prop · G703183 · 1983-12-31 00:00:00 — medöverlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning för . 1 1983/84. 1983/84:183 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , Skrivelse till med överlämnande av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning I enlighet med beslut skall en årligredovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar ochövriga verksamhet lämnas till (NU 1974:37, rskr 253). Fjärdefondstyrelsen har till regeringen överlämnat årsredovisningför som innehåller verksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse medresultaträkning och balansräkning samt revisionsberättelse. Fonden har i ochmed utgången av verkat . Med anledning härav innehållerårsredovisningen en översikt över fondens verksamhet . Iårsredovisningen har ocksä tagits in tabeller som visar fondensvärdepappersinnehav per . Av redovisningen framgår attnettoresultatet uppgick till 1009,2 milj. kr. mot 152,8 milj. kr. I den aktuella redovisningen har också ett realt resultat beräknatsgenom att det till nettoresultatet har lagts ökningen av ej realiseradevinster. Det då erhållna nominella resultatet har sedan belastats med detbelopp som åtgår för att bibehålla köpkraften hos det totala fondkapitalet vidårets början. Det reala resultatet av verksamhet blir då 2112,2 milj.kr. att jämföra med 1210,1 milj. kr. Av fondens rörelseöverskott har fondstyrelsen enligt deregler som gällde till och med utgången av (prop. 1978/79: 165, NU 10, rskr62, SFS 1979: 1056) att överföra till de övriga fondstyrelserna som bidragtill pensionsutbetalningarna. utgör bidraget 115,5 milj. kr. mot98,3 milj. kr. I verkställande direktörens redogörelse 1983 beskrivs förändringar i värdepappei sportföljen. Häravframgår att nypla-ceringarna uppgick till 1 922 milj. kr. såldesvärdepapper till ett marknadsvärde av I 967 milj. kr. Vid slutet av varmarknadsvärdet på fondens noterade värdepappersportfölj 3 294 milj. kr. 1983/84:183 3 ningsvärdet.Vid slutet av föregående år var motsvarande övervärde I 952 milj. kr. Ökningenunder året av marknadsvärdet i förhållande till anskaffningsvärdet var sålunda1342 milj. kr. Om man till detta belopp lägger summan av aktieutdelningar (94milj. ), räntor på lån (13 milj. och netto realisationsvinster (980milj. får man det totala nominella utfallet av 1983 årsportföljförvaltning ca 2430 milj. kr. Ställer man detta belopp i relation tillmarknadsvärdet på portföljen vid årets början betyder detta en effektivavkastning under är 1983 på jämfört . Fondens innehav avonoterade värdepapper motsvarade vid utgången av ett anskaffningsvärdeav 101 milj. kr. 1december 1983 antog (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr 122, SFS1983:1092) en ny lag med reglemente för allmänna pensionsfonden att gälla frånoch med . Enligt verkställande direktörens översikt är deviktigaste ändringarna för fjärde fondstyrelsens del bl.a. mer tidsenligaregler för placering av likvida medel, visst utrymme för placeringar i uUändskavärdepapper, bättre möjligheter att placera i icke börsnoterade företag ochmöjlighet till viss form av riskkapitaltillskott till ekonomiska föreningar.Samtidigt har pensionssystemets krav på återbetalningar från Qärdefondstyrelsen omformulerats i reala termer. Fonden skall före utgångenav maj månad till första, andra och tredje fondstyrelserna överföra enavkastning för närmast föregående räkenskapsår beräknad till avnuvärdet av förvaltade medel. Idetta sammanhang kan även nämnas att regeringen i prop. 1983/84:84 omkooperationens kapitalförsörjning, m. m. föreslagit att Qärde fondstyrelsenskall få placera medel som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar. Regeringenhar tidigare denna dag på föredragning av chefen för socialdepartementetfastställt balansräkningen. Jaghemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1983/84:183 4 Allmänna Pensionsfonden Fjärde Fondstyrelsen Årsredovisningför skall tillföra företagen riskkapital tillgagn för svensk