prop · G70382 · 1983-12-31 00:00:00 — I regel torde det inte finnas anledning att bevilja avdragför nedsatt skatleförmåga vid existensminimum ål s. k. hemmasöner ellerhemmadöttrar. EJ heller får avdrag medges om den skattskyldige ägt fillgångar.Härvid bortses från sedvanliga hus-geråd, möbler och kläder, arbetsredskap, enmindre bostadsfastighet av enklaste beskaffenhet osv. A andra sidan fårexistensminimum beräknas ha överstigit normalbeloppet om den skattskyldige haftutgifter för underhåll av make och barn som han inte levt tillsammans medunder beskattningsåret. Existensminimum för den skattskyldige får även i andrafall bestämmas högre än normalbeloppet, om det är motiverat av särskilda skäl. Har den skatlskyldigeunder beskattningsåret enligt beslut av den lokala skaltemyndigheten fåttbefrielse från eller nedsättning av den preliminära skatten på grund av nedsattskatteförmåga vid existensminimum, bör vid prövning av frågan om avdrag vidtaxeringen för nedsatt skatleförmåga avvikelse inte ske från det av den lokalaskattemyndigheten fastställda existensminimibeloppet, om inte nyaomständigheter framkommit. Som exempel pä sådana omständigheter kan nämnas attden skatlskyldige äger Prop.1983/84:82 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tillgångar, som den lokala skattemyndigheten saknat kännedomom, eller atl den skatlskyldiges ekonomiska ställning påtagligt förbättratsefter den lokala skattemyndighetens beslut. Om denskattskyldige inte har haft högre inkomst än det för honom beräknadeexistensminimibeloppet och detta beror pä sådana förhållanden som anges i 50 §2 mom. tredje stycket, bör avdrag för nedsatt skatteförmåga medges med såstort belopp att den skattskyldige inte påförs beskattningsbar inkomst. skattskyldige rätt till skattereduktion enligl 2 § 4 mom. uppbördslagen(1953:272), skall detta beaktas då avdraget för nedsatt skatteförmåga beräknas. Är inkomsten högre men inte så stor, alt inkomsten minskadmed skatten uppgår till existensminimum, bör avdrag för nedsatt skatleförmågabeviljas med så stort belopp, att störte skatt inte kommer att tas ut än attinkomsten, minskad med skatten, uppgår till beloppel av existensminimum. Nedsatt arbetsförmåga skall även anses föreligga om denskattskyldige på grund av arbetsskygghet eller missanpassning eller annars avpsykiska skäl här svårt att förvärva normal arbetsinkomst. Denna lag Iräder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgifi på den har kommil ut från trycket i . De nya bestämmelserna i 19 §, 30 § 2 mom., punkt 11 avanvisningarna fill 28 § samt punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 30 §tillämpas första gången vid taxering. De nya bestämmelserna i punkl 1av anvisningarna till 50 § tillämpas första gången vid taxering. En ömsesidig vid taxering avdrag för avsättning till anstaltensutjämningsfond utöver vad som följer av punkt 2 första stycket av anvisningarnatill 30 § med etl belopp motsvarande minskningen av en sådan reservfond sombildats enligt tidigare gällande föreskrifter om allmänna grunder angåendeförsäkring med statsbidrag mot förluster på grund av smittsamma husdjurssjukdomar. Prop.1983/84:82 2 Förslag till Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs alt 37 § 1 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. 37 §Nuvarande lydelse I mom.- Till ledning vid inkomsttaxering och registrering avpreliminär A-skalt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utananmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåretenligt följande uppställning. Vemuppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse Den somfrån anstalten eller föreningen uppburit belopp, ej understigande 200 kronorför , på grund av försäkring av den arl alt skatteplikt för beloppetföreligger, dock att om livränta utgivits lill följd av personskada eller om ersättningutgått på grund av sådan kollektiv sjukförsäkring som avses i 32 § 3 mom.tredje stycket kommunalskattelagen (1928: 370), uppgifi skall lämnas även ombelopp som icke