prop · G703127 · 1983-12-31 00:00:00 — I sak innebärförslagen slutligen ändringar av 3 kap. 5, 17, 19, 22 och 23 §§ samt av de nya3 kap. 15, 16 och 16 a§§. Förslagentill förbättrat försäkringsskydd för studerande som uppbär studiemedel kräverupphävande av 4 kap. 30 § och ändring av 4 kap. 29 § studiestödslagen. Deframlagda förslagen medför vidare konsekvensändringar i 7 kap. 17 §, 8 kap.77-79 §§ samt 9 kap. 2 § studiestödslagen samt vissa ändringar i 3 kap. 5 §lagen (1962: 381) om allmän försäkring. 1983/84:127 32 Vadjag har föreslagit om tillfällig vård av barn kräver ändringar i 4 kap. 6§ och9 kap. 2 § studiestödslagen. Slutligenkräver det förslag jag lagt fram, att den sjukpenninggrundande inkomsten förstuderande som uppbär särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa inte skallsänkas , ytterligare ändring i 3 kap. 5 § lagen om allmänförsäkring. Denna bestämmelse bör träda i kraft den men gälla medverkan fr. o. m. . Bestämmelserna i studiestödslagen om extratillägg och inackorderingstillägg bör träda i kraft . Övrigaförslag bör träda i kraft . Av tekniska skäl bör ändringarnai 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring tas i två lagförslag. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) 2. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. Deunder 2 och 3 angivna förslagen har upprättats i samråd med . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt anta förslagen till 1. lag om ändring i studieslödslagen(1973:349), 2. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels att 4. godkänna vad jag har förordatom riktlinjer för ekonomisk prövning vad gäller del extra tillägget, 5. godkänna mina förslag tilländrade regler för utbildningsbidrag för doktorander , 6. godkänna vad jag har förordatom beräkning av föräldrapenning, 7. godkänna vad jag har förordatom rält till studiemedel i samband med tillfällig vård av sjukt barn, 8. till Studiehjälp m. m. /85 anvisa ett förslagsanslag om , 9. till m. m. för /85 utöver i prop. 1983/84:100 bil.10 föreslaget förslagsanslag anvisa ytteriigare . Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1983/84:127 33 SAMMANFATTNING AV STUDIESTÖDSUTREDNINGENS FÖRSLAG IBETÄNKANDET (Ds U 1981:11) STUDIESTÖD. Handikappade studerande, för-säkringssiiydd,studiesociala undersökningar. Vihar konstaterat att det ekonomiska stödet till handikappade studerande äruppdelat på många stöd - och bidragsformer - med olika huvudmän. Kunskapen omantalet handikappade studerande är bristfällig. Därigenom blir ocksåkunskaperna begränsade om hur handikappade studerandes ekonomiska situationgestaltar sig i många fall och i olika avseenden. Tillgrund för våra överväganden och förslag har vi uppställt följandeutgångspunkter: o handikappade studerande bör så långt möjligl omfaltas av dereguljära studiesocialasystemen, studiehjälp och studiemedel, o handikappade studerande bör få allamerkostnader, som föranletts av handikappet, täckta. I övrigt bör strävan varaatt i görligaste mån jämställa handikappade studerandes ekonomiska situationmed övriga studerandes, o handikappade bör medges ett så fritt utbildningsvalsom möjligt. Ufifråndessa utgångspunkter har vi ifrågasatt förtidspensionering av ungdomar igymnasieåldern saml utbildningsbidraget till handikappade elever som går i denreguljära gymnasieskolan. Vi föreslår inga direkta förändringar i dessaavseenden men anser att ett genomförande av våra förslag öppnar möjlighetertill förändringar framför allt i fråga om utbildningsbidraget. att alla handikappade 16-19-åringari gymnasial utbildning skall kunna få rese- ochinackorderingstillägg med högre belopp än vad som normalt kanutgå, om detta krävs för atl läcka merkostnader för resor och attresetillägg skall kunna utgå till handikappad elev även om avståndet mellanhemmet och skolan understiger , att inackorderade elever skallkunna uppbära rese- och inackorderingstillägg om handikappet såkräver, att avskrivning skall ske av uppburna återbetalningspliktigastudiemedel som kan hänföras till merskuldsättning på grund av handikappet samtatt avskrivningen sker innan ordinarie återbetalning påböijas, att handikappadstuderande skall har räll att uppbära studiemedel så länge detfinns anledning att tro att studierna kommer att fullföljas, 3 1983/84. 