produktion och sysselsättning. är obunden i sina placeringsbeslut ochengagerar sig i företagen efter genomarbetade analyser. Placeringarna ärlångsiktiga och skall tillgodose kravet på god avkastning. har från starten sedantillförts sammanlagt . I dagens penningvärde motsvarar detta . har återförts till pensioneringssystemet. Fjärde AP-fondens kapital har ett marknadsvärde per sistadecember 1983 . har placerat i nyemissioneri svenska företag. Fjärde AP-fondens fem största engagemang är , ,, och . får äga aktier av röstetaleti börsnoterade företag. engagerar sig också i ickebörsnoterade företag och i venture capitalföretag. Det har givitmöjlighet att stimulera teknisk utveckling och nyföretagande. Här gäller numeraingen rösträttsgräns. Det var som beslutade att from 1974 inrätta en fjärde fondstyrelse med egetkansli och med syfte "att tillföra företagen mera eget kapital till gagnför industriell expansion och ökad sysselsättning". Fonden har varit icentrum för debatten. En del inlägg har präglats av förväntningar och beröm,andra av oro och kritik. Jag tror att de flesta bedömare - oberoende av syn päsamhälle och ekonomi - kan instämma i att fonden blivit en väl etableradinstitution med ett brett förtroende och en betydelsefull roll i svensktnäringsliv. Fonden har utvecklats starkt under de gångna tio åren.Riksdagen har ju beslutat om att sammanlagt skall överföras tillfonden från de 1983/84:183 5 andradelfonderna inom AP-fondsystemet. Depengarna har förvaltats väl. Vid slutet av tionde verksamhetsåret hade fondkapitaletett marknadsvärde pä . Fondens värdepappersportfölj motsvararknappt av det samlade börskapitalet. Fonden är nu den näst störstainstitutionella aktieförvaltaren. Den är också en av de största aktieägarna iflera företag, i några den största. Fondens tillgångar harsålunda nu ett högt marknadsvärde. Det betyder inte att fonden nått goda resultat. Det har funnits goda år och mindre goda år. Sådanaväxlingar kommer det att bli också . Fondens resultat påverkassjälvfallet av det ekonomiska läget och av läget på aktiemarknaden vid olikatidpunkter. Fondenhar - och bör ha för att bevara sitt förtroende - en betydande frihet i sittarbete. Den skall, enligt den nya lag som gäller from 1984, förvalta sina medelgenom placeringar på riskkapitalmarknaden på ett sådant sätt att kraven på godavkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Det är ofta inte lättatt i daglig gärning avgöra innebörden av dessa allmänna formuleringar.Målkonflikter och motsägelsefulla förväntningar kan uppkomma. Jag villbetona fondens lönsamhetsmål. Fonden upplever i sitt arbete naturligtvis ettspeciellt ansvar. Den är en samhällsförankrad fond, den är en del av denallmänna pensioneringen, den skall medverka till att utveckla det svenskanäringslivet. Men i de dagliga besluten - då fonden går in i företag eller utur företag, då fonden ökar eller minskar sin ägarandel -skall enbart sådanamotiv som är klart utsagda i fondens reglemente vara vägledande. Fonden skallarbeta så att det på lång sikt blir god avkastning på satsade pengar. Detgagnar bäst framtidens pensioner och hela den svenska ekonomin. Fondensframtida verksamhet kommer självfallet att påverkas av beslut 1983att inrätta fem nya fondstyrelser, löntagarfondstyrelser, inom ramen för denallmänna pensioneringen och av de effekter dessa nya fonder kan få på ekonomioch aktiemarknad. kommer emellertid att arbeta vidare som ensjälvständig institution efter samma riktlinjer och med samma syfte som hittills.Detta syfte.har i den nya lagen formulerats: "att förbättrariskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion ochsysselsättning". Skr.1983/84:183 6 Efter riksdagsbeslut började fonden sinverksamhet under ledning av , tidigare chef för första-tredje AP-fonderna.Fondstyrelsens förste ordförande blev kommunstyrelseordföranden i ,. Placeringarna kom igång i försiktig skala under andrakvartalet. hade placerats i aktier. rekvirerades successivt av de 500 