är av skattepliktig natur och som överstiger 200kronor. Har till följd av personskada utgivits skattepliktigt engångsbelopp skallsärskill anmärkas om skattepliktigt engångsbelopp utgivits tidigare pä grund avsamma skada. Om så är fallet skall angivas beloppets storlek och ulbetalningsåret. Föreslagenlydelse I mom. Till ledning vid inkomsttaxering och registrering av preliminärA-skatt, som har innehållils genom skatteavdrag, skall utan anmaningavlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligtföljande uppställning. Vemuppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse 3.Försäkringsanstalt och understödsförening. Den somfrån anstalten eller föreningen uppburit belopp, ej understigande 200 kronorför , på grund av försäkring av den arl atl skatteplikt för beloppetföreligger, dock att om livränta utgivits till följd av personskada eller om er- Har till följd av personskada utgivits skattepliktigt engångsbelopp skallsärskilt anmärkas om skattepliktigt engångsbelopp utgivits tidigare pä grund avsamma skada. Om så är fallel skall angivas beloppets storlek och ulbetalningsåret. ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. - Lydelse enliglprop. 1983/84:46. 1983/84:82 12 Uppgiftsskyldig Vem uppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse sättning utgått på grund av sådan kollektiv sjukförsäkringsom avses i 32 § 3 mom. Iredje stycket, punkt 16 av anvisningarna till 21 §eller punkt 11 av anvisningarna till 28 § kommunalskattelagen (1928:370). uppgifiskall lämnas även om belopp som icke är av skatlepliktig natur och som för helaåret överstiger . Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om kontrolluppgift till ledning vid laxering. Prop.1983/84:82 13 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , ,, , Propositionom beskattningen av trygghetsförsäkringar för yrkesfiskare m.m. Fr.o.m.den 1 1983 gäller ett särskill socialt försäkringsskydd för landetsyrkesfiskare. Det omfaltar tre delar, nämligen arbetsskadeförsäkring, grupplivförsäkringoch gruppsjukförsäkring. Motsvarande försäkringar finns på lantbrukets områdesedan år 1978. reglerades beskattningen av försäkringsskyddet (prop.1978/79:44, SkU 21, rskr 89, SFS 1978:944). Regleringen anknyter lill vad somredan före år 1978 gällde för liknande kollektiva försäkringar påarbetsmarknaden. och statens har hemställt atlyrkesfiskarnas försäkringar vid beskattningen skall behandlas på samma sättsom lantbrukarnas. Jag kommer här att ta upp denna fråga. I detta sammanhang avserjag att äveri ta upp en framställning från Arbetsmarknadensförsäkringsaktiebolag om frihet från beskattning av sådan kapital- och faslighetsavkastningsom är hänföriig lill avgångsbidragsförsäkringar som grundas påkollektivavtal. Vidare skall jag ta upp en fråga som aktualiserats av attkungörelsen (1926: 389) om allmänna grunder angående försäkring med statsbidragmot förluster på grund av smittsamma husdjurssjukdomar har upphävts fr. o. m. uigångenavjuni . 2 Beskattningen av trygghetsförsäkringar för yrkesflskare Genombeslut överlämnade regeringen till enframställning från angående finansiering av en irygghetsförsäkringför yrkesfiskare. Prop.1983/84:82 14 sägs omfatta ett kompletterande socialt försäkringsskyddbestående av tre delar, nämligen gruppsjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ochgrupplivförsäkring. Framställningen togs upp vid överiäggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringenpå fisk - . Parterna enades om altföreslå alt finansieringen skulle få ske inom ramen för de medel som tillfördesregleringen. I propositionen (1982/83: 171) om regleringen av prisernapå fisk, m.m. biträdde departementschefen förslagel och anförde bl. a. följande.Medlen skulle anslås ur prisregleringskassan för fisk fr.o.m. regleringsåret1983/84. Finansieringen av försäkringen skulle ske på så sätt att premiernabetalades kollektivt av prisregleringsmedel. Försäkringen borde ge de verksammainom yrkesfisket ett försäkringsskydd som motsvarade det som