prop · G703107 · 1983-12-31 00:00:00 — En höjning av forskarutbildningens meritvärde måsleanses vara lill fördel från samhällets synpunkl, då det för mångaarbetsuppgifter inom statlig eller statligt reglerad verksamhet är till fördelom fler befattningshavare har en vetenskaplig bakgrund. Allmänt sett torde enökad andel av medarbetare med forskarutbildning ge förbällrade förutsättningarför metodutveckling och nytänkande i myndighetens verksamhel. Velenskapligexamen bör därför betraktas som en väsentlig merit för vissa befallningar inomden offenlliga sekiorn. UHÄ ställer sig däremoi tveksamt till en särskildförordning om forskarutbildningens meritvärde. Föreskrifterna i 4 och 5 §§ somi och för sig tillstyrks är av den arl alt de lämpligare bör ges formen av ultalandeni en proposition. UHÄ vill här peka på alt fullgjord forskarutbildning normallbör uppställas som behörighetskrav för tjänst som innefattar forskning. torde vara onödiga. Beträffandeforskarutbildningens förtjänstgrundande meritvärde instämmer UHÄ iutredningens förslag att fullgjord forskarutbildning/avlagd doktorsexamenskall få tillgodoräknas som förtjänst med . Givetvis bör del inle vara möjliglatt tillgodoräkna sig utbildningen med innehavd statlig tjänst. UHÄföreslär, all även en med godkända resultat genomgången etapp inomforskarutbildningen lillerkännes ell vissl meritvärde som förtjänst. Somförutsättning härför skall gälla alt elappen har omfattat minst fyra termineroch är fastställd i studieplan. UHÄ föreslår därför atl den som genomgåttovannämnda elappulbildning (licentiatexamen) skall få räkna sig tillgodo som förtjänst. UHÄ vill slutligen slarkl underslrykaangelägenheten av att tillämpningen av reglerna för inplacering i ijänslelidsklassgörs flexiblare. För akademiska tjänster meriterande verksamhel som förvärvalsinom prival eller 1983/84:107 Bilaga 10 42 offentligarbetsmarknad inom eller utom landel bör ges lika vikt vid inplacering i Ijänslelidsklass. Lantbruksstyrelsen:Lanlbruksstyrelsen delar utredningens uppfattning atl erfarenhel av forskningoch forskarutbildning bör anses meriterande vid tillsättning av ijänsler.Enligt lantbruksstyrelsens uppfattning är det angelägel att forskarutbildning iförljänslhänseende bedöms enhetligt vid tillsättning av tjänst hos statligamyndigheter. Utredningens förslag atl får tillgodoräknas som förtjänstoch att delta regleras i anställningsförordningen är väl ägnat att åsladkommaen likarlad bedömning och öka forskningens meritvärde i rimligomfattning. Därutöverbör forskarutbildningen tillmätas ökad vikt i skicklighetsbedömningen i defall då forskningsområdet varit delsamma eller berör del område inom vilket denforskarulbildade söker anslällning oavsett om utbildningen skett inom landeteller utrikes. Har den skett utrikes bör den dock vara av jämförbar kvalitetför alt kunna beaklas. Veterinärsom avlagt doktorsexamen tillgodoräknas redan nu högsl fyra är för avslutad forkarutbildningoch dessutom för gradual-avhandling. Styrelsendelar vidare utredningens uppfattning att högre krav inte bör ställas för enbefattning än vad arbetsuppgifterna kräver. Del förefaller därför överflödigtalt i särskild förordning reglera atl myndighelerna i arbetsanalysen ochsökprofilen skall överväga om vetenskaplig erfarenhel bör tillerkännas särskildmeritvärde eftersom en sådan bedömning får anlas ulgöra en självklar del vidframtagande av dessa handlingar. Sverigeslantbruksuniversitet (SLU): SLU har tidigare (yttrande över SOU 1981:29 och 30)framhållit viklen av atl forskarutbildningen ges ett klarare uttalatmeritvärde. SLU delar utredningens uppfattning alt meritvärdet iforskarutbildningen i första hand skall beaklas inom ramen för en skicklighelsbedömning.SLU finner det särskilt värdefullt all ulredningen föreslår en egen förordningom forskarutbildningens meritvärde med möjlighel all för tjänster sominnefattar forskning eller i övrigl nära anknyier till vetenskaplig verksamheti arbetsanalys och sökprofil få tillskriva atl vetenskaplig erfarenhettillerkännas särskilt meritvärde. SLUdelar även utredningens uppfattning alt tid för fullgjord forskarutbildningskall få tillgodoräknas som förtjänst och motsvara heltidsarbete. Pånågot sätt borde även förmåga att ge forskningsinformation göras meriterande.Möjligen borde del i kommande anvisningar klart framgå atl det är möjligl atlmedta forskningsinformation i arbetsanalys och sökprofil och därmedtillerkännas särskilt meritvärde. Likaså är del angeläget alt försöka finnaformer som ger pedagogisk skicklighet ett reellt meritvärde vid tillsättning avforskartjänsler. Avsnitt 11.7 om inplacering i Ijänslelidsklass bör omedelbartuppmärksammas. Det märkliga är att inle ens slatliga ijänsler i annat nordisklland (t.ex. professorstjänst i ) tillmäts betydelse för inplacering i ijänslelidsklass. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 43 Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA): SVA anser liksom ulredningen attforskningssamverkan högskola-samhälle bör underlättas. SVA ansluter sig lillutredningens uppfattning all forskarutbildningens meritvärde vid Ijänstetillsättningoch befordran bör ökas. Del synes rikligt att meritvärdet i första handinrymmes i skickligheten och att härvid i första hand, av regeringen eller enliglregeringens bemyndigande, uppslällda behörighetskrav beaklas. Myndigheterna böråläggas att redovisa en sådan omprövning i sinanslagsframställning. SVA ansluter sig i princip till detta synsätt menförutsätter alt omprövningen avses gälla endast vid nytillsällning av ijänsler.SVA kan även ansluta sig lill utredningens uppfattning alt forskarutbildningäven skall få tillgodoräknas vid förtjänstberäkningen. Arbetarskyddsstyrelsen:Arbetarskyddsstyrelsen vill betona, i enlighel med utredningens förslag, attdet är angeläget all forskarutbildning får tillgodoräknas som förtjänsteftersom de forskarstuderande i realiteten i hög grad bedriver forskning och atlen förhållandevis liten del ägnas åt rena utbildningsavsnitt. Patent-och registreringsverket: I en konkurtenssituation mellan flera sökande lill entjänst har dock verket alltid betraktat forskarutbildning som en merit. Dennamerit bedöms jämsides med andra meriter från fall till fall och mol bakgrund avde krav, som ställs på en person i den sökta tjänsten. Det är av vikt attframhålla alt forskarutbildningens meritvärde i förtjänsthänseende enligtverkets mening har störst belydelse vid inträdet på arbetsmarknaden för attdärefter minska. Effekten av den föreslagna beslämmelsen får i den fortsatta kartiäreninte bli ett formellt tjänsleårsbe-räknande som undartränger den bedömning avskicklighet vilken bör vara avgörande och vilken ofta - såsom fallet är med enmyndighet som paientverket - i betydande utsträckning måste grundas påerfarenheter vunna under tjänstgöringen hos myndigheten. Den föreslagnaförordningen om forskarutbildningens meritvärde anser verket kan ulgå. Ett avproblemen inom den statliga personaladminislrafionen utgör den stora avförfattningar, avtal m. m. De bestämmelser som ev. behövs bör inflyta ianställningsförordningen. (): I sitt yttrande över belänkandetForskningens meritvärde avstyrkte SAV ett genomförande av förslaget omtillgodoräknande av forskarutbildning i förtjänslhänseende. Verkel ansågnämligen all genomgängen ulbiidning - oavsett nivå - bör prövas i samband medbedömningen av befordringsgrunden skicklighet eller lämplighet och då endaslmed avseende på de arbetsuppgifter som förenas med tjänsten. Verkelhar även nu samma principiella invändning mol förslagel men vill inle motsättasig det om forskarutbildningens belydelse av ulbildningspolitiska skäl ansesböra stärkas. Ibetänkandet sägs atl längdenav forskarutbildningen är ett viktigt skäl Prop.1983/84:107 Bilaga 10 44 tillalt tiden skall få tillgodoräknas på samma sätt som tjänstelid. I anledninghärav vill SAV dock framhålla följande. Behörig alt antas tillforskarutbildning är den som uppfyller dels villkor för allmän behörighet, delsvillkor för särskild behörighet. Dél allmänna behörighetsvillkoret är att påett lillfredsslällande sätt ha gått igenom t. ex. allmän utbildningslinje inomgrundläggande högskoleutbildning om minst 80 poäng. Allmänutbildningslinje inom grundläggande högskoleutbildning kan omfatta lägst 40poäng och högsl 220 poäng. Skillnaden i utbildningstidens längd kan inte ansesvara särskilt stor mellan följande två fall - grundläggandehögskoleutbildning om 80 poäng jämte forskarutbildning (sammanlagl moisvarande240 poäng) och - enbart grundläggandehögskoleutbildning om 220 poäng. De jämförande exemplentalar mol alt man tillmäter forskarutbildningen samma betydelse som tjänstetid.Skulle förslagel genomföras vill SAV erinra om att forskarutbildningen kanfullgöras i en statlig tjänst inrättad för tjänstgöring