mkrsom ställt till fjärde AP-fondens förfogande. ingick 25 företag i fondens portfölj. Efterden till fonden riktade Volvoemissionen på dominerades portföljen avdenna aktie. Fondens MoDo-innehav uppstod genom att konvertibler som första-tredjefonderna tidigare förvärvat överfördes till fjärde fonden och konverteradestill aktier. AGA blev (huvudsakligen via köp av Coronaak-tier) redan frän 1974en av fondens största placeringar. Också fondens innehav i Incentive tillkomdetta år, som grunden lades till det sedermera stora engagemanget iFortia (nuvarande ). "Övervinståret" 1974 steg aktiekurserna (meddrygt ) men föll sedan under intryck av den internationella konjunkturavmattning-enså att generalindex över året som helhet sjönk . rekvirerade fondstyrelsen återstående 200 mkr.För att fonden på ett tillfredsställande sätt skulle kunna fullfölja de syftensom låg bakom dess inrättande anhöll styrelsen hos regeringen om en ökning avgrundkapitalet med . De tre största engagemangen avsåg , LM ochAGA. Tillsammans svarade dessa tre bolag för drygt halva portfölj värdet (Volvoinnehavetsdominans hade reducerats men Volvoaktiens andel av totalportföljen var ändå25% ). Nya aktier 1975 var bl. a. och . Fondenförvärvade betydande andelar (15 resp. ) i Rötor Maskiner och . Tendensen på aktiemarknaden var uppåtriktad under störredelen av året och generalindex steg med . Marknadsvärdet på fondensportfölj var något högre än anskaffningsvärdet. fördubblades fondens kapitalbas till 1000 mkrsom ett resultat av fondstyrelsens framställning 1975. Skr.1983/84:183 7 pappersportföljvar , delvis som en följd av den livliga nyemissionsaktiviteten(totalt ca ). Fonden var 1976 större nettoplacerare änförsäkringsbolagen sammantagna. Bland nya engagamangmärktes bl. a. och (där fonden i nyemissioner övertogteckningsrätter från dominerande ägare), och Balken (nuvarande ABV). Det beloppsmässigtstörsta köpet gällde . var alltjämt det största innehavet (nu12% av portföljens marknadsvärde). Medde aktieköp som gjorts hade Qärde AP-fondens nuvarandeportföljstruktur i allt väsentligt tagit form. Fonden är alltjämt storaktieägare i flertalet av de företag som tillkom då. Denuppåtgående trenden på aktiemarknaden fortsatte . Kursernanådde då en nivå som kom att överträffas först . över hela1976 blev aktiekurserna praktiskt taget oförändrade. Bland kursförlorarnamärktes verkstadsaktierna (-). Dessa aktier utgjorde en betydande del av fondensplaceringar. 1976 bildade inledningen till en flerårig period av svagarekursutveckling för verkstadsaktier än för aktiemarknaden i dess helhet. Vidårets slut låg portföljens marknadsvärde något under anskaffningsvärdet. Sedan950 mkr av fondkapitalet disponerats för värdepappersköp anhöll fondstyrelsenom en utökning av kapitalbasen med . Antalet företag i portföljen ökadetill drygt 30. LM blev den största placeringen med AGA, ,och på platserna 2-5. Den beloppsmässigt största placeringen underåret gjordes i . Nyemissionsvolymen var starkt begränsad. Generalindexvisade en nedgång och marknadsvärdet på fondens portfölj(att jämföra med anskaffningsvärdet ) sjönk till . AlbertAronson efterträddes som ordförande av f. riksdagsledamoten . Framställningen1977 om en ökning av grundkapitalet ledde till att på våren 1978tilldelade fonden ytterligare . Nytillskottet vär förenat med villkoretatt dessa pengar fick användas endast för nyemissioner och för förvärv av konvertibler.På grund av en begränsad nyemissionsverksamhet (aktier endast exkl.försäkringsbolag, som fonden inte får äga aktier i, konverteringslån ca )hade fonden svårigheter att placera det nya kapitalet. Skr.1983/84:183 8 Bland nytillkomna företag märktes . Största nettoköpen gjordesäven detta år i . Fondens största engagemang blev nu (med ettmarknadsvärde på ). Anskaffningsvärdet pä portföljen passerade 1 miljard kronoroch tack vare kursuppgången återhämtades marknadsvärdet och uppgick till . Tillny ordförande i fondstyrelsen utsågs f landshövdingen . Aktiekursernaförblev i stort oförändrade . Den totala nyemissionsvolymen ökade tillca i företag i vilka fonden kunde äga aktier. Trots det togs endast ettrelativt begränsat belopp av de nytilldelade medlen i anspråk för nyemissioner.Den "fria" likviditeten var låg. Nettoplaceringarna stannade därförvid ca . Bland nytillkomna företag märktes SKF och Fagerhult.Nyemissionsvillkoret togs bort . Fr.o.m.1979 blev fonden skattefri. 