prop · G70330 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bör således komma till klart uttryck - genom att 20 § ges enannan lydelse eller på något annat sätt - att företagsanknutna fonder avser anslälldai börsnoterade företag. (Jfr 11 § lagen 1978:428 om aktiesparfonder.) Problem uppkommer när personer som valt att spara iföretagsanknutna kapitalsparfonder slutar sin anställning hos företaget ifråga. Enligt lagförslagets 21 § skall då sparmedlen betalas ut elleröverföras till en annan kapilalsparfond allt efter spararens önskemål. Del kanlätt tänkas att personer som valt denna form för sparande gjort det enbart isolidaritet med företaget och för att stärka dess ekonomiska ställning. Sedananställningen upphört t. ex. genom pensionsavgång kan t. o. m. denna känslomässigabindning kvarstå. Vederbörande person kan då tvingas att antingen lösa ut det inneståendekapitalet eller att flytta över det till någon av de "fria" kapitalsparfonderna,för vilka vederbörande måhända helt saknar intresse. ViU han gå över fillrikssparkonto måste han så att säga "börja om från början" sedan hanlöst ut sin andel ur den företagsanknulna kapitalsparfonden. Delta är enligtlänsstyrelsens uppfattning ingen bra lösning. vill därför föreslåen sådan ändring av förslaget till 6§ atl möjlighet öppnas för överföring avmedel från företagsanknuten kapilalsparfond till såväl annan kapilalsparfondsom rikssparkonto vid avgång från företaget på grund av pensionering etter byteav anställning. Vid dödsfall skulle dödsboet ha möjlighel att i vart fall underviss tid ha kvar sina andelar dock utan rätt att tillskjuta ytterligare medel. Prop.1983/84:30 141 Idet nuvarande skattesparandet har företagsanknutna fonder blivit myckelpopulära. En rad bolag har infört sådana system och flera förbereder att införasådana. De nu gällande reglerna för skatlesparande är enkla och företagen harbyggt upp den administration som behövs när placeringsupp-giflen endast beståri att köpa företagets egna aktier. Enligt vad som erfarits uppfattarbörsföretagen det förestagna nya systemet för företags-anknutet sparande såsommera krångligt och ägnat atl dra större administrationskostnader, bl. a. tillföljd av föreskriften att högst av fondförmögenheten får placeras i detegna företagets aktier. Kravet på spridda placeringar kräver tillgång tillexpertis. Man finner det över huvud laget föga tilltalande att behöva avvecklaett syslem som fungerar väl. Det finns därför risk att företagen kommer atllappa intresset för det förelagsanknutna sparandet med de nya regler somföreslås. Enligt styrelsens mening bör de företagsanknutna fonderna ävenfortsättningsvis få placera fondförmögenheten helt i det egna företagetsaktier. Börsslyrelsenriktar sig mot de föreslagna nya reglerna för förelagsanknutna fonder och detkrångliga krav på expertis som det sprid-ningskravel för sådana fonderskulle medföra. För min del anser jag all den bästa lösningen är att heltavskaffa skatteförmånerna för sådana fonder. Elt motiv bakom akliefondformen äralt ge småsparare möjlighet alt åstadkomma en tillfredsställande akliespridning.Del är tvivelaktigt om en institution som inte uppfyller krav om acceptabelspridning över huvud taget skall få kallas aktiefond. I varje fall bör delundvikas att låta den ingå i elt statligt sparslimulanssystem. 6.5 CentralorganisationenSACO/SR Eftersomspararna får ett ökal inflytande över fondens verksamhet finns inte något behovav vare sig en mindre gräns om eller en högre gräns på avfondförmögenhetens placering i det egna företaget. Detskall också fortsättningsvis vara möjligl atl spara i del egna företagelsaktier genom inrättandet av företagsanknulna kapitalsparfonder. Enligt denuvarande reglerna skall sparmedlen i de företagsanknutna aktiesparfondernatill placeras i det egna förelaget. Enligt expertgruppens förslag skall deförelagsanknutna kapitalsparfonderna placera i det egnaföretagel. Liksom övriga kapitalsparfonder skall de också kunna placera avsina medel i statspapper. Delär rimligt