prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Den största delen av anslagsposten Särskilda programomfattar s.k. ämnesinriktad verksamhet. Denna delpost inrymmer /84 även insatser som underbudgetåren 1981/82 och 1982/83 belastade den särskilda anslagsposten Miljö-och markvård samt energi. Tyngdpunkten avseende miljövårdssatsningarna ligger dockinom landprogrammen. Genom särskilda program ges bl. a. stöd ät verksamhet avexperimentell och nyskapande natur avseende landsbygdens vattenförsörjning, energi, lantbruk- ochlivsmedelsförsörjning, miljö- och markvärd, undervisning, hälsovård ochindustriell teknik. Särskild uppmärksamhet ges åt möjligheterna att utnyttjaden svenska resursbasen, vilket i vissa fall kan leda tillatt anlitandet av FN-organen minskar.En stor del av den ämnesinriktade verksamhetenbedrivs dock fortfarande i samarbete med FN: s fackorgan, vilket bl.a. bidrar till ökad internationell förståelse förde svenska biståndspolitiska målen. avser vidare stöd till de internationellaenskilda organisationerna. Internationella kooperativa alliansen samt Kyrkornasvärldsråd. Medel under anslagsposten utnyttjas även för finansiering avbiträdande experter för tjänstgöring inom olika delar av FN-systemet. Det Qärde stora området inom anslagsposten utgörs avinsatsförberedelser och resultatvärdering, vilka ger SIDA vidgade möjligheteratt förstärkasin fackkompetens för beredning och uppföljning av biståndet, bl. a. genom att anlita konsulter. Jag anser att den nu gällande fördelningen mellan defyra delposterna i huvudsak bör bibehållas. Ett oförändrat anslag bör varatillfyllest för att finansiera den verksamhet som SIDA planerar. Jagföreslår således att 155 milj. kr. avsätts för insatser under anslagspostenSärskilda program för budgetåret1984/85. 1983/84:100 Bilaga 5 76 Jag ser positivt på attanslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal bl.a. utnyttjas föratt finansiera vissa programländers egen rekrytering av svensk och annanutländsk personal. Därigenom bidrar till att förstärka och utvecklamottagarländernas egen organisation och kapacitet för personalrekrytering. För /85förordar jag att 24 milj. kr. avsätts för anslagsposten Rekrytering ochutbildning av fältpersonal. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna deriktlinjer och bidrag för utvecklingssamarbete genom SIDA som jag i detföregående har förordat, 2. godkänna vad jag förordatavseende biståndet till Sri Länka, 3. till Utvecklingssamarbete genom SIDA för /85 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83 Utgift 22158 132 Reservation 336270 1983/84 Anslag 23000000 1984/85 Förslag 23 800000 Från anslaget bestridskostnader för att sprida upplysning i om situationen i samtom insatser för att bidra till utveckling i dessa länder. Ungefär entredjedel -iv anslaget används för SIDA: s egen informationsverksamhet ochungefär två tredjedelar går till enskilda organisationers u-landsinformation. SIDA upplyser att verketsegen informationsverksamhet är föremål för en utvärdering. SIDA påtalar attanslagets reala värde urholkats. SIDA förordar en höjning av anslaget förinformation från 23 milj. kr. kr., dvs. Höjningen börfördelas sä att proportionen mellan bidragsgivning till enskildaorganisationers informationsverksamhet och SIDA: s egen informationsverksamhetförblir oförändrad. De riktlinjer föru-landsinformationen, som antog 1979, ligger fast (prop. 1978/79:113, UU 30, rskr 395). vill jag framhålla att en redovisningav de konkreta resultaten av svenska biståndsinsatser bör ges ökat utrymme iinformationsarbetet. Det är i rådande budgetläge önskvärt att de framsteg somskett i våra mottagarländer ges berättigad uppmärksamhet. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Informationsanslagets storlek måste noga avvägas motandra angelägna behov inom biståndet. Detta informationsanslag är högt iförhållande till andra informationsanslag inom statsförvaltningen.En viss uppräkning av den del avanslaget som används för enskilda organisationers informationsverksamhet bördock ske. Jag förordar därför en ökning av anslaget frän 23 milj. kr.till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInformation för /85 anvisa ett reservationsanslag på . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ring 1984/85 (varav lönekostnader) (+ 6077000) (4- 4 780000) -1- 3 056000 Utlandstillägg m. m. -1- 3 800000 -f 15 225 000 I SIDA: sanslagsframställning betonas att ett effektivt bistånd förutsätter ett aktivtengagemang från givarens sida i planering, genomförande och uppföljning avbiståndet. SIDA: s administrativa kapacitet har inte hållit jämna steg med kraven pä ökadmyndighetsmedverkan. SIDA påpekar också attverket i ökande grad finansierar administrativ kapacitet på sakanslag, främst genom kontraktering av konsulter.SIDA begär åtta nya tjänster. SIDA upplyser attförhandlingar pågår med affärsbanker om möjligheten att ersätta detnuvarande systemet för lån till personal inom biståndsförvaltningen med statliga garantier tillbanker som skulle administrera låneverksamheten. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 78 Jag delar SIDA: suppfattning att en aktivare svensk myndighetsmedverkan i biståndet ärönskvärd. En sådan medverkan kan bidra till att effektiviteten och kvaliteteni verksamheten förbättras. Med hänsyn till att den reala biståndsvolym, somSIDA hanterar, föreslås minska något, är jag dock inte beredd att föreslå flertjänster. Huvudförslaget bör i huvudsak tillämpas. Det kapacitetsproblem somSIDA påtalar får i första hand lösas genom omprioriteringar, ytterligarekoncentration av verksamheten och fortsatta rationaliseringar. Jag beräknar650000 kr. för rationaliseringsåtgärder genom ADB som engångsanvisning /85. SIDA: s verksamhetkännetecknas bl.a. av att denomfattar en mängd specialområden och skall bedrivas i skilda miljöer. Det ärdärför rationellt att konsulter anlitas i stor utsträckning. Det finns dock engräns för hur långt utkontrakteringen kan ske. De rena myndighetsuppgifternaskall förbehållas verkets tjänstemän. Utkontrakteringen får inte leda till attverket förlorar egen erforderlig sakkunskap. Reglerna om användning avsakanslag för finansiering av löpande förvaltningskostnader utgör också enrestriktion i sammanhanget. Biståndsorganisationsutredningenlägger fram förslag som syftar till att förstärka SIDA: s administrativakapacitet. Vid behandlingen av utredningens betänkande får jag såledestillfälle att överväga vilka organisatoriska åtgärder som kan vidtas för attytterligare effektivisera SIDA: s verksamhet. SIDA: s förslag att detnuvarande systemet för lån till personal inom biståndsförvaltningen ersätts medett garantisystem bör genomföras. Det ligger väl i linje med regeringensallmänna strävan att minska utlåningen över statsbudgeten. Statligkreditgaranti för lån till personalen bör ersätta det nuvarande systemetfr.o.m. SIDA bör därför ges i uppdrag att utforma det nyasystemet så att det kan träda i kraft . Eventuella förlusterpå grund av statlig kreditgaranti kan täckas över SIDA: s myndighetsanslag.Särskilda medel för långivningen behöver således inte anvisas. Jag hemställer att regeringen föreslår att I. till Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) för /85 anvisa ettförslagsanslag av , 2. godkänna de föreslagnaändringarna av principerna för långivning till personalen inom biståndsförvaltningen. 3. medgeatt för /85 statlig kreditgaranti får lämnas för Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen med . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Elevförmåner Lokalkostnader Engångsanvisning (+ 297 000) (-h 425 000) -1- 75 000 Nämnden föru-landsutbildning framhåller i sin anslagsframställning att dess administrativa bas för verksamheten- i dennas nya och utvidgade form - ärotillräcklig. Nämnden understryker ånyo att dess lokalsituation utgör ett akut problem, som bör fä en snarlösning. Nämnden begär att det inrättasen ny tjänst som inköpare och att en tjänst som bilförare överflyttastill nämnden från . De riktlinjer förnämndens verksamhet som antog 1981 innebar en väsentlig förändringav verksamheten och utökning av nämndens utåtriktade verksamhet (prop. 1980/81:117, UU 23, rskr271). Nämndens nya och utvidgade verksamhet ställer stora krav pä planering,samordning, marknadsföring och information m.m. Verksamheten häller nu pä att konsolideras. Såsom jag förutskickade ibudgetpropositionen till förra åretsriksmöte bör en utvärdering ske under innevarande budgetår. Jag har uppdragitåt två utredare att göra utvärderingen. De kan väntas slutföra sitt uppdragunder . I den mån nämndenanser att den utvidgade verksamheten kräver personalförstärkningar bör tjänster iförsta hand inrättas och finansieras av nämndens samlade intäkter. Efter att hasamrått med chefen för försvars-departemetet kan jag däremot biträda förslagetatt en tjänst som bilförare försöver från till nämnden. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 Jag delar helt nämndensuppfattning om den otillfredsställande lokalsituationen vid . Jagär f. n. inte beredd att ta slutgiltig ställning till hur lokalfrågan bör lösaspä sikt. Chefen för försvarsdepartementet har i sin anmälan till statsbudgetenför 1984/85 upptagit medel för den om- och tillbyggnad av skolan som kan bliaktuell under budgetåret. Jag beräknar preliminärt . för deinventarier som kan komma att behövas. Inom anslaget har jag vidare beräknatvissa medel för rationaliseringar. Det är ännu oklart om deförmåner som utbetalas till eleverna vid är att betrakta somskattepliktig inkomst. För den händelse elevförmånerna kommer att bedömas somskattepliktiga har jag beräknat ett särskilt päslag pä . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Nämnden föru-landsutbildning för /85 anvisa ett förslagsanslag på 16890000kr. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1982/83 Utgift 1983/85 Anslag 1984/85 Förslag 151644000 160000000 162 360000 Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader(varav lönekostnader) Programverksamhet (3 077000) (-1- 373 000) -1-33 325 000 -t-34 000 000 (-H 154000) Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) föreslår en höjning av anslaget till 194 milj. kr. Det innebär en ökning med 34 milj. kr. i förhällande tillinnevarande budgetår. SAREC: s uppgift är attfrämja forskning sotn kan underiätta för att utvecklas mot ökatsjälvbestämmande samt ekonomisk och social rättvisa. Ett centralt mål förverksamheten är att stärka nationell forskningskapacitet i . a. i samarbete mellan dessa länder och svenskaforskningsinstitutioner. SAREC har f. n. slutit avtal om direktforskningssamarbete med 14 . Tyngdpunkten i de närmaste årens 1983/84:100 Bilaga 5 81 verksamhet kommer att ligga på att fördjupadetta samarbete snarare än att ytterligare vidga länderkretsen. Merparten avSAREC: s resurser går dock fortfarande till stöd ät internationellaforskningsprogram inom främst jordbruks-, befolknings- och hälsoområdena. Under /83uppgick de totala utbetalningarna under anslaget u-landsforskning till 127milj. Kostnaderna för sekretariatet och SAREC: s administration ligger kvarpå samma nivå som tidigare, dvs. SAREC föreslår att enforskningssekreterartjänst med särskild inriktning på energiforskninginrättas. SAREC: s verksamhetsyftar till att stödja strävanden att bygga upp en egenforskningskapacitet. Utvecklingen sedan SAREC: s tillkomst har understrukitbehovet av en verksamhet med denna huvudinriktning. harSAREC i flera avseenden konsoliderat den verksamhet som inleddes för åtta årsedan. Samarbetsprogrammen har funnit sin form. Flera av de storainternationella forskningsprogrammen har utvärderats. Principer för stöd till enskilda projekt, i och iu-länder, har lagts fast. Den grundläggande filosofi som riksdag och regeringfastställt har prövats i praktiken och befunnits ge goda resultat. SAREC: sinsatser har utvecklats till enviktig och självständig komponent i vårt utvecklingssamarbete med u-länderna.Det landinrikade samarbetet har visat sig vara ett värdefullt komplement tillSIDA: s verksamhet. Verksamheten bör försätta med hittillsvarande allmännainriktning. 