anslällda iallmänhet åtnjuter genom kollektivavtal och som också tillkommer lantbrukare.Jordbruksnämnden borde efter samråd med försäkringsinspektionen prövaförsäkringsvillkoren. beslutade i enlighet med propositionen (JoU1982/83:38, rskr 337). Härefter har avtal träffats om avtalsgruppsjukförsäkring (AGS),trygghetsförsäkring vid arbetsskada () och grupplivförsäkring genom avtal (GLA)för yrkesfiskare. Avlalsslutande parter är föryrkesfiskarnas räkning och Arbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsaktiebolagbeträffande AGS, Arbelsmarknadsförsäkringar, trygghetsförsäkring beträffande TFAoch och grupplivförsäkring för yrkesfiskare beträffande har - efter samråd med försäkringsinspektionen - godkäntförsäkringsvillkoren. 2.2 Utformningen av det sociala försäkringsskyddet föryrkesfiskare Syftet med det särskilda sociala försäkringsskyddet föryrkesfiskare är alt ge ett kompletterande skydd utöver det som föreliggerenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, och lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, LAF. Det kompletterande skyddet avses motsvara detskydd som anställda i allmänhet har på grund av kollektivavtal och somtillkommer lantbrukare. Skyddet omfattar företagare inom yrkesfisket. Vissakvalifikationer skall vara uppfyllda med avseende främst på intäkten frånfisket. Alla som uppfyller kraven omfattas automatiskt - dvs. utan egen åtgärd- av skyddet och får en individuell rätt gentemot försäkringsgivaren. Den enskilde behöver inte betala några . Dessabetalas i stället kollektivt inom ramen för de medel som tillförsfiskprisregleringen. Försäkringsavtalen omfattar yrkesfiskare som är verksammasom företagare fr. o. m. det år då fiskaren uppnår t. o. m. denkalendermånad som föregår den under vilken fiskaren fyller . I fråga om AGS Prop.1983/84:82 15 gälleravtalet fr.o.m. den kalendermånad fiskaren uppnår . Medyrkesfiskare avses dels den som antingen har licens enligl förordningen(1978:517) om licens för yrkesfiskare eller som är medlem i fiskelag som harsådan licens, dels den som inte har licens men under större delen av året harfisket som enda yrke eller huvudyrke. Rätttill ersättning har den yrkesfiskare som för något av de två närmast föregåendebeskattningsåren har deklarerat en nettointäkt av fiske (mans-lott) somöverstiger . eller en kontant bruttointäkt av fiske som uppgår tilllägst . Rätt till ersättning enligl TFA har också en yrkesfiskare somingår som tillfällig medlem i ett fiskelag om han som ordinarie medlem skulleha uppfyllt inkomslkravet. Även en nyetablerad yrkesfiskare som inle uppfylltnågot av inkomstkraven, men som med hänsyn till arbetsinsatsen kan antas kommaatt upppfylla inkomstkravet under något av de tvä första hela beskattningsåren,har rätt lill ersättning. Omen yrkesfiskare på grund av sjukdom eller arbetsskada haft rätt till ersättningfrån AGS eller TFA och om han till följd av sjukdomen eller arbetsskadan intekunnat uppfylla inkomslkravet anses han ändock ha uppfyllt detta krav. Ersättningenenligt AGS lämnas som sjukpenning eller förtidspension enligt AFLutgår. Under sjukpenningtid utgår då enligt AGS dagersättning med högst 3 kr.per dag. Månadsersättning under förtidspensionstid bestäms med hänsyn tillsjukpenninggrundande inkomst och uppgår till högst . Vidarbetsskada kan ersättning för förlorad inkomst utgå enligt TFA. Under akutsjukdomstid utgår enligt huvudregeln en dagersättning som bestämsschablonmässigt med hånsyn till storleken av den sjukpenninggrundandeinkomsten. För insjuknandedagen lämnas högst . i ersättning och förövriga dagar under högst . Därefter ersätts detfaktiska inkomstbortfallet. Under den akuta sjukdomstiden kan ersättninglämnas även för vissa värdkostnader och andra utgifter. Ersättning kan ocksålämnas för sveda och värk. Vid bestående invaliditet kan den skadade få rätt tillbl. a. livränta och ersättning för lyte och annat stadigvarande men. Försäkringsersättningenenligt GLA kan ulfalla vid yrkesfiskarens frånfälle och när fiskarens