att de företagsanknulna fonderna ges rätt till alt göra Prop.1983/84:30 142 placeringarockså i andra aktier än det egna företagels. All de skulle tvingas att placeraminst av fondförmögenheten i andra aktier eller statspapper framstårdäremot som mindre lämpligt. Företagsanknulna kapitalsparfonder bör, om man såönskar, kunna placera hela fondförmögenheten i del egna företaget. Förde företagsansluina fondema föreslår expertgruppen att aktiefondslagensbegränsningsregel av röstvärdet till högst i del egna företaget slopas.Svenska arbetsgivareföreningen har inga invändningar mot alt så sker. Bankföreningenhar inhämtat atl intresset för del företagsanknutna kapi-lalfondsparandetskulle bli mycket litet om inte sådana kapitalsparfonder fick placera sinamedel hell och hållet i det egna förelaget. Krav på spridda placeringar skulleförutsätta alt sådana fonder behövde bygga upp en administration med bl.a. egenplaceringsexpertis. För atl möjliggöra fortsatt sådanl aktiesparande bör d,irförfonderna tillåtas att till placera i del egna företaget. Önskemåletom riskspridning kan tillgodoses genom atl man tillåter spararen alt spara delsi kapilalsparfond, dels i företagsanknuten kapilalsparfond. SHIO-Familjeföretagenanser atl företagsanknutna kapitalsparfonder även skall kunna bildas ianslutning till företag anslutna till den s. k. OTC-listan. Införtvå alternativ av förelagsanknutna kapitalsparfbnder, öppna resp. slutna. I deöppna företagsanknulna fonderna gäller samma placeringsregler som för kapitalsparfonderi övrigt, dock med undantaget alt fonden kan ges möjlighel all placera upp till25% av fondvärdet i resp. förelags aktier. Slutna fonder får endast bestå avaktier i resp. förelag. Till skillnad från de slutna aktiesparfonderna bör dedock få placera av kapitalel i statsobligationer. Den dominerandedelen av aktiesparfonder i företag är slutna (företagsanknutna). Det främstaskälet till att man vall denna form är alt man på del sättet velat kombineraskattesparandet med ett extra engagemang i företaget i fråga. I ett brev frånen av våra medlemmar sägs: "Enligt våruppfattning är ett av huvudmålen med de företagsanknutna fonderna att genomindividuellt delägande i det egna företaget stimulera motivationen ochresultatmedvetandet hos de anställda samt öka samhö- 1983/84:30 143 righetenmellan företaget och de anställda. Såväl de anställda som företagel synes haintresse av att av kapitalet kan placeras i det egna företaget.Då varje fond äger besluta vilken andel av kapitalet som placeras i del egnaförelaget, föreligger inte någon anledning atl i lag inskränka friheten förkapitalplaceringen. En önskad riskspridning kan av varje enskild även uppnåsgenom sparande i de öppna fonderna." Kommer denna möjlighelinte att kvarstå är risken slor att aktiviteten i företagsfonderna minskarstarkt, se bilaga. Ett alternativt förslag från vår sida är att låtaförelagsanknutna fonder fritt placera sina medel, dvs. ha rätt alt låta helafonden omfaltas av aktier i det egna företgel. med öppna företagsfonder dessutom förvalta en kapilalsparfond.Denna möjlighet ges i förslaget till bolag med företagsanknutna aktiesparfonder.Det förefaller som expertgruppen glömt bort de öppna företagsfonderna. Del ärpå sätt och vis begripligt. 1 dagligt tal har termen "företagsanknuten"kommit att avse alla företagsfonder. På sid. 38 i rapporten sägs: "Förnärvarande finns del ju sju aktiesparfonder ..." "Dessa fonder ärknutna till en eller flera banker." I verkligheten finns ett ännu störreantal aktiesparfonder (utöver de företagsanknulna) vilkas fondbolag ägs avföretag. Ge möjlighet för dispensför fondbolag att ulöver vad som sägs i 18 § förvalta flera fonder. Förbundetbildade ett fondbolag till vilket eU mindre anlal icke börsnoteradeföretag kunde ansluta sina fonder. 