1983/84:127 34 attreglerna för rätt till studiemedel ändras så att handikappade studerande kanerhålla studiemedel för återhämtningsstudier och förberedelsestudier undersommarferierna, affhandikappersättning inte betraktas som inkomst vid beviljning av studiemedel, attinformationen till handikappade elever och/eller deras föräldrar om olika slödoch bidragsmöjligheter samordnas samt attdetta informationsansvar preciseras närmare genom särskilda föreskrifter samt attdetta samordningsansvar skall åvila varje skola med handikappade elever, aftfrågan om nuvarande regler för förtidspension till ungdomar i gymnasieåldernutreds, attsludiestödsbestämmdserna ändras så att utbildningsbidrag i form av särskiltbidrag för merkostnader till handikappade studerande kan utgå vid sidan avstudiehjälp och studiemedel, atlsärskilt bidrag för merkostnader fill handikappade studerande inte skall betraktassom inkomst och därmed inte heller reducera studiehjälp eller studiemedel, attde medel som AMS disponerat för särskilt bidrag för merkostnader förläromedel åt handikappade i högskoleutbildning överförs frånAMS till UHÄ. Densjukförsäkringsmodell som vi anser vara den smidigaste för studerandegruppenär en försäkring som inordnas i resp. studiestöd. Vi har haftinkomstbortfallsprincipen som utgångspunkt när vi valt vilken nivå stödet vidsjukdom bör ligga på. "Inkomst" får i detta fall beteckna det ekonomiskautrymme den studerande skulle ha haft till sitt förfogande om sjukdomen intehade inträffat. Principen bygger på att det ekonomiska behovet i stort sett ärlika under studier och sjukdom. Den dagpenning som kan utgå under ferietid ochtiden närmast efter utbildningens slut är dock ett avsteg fråninkomstbortfallsprincipen, eftersom den studerande ur studiestödssynpunkt dåinte har något "inkomstbortfall". Stödet vid sjukdom under ferier ochefter utbildningens slut har därför karaktären av en garanterad miniminivå. För elever med studiehjälp föreslår vi en försäkring somomfattar terminstid. Den beslår i att den studerande har räll att behålla siltstudiestöd även under sjukdom. Detta förslag innebär en viktig förändringjämfört med gällande regler som inte medger att elever med studiehjälp fårbehålla den vid sjukdom. 1983/84:127 35 Myndigaelever som har brutit sambandet med föräldraekonomin och som haråterbetalningspliktiga studiemedel jämställs med studiemedelsta-gama genom attde även är försäkrade under ferietid och tiden närmast efter utbildningensslut. När sådan dagpenning skall utgå beskrivs i det följande. Detta förslag ären förbättring av gällande bestämmelser, eftersom skydd under ferier och efterskyddstidinte funnits tidigare. Studerandemed studiemedel får rätt att behålla sitt studiestöd under sjukdom sominträffar . Sjukdomen kan pågå hela den studietid för vilkenstudiestödet är beviljat. För de dagar i sjukperioden som överstiger sjureduceras studieskulden med ett belopp som svarar mot studiestödet per dag. Omen studerande blir sjuk under ferierna och tiden närmast efter utbildningensslut, utgår en dagpenning till dem som är sjuka . I det senarefallet krävs att den studerande insjuknar . Dagpenningen ärper dag lika med det studiestödsbelopp som den studerande var beviljad dennärmast föregående utbetalningsperioden. Förslagetinnebär följande förbättringar i förhållande till nuvarande sjukförsäkring förstuderande med studiemedel: - försäkringen gäller hela denstudietid för vilken studiestödet är beviljat. är den övre gränsen sexmånader sammanlagt under två på varandra följande terminer. Förslaget innebären förbättring för de långtidssjuka, - karenstiden för