiet till ca 8 600 milj. kr. i fast penningvärde. 1983/84:73 7 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' dels alt 10 kap. 5 § skall upphöra att gälla, dels att 3kap. 3, 5 och 8 §§, 5 kap. 2, 4 och 5 S§, 8 kap. 1-6 §§, 9 kap. 1 S, lOkap. 4§,14kap. 1-5 och 7 §§,16 kap. 1, 2, 5, 6, 8, 9 och 11 §§, 17 kap. 1 och 2 §§,18kap. 20 § samt 20 kap. 2 och 3 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atti lagen skall införas elva nya paragrafer, 8 kap.7-12 §§, 14 kap. 6, 8 och 9 §§ samt 16 kap. 3 och 7 a §§, av nedan angivnalydelse. Ej må försäkrad pä grund av vad i 1 § andra stycket stadgas uppbära sjukpenning för tid efter den månad, varunder han fyller . Den allmänna skall i samband med inskrivning av en försäkrad beslula om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpehninggrundande inkomst. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Beslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) når kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. Försäkrad,som åtnjuter hel förtidspension enligl denna lag eller åtnjutit sådan pensionunder månaden närmast före den, varunder han börjat åtnjuta hel ålderspension,har ej rätt till sjukpenning. För tid efter ingången av den månad, varunderförsäkrad fyllt eller börjat åtnjuta hel ålderspensionenligt denna lag, må sjukpenning utgå för . b) närförtidspension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgåendesådan pension ändras med hänsyn fill ändring i den försäkrades förmåga ellermöjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, samt Försäkrad,som åtnjuter hel förtidspension eller hell särskill efterlevandebidrag enligtdenna lag eller åtnjutit sådan förmån under månaden närmast före den, varunderhan börjat åtnjuta hel ålderspension, har ej rätt till sjukpenning. För tidefter ingången av den månad, varunder försäkrad fyllt ellerdessförinnan börjat åtnjuta hel ålderspension enligt denna lag, må sjukpenningutgå för högst etthund- b) närförtidspension eller särskih efterlevandebidrag enligt denna lag beviljas denförsäkrade eller redan utgående sådan förmån ändras med hänsyn till ändring iden försäkrades förmåga eller möjlighet alt bereda sig inkomst genom arbete,samt Lagen omtryckt 1982:120. 1983/84:73 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse c) när delpension enligt särskild lag beviljas denförsäkrade eller redan utgående sådan pension ändras rned hänsyn till ändring iden försäkrades arbets- och inkomstförhållanden. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) ej skeförrän efter det fått kännedom om inkomständringen.Ändring skall i annal fall ske sä snart anledning till ändringen uppkommiteller, i fall då sjukpenningförsäkring enligt 1 § andra stycket skall upphörapå grund av att den försäkrades make eller någon med vilken den försäkradevarit gift eller har eller har haft barn avlider, vid fjärde månadsskiftetefter dödsfallet. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten skall ejsänkas under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han uppbärsärskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349) ellerutbildningsbidrag för doktorander enligt förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander, eller då han är inskriven vidarbetsmarknadsinstitut eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning. Sänkning får dock ske i sådana fall som avses iförsta stycket b) eller c). Vidare får sänkning ske när någon undergårarbetstråning i , under förutsättning att arbetsträningenpågått . Vid bedömande huruvida fullständig nedsättning avarbetsförmågan föreligger skall, om sjukdomen kan antagas vara kortvarig,sårskilt beaktas huruvida den försäkrade på grund av sjukdomen är urståndsattatt utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Är den försäkrade föremål för åtgärd av beskaffenhet, somangives i 2 kap. 11 §, skall arbetsförmågan anses nedsatt i den män denförsäkrade på grund av åtgärden är hindrad att utföra förvärvsarbete. Åtnjuter den försäkrade förtids- Åtnjuter den försäkrade förtids- pension enligt denna lag, skall vid pension eller särskiltefterlevandebi- prövning av den försäkrades rätt till drag enligt denna lag, skall vid pröv- sjukpenning bedömningen av hans ning av den försäkrades rätt till sjuk arbetsförmåga ske med bortseende penning bedömningen av hans ar- från den nedsättning av «ri)efi/örmrt- betsförmåga ske med bortseende gö«, som ligger till grund för utgåen- från den nedsättning av förmågan de pension. eller möjligheten att bereda sigin- komst genom arbete, som ligger till grund för utgåendeförmån. 5 kap, 2§ Vid bosättning utom riket är Vid bosättning utom riket är svensk medborgare, som har rätt till svenskmedborgare, som har rätt till tilläggspension enligl denna lag, be- tilläggspensionenligt denna lag, be rättigad till folkpension i form av råttigadtill folkpension i form av ålderspension, förtidspension eller ålderspension,förtidspension,/xjw- famdjepenslon ävensom tillägg till pensioneller omslällningsbidrag pension i form av barnlillägg eller ävensomtillägg till pension i form av handikappersättning, I fall som barntilläggeller handikappersätt- sagts utgår folkpensionsförmånen i ning,I fall som sagts ulgår folk förhållande till det antal år, för vilka pensionsförmåneni förhällande till den pensionsberättigade eller, när fråga år om familjepension, den avlidne vid tilläggspensionens beräkning tillgodoräknats pensionspoäng. det antal år, för vilka den pensionsberättigade eller,när fråga är om barnpension eller omställningsbidrag, den avlidne vidtilläggspensionens beräkning tillgodoräknats pensionspoäng. Har pensionspoängtillgodoräknats , utgår folkpensionsförmånen med oavkortatbelopp. 