makeeller person som stadigvarande sammanbor med fiskaren avlider. Vid fiskarens frånfälleutgår ersättning med etl grundbelopp som fastställs med hänsyn lill fiskarensålder. Grundbeloppet motsvarar sex basbelopp vid en ålder mellan 16 och 54 åroch sjunker enligt huvudregeln sedan successivt lill ett basbelopp . För efterlevande barn utgår barnbelopp. Avlider fiskarensmake eller sammanboende utgår ersättning med elt halvt basbelopp plus barnbelopp. Försäkringsvillkorenför yrkesfiskarna stämmer i allt väsentligt överens med de villkor som gällerför motsvarande försäkringar på arbetsmarknaden och inom lantbruket. 1983/84:82 16 Detsärskilda sociala försäkringsskyddet för yrkesfiskare innebär att fiskaren får etlkompletterande försäkringsskydd vid sjukdom, arbetsskada och dödsfall utan attgöra några egna premiebetalningar. Härigenom aktualiseras tvåbeskattningsfrågor, nämligen hur förmånen av fri försäkring och utfallandeförsäkringsbelopp skall behandlas vid inkomsttaxeringen. Frågorna bör bedömas molbakgrund av de beskattningsregler som f. n. gäller för andra kollektivalivförsäkringar, sjukförsäkringar och s.k. trygghetsförsäkringar vidarbetsskada. Av särskilt intresse är reglerna för de kollektiva försäkringarsom tillämpas på arbetsmarknaden och för de försäkringar som gäller förlantbrukare, eftersom yrkesfiskarnas särskilda försäkringskydd i allt väsentliglöverenstämmer med dessa. Idet följande sammanfattas de avdragsregler som gäller för sådana förkollekliva försäkringar som betalas av den försäkrade själv. Vidare redogörsför den skattemässiga behandlingen av de belopp som faller ut på grund av dekollektiva försäkringarna, och av den förmån som en anställd får i de fall dåarbetsgivaren betalar premierna för sådana försäkringar. För arbetsgivaren är idessa fall premierna i regel avdragsgilla som driftskostnad i förvärvskällan.Slutligen behandlas den skattemässiga regleringen av försäkringsskyddet inomlantbruket. Premierför grupplivförsäkringar som betalas av de försäkrade själva är i allmänhetinte avdragsgilla. För en egenföretagare eller lantbrukare gäller dock attpremier för en sådan grupplivförsäkring som han tecknar i sin egenskap avföretagare betraktas som avdragsgill driftskostnad i förvärvskällan (punkt 2av anvisningarna lill 22 § och punkl 9 av anvisningarna till 29 §kommunalskattelagen (1928:370), KL). Om den ersättning som kan komma attutfalla på grund av försäkringen ulgår efler förmånligare grunder än dem somgäller för statstjänstemän är dock endast så stor del av premien som kan ansesmotsvara förmåner enligt grupplivförsäkring för statstjänstemän avdragsgill. Omen arbetsgivare betalar premierna gäller enligl 32 § 3 mom. tredje stycket KLatt förmånen av fri grupplivförsäkring inte beskattas hos de anställda . Är denskatlskyldige privalanställd och är försäkringen väsentligt förmånligare änvad som gäller för statsanställda skall förmånen dock tas upp som skattepliktigintäkt till den del den utgått efter förmånligare villkor än dem som gäller förde statligt anställda. Engrupplivförsäkring är i KL: s mening en kapitalförsåkring. Det innebär att debelopp som faller ut på försäkringen är skattefria. Beträffandegrupplivförsäkringen för lantbrukare gäller att förmånen av fri sådanförsäkring uttryckligen undantagits från beskattning (punkt 16 av anvisningarnatill 21 § KL). 1983/84:82 17 för en gruppsjukförsäkring som betalas av denförsäkrade själv är inte avdragsgilla. träffade LO och SAF en överenskommelse omsjukförmåner för anställda. För ändamålet utformades den s.k. avialsgruppsjukförsäk-ringen(AGS), som trädde i kraft . Kollektivavtal om AGS harslutits mellan olika och , sedermera också inom det kommunala ochkooperativa området. Premierna betalas av arbetsgivarna. Enligt 32 § 3 mom.tredje stycket KL skall förmånen av den fria gruppsjukför"säkringen intetas upp som intäkt av tjänst. Ersättning på grund av sjukförsäkring som har tagits isamband med tjänst är i regel skattepliktig, medan ersättning som utgår pågrund