prop · G70310 · 1983-12-31 00:00:00 — Såvitt förbundel kan bedöma finns där större delen av denbefintliga expertisen på odlingsfrågor samlad. Att bygga upp en ny organisalionsom skall syssla med dessa frågor kan inte vara rationellt och absolut inteekonomiskt försvarbart. ser i vattenbruksrådel en riskför ökad administration och byråkralisering. Föreningen menar all behov finnsav en styrande grupp under vattenbrukets uppbyggnadsskede. Föreningen ansersamtidigt att detta kan åstadkommas i en enklare form och till en lägrekostnad, l.ex. i form av en referensgrupp där vattenbrukets intressenter ingår.Fiskeristyrelsen bör vara central förvaltningsmyndighet för vattenbruksverksamheten.Föreningen föreslår således att vattenbruksrådel bantas till en referensgrupp. anser attutvecklingen av det framtida vattenbruket bör ske inom den befintligafiskeriadministralionen. Ett speciellt organ för vattenbruket måsle dockinrättas och förbundet förutsätter alt ges erforderliga resurserför att utveckling, rådgivning och information ska kunna ske både centralt ochregionall. Prop.1983/84:10 112 Kooperativa JÖrbundet känner sig inte övertygat om behovetav att inrätta ett vattenbruksråd eftersom bör ha ansvaret förvattenbrukets utveckling. Styrgruppen föreslår en uppbyggnad av en för vattenbrukoch yrkesfiske gemensam organisalion för marknadsföring, försäljning ochdistribution av fisk och fiskprodukler. De remissinsianser som kommenteral förslaget har bemöttförslaget med viss tveksamhet. Majoriteten av instanserna är positiva lillsamordning men tveksamma lill den föreslagna modellen. Några instanser anföratt frågan bör utredas ytterligare. Statskontoret stöder i princip förslagel om all enmarknadsföringsorganisation skapas. Den föreslagna marknadsorganisationensaknar dock funklion för alt säkra råvaruleveranser från del tradilionellafiskel. Den saknar också beredningsfunktionen. För att marknadsorganisationenskall fungera krävs troligen att organisationen handhar hela kedjan frånförsla-handsmoltagning till leveranser till . ICA, KF etc. eller direkltill butikerna (i likhet med l.ex. och Arla vad gäller kött- ochrespektive mjölkprodukter). Statskontoret anser att möjligheterna attmarknadsorganisationen handhar hela kedjan bör prövas. principiella inställning är allnäringarna själva bör beslula om bildandet av ett sådanl förelag och likasåsjälva bör svara för den nödvändiga finansieringen. ställer sig tveksam till all i ett förstaskede tillskapa en rikstäckande organisation för ovannämnda uppgifter. Omavsikien är all tillskapa en för yrkesfisket och vattenbruket gemensamsäljorganisalion med uppgift att bl.a. uppträda som leverantör ti|| de storadagligvaru-blocken, borde detta ske på regionsplanet i likhet med denorganisation dagligvamblocken har. Om sådana regionala säljbotag kommer tillstånd, samägda av företaget inom regionens fiskeri- och vattenbruksnäring, kandessa senare bygga upp centrala stabsfunktioner. För vattenbrukels del måslegivelvis först tillkomma en intresseorganisation i likhet med yrkesfiskelsfackliga och ekonomiska organisationer inom resp. regioner. En samverkan medyrkesfiskets producentkooperativa förelag bör etableras. instämmer i utredningens bedömningvad gäller behovet av en bättre samordning och effektivisering i fråga om marknadsföring,försäljning och distribution av fisk och fiskprodukter. Nämnden anser alt enbältre samordning av utbudet av fisk är ell mycket viktigt led i 1983/84:10 113 strävandenaatt öka fiskförsäljningen, i synnerhet försäljningen av färsk fisk på densvenska maknaden. Så vitt nämnden känner till anser köparsi-dan att det vore enslor fördel om man hade en enda motpart alt vända sig lill, i stället för attsom nu kanske behöva sätta sig i förbindelse med ell stort antalfiskförsäljningsförelag för all få sill leveransbehov täckt. En sådanutveckling borde underlätta för konsumenterna att få bältre tillgång lill färskfisk. Nämnden ställer sig emellertid tveksam lill möjligheterna att förverkligaden lösning som