prop · G70386 · 1983-12-31 00:00:00 — omtjänstekonstruktion for studie- och yrkesorientering i skolväsendet m. m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föresläs alt statligt reglerade Qänster för syofunktionärer igrundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning inrättas den 1 Juli1984. Huvuduppgiften i Qänslen skall vara studie- och yrkesorientering. I syoQänstskall också kunna ingå undervisning samt bl.a. arbete i SSA-råd, kommunalungdomsuppföljning och intagningsnämnd. Vidareföreslås en ny syolinje om 120 poäng med en utbildning som är anpassad till syofunktionärernasförändrade arbetsinnehåll. 1 1983/84. 1983/84:86 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , R. , , , ,. Proposition om tjänstekonstruktion för studie- ochyrkesorientering i skolväsendet m. m. finns som en försöksverksamhet syokonsulenteromhar kommunalt reglerade Qänster. Skolans studie- och yrkesorientering (.§yo)handhas nu förutom av syokonsulenter också av yrkesvalslärare. Yrkes-valslärarQänsternaär statligt reglerade lärarQänster med en viss nedsättning i undervisningsskyldighelenför syouppgiflen. Sådana Qänster har inte fått nyinrätlas eller återbesättas iavvaktan på resultaten av försöksverksamheten med syokonsulenter. I propositionen (1981/82: 15) om studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m.m. föreslogs att den år 1971beslutade försöksverksamheten med kommunalt anställda syokonsulenter skulleupphöra. I stället skulle införas statligt reglerade Qänster vari undervisningi skolämnen ingick. godkände förslagen (UbU 6, rskr 115). 1 propositionen (1982/83:69) om Qänslekonstmktionen förstudie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan anförde Jag attJag inte ansåg del försvarbart att i rådande ekonomiska läge ge syoutbildningenden längd som universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslagit när det gällerkombination av syo och andra ämnen än samhällskunskap. UHÄ hade nämligenförordat att syo även skulle kunna kombineras med något av ämnena matematik,engelska, historia, religionskunskap och kemi. I så fall måsle emellertid,enligt UHÄ, utbildningen omfatta 150 poäng. Den av den tidigare regeringenangivna förutsättningen att utbildningen skulle anordnas inom ramen för 120poäng kunde således, enligt UHÄ:s uppfattning, inle uppfyllas. Mot bl.a. denna bakgrund förordade jag i den nämndapropositionen atl Prop.1983/84:86 3 den beslutade ordningen med nya Qänster för syo eller syoi kombination med undervisning inte skulle träda i kraft . Denbefintliga organisationen av Qänster (syokonsulent- och yrkesvalslärarQänster)skulle bibehållas i avvaktan på fortsatta överväganden av frågan. Riksdagenbiföll delta förslag (UbU 16, rskr 171). Enligt vad utbildningsutskottet anförde i sammanhangetborde en fortsatt beredning av frågan ske skyndsamt så alt ett beslut omomfattningen av syoutbildningen och organisationen i fråga om Qänster för syooch uppföljande syo kunde träda i kraft . Utskotiet uttalade attett huvudsyfte med en ny Qänstekonstruktion allQämt skulle vara alt motverkaden ofrivilliga ddtidsQänstgöring som mänga syokonsulenter tvingas till. Eltsätt atl göra detta vore all kombinera syo med undervisning. Enligt utskottetborde konsekvenserna av en ny Qänstekonstruktion för grundutbildning ochfortbildning av syokonsulenter belysas liksom för-och nackdelar med kommunalresp. Med utgångspunkt i dessa uttalanden har en promemoria1983-09-26,. Tjänstekonstruktion för studie- och yrkesorientering ochuppföljande syo samt utbildning av syofunktionärer, upprättats inomutbildningsdepartementet. Någon sedvanlig remissbehandling har av tidsskälinte varit möjlig. Följande organisationer och myndigheier har emellertidskriftligt eller vid överläggningar med företrädare förutbildningsdepartementet lämnat synpunkter pä promemorian: skolöverstyrlesen(SÖ), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),. , (),(), Centralorganisationen /SR, (), Svenska kommunalQänstemannaför-bundet (),(), Svenska facklärarförbundei (SFL), () samt . De som framfört synpunkter har i slorl anslutit sig lillvad som föreslogs i promemorian. 