av annan sjukförsäkring är skattefri om den inte utgår i form avlivränta. För att en sjukförsäkring skall anses ha tagits i samband med tjänstfordras atl det enligt anställningsavtalet föreligger skyldighet förarbetstagaren att ha en sådan försäkring eller, om någon sådan skyldighet inteföreligger, att premierna för försäkringen skall betalas av arbetsgivaren ellerav arbetsgivaren och arbetstagaren gemensamt. Dessutom krävs det en anmälantill försäkringsanstalten om att försäkringen har tagits i samband med tjänst.Någon sådan anmälan har inle gjorts i fråga om AGS varför de förmåner som utgårenligt försäkringen är skattefria för mottagaren. Ersättningen beaktasemellertid vid beräkning av avdrag för väsentligen nedsatt skatleförmåga. Såvitt gäller lantbrukarna har förmånen av frigruppsjukförsäkring, i likhet med vad som gäller beträffande förmånen av frigrupplivförsäkring, uttryckligen undantagits från beskattning. Vidlagstiftningens tillkomst förutsattes dock att ersättningen beaktades vidberäkning av avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga. träffade SAF, LO och PTK överenskommelse om en Irygghetsförsäkringvid yrkesskada (TFY). Till dessa organisationer anslutna förbund slöt därefterkollektivavtal om TFY i enlighet med överenskommelsen. Även andraarbetstagarorganisationer har senare slutit kollekfivavlal om TFY medarbetsgivare både inom och utanför SAF. TFY kom sä småningom att omfatta iprincip hela arbetsmarknaden utanför området för statens personskadeförsäkring.Även inom sistnämda område var dock TFY normerande. Med anledning av att LAF fr.o.m.den 1 1977 ersatte den tidigare gällande lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring har SAF, LO och PTK träffat överenskommelse omförsäkringsvillkor för trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA). TFA gällerfrån och överensstämmer i huvudsak med TFY. TFA är en ansvarighetsförsäkring. Avsikten är att den somskadas i arbeiet skall fä ersättning för ideell och ekonomisk skada enligt skade- 1983/84:82 18 ståndsräilens normer utan atl behöva visa atlarbetsgivaren eller annan är skadeståndsskyldig. Arbetsgivaren är försäkringstagare och erlägger premiernaför TFA. Någon beskattning av förmån av fri försäkring blir inte aktuell för deanställda. Den ersättning som ulgår till den skadelidande för ideellskada, sjukvårdskostnader o.d. är skattefri. Ersättningen för inkomstförlustär emellertid skattepliktig enligt huvudregeln. Enligt särskilda bestämmelseri 19 § KL är dock ersättning på grund av TFA - liksom annan ansvarighetsförsäkringsom utformas enligt grunder som fastställs i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer - skattefri till den del ersättningenutgår av sjukdomstiden och uppgår till högst 30kr. för insjuknandedagen och högsl . för var och en av de resterandedagarna. Beiräffande TFA pä lantbrukets område har förmånen av frisådan försäkring undantagits från beskattning. Ersättningen år skattefri isamma utsträckning som pä kollektivavtalsområdet. Det nya sociala försäkringsskyddet för yrkesfiskarnamotsvarar de kollektiva försäkringar som finns på arbetsmarknaden och inomlantbruket. Enligt min mening bör därför yrkesfiskarnas försäkringar få en skailemässigbehandling som motsvarar den som gäller för försäkringarna på nämndaområden. 2.4.1 Förmånen av fria Nuvarande beskattningsregler innebär att de anställda ochJordbrukarna i princip inle beskattas för förmån av fri GLA och fri AGS. TFA är uppbyggd som en av arbetsgivarna tagenansvarighetsförsäkring. Någon förmänsbeskaltning hos de anställda blir överhuvud taget inte aktuell i fråga om den försäkringen. För Jordbrukarnas del harförmånen av fri försäkring undantagits från beskattning genom en uttryckligbestämmelse. Den som i viss omfattning är verksam som egenföretagareinom fisket kommer i denna egenskap alt utan egen premiebetalning få etlförsäkringsskydd enligt GLA, AGS och TFA. Det kan hävdas att denna förmån iprincip skall anses som skattepliktig intäkt i