utredningen förordat. Erfarenheterna av liknandeåtgärder inom fiskförsäljningen visar vilka svårigheter som är förknippade medett sådant genomförande även om åtgärderna begränsas lill det nuvarandeyrkesfisket. Skulle arbetet med alt söka uppnå en gemensamförsäljningsorganisation begränsas lill enbart vattenbruket, torde likväl dettainte bli hell problemfritt med hänsyn bl. a. till den geografiska splittringenav odlingsverksamheten. Enligl nämndens mening kan en slark och livsdugligförsäljningsorganisation inom fisket inte skapas med mindre än alt enhelhjärtad satsning kommer till stånd från näringens egen sida och inte minstfiskarnas egen ekonomiska föreningsrörelse. Det är därför nämndens uppfattningatt initiativet till ett dylikt arrangemang liksom även huvudansvaret förgenomförandet av detsamma bör ankomma på näringen själv. Nämndenär således tveksam lill inrättandet och den konkreta utformningen av"". Statensveterinärmedicinska anstalt anför att hittillsvarande erfarenheter avmalfiskodlingen i har visat alt det funnits problem medavsättningen av produkterna, medan del vid andra tillfällen har varit svårt attfå fram fisk i tillräcklig mängd för att möta efterfrågan, bl.a. påexportmarknaderna. Fortsatta studier av vattenbrukels ekonomiska förutsättningarliksom olika tänkbara möjligheter alt organisera marknadsföring, försäljningoch distribution av produkterna är angelägna. Även om viss stimulans tillekonomisk samverkan mellan producenterna har givils bl.a. av olika utvecklingsfonderär det motiverat med centrala statliga insatser för att initiera en ökadproducentsamverkan på del ekonomiska planet. Länsstyrelseni län instämmer i behovet av en betydligt bättre samordning ocheffektivisering av marknadsföring, försäljning och distribution. Länsstyrelseni vill särskilt prioritera bl.a. uppbyggnad av en för vattenbmkoch yrkesfiske gemensam organisation för marknadsföring, försäljning ochdistribution av fisk och fiskprodukter. Del skissade förslaget "SvenskaFiskbolaget" bör kunna utgöra en lämplig utgångspunkt för fortsattaomedelbara diskussioner. Länsstyrelseni anser att de förslag som lämnats när det gäller marknadsföringoch ekonomi för framför allt fiskodlingsprodukter är väl grundade. 8 1983/84. Prop.1983/84:10 114 i instämmer hell medutredningens förslag om en samlad central marknadsfunklion för hela detsvenska fisket och vattenbruket. i anser i likhet medfiskenämnden i länet alt marknadsföringen behöver förbättras ocheffektiviseras. Förslaget om marknadsorganisalion tillstyrks. En sådanorganisation måste dock ges erforderliga resurser för att bli slagkraftig. i ser positivt påstyrgruppens förslag lill ulbyggnad av en för vattenbruk och yrkesfiskegemensam organisalion för marknadsföring, försäljning och distribution av fiskoch fiskprodukler. i anför all även om förslagetom "" är intressant torde del varaorealistiskt. anser att del statliga tillskottet som föreslås(34 milj. kronor av ) med större effekt kundeanvändas för marknadsföring inom l.ex. Den service i övrigi somnaturligtvis är motiverad kan lämnas genom befintliga företag i branschen ochadministrativa myndigheter. i delar utredningensuppfattning all avsaknaden av en gemensam organisalion för marknadsföring,försäljning och distribution av fisk och fiskprodukter innebär storasvårigheler för utveckling av vattenbmk. För del gäller dessasvårigheter främst för inlandsfiskel men även kustfisket skulle kunna fåväsentligt förbättrade avsättningsmöjligheter. Utbyggnaden av en sådanorganisation bör ges hög prioritet. Utvecklingsfonden i vill när detgäller marknadsföring understryka del angelägna i att man blir mer kund- ochmark-nadsorienterad och anpassar produkterna till kunderas önskemål. Distributionenmåste samordnas bättre. "Svenska Fiskbolagel" föreslås bli bildat ochpåta sig rollen som en samlad central marknadsfunktion för hela del svenskafiskel såväl yrkesfisket som vattenbruket. Närheten till export- ochimportmarknaderna gör det motiverat med en lokalisering till . är