1 frågan om stailig eller Qånstereglering.som lämnades öppen i promemorian, föreligger dock motstridiga uppfattningar. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Målen för skolans syoprogram Vid behandling av syofrågor har stor enighetrått beiräffande målen för skolans syo. Syon skall bidra till atl ge elevensjälvkännedom för atl underlätta för honom eller henne att välja fritt.Eleverna skall få en sådan information att de får en realistisk inställninglill del framtida utträdet i arbetslivet. 1 syoproposilion (prop. 1971:34) ställdes krav påsyon all ocksä medverka lill samhällsförändring. Syon skulle motverkabegränsningen i Prop.1983/84:86 4 yrkesvalet och öka elevernas medvetenhet om vilka faktorersom begränsar individens valmöjligheter. Syon betraktades som en del av samhälls-orienleringenoch borde därför ses i samband med andra samhällsfrågor. finns detanledning atl i sammanhangel särskilt beakta följande. Arbetslösheten är ett svårt problem i praktiskt tagel helaindustriväriden och utifrån principen att alla har rätt till arbete måsleeleverna tränas att se kritiskt på samhällets oförmåga att skaffa arbete tillalla och fä insikt i hur man på facklig och politisk väg kan påverka samhället.Skolan kan också stimulera eleverna att analysera vilka ungdomar och gruppersom i första hand drabbas av arbetslöshet och vad som kan tänkas orsaka dessaförhållanden. Eleverna måsle enligl min mening få möjligheter attsystematiskt förvärva och bearbeta kunskaper om arbetsliv och utbildning ochsambanden dem emellan. Därför bör eleverna exempelvis mera sammanhängande fåstudera och söka förklaringar till varför innehållet i olika arbeten/yrkentenderar atl antingen utarmas eller utvidgas. De måste ocksä fä insikt om ivilka sammanhang i arbetslivet olika kunskaper kan komma till användning. 1 mer än Qugo år, fr. o. m. läroplan förgrundskolan (Lgr 62), har i läroplanen betonats alt syofrågorna är enangelägenhet för alla som verkar i skolan. Ändå tyder de flesta utvärderingarpå alt syofunktionären är den ende i skolan som känner till målen i dettaavseende och som aktivt arbetar med dessa frågor. En förutsättning för en förbättrad behandling av syofrågornaär enligl min mening att lärarna får bättre kunskaper om arbetslivet och dessrelation lill skolan och om ulbildning i allmänhet. En annan är att syofunktio-närernapä ett bättre sätt än medverkar i undervisningen. Syofunk-tionärenskunskaper och ert'arenheter kan effektivast komma till användning om de UtnytQasredan i undervisningsplaneringen, både den övergripande för skolan och den ämnesanknulna.Om så sker skapas enligl min mening förutsättningar för att utnyttja de meraspecifika yrkeskunskaperna hos syofunktionären där de bäst kan komma lillanvändning. syoproposilion betonade dåvarandeutbildningsministern alt syoverksamhelen i första hand bör riktas motresurssvaga grupper, t. ex. elever med fysiska, psykiska eller socialahandikapp, invandrarelever eller elever som inte antagits till utbildningefter avslutad skolgång. Uppsökande verksamhet och särskilda stödinsatser år enliglmin uppfattning nödvändiga i vägledningen av dessa elever. Den personligavägledningen är i dessa sammanhang det viktigaste instrumentet. Enligt vissa utvärderingar utnyttjar de resursstarkaeleverna syofunk-lionärerna i högre grad ån de resurssvaga. Jag vill mol dennabakgrund, i likhei med vad dåvarande slalsrådei Tilländer anförde i prop.1981/82:15, undersiryka viklen av en priorilering av de resurssvaga eleverna. Dellaframhålls även av AMS som i sill yttrande över depariemenispromemorian Prop.1983/84:86 5 menar att del är "angeläget