skuldreduceringenminskas från 14 . Detla förslag betyder alt den studerande i mindreutsträckning än nu behöver använda lånade medel för sitt uppehälle undersjukdom, - dagpenningen under feriefid ochs. k. efterskyddstid, dvs. tiden närmast efler det atl utbildningen avslutats,har inte funnits tidigare. Den innebär ett förbättrat skydd för dem som blirsjuka längre än och som på grund av exempelvis för låg sjukpenningfrån den allmänna försäkringen inte kan försörja sig. Denmodell för sjukförsäkring som vi föreslår för studerande med studiemedel kan,enligt vår mening, anpassas till studiestödsformerna särskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag fördoktorander. Ellviktigt komplement till den föreslagna sjukförsäkringen inom studiestödetsramar är våra förslag till förändringar av den allmänna försäkringen. Viföreslår för del första en annan sjukpenningberäkning än den nuvarande. Iförslaget till ny beräkning divideras den sjukpenninggrundande inkomsten meddet faktiska antalet arbetsdagar i stället för med, som , . Meden sådan beräkning kan sjukpenningen under l.ex. ferietid bli så stor att denstuderande klarar sin försörjning även under sjukdom. För det andra föreslår videls andra regler för en tidigare SGI, dels en studietids-SGI. Studerande somföre studiernas böljan har en SGI fastställd, får ha denna SGI vilande underhela studietiden. Så fort utbildningen är avslutad träder denna vilande SGI ikraft igen. 1983/84:127 36 studerandeunder utbildningstiden arbetar under ferierna och kanske även parallellt medstudierna, fastställs en studietids-SGI. Denna utgör grunden för densjukpenning som upp till 7,5 basbelopp kan utgå parallellt med studiestödet.Förbättringarna för de studerande kan beskrivas på följande sätt: - den ändradesjukpenningberäkningen täcker bättre det verkUga inkomstbortfallet, - en vilande sjukpenning innebäratt ingen blir "nedklassad" på grund av studier och att den som t.ex. avbryter studierna för att föda barn får sin tidigare sjukpenning ochdärmed en högre föräldrapenning, - att sjukpenning från AFL kanutgå parallellt med studiestödet stämmer med inkomstbortfallsprincipen. Den somtänkt arbeta för att få ett tillskott till sin ekonomi, skall också blikompenserad om tillskottet på grund av sjukdom uteblir. Förändringarav sjukpenningberäkningen och SGL.n bör, enligt vår mening, gälla allastuderandekategorier oavsett studiestöd. Om inte en sådan förändring kan göras,anser vi atl studerande med särskilt vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag för AMUoch för doktorander bör få bibehålla nuvarande regler om att få stå kvar i sintidigare SGI . Vilande SGI och studietids-SGI bör iså fall endast gälla studerande med studiehjälp och studiemedel. Förslagensom gäller olycksfall och andra fall av personskador omfattar en vidaremålgrupp än sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen bör enligt vår meningomfatta elever i högstadium samt i särskolans yrkesskola,studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd enligt studieslödslagen(1973:349), arbetsmarknadskungörelsen (1966:368), förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander samt förordningen (1976:327) omtimersättning vid grundutbildning för vuxna. Viföreslår att de studerande ges ett personskadeskydd genom en utvidgning avlagen om arbetsskadeförsäkring (1976:380). Syftetmed en utvidgning av LAF är att ge de studerande samma skydd somförvärvsarbetande har vid arbetsskada. Det skulle innebära alt de studerande ärförsäkrade för arbetsskada genom olycksfall eller annan skadlig inverkan samtgenom smitta som inträffat i samband med utbildningen. Resor till och frånundervisningsstället omfattas också av försäkringen. Vid sjukdom undersamordningstiden, dvs. , utgår ersättning i första handfrån studiestödets sjukförsäkring. Om den studerande inte har studiestöd, utgårsjukpenning från LAF med ett belopp som motsvarar studiestödet. Livränta vidbestående