om av helfidstjänstgöring(doklorandtjänsl, hellidstjänstgöring eller utbildningsbidrag förenat medanställning om som assistent). Om forskarutbildning skall fåräknas i ijänstelidshänseende bör detta ske endast i den mån inle tiden i frågaeljest räknas som anställningstid. Sverigesförenade studentkårer (SFS): Vi vill hälsa utredningens förslag medtillfredsställelse att fullgjord forskarutbildning skall fillgodoräknas i förtjänslhänseende. Utredaren motiverar ställningstagandet med allforskarutbildning omfattar endast en förhållandevis lilen del renautbildningsavsnitt. SFS anser attforskarutbildning skall behandlas som forskningsarbete. Forskarutbildningenskiljer sig föga frän annan forskning som disputerade forskare utför. Dessulom ulförde forskarstuderande i mänga fall andra arbetsuppgifter, för vilka det ävenfinns statligt anställd personal. innebär all de forskarstuderandesarbete i mycket överensstämmer med vad annan statligt anställd personal ulför.Därför bör forskarutbildning likställas med forskningsarbete. SFSföreslår att forskarutbildningens meritvärde räknas ur förtjänsthänseende påett differentierat sätt. Dettadifferentierade räknesätt skulle innebära alt: - för forskarstuderande, som är anslälldaför alt forskarstudera, endast anställningstiden räknas i förtjänslhänseende, - för forskarstuderande, somuppbär utbildningsbidrag förenat med arvodestjänst om tjänstgöring,fyra är för den fullgjorda forskarutbildningen, saml antalet år som anställdassistent omräknat i hellidstjänstgöring räknas i förtjänslhänseende; - förforskarstuderande, som enbart uppbär utbildningsbidrag, för fullgjord forskarutbildning räknas i förtjänsthänseende. Prop.1983/84:107 Bilaga 10 45 Avdenna anledning vill SFS fortfarande förorda alt licentiatexamen skalltillgodoräknas tvä år i förtjänsthänseende. Fredrika-Bremer-Förbundel:Vi instämmer i uppfattningen all en högtstående forsknings- och utvecklingsverksamhelär nödvändig för en förnyelse av svenskt näringsliv och samhälle. Iutredningen påpekas atl det är av vitalt inlresse alt svensk forskning tillförsimpulser och kunskaper utifrån. Vi vill framhålla atl del är nog sä viktigt atlla lill vara alla inhemska resurser. Vi menar alt så inte sker . Sverigehar inle råd att fortsätta alt underutnyttja den kvinnliga halvan avbefolkningen. Professorskåren utgörs av kvinnor, docentkåren av 10%kvinnor, forskarassislentkåren av kvinnor och övriga forskare av 12%kvinnor. av de som avlägger grundexamen är kvinnor, men påforskarutbildningen ulgör kvinnorna . Mol denna bakgrundförefaller det oss märkligt alt jämställdhets- och kvinnoforskning ej finns medbland de forskningsområden som diskuteras och som utredningen säger"kommer att ha en avgörande betydelse för det framtida samhället".Utredningen har här missal den största förnyelsemöjligheten: forskning av ochom kvinnor! 1983/84:107 Bilaga 10 46 1 Inledning ........................................................ 1 2 Föredragandens överväganden .......... ............. 2 2.1 Forskningom den offentliga sekiorn 2 Bakgrund................................................. ... 2 Kommunaldemokraliskakommilténs kartläggning och för slag .................................................... ... 2 förslag ............. ... 5 Remissyttranden......................................... ... 5 Mittställningstagande .............................. ... 6 Bakgrund................................................. ... 9 Bedömningav skicklighet .......................... ... 9 Bedömningav förtjänst ............................... .. 10 Forskarlönerm.m........................................ .. 10 3 Hemslällan........................................................ .. 13 Bilaga10.1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:15) Kom munalforskning i ...................... 14 Bilaga10.2 Sammanställning av remissytiranden över betänkandet (SOU 1983: 15)Kommunalforskning i samt skrivelse från ominrättande av ett särskill forskningsråd för forskning .... 17 Bilaga10.3 SammanfaUning av belänkandet (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar m. m. i vad belänkandet avser forskarutbildningensmeritvärde ... 36 Bilaga10.4 Sammanslällning av remissyttranden över betänkandet (Ds C 1983: 11) Meritvärderingen vid slalliga tjänslelill sällningar m. m. i vad betänkandet avser forskarutbild ningens meritvärde ............................. 38