tveksam lill bildandel av ettslort rikstäckande bolag, då intressenterna i de flesta fall kommer att varautpräglade småföretagare med begränsade möjligheter all verkligen dra nytta avett stort bolags centraliserade service. En regional samordning i mindre skalabör enligt styrelsen vara verkningsfullare. Landstingsjörbundet anser det viktigt med eneffeklivisering av de olika leden marknadsföring, försäljning och distributionför alt framför allt små och medelstora företag bättre skall komma ul påmarknaden. grossisljörbund anför all tanken på en samordninginte är nägon ny företeelse i dessa sammanhang. Vissa uttalanden av styrgruppenpekar mot monopol och inskränkningar i den fria konkurrensen. Såväl frånkvalitets- som prissynpunkl är enligl förbundels mening fri konkurrens en 1983/84:10 115 förutsättningför all kvalitativ vamdislribulion. Erforderlig kompelens för all driva en sundaffärsmässig verksamhet finns redan hos såväl fiskförsälj-ningsföreningar somprivata förstahandsmottagare. Enligt förbundets mening bör man därför i förstahand stödja dessa företag i ansträngningarna att utveckla verksamheten. Förbundetfömtsätier att styrgruppens förslag på området vattenbrukets ekonomi ochmarknadsfrågor måsle diskuteras och bearbetas mer i detalj längre fram. anför som sin mening att industrins roll underskattas irapporten som länkbar avnämare av betydande kvantiteier råvaror frånvallenbruket för vidare förädling. Det är angeläget all möjligheterna tillproduktutveckling på detta område tas lill vara, med syfle alt öka omsättningenav förädlade produkler såväl inom landet som på exportmarknaderna. Förbundetsstarkaste kritik av rapporten gäller orgnisations-formen "SvenskaFiskbolagel" och den funktion detta bolag föreslås få. Förbundelsammanfattar kritiken enligl följande: - Prissättningen måste vara friför att incitament skall finnas till att söka nå de effektivasteproduktionsmetoderna. Monopoliserade priser eliminerar priskonkurrensen medåtföljande negativa effekier på marknadsmekanismen. - En organisation av typen"" kommer att innebära en tungroddhet, som ennäring i utveckling inte kan klara av. Svensk fiskodling måste få känna sigfram lill den struktur som passar svenska förhållanden bäst. Det erfordras storflexibilitet i uppbyggnadsskedet. - En pålvungen sammanslagning avvattenbruket med yrkesfisket vore mycket olycklig. Yrkesfiskels problem medjämn kvalitet, garanterade leveranser och överskottsfisk kommer inte alt finnasinom den framlida fiskodlarnäringen. Det finns således inte någon gemensamgrund för dessa båda lyper av fiskproduktion. och avstyrker förslaget om ellsärskilt fiskbolag men förelår all en särskild organisationsutredning omvattenbmksprodukternas distributions- och marknadsföring enligt kooperativmodell omgående genomförs. Förbunden anser att styrgmppen för vattenbruk bordeännu grundligare utreu marknadsfrågorna. Förbundet understryker starkt behovelav samordning beträffande vattenbmksprodukternas marknadsföring, försäljningoch distribution men ställer sig dock tveksamma till det av styrgruppenföreslagna "Svenska Fiskbolagel". Förbunden avstyrker styrgruppensförslag i della hänseende och föreslår att en särskild organisationsutredningför vattenbruket genomförs. I detla organisationsarbete bör de principer varagiltiga som med slor framgång ulvecklals för annanlivsmedelsproduktion. Detta innebär en på samverkan mellan producenternauppbyggd kooperation, vilken även har nära samarbete med statliga myndigheter.I samarbetet ingår hänsynstagande till konsumenternas Prop.1983/84:10 116 Den föreslagna organisationsutredningen bördärför enligt förbundets uppfatlning ulföras i samarbete mellan fiskets ochjordbrukets producentkooperalion, konsumentkooperationen, fiskarnas ochfiskodlarnas saml valtenägarnas organisationer. Förbundel finner därför attell statligt anslag till en organisationsutredning enligl vad som härskisserats skulle vara väl motiverat. Förbunden understryker också all det ärbrådskande med della organisationsarbete. anser