1 och med all fonder gavs rätt alt placeraviss del av fondens kapital i icke börsnoterade företags aktier, uppstod ocksåmöjligheten att starta skattefondsparande i mindre förelag. På så vis kundeockså dessa sparare låta delar av sill sparande avse aktier i del egnaföretaget. Förbundets bidrag gällde enbart underlättande av administrationen avdetta sparande. Framför allt slipper de små förelagen bilda egna fondbolag.Däremot ansvarar de själva för fondens sammanställning på aktier. Vi tror attdenna typ av fonder kan bidra till en ökad liUströmning av riskkapitali de mindre företagen. Låt även ekonomiskaföreningar med företag som medlemmar bilda fondbolag. De borde vara en lämpligbas för aktiesparande, l.ex. när de enskilda företagen är för små för allsjälva bilda fondbolag. Föreningenfinner det glädjande alt expertgruppen föreslår inräuande av förelagsanknutna kapiialspart'onder.Vad gäller placeringarna i dessa fonder instämmer föreningen i det lämpliga iatt en viss anknytning till det egna företagel säkerställs genom all avfondförmögenheten är placerad i det egna företagets aktier. inte att skäl föreligger att begränsa köpen i det egna företageltill högst av fondförmögenheten, ulan föreslår i slället alt en företagsanknutenkapitalspart"ond 1983/84:30 144 skatlha rält atl obegränsat placera medel i det egna företaget. Detta bör dockframgå av fondbeslämmelserna. Föreningenförestår som nämnts att vid byte av fond låta spararen själv avgöra om delredan sparade kapUalet skall flyttas eller inte. Härigenom skulle l.ex. spararei en företagsanknuten kapilalsparfond kunna byta till en vanlig kapilalsparfondmed bättre riskspridning utan atl behöva la ut hela sitt kapilal från det egna förei;agetsfond. Utredningensförslag med särskilt fondbolag för kapilalsparfond skulle leda till ensituation där de företagsinriktade aktiesparfonderna med dispens att placera upptill av kapitalet i det egna företagel måste bilda sådanl nytt fondbolagmedan de ii lagens mening förelagsanknutna aktiesparfonderna skulle ha rältatt starta kapilalsparfond inom ramen för existerande fondbolag. förslag att särskilt fondbolag för kapilalsparfond ej behöverstartas undviks den orättvisa situationen beträffande kostnader ocheffektivitet mellan olika typer av företagsinriktade fonder. 7 Administration och kontrolll Postverketframhåller all huvudbanksyslemet blir krångligt och svårt atl förstå förkunderna. DärtiU kan del upplevas som psykologiskt svårt för en kund atthuvudbanken får kännedom om atl han bytt till annan bank. Riksgäldskontorel böri ställel svara för kontrollarbetet varvid postverket är berett all som särskihuppdrag åt riksgäldskontorel sköta de administrativa och datamässiga mtinersom behövs. Iallmän självdeklaration skall skattepliktig ränta på bankmedel och behållningenpå kontot vid årets utgång redovisas som inkomst av kapital resp. förmögenhet.Deklaranten är emellertid inle skyldig atl till allmän självdeklaration fogaintyg såsom kontoutdrag eller liknande för att styrka rikligheten av de lämnadeuppgifterna. Verifieringen sker alltså endast efter anmodan fråntaxeringsnämnd. Genomatt sparare på allemanssparkonto inle heller åläggs någon skyldighet altbifoga bevis som utvisar atl tillgodohavandet avser ett sådant sparande villRSV påtala att de direkta kontrollmöjligheter - såsom vid skattesparandet vidbåde medvetet missbruk i syfte alt uppnå skattelätl-nader och vid uppenbaramissförstånd kommer alt saknas för beskaltningsmyndigheterna. I7 § förslag till lag om allemanssparande stadgas bl.a.: Om en sparare öppnarmer än elt konto för allemanssparandet skall insalta medel på Prop.1983/84:30 145 samtligakonton utom del först öppnade betalas ut. Någon ränta eller värdeökning skallej gottskrivas spararen på de utbetalda beloppen. Kontrollenav atl en sparare inte öppnar fler än ett konto för allemanssparandel skallenligt betänkandet förlagsvis handhas av bankgirocentralen. Mol bakgrund av RSV:serfarenheter från skaltesparandet, där liknande förbud finns, kan intesamtliga "flerkontohavare" alllid fångas upp trots olikakontrollinsatser. Detta innebär att taxeringsnämnderna kan komma alt behöva laställning till beskatlningskonsekvenserna vid otillåtet dubbelsparande. RSVmenar