1 enlighet med den allmänna restriktivitet somgäller för myndighetsanslagen, kan jag inte biträda SAREC: s förslag attinrätta en ny forskningssekreterartjänst med särskild inriktning påenergiforskning. Jag kan inte heller biträda SAREC: s förslag om en betydandeanslagshöjning. För stöd främst till energiforskning och för forskarträninginom det medicinska området bör dock anslaget räknas upp med 2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna deallmänna riktlinjer för verksamheten vid styrelsen för u-landsforskning(SAREC) som jag förordat i det föregående, 2. till SAREC för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . 6 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag Beräknad ändring 1984/85 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning {+ 63 000) (+ 88000) Institutetframhåller i sin anslagsframställning att ett allt större intresse för märktspå senare tid och att institutets verksamhetsinriktning är väl ägnad att mötaefterfrågan på dokumentation och information rörande situationen i . Institutet föresläratt ett förordnande som arvodesanställd forskare omvandlas till entjänst som forskningsassistent/forskare och att en tjänst som biblioteksassistentinrättas. Vidare föresläs en förstärkning av resurser. är en mycket värdefulltillgång för det svenska u-landskunnandet. Jag biträder förslagen att inrätta entjänst som biblioteksassistent och att omvandla en arvodesanställning. Det börske inom ramenför anvisade lönekostnader. För rationalisering av och för bokinköp börinstitutei få vissa resurser som engångsanvisning. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till /85 anvisa ett förslagsanslag pä . Prop.1983/84:100 Bilaga 5 83 Övriga u-landspolitiska insatser m. m. 1982/83 Utgift 114540406 1983/84 Anslag 563195000 1984/85 Förslag 468980000 Beredningen förinternationellt tekniskt samarbete (BITS) är ett av de statliga organ somlämnar stöd till u-landspolitiska insatser. BITS har till uppgift att genomtekniskt samarbete och u-kreditgivning utvidga och fördjupa Sverigesförbindelser med vissa . Även fonden för industriellt samarbete medu-länder (), som stöder industriutveckling i vissa , ochimportkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), som främjar vissa u-ländersexport till , lämnar u-landspolitiskt stöd. Viss verksamhet inom ramenför det tekniska samarbetet administreras av . Det gällerstipendier och utbytesprogram, som är särskih inriktade på . 1983/84 anvisades 563,2milj. under anslaget Övriga u-landspolitiska insatser m. m. Därutöverfinansierades insatser för 30 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel /82. Beredningen föreslår attanslaget för tekniskt samarbete för /85 skall uppgå till 105milj. Förslaget innebär en ökning med 15 milj. kr. frän /84,vilket beräknats med hänsyn till den växande efterfrågan på sådant stöd.Beredningen föreslår vidare ett anslag på 500 milj. kr. för u-krediter, vilketinnebär oförändrad volym jämfört med /84. Dessutom föreslårberedningen att utfästelse om biständsmedel för u-krediter, i likhet medinnevarande budgetär, skall kunna lämnas intill ett belopp motsvarande 1,5gånger det belopp som anvisas, för att anslagsmedlen skall kunna utnyttjaseffektivt. Det tekniska samarbetetomfattar stöd till konsultstudier, utbildningsinsatser för enskilda länder,institutionssamarbete, finansiellt stöd, försöksutrustning, internationellakurser i samt personutbyle och kulturellt samarbete. /83 harstöd lämnats till i första hand , , , ,, , , , , , ,, och . I verksamheten ingär även utbildningssamarbetemed och . Vissa insatser har vidare gjorts i , ,, och . Beredningen förordar attkonsultinsatser för att genomföra förinvesteringsstudier i första handinriktas pä länder och projekt till vilka antingen Prop.1983/84:100 Bilaga 5 84 u-kredit eller obunden internationellfinansiering kan bedömas möjlig. Beträffande länder som har svårigheter erhållasådan finansiering bör samarbetet