att åtgärder förresurssvaga grupper prioriteras", men framhåller att "yrkesobeslämdaresursstarka elever, som behöver stöd i sitt yrkesval, också bör beredas lillfälletill personlig vägledning av syofunktionären". AMS delar ocksåuppfattningen att lärarna skall engagera sig i elevernas yrkesval, men anseralt elever som bara får tillfälle till samtal med sina lärare kan blimissgynnade. Syo har dock också enligt läroplan eninformerande och klarläggande roll. Syo bör motverka atl yrkesvalet begränsas l.ex.av social bakgrund, kön eller elevens bristande motivation att analysera sinsituation. Skolan skall i sin övriga verksamhet liksom iarbetslivsorienteringen söka påverka sådant studie- och yrkesval som beror påtraditionellt könsrolls- och slatuslänkande eller social och kullurdlbakgrund. Enligtlåroplanen för (Lgr 80) skall undervisningen i alla ämnen på ettnaturligt sått ta upp syofrågor, så att frågor kring elevernas framlidasysselsättning kan anknytas lill undervisningsinnehållet och elevens enskildaproblem därigenom kan tas upp med lärare och kamrater. kan i sin turresultera i ökad motivation för studierna. Elevernas frågor rörande utbildningeller arbele ställer ibland krav på sådan aktualitet, exakthet och relevans iinformationen att svaren inle alltid kan ges av läraren. Vid sådana tillfällenbör syofunktionären kunna utnyttjas som resurs antingen genom alt direkt deltai undervisningen tillsammans med lärare eller genom att lärare eller elever sökerupp syofunktionären för att få hjälp med uppkomna problem. Då avgörs det också naturiigtvem som kan ge eleven den nödvändiga personliga vägledningen. De mål och riktlinjer för syo somjag här behandlat har ihuvudsak gällt . De principiella resonemangen får anses gälla syofunktionärerockså i andra skolformer, främst gymnasieskola, vuxenutbildning ochgrundutbildning för vuxna. När det gäller utvecklingen efter den obligatoriska skolanbör enligt min mening några faktorer särskilt beaktas i syosammanhang. Den nya planeringsordningen för gymnasieskolan gäller fr.o. m. /83 och innebär en decentralisering av planeringsansvar till länsskol-nämnderoch kommuner samt även gymnasieskolenheter. Planeringsunderlaget utgörs avdels elevernas intresse för olika utbildningar, dels kommunens möjligheter attanordna utbildning. Förberedelsarbetet förutsätter nära kontakt med fackligaorganisationer och företrädare för näringslivet. Regeringenhar initierat försöksverksamhet med högre specialkurser somsyftar till att täcka behovet av kortare specialutbildningar av olika slag.Mänga gymnasieelever med högskoleförberedande utbildning får inte platsi högskolan. För dem kan korta yrkesinriktade utbildningar av det nämnda slagetleda till en plats på arbetsmarknaden. Kommunerna har stor lokal frihet när detgäller dessa kurser. De bör dock utvecklas i nära samverkan med fackligaorganisationer och företrädare för näringslivet. Planeringsråden för samverkanmellan skola och arbetsliv (SSA-råd) har i dessa sammanhang en viktig uppgift. Prop.1983/84:86 6 Korttidsutbildade, resurssvaga och socialt utstöttapersoner har särskilt svårt när tillgången på arbetstillfällen är begränsad.Vuxenutbildning, bl. a. inom komvux och gmndvux, är av grundläggande betydelseför dessa människor. Särskilda initiativ beträffande information ochrekrytering måste i regel tas, oftast i form av uppsökande verksamhet. Särskiltföre och i början av utbildningen är personliga vägledningsinsatser nödvändigaför att förhindra studieavbrott och misslyckanden. har en rad åtgärder vidtagits för atlmildra de negativa effekterna av ungdomsarbetslösheten. Det kommunala uppföljningsansvarettar sig uttryck i individuella program som omprövas var tionde vecka.Programmen kan, förutom anställning på ungdomsplats, innehållastudieorientering, personlig vägledning, utbildningsinslag och arbetslivsorientering.Syftet är atl hjälpa