atl taxeringsnämnd i sådant fall strikt skall följa lagtexten om skattelättnaderför allemanssparande. Delta innebär alltså att räntan/värdeökningen trotsdubbelsparandet skall anses skattefri på samtliga konton. harsåledes endast att ta ställning till om del är konton som faller in underlagstiftningen om allemanssparande - oavsett om 7 § andra stycket ärtillämpligt - eller ell vanligt bankkonto. Någon korrigering av taxeringensåsom att påföra räntan på ell av kontona som skattepliktig inkomsl skall aUlsåenligt RSV:s uppfattning inte ske. Med ett sådanl synsätt - vilket det mol bakgmndav motiveringen på sid. 71 är tveksamt om utredningen delar - är den sanktion,dvs. ingen gottskrivning av ränta/värdeökning på otillåtna konton, som är inbyggdi alle:manssparsyslemel tillfyllest. Enligt RSV:s mening är det emellertidangelägel alt denna fråga klargörs i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Idetta sammanhang vitt RSV framhålla atl en effektiv kontroll av alt otillåtet dubbetsparandeinte förekommer torde kunna genomföras endast om man inför en lagregteradskyldighet för spararen att uppge personnummer då sådanl konto öppnas. Enligtfullmäktiges mening är motiven bakom del nya sparsystemets adminislration ochkontroll välgrundade. Framför allt gäller det expertgruppens strävan att göraförslaget enkelt för spararen. Del bör exempelvis vara en fördel för spararen atlendast behöva vända sig till en bank -huvudbanken - för alt delta i allemanssparandetoavsett hur denne väljei" alt lägga upp sitt sparande. Även delförhållandet att kontrollen av sparandet sker på elt så tidigt stadium allrisken för ett felaktigt hanterande av systemet minimeras bör vara positivt förspararen. De administrativa rutinerna för sparsystemet har dock inte närmarebeskrivits i belänkandet. Fullmäktige förutsätter alt arbetet med den tekniskauppbyggnaden av sparsystemet bedrivs skyndsamt och i samverkan med bankernasamt med bibehållet syfte, dvs. att göra förslaget enkelt för spararen. Det ärangeläget alt administrativa rutiner tillskapas som även möjliggör enrationell kontroll av sparsystemet. Denövergripande kontrollen av alt spärreglerna följs skall enligt förslagetskötas av riksgäldskonloret. Detla arbete får ske parallellt med motsva-10 1983184. Prop.1983/84:30 146 randeuppgifter i vinstsparandet och även för skaltesparandet.Del nya sparsystemet kommer att innebära ett omfattande initialt arbete medsystemuppläggning, precisering av regler och anvisningar m.m. samt ett fortlöpandekontroll- och uppföljningsarbete. Fullmäktige kan inle närmarebedöma de resurser härför som kontoret kan komma att behöva avseende såväldatakapacitet som personella resurser för systemupbyggnad och kontrollarbete m.m. En närmare bedömning av resursanspråken kan därt"ör ske först sedansystemet för den nya sparformen preciserats och uppgifterbättre kan överblickas. Expertgruppen har i siubetänkande inte närmare behandlat frågorna om marknadsföring av allemanssparandetutan endast konstaterat att denna huvudsakligen får skötas av bankerna ochhuvudmännen för kapitalsparfonderna. Fullmäktige har inte någotatt erinra mot atl den mera löpande marknadsföringen handhas på sättexpertgruppen förutsatt. Därutöver bör enligt fullmäktiges mening ställassärskilda krav på en samordning av marknadsföringen av allemanssparandel.Ansvaret för samordningen bör, anser fullmäktige, ligga hos riksgäldskonloret.För denna uppgift bör riksgäldskonloret tillföras särskilda medel. I fråga ommarknadsföringen av rikssparkonton vill fullmäktige framhålla vikten av altavtalet mellan staten och bankerna får en sådan utformning alt bankerna stimulerasitill att aktivt och fortlöpande marknadsföra rikssparandet. Denna frågiä bördärför bli föremål för närmare diskussioner mellan parterna. Dalainspektionenpekar på det nödvändiga i att man klargör dels vilka personregister som förs,dels vem som är registeransvarig enligt datalagen för resp. register. Enligt 1§ datalagen är den registeransvarig för vars