att även omförslagel om "" är intressant lorde del i nulägetpå grund av många samverkande orsaker vara orealistiskt. Det statliga tillskottsom föreslås torde med större effekt kunna användas för marknadsföring genomSvensk Fisk. anför alt försäljningen ochdistributionen av fisk och fiskprodukler är myckel spridd och all den drasmed ell "bytänkande" bland försäljningsföreningarna som förlamar envikiig samordning och effektivisering av försäljning och transport. Försök hargjorts för att rätta lill denna situation - skapandet av Swefisk -, men detringa intresset och den inbördes konkurrensen mellan föreningarna saml andrafaktorer medverkade till att första omgången i samordningsförsöken misslyckades.Detta har gjort alt tanken på ett nytt bolag med ännu större uppgifter ochbefogenheter inte ter sig speciellt hoppfylld. Del bästa under nuvarandeomständigheter är att låta insikten om den rådande situationen mogna blandberörda föreningar samt aktivt verka för alt "Swefisk-tan-ken" prövaspå nytt. I ett eventuellt nytt Swefisk bör även vattenbruket bli involverat. anser det nödvändigt attresurser satsas på en rikstäckande marknadsorganisation för odladeprodukter, så att man undviker att hamna i den negativa försäljningsstruklur,som yrkesfiskels många fiskförsäljningsföreningar representerar. Föreningendelar dock inte utredningens uppfattning om en för vattenbruket och yrkesfisketgemensam försäljningsorganisafion. Tiden är inte mogen för ett sådanlsamarbete. Istället bör ansträngningar och resurser läggas på den förut nämndarikstäckande marknadsorganisalionen för odlade produkler och påhandelspolitiska ingripanden i syfle att underlätta exporten. 1 detla sammanhang är det också väsentligt alt poängleravikten av att de resurser som avsätts för en rikstäckande marknadsorganisationockså kanaliseras genom . Föreningen är denenda förekommande intresseorganisationen för fiskodlare i , men denarbetar med mycket små resurser. anser all en vikiigdel för att en satsning på vattenbruket skall kunna lyckas är altorganisationen för vidareförädling, försäljning och inte minst marknadsföringförbättras och utvecklas. Organisationen bör byggas enligt kooperativ modellmed en regional prägel för att i ett senare skede samordnas och blirikstäckande. Prop.1983/84:10 117 anser det särskilt viktigt attfrågan om sättet all distribuera och sälja vattenbrukets produkler blir föremålför särskild utredning. Detta förutsätter all detaljhandeln bereds möjligheleralt medverka i utredningen eller får tillfälle all på annat sätl framföra sinasynpunkter. Vattenbruk skulle i många fall förmodligen kunna bedrivas ikooperativ form. Detta knyter bl.a. an till tankar om sysselsättning för ungdomi krisdrabbade kommuner i former som beskrivs av den statligakooperationsulredningen. 4 Tillståndsprövning, vattenplanering och vattenbrukslån Styrgmppen föreslås alt tillståndsprövningen för attanlägga en odling förenklas i riktning mol ett prövningssyslem. En översiktligplanering av vattenområdenas användning bör genomföras i kommuner där intressetför vattenbmk är slort. Vallenbrukslån och statliga kreditgarantier bör inrättas. Styrgmppens förslag bemöts positivt av remissinstanserna. delar styrgruppens mening i fråga omtillståndsprövningen och prövningsförfarandels nuvarande utformning och attanvisningar för dess tillämpning i sin helhel bör bli föremål för utvärdering.Vid en sådan utvärdering bör även beaktas frågorna om ulmärkning avvatten-bmksanläggningar och om anmälan till om plats för sådananläggning. Verket delar även styrgmppens uppfattning att bör blihuvudansvarig för prövningen. Vid denna prövning bör samråd ske medsjöfartsverket. Mot styrgruppens förslag att kammarkollegiets nuvarandebefogenhet att lämna medgivande såvitt avser allmänt vatten delegeras tilllänsstyrelserna har intet att erinra. Verket anser att planeringav vattenområden kan vara ändamålsenlig. Kommer sådan inventering till ståndbör sjöfarstverkel beredas tillfälle att framföra sina synpunkter