1 annat fall ulgår förmånen med så stor andel därav som svarar motförhållandet mellan det antal är, för vilka pensionspoäng tillgodoräknats, ochtalet trettio. Till den som har rätt tdl tilläggspension i form avänkepension skall folkpension enligt denna paragraf i form av ålderspensionalltid utgå beräknad på grundval av minst det antal år, för vilka den avlidnetillgodoräknats pensionspoäng. År makarna båda berättigade till folkpension enligt denna paragraf och skulle pensionen för en av makarna, om endast denne varit berättigad till pension, ha utgått med högre belopp än det sammanlagda beloppet av makarnas enligt andra stycket beräknade pensioner, skall ett tillägg motsvarande skillnaden utgå till pensionerna med fördelning efter förhållandet mellan dessa. Äromakar båda berättigade till folkpension enligl denna paragraf och skullepensionen för en av makarna, om endast denne varit berättigad till pension,ha utgått med högre belopp än det sammanlagda beloppet av makarnas enligt andrastycket beräknade pensioner, skall ett fillägg motsvarande skillnaden utgå lillpensionerna med fördelning efter förhållandet mellan dessa. Den som ej är svensk medborgare, men är bosatt i , är på samma villkor och med samma tilläggsförmäner som svensk medborgare berättigad till folkpension i form av a) ålderspension, om han är bosatt i sedan minsl och efter fyllda har varit bosatt i under sammanlagt , b) förtidspension eller handikappersättning, om han antingen är bosatt i eller, om han är bosalt i än , har varit normalt arbetsför oavbrutet . c)familjepension, antingen om den avlidne före sin död hade varitbosatt i minst/ew år och den efterlevande vid dödsfallet var bosatt iSverige eller om den efterlevande år bosatt i ochden efterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i , c) barnpension,antingen om den avlidne föräldern före sin död hade varit bosatt i och barnet vid dödsfallet var bosatt i eller bosatt i och barnet eller den avlidne föräldern vid dödsfallet var bosatt i , d) omställningsbidrageller särskdt efterlevandebidrag, antingen om den avlidne före sin död hade varit bosatt iSverige minsl och den efterlevande vid dödsfallet var bosatt i om den efterlevande är bosatt i och denefterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i , d) vårdbidrag för barn, om föråldern är bosatt i . e) vårdbidrag för barn, om föräldern är bosatt i minst etl år. Medbosättningstid likställes, såvitt gäller , tid för vilken sjömansskatterlagts. Förtidspensioneller änkepension, vartill rätt föreligger enligt 4 §, er-sättes utan hinder av4 § första stycket a) med ålderspension frän och med den månad, varunder denpensionsberättigade fyller sextiofem är. Barn, för vilket förälder åtnjutit vårdbidrag enligt 4 §första stycket d), år berättigat lill förtidspension eller handikappersättningutan hinder av 4 § första stycket b). Förtidspension, vartill rätt föreligger enligt 4 §,ersattes utan hinder av 4 § första stycket a) med ålderspension frän och medden månad, varunder den pensionsberättigade fyller . Barn, för vilket förälder åtnjutit vårdbidrag enligt 4 §första stycket e), är berättigat till förtidspension eller handikappersättningutan hinder av 4 § första stycket b). Rätt tdl folkpension i form av änkepension tillkommeränka, som ej åtnjuter folkpension i form av ålderspension, för lid före denmånad då hon fyller , därest hon a) harvårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vidmakens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan; eller b) vidmakens död fydt och varit gift med honom . Upphörrätt tid änkepension enligt första stycket a), skall vid bedömandet av rättlill pension enligt b) anses som om mannen avlidtt, då rätten tid pensionenligt a) upphörde, samt äktenskapet varat till nämnda tidpunkt. Folkpension i form av familjepension utges tillefterlevande enligt vad som sägs i detta kapitel. Tdl barn, vars fader eller moder eller båda föräldrar haravlidit, utges barnpension. Till man eller kvinna, vars make har avlidit, utgesomställningsbidrag och särskih efterlevandebidrag. Medefterlevande make likställs i fråga om rätt tdl omslällningsbidrag och särskiltefterlevandebidrag den som, utan alt vara gift, stadigvarande sammanbodde meden icke gift man eller kvinna vid dennas död och som har varit giftmed eller har eller har haft eller då väntade barn med denna. Ogifteller frånskild kvinna eller änka, som stadigvarande sammanbodde med ogifteller frånskild man eller änkling vid dennes död och som vartt gift med ellerhar eller har haft barn med honom, likställes med änka ifråga om rätt tidänkepension. Den tid, under vdken kvinnan oavbrutet sammanbott med mannen framtill tidpunkten för dennes död, jämställes vid tillämpningen av 1 § första stycketb) med tid, varunder äktenskap bestått. Räll tdl barnpension tillkommer barn som inte har . Om ettbarn som har fyllt hedriver studier som ger räll till förlängtbarnbidrag enligl 2 kap. sludieslödslagen (1973:349) eller studiehjälp enligt3 kap. samma lag, utges barnpension även för sådan tid, dock längst till ochmed juni månad det år då barnet fyller . Med tid för sådana studierlikställs tid för ferier samt tid då barnet på grund av sjukdom inte kanbedriva sina studier. Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortaretid än eder dehidsundervisning är ej på grund av bestämmelserna iandra stycket berättigat lid barnpension. Detsamma gäller elt barn som uppbäråterbetalningsplikllga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligl 3kap. Kvinnaäger icke rätt tdl änkepension efter man, från vdken hon vid dennes död levdeåtskild, därest kvinnan efter det sammanlevnaden med mannen upphördestadigvarande sammanbott med annan man, med vilken hon vartt gift eller hareller har haft barn.