räkning registret förs om hanförfogar över del. Frågan är av betydelse när del gäller en mängd skyldigheterenligt datatagen. Inomdet nya allemanssparandet torde registreringen av uppgifter omspararen/sparandet normalt komma atl ske i resp. banks eller fondbolagskundregister och då som ett naturligt led i förhållandet mellan den registreradeoch den registeransvarige. Något särskilt tillstånd enligt datalagen krävs inteför denna registrering. Om ell liknandekundförhållande kan anses föreligga mellan spararen och bankgirocentralen resp.riksgäldskontoret krävs följaktligen inte heller något särskih tillstånd,vilket dock förutsätter atl den registrerade är införstådd med förhållandena. Imotsatt fall erfordras tiUstånd från datainspektionen eller beslut avstatsmakterna. Sådanl tillstånd eller beslut er-Fordras också när det gäller samkorningardå uppgifter inhämtas från ett personregister till ell annat. 1983/84:30 147 Vadavser de tilltänkta kontrollsamkörningarna anser datainspektionen i och för sigatl dessa, i likhet med vad som gjorts inom det nuvarande systemet, bör få ske,dock med beaktande av vad som ovan nämnts beträffande registeransvaret. Enförutsättning bör också vara att de registrerade informeras om att kontrollkommer att ske genom samköming med hjälp av ADB, var denna görs och i vilketsyfte den genomförs. Datainspektionen har emellertid svårt atl inse varförkontrollen måste ske både inom banksystemet och hos riksgäldskontorel. Den tilltänka kontrollsamkörningenvid bankgirocentralen - eller eventuellt upplysningscentralen torde enligt 1§ dalalagen endasl vara möjlig på uppdrag av den regislerans varige. Riksgäldskontorelsynes i det inledande skedet vara registeransvarig då samkörningarna får antasske för räkning, men datainspektionen saknar underlag för ennärmare analys av hur härmed förhåller sig. Datainspektionen ser del sompositivt att man nu föreslår elt syslem som eliminerar behovet av skattekontrolloch därmed riskerna för eventuella framtida krav på kontrollsam-körningar inom skatleadministrationen. Sammanfattningsvis villdalainspektionen peka på det nödvändiga i alt frågan om registeransvar noggranntövervägs. Datainspektionen förordar att frågorna om konlrollsamkörningar ochdärmed sammanhängande registrering regleras genom författning. framhåller atl det föreslagna huvudbanksyslemet medför storasvårigheter. Kunderna tvingas ha ell extra uppsamlingskonto, besked omfondandelar skulle komma från huvudbanken även om en annan bank är förvaringsbank.Bankerna skulle tvingas till ett krafiigt informationsutbyte inbördes vilketkan uppfattas som stridande mot banksekretessen. avvisarbestämt huvudbanksyslemet och anser att varje bank bör svara för atl högstamånatliga sparbelopp inte överskrids. Banken rapporterar sedan behövligauppgifter till central instans för kontroll atl övriga spärreglerföljs. Om inte har tillgängliga resurser för delta ärbankgirocentralen väl lämpad för denna kontroll mol ersättning. Denlid som slår till förfogande för bankerna att för allemanssparande utveckla nyadatasystem, utbilda personal, införa nya rutiner och planera för marknadsföringär myckel kort. Utveckling av dalasystem som innehåller alla de funktioner ochkontroller som expertgruppen föreslår kan inle ske till den planerade startenden . Enstart vid den planerade lidpunkten förutsätter förändringar i förslå- Prop.1983/84:30 148 Av tidsskäl men främst av sakskäl anser föreningenall följande förändringar av kontroller och informalionskrav bör ske. Expertgruppensförslag om huvudbanksyslem är svärhanleriigt. Del Fordras dels en omfattandeutbyggnad av bankernas datasystem, dels ett betydande informationsutbyte mellanbanker och kapitalspari"onder som från sekretess- och konkurrenssynpunkterter sig tveksamt eller direkt olämpligt. Kontroll att vissa sparvillkoruppfylls saml atl erforderiig information lämnas till spararna måste i förstahand ankomma på resp. bank och kapilalsparfond. En övergripande kontroll av atlspärreglerna följs är en