1 gengäld skulle fonden betala in av sittrörelseöverskott till första-tredje delfonderna som bidrag tillpensionsutbetalningarna. Det betydde att det nettoresultat som kunde tillförasfondkapitalet blev obetydligt, några få mkr. Ävendetta år utvecklades verkstadsaktierna ogynnsamt, och undervärdet i fondensportfölj ökade något. Genombeslut av infördes en bestämmelse i reglementet att fonden inte fickinneha av röstetalet i ett och samma bolag. tillträddeunder året som VD för fonden. 1980blev från aktiemarknadssynpunkt ett betydelsefullt är. vändekurstrenden på aktiemarknaden på ett avgörande sätt uppåt. Mätt medgeneralindex steg kurserna med . Trots att verkstadsaktiernaalltjämt släpade efter uppnådde fonden en effektiv avkastning på på sinportfölj. Nyemissionerna på marknaden sjönk till . Fondensstyrelse fattade ett principbeslut att fonden skulle engagerasig också i icke börsnoterade företag. Det gällde företag som skulle haförutsättningar att inom bli aktuella för en spridning av aktiernapå marknaden. Det första engagemanget - på - gjordes i . Nettoplaceringarna (ca ) låg på en något högre nivå ände närmast föregående åren. Antalet företag i portföljen var vid årets slutdrygt.40. Bland "nya" företag, som sedermera blivit betydandeengagemang, märktes och . Den allmänna kursuppgången fortsatte, generalindex stegmed och verkstadsaktierna . Stockholmsbörsen utvecklades väsentligtgynnsammare än börserna i andra länder. Nyemissions- och ny introduktionsverksamhetenslog nytt rekord med 2,6 miljarder, varav 0,8 miljarder var emissioner riktadetill utlandet. Jämfört med de närmast föregående åren var fondens nettoplaceringarstörre och volymen köp och försäljningar väsentligt större. Omsättningsvolymenvar en avspegling av kurs- och omsättningsutvecklingen på aktiemarknaden.Bland "nya" företag märktes , Korsnäs-Marma, ochSwedish Match. Andelen skogsaktier i portföljen steg betydligt under året.Fonden engagerade sig i ytterligare ett icke börsnoterat företag, (nuvarande , börsin-troducerat 1983). Vidslutet av året hade antalet företag i portföljen ökat till 45. beslöt 1981 att fondens grundkapital skulle ökasfrån I 250 till . Av de tilldelade lyftes mkr.Marknadsvärdet på värdepappersportföljen passerade 2 miljarder och effektivavkastningenunder året blev . Därmed hade realvärdet på de medel som överförts tillfonden mer än bibehållits. Den gynnsamma kursutvecklingen fortsatte under 1982.Generalindex steg , men verkstadsaktierna steg i samma takt som 1981eller . i följd var kursutvecklingen på Stockholmsbörsengynnsammare än börsutvecklingen i andra länder. Omsättning, nyemissioner och nyintroduktioner(ett femtontal bolag) fortsatte att öka. Nytillkomna börsnoterade företag i fondens portfölj varbl. a. Euroc och Skånska Cementgjuteriet. Fondens engagemang i icke börsnoterade företag ökadeväsentligt. Som ett resultat av utredningar om de mindre ochmedelstora företagens riskskapitalförsörjning bildades de första venture capital-företa-genoch fonden gick in i några sådana företag. Fondens satsningar i nyemissioneroch nyintroduktioner ökade och blev . Bl.a. blev fondenaktieägare i , och . De båda sistnämnda bolagen introducerades på StockholmsFondbörs . Ytterligare av tilldelade medel lyftes.Portföljvärdet var drygt 3,6 mdr kronor och effektivavkastningenunder året . Till ordförande utsågregeringen landshövding . ti /84. 