påifrågasatta områdens lämplighet med hänsyn till sjöfarten. Statskontoret biträder förslaget om alt en förenkladtillståndsprövning för vattenbmk bör utredas. Statskontoret bilräder också förslagetom planering av vattenområden som innebär att kommunerna i samarbete medlänsstyrelserna skall inventera vattenområden lämpade för vattenbmk.Kammarkollegiets prövning av vattenbmk på allmänt vatten bör såsom föreslåsockså delegeras till länsstyrelserna. anför i fråga om inrättande avvattenbrukslån alt det ges stöd till fiskodling dels i form avglesbygdsstöd via länsstyrelserna, dels i form av fiskeristyrelsensfiskerilån. Det senare fömtsätter att fiskodlingen bedrivs i kombination medyrkesfiske. Prop.1983/84:10 118 fika stödet till yrkesfisket ges nästan uteslutande genomfiskeristyrelsen. Slödel till yrkesfiske resp. fiskodling går således via tvåolika kanaler och efter olika regler vad gäller t. ex. krav på förelagenslönsamhet. Mot denna bakgmnd vill RRV anföra två synpunkter. För del första allomfattningen av ett särskilt stöd till vattenbruket bör ses i relationtill/vägas mot motsvarande stöd till del yrkesmässiga fisket. För det andraalt stödet lill fiskodling i ökad utsträckning bör anpassas till de regler somgäller för det motsvarande stödet lill yrkesfisket. Eventuellt bör övervägas enöverföring till fiskerislyrelsen/fiskenämndema. Del avgörande skälet är allförelagen inom de båda näringarna då skulle bedömas likartal vad gällerlönsamhetskrav, marknad, kalkylering etc. anför i fråga om inrättande av v a 11 e nb r u k s 1 å n att det är logiskt att ett eventuellt stöd tillvallenbmksföretag bygger på samma grundprinciper som slödel till yrkesfisket.Stödet bör även handhas av en central instans med möjligheter att överblickahela den svenska marknaden. De enskilda ärendena bör i första insats beredas avlänens fiske- och lantbruksnämnder som yttrar sig till den beslutande myndighetenpå samma sätt som beträffande stödet lill yrkesfisket. Styrelsen finner att del statliga finansieringsstödet börbegränsas till lågräntelån, statliga lånegarantier och statsbidrag.Glesbygdsstöd bör reserveras för nuvarande ändamål och alltså inte kompletteraövriga stödformer lill rationella vallenbmksföretag. Styrelsen finner alt ettstatligt stöd för finansiering av rationella anläggningar, under förutsättningatt särskilda medel anslås härför, kan inordnas under del allmäntrationalise-ringsstödel till yrkesfisket och därmed handhas av fiskeristyrelsenoch dess särskilda sakkunniga i sådana frågor. Rent organisatoriskt kan fiskeristyrelsenmed en mindre resursförstärkning handha sådana stödärenden. 1 samtliga fallsamverkar styrelsen härvid med statens jordbmksnämnd och yrkesfisketsorganisationer. En ytterligare samverkanspartner i form av envatlenbmksorganisalion bör tillkomma. Beträffande stödformerna bör vidinvesteringar i nya anläggningar för odling och beredning en kombination avstatsbidrag och lågräntelån kunna ifrågakomma. Vid produktutveckling ochinvesteringar i distributions- och marknadsföringsåtgärder bör i ettutvecklingsskede även lågräntelån kunna medges. tillstyrker förslagen i fråga omtillståndsprövningen och planering av vattenområden men vill särskilt påpekaall hänsyn måsle las till motstående intressen inom fiskel vid en eventuellförändring av prövningsförfarandet. En odlingsanläggning kan innebärasvårigheter för fiskets bedrivande och även medföra negativa effekter på devilda fiskbestånden. anför i fråga om vallenbrukslån attden har förståelse för all det kan finnas behov av ett statligtinvesteringsstöd för fiskodling även till andra kategorier än yrkesfiskare.Nämnden har därför ingenting all erinra mot att sådana lånemöjlighetertillskapas. 