uppgift för riksgäldskonloret. Del kan ske genom atlbanker och kapitalsparfonder levererar erforderligt dalaunderlag. avstyrker således förslaget om huvudbanksyslemi allemanssparandet. Kontrollenatl endast elt allemanskonto öppnas per person skall åläggas bankgirocentralenalternativt upplysningscentralen enligt expertgruppens förslag.Sparbanksföreningen vill bestämt avstyrka en sådan ordning. Dessa förelag hartillkommit för atl fullgöra hell andra uppgifter än att samköra bankernaskundregister för kontrolländamål. Kontrollen bör enligt föreningensuppfattning åligga riksgäldskonloret alternativt skatlemyndighe-terna. 1 detsenare fallet skulle kontrollen kunna ske vid förmögenhetsredovisningen ideklarationen. Ävenkontrollen av att endast en slartpremie utgår bör åläggas förslagsvis riksgäldskonlorel. Expertgruppen föreslår, atl spararna i allemanssparandetsbåda former enbart haren huvudbankförbindelse. 1 praktiken innebär dettasystem, all en sparares lotala insättningar på likssparkontot och i kapitalsparfondenskall redovisas av den s.k. huvudbanken till ett uppsamlingskonto, vilketmöjliggör en kontroll av atl det sparade beloppet inte överstiger imånaden. Har kunden enbart ett rikssparkonto och/eller sparar i en kapilalsparfonddär huvudbanken också är förvaringsbank, så är detla självfallet en smidiguppläggning. Om man däremot tänker sig del alternativet atl en kund bestämmersig för en kapitalspart'ond som inle ägs av huvudbanken, så uppstår det enligt SFF:suppfattning en för kunden förvirrande situation. Beskedet om andelarnas värdeoch utveckling kommer då från en annan bank än förvaringsbanken, vilketdessutom tvingar bankerna till ett konlinueriigt och kostsamtinformationsutbyte sinsemellan. Av dessaskäl avvisar SFF det föreslagna huvudbanksystemet. En mycket enklare hanteringav allemanssparandets kontroll borde enligt SFF:s mening vara möjlig, om varjebank endast kontrollerar insättningarna inom del egna institutet och varjemånad översänder magnetband med bl.a. Prop.1983/84:30 149 personniimmertill exempelvis upplysningscentralen och . Bankmannaförbundetfinner det anmärkningsvärt att utredningen inte lagit kontakt medrepresentanter för de anställdas organisation. , för atldiskutera såväl det lekniska genomförandet som de informationsinsatser somkommer att behövas för alt allemanssparandet skall få någort framgång. Från de bankanställdassida kan inte accepteras ell regelsystem som är lika tekniskt ohanterligt somvinstsparandet. Ett eventuellt system för sparande på rikssparkonton enligtexpertgruppens modell får inte vara tekniskt och administrativt besvärligt.Förbundet vill här erinra om nuvarande vinslsparande som är så teknisktkomplicerat att ytterst få tjänstemän kan överblicka och behärska deltaregelsystem. Om allemanssparandel därför skall införas måste del utformas isamråd med bankerna och deras dalatekniska experter. Detta är inte möjligt attgenomföra till den . Bankinspektionenlar upp frågan om de nuvarande fondbolagens och bankernas uttag av avgifterfrån aktiesparfonder och den automatik med vilken avgifterna ökat med snabbtstigande börskurser. Avgifterna har varit relaterade till fondförmögenheten.Efter överiäggningar mellan inspektionen och fondbolagen har man överenskommitom att avgiften skall bestämmas efter en sjunkande skala, dvs. med lägreprocentuella avgiftsuttag ju större fondförmögenheten blir. Bankinspektionenmenar atl denna ordning också bör användas i del nya sparsystemet med kapitalsparfonder. Statskontoretanför alt det inte framgår av betänkandet vilka överväganden som legat bakomförslaget om ersättningen till bankerna och ifrågasätter om inte förslagetinnebär en överkompensation för bankernas medverkan. Ersättningsfrågan tillbolag som förvaltar kapitalfonder har inte diskuterats i belänkandet. Riksrevisionsverketanser att ersättningen till bankerna måsle ses i samband med förhållandetbeträffande räntegottgörelse mellan bankerna Prop.1983/84:30 150 - å ena sidan samt bankerna - spararna åden andra.