men beräknas på samma sätt som i gällande regler för studerande. Deviktigaste förändringarna är följande: 1983/84:127 37 - försäkringen gäller färd tilloch från undervisningsställel för samtliga studerande och även under teoretiskamoment i utbildningen, - ersättning utgår även undersamordningstiden, dvs. 2.3 TUIfälligvård av barn Viföreslår att studerande med återbetalningspliktiga studiemedel ges rätt att 60dagar per barn och år behålla sitt studiestöd för tillfällig vård av barn.Föräldrar med studiemedel skulle därmed omfattas av samma regler som föräldrarmed särskilt vuxenstudiestöd och utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning.Den studerande riskerar då inte ålerkrav på grund av barnets sjukdom. Vidstudiemedelsnämndernas meritprövning för fortsatta studiemedel har detinträffat att nämnden bedömt barnets sjukdom vara ett sådant "förhållandeav personlig natur" som innebär att avsteg kan göras från poängnormen. Vimenar att denna praxis bör komma till uttryck i CSN:s anvisningar. Störredelen av våra förslag bygger på befintliga försäkringsformer. Förslagen medförvissa merkostnader i förhållande till nuläget. Försjukförsäkringens del skulle minskad karenstid från 14 fill , något ökadadministration samt dagpenning under ferietid och efterskydds-fid innebära enmerkostnad om ca 3,2 milj. kr. med en förändring av nuvarandesjukpenningberäkning och 3,6 milj. kr. med oförändrad sjukpenningberäkning . Enmerkostnad för personskadesskyddet är mycket vansklig alt beräkna, eftersomden statistik som finns att tillgå antigen bygger på den gamla yrkesskadeförsäkringeneller endast erfarenhet av LAF. Vi uppskattar merkostnaden till 0,8milj. för studiestödets sjukförsäkring och 0,3 milj. kr. Totaltkommer merkostnaderna för sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkringen mednuvarande sjukpenningberäkning att uppgå fill ca 5 milj. kr. Närdet gäller våra förslag om förbättrade förmåner vid tillfällig vård av barn görvi den bedömningen, att utflödet av studiemedel inte kommer atl öka i nämnvärdgrad. Någon anslagsökning torde inte erfordras. Utdragur betänkandets inledande sjukförsäkringsavsnitt betänkande 1974:19 behandlas ett motionsyrkande omen övergripande utredning beträffande sjukförsäkringens utformning. Motionensyftar till en sjukförsäkring för alla studerande vid 1983/84:127 38 läroanstaltersom omfattas av studiefinansieringssystemet. Utskottet gav regeringen tillkännavad utskottet anfört om bl. a. en sådan övergripande utredning. betänkande 1975/76:11 bedömer utskottet atl socialpolitiskasamordningsutredningen och studiestödsutredningen har anledning att också kommain på följande frågor, vilka behandlats i två mofioner. Motionärerna krävde enutbyggnad av studieslödssystemet för att garantera alla studerande trygghet vidsjukdom samt hävdade att skyddet vid olycksfall och dödsfall är alltförbegränsat för såväl den som skadas som hans efterlevande. Medanledning av ett motionsyrkande om att studiestödsutredningen bör ges i uppdragatt förutsättningslöst utreda frågan om sjukförsäkring för studerande hänvisasi socialförsäkringsutskottets betänkande 1975/76:18 till ovan nämndautskottsutlåtande (1975/76:11). Vidare sägs: "Utskottet har således redangett uttryck för sin uppfattning att även sjukförsäkringsfrågorna ryms inomutredningsarbetet." Sammaår behandlade socialförsäkringsutskottet en motion om karenstiden för destuderande (1975/76:23). Motionsyrkandet gäller en begränsning avkarenstiden till insjuknandedagen så att karensfiden enligt lagen om allmän försäkringskall gälla även för studerande. Utskottet menar bl. a. att sjukförsäkringenför studerande funnits alltför kort fid för att utgöra underlag för bedömningom någon förändring är aktuell. Vidare anför utskottet "Dessutom är fråganföremål för översyn inom sludiestödsutredningen.. ''. Medanledning av en motion om förslag till regler som löser frågan om sjukpenningför doktorander med