snarare inriktas pä exempelvis utbildning ochinstitutionssamarbete. /84 har beredningen möjlighet att utnyttja entredjedel av anslaget för tekniskt samarbete för finansiellt stöd. Beredningenförordar att det finansiella stödet utformas som ett komplement till dettekniska samarbetet. Det bör i första hand användas för insatser avsedda atthålla befintlig u-landsindustri igång i sådana samarbetsländer som har svårigheteratt lånefinansiera utvecklingsprojekt. Det bör också kunna användas för inköpav viss utrustning som är nödvändig för genomförande av konsultstudier ellerutbildningsinsatser liksom för angelägna projekt som förberetts inom dettekniska samarbetet, vilka inte ger finansiell avkastning och därför intelämpar sig för u-kreditfinansiering. U-krediter är sädanastatsstödda exportkrediter som genom subventio-nering med biständsmedel kanlämnas pä mjukare villkor till vissa . Krediterna lämnas av AB SvenskExportkredit (SEK). Under anslaget för u-krediter anvisas medel endast förbiståndssubventionen, det s.k. gåvoelementet. För innevarande budgetär uppgår anslaget till500 milj. kr., vilket beräknas möjliggöra en utlåning på totalt ca 1,5miljarder kr. har godkänt (prop. 1982/83: 100, bil. 5, UU 20, rskr282) att utfästelse om gåvoelement i u-krediter /84 kan lämnas upptill 1,5 gånger anslaget, dvs. 750 milj. kr. Därmed förutses utbetalningarnainom ett till tvä är närma sig den anslagna medelsramen varvid uppkomna reservationerunder anslaget kan minska. Beredningen framhålleratt de administrativa kostnadernas andel av utbetalningarna minskat från till 1983/84 som utbetalningarnaför ökat med i genomsnitt per är. Beredningen framhålleratt det tekniska samarbetet, som innefattar mänga mindre insatser, kräverrelativt stora administrativa insatser. Beredningen förutser vidare att arbetetmed uppföljning och utvärdering av beslutade insatser kommer att öka gradvis.U-kreditgivningen förutses erfordra förstärkning av de administrativaresurserna för fördjupad granskning av kreditansökningar och för uppföljningav påbörjade insatser. Beredningen förordar en ökning med totalt fem tjänster,varav tre för handläggning av u-krediter, en för den internationellakursverksamheten samt en assistent. Totalt förordarberedningen att drygt 3,5 milj. kr. anvisas ,/85 för bestridande avde administrativa kostnaderna. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 85 När systemet föru-krediter infördes (prop. 1980/81:41, UU 16, rskr 122) förutsågs att en utvärdering av systemetskulle äga rum . Regeringentillsatte följaktligen en utredningsman . Utredningen framlade sitt betänkande (Ds UD 1983:2)ijuli 1983. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena finns tillgänglig pä . Sammanfattning av utredningens huvudförslag Utredningen utgårinledningsvis från att målet för den svenska u-kreditgivningen är att ökaflödet av kapital på förmånliga villkor till , med att densvenska exporten till dessa länder skall öka. Utredningen konstaterar därvid att u-krediterna har entillräckligt positiv effekt på bådemottagarländernas ekonomiska utveckling och på export för att motivera en konsolidering av deras plats iden svenska u-landspolitiken.Utredningen utgår i sina förslag ifrån att hela u-kreditvolymen inräknas i biståndsramen. Krediternas andel bör dockenligt utredningen inte tillåtasöverstiga av ramen och gåvobiståndet ej behöva reduceras. Utredningen redovisar två alternativ för administrationoch medelsförvaltning vad avser u-kreditverksamheten. Enligt det första skallBITS ges encentral roll i administrationen av en u-kreditgivning baserad pä det existerande systemet för verksamheten.Vissa modifieringar av berednings- och beslutsordningen förordas av utredningen. Beträffande avsättning och förvaltning av budgetmedelförordas, enligt detta alternativ, att ett räntesubventionskonto införs, till vilketavsättning sker för vatje lämnad u-kredit från biståndsanslagen.Räntesubventionskontot skall föras av för SEK:s räkning.SEK, som ombesörjerupplåning, skall