1983/84:183 10 Utvecklingenunder 1983. fjärde AP-fondens tionde verksamhetsår, berörs inte i dettasammanhang eftersom den behandlas utföriigt på de följande sidorna. FjärdeAP-fondens tionde verksamhetsår blev ett ovanligt händelserikt år. Understörre delen av 1983 fortsatte kursuppgången på aktiemarknaden - i än snabbaretakt än de närmast föregående åren. Få bedömare räknade med ensådan utveckling. Den registrerade aktieomsättningen översteg 75 mdr kronor.Därmed omsattes drygt en tredjedel av börskapitalet. Aktiemarknadens likviditetsskapandefunktion har m.a.o. förstärkts väsentligt. Ett antal mycket stora aktieaffärer,som påverkat ägarstrukturen i svenskt näringsliv, genomfördes under året.Antalet nya företag på marknaden ökade dramatiskt, från ett femtontal 1982 till56. Drygt hälften av dessa sökte sig till den nya OTC-listan. De nya noteringarnahar sannolikt inte alltid förestavats enbart av ett behov att förbättra företagensfinansieringsmöjligheter. Stockholmsbörsens "internationalisering"fortsatte 1983; ytterligare utländska bolag introducerades, stora nyemissionerav svenska aktier kunde placeras i utlandet och handeln över gränserna isvenska värdepapper ökade kraftigt. Utvecklingenpå aktiemarknaden har satt påtagliga spår i fondens verksamhet 1983.Marknadsvärdet på värdepappersportföljen, som vid årets början var drygt 3,6 mdrkronor, passerade i rask takt 4 mdr-, 5 mdr- och 6 mdr-strecken. Vid utgångenav året var portföljvärdet något mindre än 6 mdr kronor, vilket berodde dels pånettoförsäljningar , dels på kursutvecklingen underårets sista veckor. Omsättningen i aktieportföljen ökade starkt. Delvissammanhängde detta med enskilda större köp och försäljningar (t.ex. STC,), men ökningen bestod till betydande del av "arbitrageaffärer"mellan konverteringslån och aktier, mellan olika aktieserier etc. Fonden hardärmed på ett aktivt sätt spelat sin roll i andrahandsmarknaden. Mättefter marknadsvärden har fonden totalt sett nettosålt värdepapperför ca . Bakom denna totalsiffra döljer sig å ena sidan betydandeinsatser i nyemissioner - ca - och å andra sidan nettoförsäljningar i andrahandsmarknaden.Nyplaceringarna i icke börsnoterade företag ökade. Detta gäller inte minstnågra nybildade venture capitalbolag. Via dessa har fonden möjlighetatt satsa riskkapital i ett stort antal företag som är alltför små för ettdirekt engagemang från fondens sida. Skr.1983/84:183 11 Detbokföringsmässiga resultatet av fondens verksamhet 1983 visar en mycket starkförbättring jämfört med . Framför allt beror detta på mycket storarealisationsvinster, som kommit fram vid aktieförsäljningar. Bokföringen (därtillgångarna tas upp till anskaffningsvärden) avspeglar emellertid bara en delav utfallet av fondförvaltningen. För att ge en mer fullständig bild av dennahar efter medverkan av professorerna vidHandelshögskolan fondens traditionella resultat- och balansräkningarkompletterats med uppgifter om orealiserade kursvinster och med mätningar avplaceringsutfallet i reala termer. Idecember fastställde ett nytt teglemente för allmänna pensionsfondensförvaltning att gälla fr.o.m. den . För fjärde AP-fondens del ärde viktigaste ändringarna mer tidsenliga regler för placering av likvida medel,visst utrymme för placeringar i utländska värdepapper (som ett hjälpmedel vidfondens placeringar i internationellt inriktade svenska storföretag), bättremöjligheter att placera i icke börsnoterade företag och möjlighet till vissform av riskkapitaltillskott till ekonomiska föreningar. harpensionssystemets krav på återbetalningar från omformulerats ireala termer. Reglementsändring-arna innebär en anpassning till förändringarsom inträffat på kapitalmarknaden sedan fonden kom till. Därmed förbättrasfondens möjligheter att också fortsättningsvis fylla sin uppgift i den svenskaekonomin. 