utbildningsbidrag påpekas i socialförsäkringsutskottetsbetänkande /79:21 att sjukpenningkommitténs översyn har samband med fråganom sjukförsäkringsskyddet efter studietidens slut. Vidare hänvisas tillstudiestödsutredningen som enligt sina direktiv skall "belysa frågan omde studerandes försäkringsskydd under och i anslutning till studietiden".Med hänsyn till att bestämmelserna om studiemedel vid sjukdom i huvudsaköverensstämmer med vad som gäller vid sjukdom för doktorander medutbildningsbidrag kan studiestödsutredningens förslag, enligt utskottet, antas/åbetydelse åven för doktoranderna. Iregeringens proposition 1978/79:162 om sjukförsäkringsförmåner vid arbetsmarknadsutbildningoch vissa vuxenstudier m. m. anför föredraganden följande med anledning av denavgränsning som görs: Fråganom de studerandes sjukförsäkring efter studietidens slut anser jag bör lösas iett större sammanhang. Den hör, enligt min mening, samman med problem som ärgemensamma för flera grupper som inte har en sjukpenninggrundandeförvärvsinkomst. Hithörande frågor behandlas av sjukpenningkommittén(S 1978:04) . Jag är emellertid medveten om attsjukförsäkringsfrågan kan innebära problem även för den stora gruppen 1983/84:127 39 Regeringen har därför i tilläggsdirektiv (Dir. 1978:82) tillstudiestödsutredningen (U 1975:16) gett utredningen i uppdrag att belysafrågan om de studerandes försäkringsskydd under och i anslutning tillstudietiden. SfU1979/80:8 behandlar motioner om arbetsskadeskydd för deltagare i arbetsmarknadsutbildning.I en av motionerna krävs att uppdrag angående ettutvidgat elevskydd skall utvidgas till att omfatta samtliga studerande.Utskottet menar att den frågan "bör bedömas mot bakgrund av samhälletsstöd i övrigt till studerande". Utskottet erinrar omstudiestödsutredningens uppdrag och säger vidare: "Enligt vad utskotteterfarit har frågan om de studerandes ställning inom arbetsskadeförsäkringenaktualiserats inom utredningen, som avser all göra en kartläggning av vilketbehov som kan finnas av ett sådant försäkringsskydd". Nämnasbör även att socialministern besvarade en interpella-tion(1979/80:167) om sjukpenningplacering vid vidareutbildning. Frågan gällde bl.a. vilka riktlinjer som ligger till grund för bedömningen av vad som skallanses vara vidareutbildning inom eget yrkesområde. I svaret hänvisarsocialministern till studiestödsutredningen och säger: F.ö.vill vi genom studiestödsutredningens arbete få just den här frågan om de studerandesförsäkringsskydd belyst i alla avseenden. Jag förutsätter att man i dettautredningsarbete också tar in sådana saker som frågor om vilken typ avutbildning som skall räknas med när det gäller berättigande till studiestödför de kategorier som vi nu talar om. Vidbedömningen av hur utredningsuppdraget skall avgränsas bör även beaktas denutredningsrapport från , vilken regeringen enligt beslut1980-04-24 överlämnat till studiestödsutredningen 'för övervägande i anslutningtill dess utredningsuppdrag". I rapporten redovisas den utredning som RFVgjort om arbetsskadeförsäkringens omfattning för vissa elevgrupper. RFV fickår 1978 i uppdrag att undersöka i vad mån det finns möjligheter att inomarbetsskadeförsäkringens ram utvidga devskyddet till atl omfatta såväl undervisningsfidsom resor mellan bostad och undervisningsställe. De elevkategorier som avsågsvar främst elever inom sådan arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning somskedde under former som nära överensstämde med förvärvsarbete. RFV föreslår i sinutredningsrapport två vägar för att lösa detta problem: 1. elevskyddet för dessa grupperbryts ut ur lagen om arbetsskadeskydd och anknyts i stället fill lagen om stafiigtpersonskadeskydd, 2. en generell omprövning avelevskyddets omfattning och utformning. 1983/84:127 40 STUDIESTÖDSUTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG I BETÄNKANDET(DsU 1981:11) STUDIESTÖD. Handikappade studerande, försäkringsskydd, studiesocialaundersökningar. Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973: 349)' delsatt 8 kap. 79 § skall upphöra att gälla, delsatt 1 kap. 1 och 6§§, 3 kap. 5 och 13-23§§, 4 kap. 10, 21, 28-30, 32-35 §§, 7kap. 17 §, 8 kap. 77, 78, 80 och 88§§ samt 9 kap. 2§ skall ha nedan angivnalydelse, delsatt rubrikerna närmast före 3 kap. 21, 22 och 23 §§ skall sättas närmast före 3kap. 14, 15 resp. 24§§, delsatt i lagen skall införas fyra nya bestämmelser, 3 kap. 9a§, 4 kap. 35a§, 7kap. 17 b § och 8 kap. 60a § och en ny rubrik av nedan angivna lydelse. 1 § andra stycket Vid sjukdom under ferier och i anslutning till att studierna upphör kandagpenning utgå. 6 §tredje stycket Allmän försäkringskassa skall Allmän försäkringskassa skall beräknastorleken av timstudie- beräkna storleken av timstudie- stöd, dagstudiestöd och särskih stöd, dagstudiestöd, särskih vuxen- vuxenstudiestöd saml betala ut så- studietstöd och dagpenning samt dana stöd. betala ut sådana stöd. 5 § andra stycket Studiehjälp i form av återbetal- Studiehjälp i form av studiebi- ningspliktigastudiemedel utgår drag med tillägg, ålerbetalnings- även för fid under vilken den stude- pliktiga studiemedel och resekost- rande är sjuk enligt vad som anges i nadsersättning utgår även för tid 13-19§§, om ej annat följer av be- under vilken den studerande är sjuk stämmdser som regeringen medde- enligt vad som anges i 16-22 §§, lar. om ej annat följer av bestämmelser 'Lagen omtryckt 1981:579 / 1419§§ges bestämmelser om återbetalningspliktiga studiemedel för tid under vilkenstuderande som avses i 12 § på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedrivasina studier. I nämnda paragrafer förslås med sjukperiod: tid under vilken den studerande på grund avsjukdom oavbrutet varit oförmögen att bedriva sina studier, studietid: den del av ett kalenderhalvår under vilken denstuderande bedriver studier och den del av kalenderhalvåret under vilken hanskulle ha bedrivit studier om han ej blivit sjuk. Föråterbetalningspliktiga studiemedel gäller i övrigt de bestämmelser sommeddelas av regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, av centralastudiestödsnämnden. Återbetalningspliktiga studiemedel utgår för sjukperiodsom infaller under den del av ett kalenderhalvår som utgör den studerandesstudietid, förutsatt att 1. sjukperiodenej omfattar hela den studerandes studietid , 2. denstuderande under någon del av kalenderhalvåret bedriver sina studier. Försjukperiod som infaller efter studietidens början utgår återbelalningspliktigastudiemedel dock endasl om den studerande ingett ansökan om sådana medeldessförinnan. Om synnerliga skäl föreligger, kan studerande beviljas alerbetalningspliktigastudiemedel även för sådan sjukperiod. För detförsta kalenderhalvåret under vilket en studerande bedriver studier somberättigar till återbetalningspliktiga studiemedel enligt detta kapitel utgårstudiemedel endast för sjukperiod som infaller efter det den studerande harpåbörjat studierna. Till studerande vid skolenhet med statlig vuxenutbildningutgår resekostnadsersättning för resa till och från studieorten efter grundersom fastställs av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av centralastudiestödsnämnden. Studerandehar rätt till återbetalningspliktiga studiemedel för större del av två påvarandra följande kalenderhalvår än endast om särskilda skälföreligger. Studiehjälp enligt detta kapitel får beviljas svenskmedborgare för studier utom riket, om studierna icke med lika stor fördel kanbedrivas vid svensk läroanstalt. Åven i andra fall får studiehjälp enligt detta kapitelbeviljas för studier utom riket enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Första och andra styckena gäller dock endast sådanastudier som motsvarar eller är Jämförbara med studier vid svensk läroanstalteller utbUdningslinje som omfattas av förordnande enligt 1 §. Första och andra styckena gäller ej för sjukperiod somavses i 16 §. Studiehjälp under sjukdom.