1983/84:10 119 vatienbruksläninföras kan nämnden emellertid inte tillstyrka att handläggningen av sådanalåneärenden skall ske på länsstyrelserna. Ett sådanl förfarande skulle enligl nämndensmening kunna medföra ett alltför slort hänsynslagande till de sysselsättnings-och regionalpoliiiska aspektema på bekostnad av såväl marknadsmässiga sombiologiska/tekniska hänsyn. En konsekvent tillämpning av lånebeslämmelsernafrämjas bäst om besluten i fråga om vattenbrukslånen fattas på central nivå,förslagsvis av . Nämnden förutsätter även att en samordningkommer till stånd med det stöd i form av fiskerilån för fiskodling som redan inuläget kan utgå lill yrkesfiskare. Fömtsättningen för ett statligt engagemangöverhuvudlaget i uppbyggnaden av en svensk fiskodlingsnäring bör för övrigivara att en sådan näring kan bedömas bli lönsam utan statligt stöd. Föralt kunna göra en sådan bedömning erfordras dock enligl nämnden dels engrundligare undersökning av marknadsförhållandena än den som redovisats irapporten, dels eti bättre underlag i form av lönsamhetskalkyler för företag avolika slorlek och med olika verksamhetsinriktning. anser att tillståndsprövning av vattenbmk även i fortsäitningenskall följa de intentioner för svenski miljöskyddsarbete som fastlagts imiljöskyddslagen (ML). Vid pågår på uppdrag av regeringen enutredning om såväl det framtida behovet som nuvarande mliner i fråga omprövningen enligt ML av musselodlingar. Beträffande behovet av förprövning avfiskodling pågår diskussioner om möjligheten att undanta vissa former avfiskodling från prövning samt att sälla en nedre gräns för prövningspliktigaanläggningar. Verket avser att lämna förslag rörande detframlida behovel av prövning av såväl fisk- som musselodling. Naturvårdsverketdelar utredningens uppfattning att det vore önskvärt med ett prövningssyslemsom omfattar prövning enligt såväl fiskeriförordningen som miljöskyddslagen ochtilllämpliga delar av naturvårdslagen och sjötrafikförordningen. Länsstyrelsenbör vara den myndighet som samordnar prövningen. Verket delar styrgmppensuppfattning att det är olämpligt om vattenbmk skulle bli prövningspliktigtenligt både vattenlagen och miljöskyddslagen. Verket har i skilda sammanhangarbetat för alt vattenbmk endast skall vara prövningspliktigt enligt en avdessa lagar. Verket har då förordal miljöskyddslagen. Enligt verketsuppfattning bör kammarkollegiet även lämna medgivande tillvattenbruk på allmänt vatten. Det är av värde att en central myndighet kanhävda de allmänna intressena. instämmer i utredningenssynpunkter beträffande syftet med och behovet av fysisk planering avvattenområden. Verket finner det angeläget at system för vattenplaneringutvecklas och att planläggning kommer till stånd där efterfrågan finns ellerkan fömtses finnas. En interkommunal samordning av planering bör ske. T. ex.bör vattensystem behandlas i ett sammanhang oberoende av kommungränser. 1983/84:10 120 hälsar med tillfredsställelseförslaget om ett förenklat prövningssystem. Möjligen kan man förenklaföreslagen procedur ytleriigare genom att man fastställer en sistaanmälningsdag, då ansökningarna inför kommande odlingssäsong skall ha inkommittill . Ärendena behandlas sedan efter vederbörlig remissomgång vidett och samma beslutssammanlräde, dit de olika intressenterna kallas. 1 fråga om planering av vattenområden fillslyrkerstyrelsen förslaget om att aktuella kommuner i samråd med länsslyrelseninventerar vallenområden lämpade för vattenbmk. En sådan inventering utförd pårätt sätl skapar fömtsättningar för att man i den fortsatta planeringen föranvändningen av olika vallenområden kan undvika att motstående intressenkommer i direkl konflikt med varandra. anför i fråga om vattenbrukslånall den inte har någol alt erinra mol att åtgärderna för all främja ett ökatvattenbmk förstärks, men vill i detta sammanhang också peka på angelägenhetenav att regionalpolitiskt motiverade stödformer även i fortsättningen får ensådan selekliv inriktning att den avsedda effekten kan uppnås. upplyser i fråga om planering avvattenområde n att en försöksverksamhet med fysisk planering av havsområdenhar, i enlighet med intentionerna i proposifion 1980/81:183 om den Fortsattafysiska riksplaneringen, påböijals i de kust- och havsområden där planeringsproblemenfrån rikssynpunkt har bedömts som störst.