bemyndigas att debitera kontot med de faktiska underskotten i finansieringen. Enligt det andra alternativet skall BITS, ochIMPOD sammanförasi en stiftelse, med uppgift bl.a. att förvalta en självbärande u-kreditfond. Deför u-kreditgivningen nödvändiga budgetmedlen skall tillskjutas someget kapital. Fondens utlåning skall baseras pä de tillskjutna budgetmedlen ochpä fondens egen marknadsmässiga statsga-ranterade upplåning. Upplåningutomlands skall ske genom SEK, som vidareutlånar till fonden medan upplåning i skall skötasdirekt av fonden. Fondens eget kapital skall bli riskbärande varigenom EKN-eller biståndsgarantier för kreditgivningen ej behövs. Utredningen förordar detsenare alternativet. Utredningen föreslår vidare att kreditvärdighet ochnationalinkomst per capita blir avgörande vid länderval. Utredningen förordaratt kraven på u-krediternas positiva effekter på mottagarlandets ekonomiska utvecklingskärps.Vidare föreslår utredningen en höjning av ambitionsnivån bl. a. för granskning av u-kreditprojektensutvecklingseffekter. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 86 I fråga omkreditvillkor föreslär utredningen att kredittiden enligt internationellpraxis räknas från kreditavtalets ikraftträdande samt att u-kredit-systemet avlastaskursrisker genom att utlåning normalt sker endast i tillgänglig valuta. Vidare föreslårutredningen att samtliga kostnader för u-krediterna skall belastabiständsanslagen mot vilka också krediterna skall garanteras. U-krediterna är ett u-landspolitisktinstrument syftande till att skapa breda ochfördjupade relationer mellan och samarbetsländerna. U-krediterna är avsedda att finansiera projekt avstor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i samarbetslandet, förvilka svenska varor och/eller tjänsterefterfrågas. Härigenom gagnas båda parter av kreditgivningen, vilketför många är ett uttryck för att samarbetet sker mellan jämställdaparter. Utgångspunkten förkreditgivningen är de av fastlagda målen för allt svensktutvecklingssamarbete. Det innebär att mottagarländernas utvecklingspolitikoch utformningen av kreditstödet bör stå i överensstämmelse med dessa mål.Eftersom produktiva investeringar, som ger ekonomisk avkastning, bäst lämpar sig förkreditfinansiering, är det rimligt att u-krediterna främst tillgodoser målen omtillväxt och ekonomiskt oberoende. Kravet pä attu-krediterna skall användas för upphandling av svenska varor och tjänsterutgör en restriktion i förhållande till det övergripande målet att projekten skall hautvecklingsfrämjande betydelse för mottagarlandet. Denna inskränkning vid valet av projekt torde ha begränsad betydelseför möjligheterna att på ett effektivt sätt bidra till utvecklingssträvanden, eftersom konkurrenskraftigasvenska resurser finns inom ettstort antal av de områden som prioriterar för sin utveckling. Detinnebär också att något särskilt mål för främjande av svensk export och svenskt resursutnyttjande inte uppställs föru-kreditgivningen. De eftersträvade exporteffekterna uppnäs genom kravet påupphandling av svenska varor och tjänster. Den utvärdering avu-kreditsystemet, som redovisats i betänkandet "U-krediter - en del av vårt u-landssamarbete" (DsUD 1983:2) har resulterat i förslag till åtgärder bl.a. för att höjautvecklingseffekten av u-kreditgivningenoch för att förenkla berednings- och beslutsförfarandet. Jag delar utredningensuppfattning, som också stöds av flertalet remissinstanser, alt u-kreditsystemets karaktär avutvecklingspolitiskt instrument börförstärkas. Denna strävan bör främst komma till uttryck i valet av länderoch projekt som skall komma ifråga för kreditgivning. Jag avser att i det följande redovisa vissa förslag i denriktningen. Prop.1983/84:100 Bilaga 5 87 Metoderna förprojektval och projektgenomförande kan också anpassas så att projektensutvecklingsfrämjande betydelse pä ett effektivare sätt än kansäkerställas på förhand. Dessutom kan åtgärder vidtas för att ta tillvaraerfarenheterna av kreditgivningen i beredningen av nya insatser.