förvärvskällan. För att uppnå denavsedda likformigheten bör därför bestämmelser införas som medför atlyrkesfiskarens förmån blir skattefri i samma utsträckning som lantbrukarensoch den anställdes. Inkomster av yrkesmässigt fiske redovisas i inkomstslagetrörelse. Bestämmelserna om skattefrihet för förmånen av de fria försäkringarnabör tas in i en ny anvisningspunkt, 11, lill 28 § KL. Fiske kan också utgöra 1983/84:82 19 binäring till Jordbruk. I dessa fall omfattas emellertid egenföretagarenav det särskilda försäkringsskyddet för lantbrukare. Några kompletterandebestämmelser för inkomstslaget Jordbruksfastighet är därför inte behövliga. Anställda och lantbrukare beskattas inte för de belopp somfaller ut pä grund av GLA och AGS. Beträffande TFA är huvudregeln attersättning för inkomstförlust är skattepliktig. Enligt särskilda bestämmelser i19 § och i punkt 16 av anvisningarna till 21 § KL år dock den ersättning somutgår av sjukdomstiden skattefri till den delden inte överstiger . för insjuknandedagen och . för var och en av deresterande dagarna. För yrkesfiskare kommer redan enligt nuvarande reglersådana belopp som ulgår på grund av GLA och AGS att bli skattefria. Denförstnämnda försäkringen är nämligen skattemässigt en kapitalförsäkring och densistnämnda en sådan sjukförsäkring som inte har tagits i samband med tjänst.Om ingen lagändring görs kommer däremot den ersättning för inkomstförlust somutfaller på grund av TFA att bli skattepliktig utan inskränkningar. För att denavsedda likställigheten skall uppnås behövs en uttrycklig föreskrift som gör atldagersättning under den blir skattefri i sammautsträckning som molsvarande ersättning enligl TFA för lantbrukare ochanställda. Jag föreslår att bestämmelser om detta tas in i 19 § KL samt i föreslagna nya anvisningspunkten till 28 § KL. 2.4.3 Avdrag för nedsatt skatteförmåga 1 samband medersättning enligt AGS I samband med att lantbrukets trygghetsförsäkringarreglerades skattemässigt infördes en bestämmelse i punkt 1 av anvisningarnatill 50 § KL som innebar att ersättning på grund av kollektiv sjukförsäkringskulle beaktas vid beräkning av avdrag för nedsatt skatteförmåga. Bestämmelsentillkom efter förslag av livförsäkringsskaltekommittén i dess slutbetänkande(Ds B 1977:4) Kapitalförsåkring m. m. och tog sikte på AGS- ersättning.Departementschefen uttalade alt bestämmelsen givetvis skulle gälla även i frågaom AGS för Jordbrukare (prop. 1978/79:44 s 50). Genom lagstiftning året därpå (prop. 1979/80:77, SkU 23, rskr164, SFS 1980:72) ändrades bestämmelsen efter framställningar till budgeldeparte-mentetav och . I framställningenpåtalades att bestämmelsen hade fåll en sådan utformning att den omfattade intebara ersättning på grund av AGS utan även ersättningar enligt andra kollektivasjukförsäkringar vilkas skatlemässiga behandling i övrigt skiljde sig från AGS. Efter denna ändring har emellertid innebörden ibestämmelsen blivit Prop.1983/84:82 20 Jag föreslår därför att bestämmelsenkompletteras sä att det uttryckligen framgår att den är tillämplig påersättningar enligt trygghetsavtalen på såväl Jordbrukets som fiskets område.37 § I mom. 3 taxeringslagen (1956:623) bör kompletteras på samma sätt. 3 Beskattningen av viss försäkringsrörelse Jag övergår till frågan om beskattningen avförsäkringsrörelse som avser avgångsbidragsförsäkring. Bestämmelserna omförsäkringsföretagens beskattningfinns i 30 § 2-5 mom. KL med anvisningar. En försåkringsanstaltanses i sin helhet antingen som livförsäkringsanstalt eller skadeförsäkringsanstall.Skilda regler gäller för de båda typerna av företag. För livförsäkringsanstalter gäller att nettointäkten avförsäkringsrörelsen beräknas till nettointäkten av anstaltens kapital- ochfastighetsförvaltning med undantag för vad som belöper på pensionsförsäkringar(s.k. räntebeskattning). Skadeförsäkringsanstaller beskattas i stället för överskottetav försäkringsrörelsen varvid emellertid särskild hänsyn tas till avsältningtill vissa fonder (s.k. överskottsbeskatlning).