1983blev det år då Stockholmsbörsen på allvar etablerades på den finansiellavärldskartan. Såväl vad gäller omsättning, kursutveckling, börskapital somemissionsvolym har den svenska aktiemarknaden tilldragit sig internationelluppmärksamhet. Stockholmsbörsen kan nu inräknas bland de tio störstamarknadsplatserna i världen och kan i storlek mäta sig med t. ex. ochFrankfurt. Den registreradeaktieomsättningen uppgick till 75,8 mdr kronor jämfört med 29,1 mdr kronor1982 och 18,6 mdr kronor . Den utomordentligt snabba ökningenär delvis en avspegling av kursuppgången. En annan bidragande orsak har varitatt fondhandelns registrering av affärsavslut blivit alltmer fullständig. Mensiffrorna är i hög grad ett uttryck för att omsättningshastigheten påaktiemarknaden ökat. omsattes drygt en tredjedel av börskapitalet.Jämfört innebär detta en mycket stark ökning. Marknadens likviditetsskapandefunktion har alltså förbättrats markant. Detta förhållande har sannolikt haftbetydelse för utländska investerares intresse för svenska aktier. (Affärsväridens iridex,samtliga serier 28.12.79 = 100) l'lr'' |'V'"i 1980 1981 1982 NOV DEG Mätt med Affärsvärldens generalindex steg aktiekurserna1983 (1982:35%). Diagram I visar utvecklingen avgeneralindex och index för de viktigaste delbranscherna. ,då kursuppgången satte in efter en lång stagnationsperiod under senare delen av1970-talet, har kursnivån fram /84 i stort settfyrdubb-lats. Av olika branschindex visar skogsaktierna den starkasteökningen . För verkstadsaktierna, som de båda föregåendeåren stigit med , blev uppgången mindre än för generalindex eller59%. Ökningen för den stora och mycket heterogena gruppen "övriga"företag blev . Av övriga delbranscher utvecklades handelsföretag och fastighetsbolagbetydligt sämre än generalindex med uppgångar på . För tredje året i följd var kursutvecklingen påStockholmsbörsen mycket gynnsam jämfört med utvecklingen i andra länder. Åren1981 och 1982 intog Stockholmsbörsen förstaplatsen men överträffades 1983 avtvå av de nordiska grannländerna. 1983/84:183 13 (-h ) (+35%) Den fundamentala faktor som starkast påverkatkursutvecklingen i var sannolikt devalveringen 1982 och denekonomiska politik som initierades av devalveringen. lönsamhet harförbättrats väsentligt jämfört med . Detta gäller inte minst exportinriktadeföretag. En stigande tilltro till möjligheterna att sänkainflationstakten bör ha verkat dämpande på aktiemarknadens nominellaavkastningskrav och därmed påverkat kurserna i positiv riktning. Även de marknadstekniska faktorerna, som fåttallt större betydelse, har verkat i en för aktiekurserna gynnsam riktning.Statsbudgetunderskottet har haft en likvidiserande effekt på den svenskaekonomin. Nya placerarkalegorier - bl.a. börsföretagen själva - har tillkommit.Skattefondsparandet tillförde aktiemarknaden drygt 2 mdr kronor även under1983. Utlandsintresset för svenska aktier fortsatte att öka, och andrahandsmarknadentillfördes på detta sätt ett väsentligt större belopp än föregående år.Utländska aktieanalytiker har överfört sina - högre -värderingsnormer på vissasvenska företag. Bland faktorer som i princip bör påverka kursutvecklingennegativt kan nämnas vissa åtgärder på skatteområdet: en skärpning avförmögenhetsbeskattningen, förändring av schablonregeln förrealisationsvinstberäkning och den beslutade omsättningsskatten påaktier fr. o. m. I de närmast föregående årsberättelserna för fonden harsambandet mellan aktiekurser och nyemissionsvolymer understrukits. Dettasamband - som är ett uttryck för andrahandsmarknadens betydelse för näringslivetsriskkapitalförsörjning - har i hög grad gällt även 1983 och illustreras idiagram 2. Nyemissions- och nyintroduktionsvolymerna blevexceptionellt höga 1983. Företagen tillfördes via marknaden drygt 11 mdr kronori nytt riskvilligt kapital (jämfört med 2,5-3 mdr kronor de närmastföregående åren). Drygt en tredjedel av beloppet utgjordes av nyemissionerriktade till utlandet av framför allt internationellt inriktade börsbolag.Något mindre än en tredjedel av totalbeloppet kanaliserades till börsbolag i "norma/a"emissioner på den svenska marknaden. Den återstående dryga tredjedelen gicktill nyintroducerade företag (totalt 56 stycken, varav 29 stycken på OTC-listan,totalt 4 mdr kronor, varav 0,4 mdr kronor till OTC-företag).