vissa elever, oftast de resurssvaga, atl finna enmeningsfull sysselsättning i form av utbildning eller arbete efter . Här berörda liksom andra utvecklingstendenser pekar allapå alt frågor om utbildning och arbete samt studie- och yrkesvalsfrågor kommeratt vara aktuella för överblickbar tid inom såväl ungdomsskolan som vuxenutbildningen. I prop 1971:34 presenterades en tablå över skolans syoprogram,där syofunktionärens huvudsakliga arbetsuppgifter redovisades. En viss tyngdpunklsförskjulninghar skett, men i stort ingår alltfort samma funktioner som förut i syofunktionärensarbete. Syo syftar till att hjälpa elever att fatta beslut om valav ulbildning eller arbete. Den skall bidra till att öka deras självkännedomoch fördjupa deras kunskaper om utbildningsväsende, studievägar, yrken,arbetsliv och arbetsmarknad. Den personliga vägledningen är en viktig del av syoverksamhelen.Dess syfle är framför allt alt hjälpa elever att lösa sina personliga problem isamband med val av utbildning eller yrke. Med den inriktning målen för syo harfått skall den personliga vägledning som syofunktionären kanerbjuda i huvudsak ägnas de elever som har det svårast i skolan och dem somlöper största risken att inte finna en meningsfull sysselsättning efler sinutbildning. Somjag tidigare redovisat har syofunktionären en viktigroll i undervisningen i samband med behandlingen av stoff som rör syo ochskola-arbetsliv. Elevers och föräldrars behov av information som rörutbildningsväsendet och arbetsmarknaden är också stort. Syofunktionären måstesåledes åven medverka i skolans undervisning och information. De ökande kraven på skolans engagemang i skola-arbelslivsfrågorna 1983/84:86 7 med alla i skolan som medverkande innebär att skolans syoverksamhetmåsle administreras effektivt. Skolledningen har det yttersta ansvaret fördenna administration, men också syofunktionären har en viktig roll här. Syofunktionärens kunskaper och erfarenheter kommer ävenatt kunna tas i anspråk för fortbildning av lärare i arbetslivsfrågor när detbehövs. Det kan l.ex. gälla att ge aktuell information om utbildningsväsendetoch alt inspirera och stödja lärare i frågor om syo i undervisningen. Även iadministration och genomförande av den kontinueriiga fortbildning som pågår påden egna skolan och i det lokala utvecklingsarbetet kan syofunktionären bliengagerad. 2.3 Olika kombinationer med syo Jag anser att en ny Qänstekonstruktion för syofunktionärerskall byggas upp utifrån de mål och riktlinjer som enhälligt fattatbeslut om och somjag kortfattat har redovisat tidigare. Skolan behöver ensakkunnig på frågor som rör utbildnings- och yrkesval samt skola-arbetsliv.Denna person måsle samverka med annan personal och utnytQas för de uppgifterdär hans eller hennes särskilda kunskaper blir effektivast ulnytQade. Urövergripande pedagogisk synvinkel och även utifrån effektivitetssynpunkt är enorganisation där syofunktionärer samarbetar med andra i skolan den bästalösningen. Delta fömtsätter att syofunktionären deltar i skolans arbetsplaneringoch att hans eller hennes insatser också kommer all göras tillsammans med lärareoch annan personal i skolan. Planering och samordning av olika syoaktiviteter,både egna och andras, blir därigenom liksom en viktig uppgift för syofunktionären.-Utifrån en god kunskap om syopro-grammet på resp. skola kan syofunktionären medverkai olika sammanhang. syoproposilion betonades att syo var enpedagogisk funkfion och att syofunktionären skulle delta i undervisningen.Detta synsätt förespråkas också i de senare syopropositionerna. Frågan harvarit hur medverkan i undervisningen skall utformas. 1981/82:15 anfördedåvarande statsrådet , att den enda praktiskt genomförbara lösningenvar att de nya Qänsterna anknyts lill undervisning i något eller några ämnen.Som jag har redovisat tidigare kräver en sådan lösning en utbildning som oriifatlarminst 150 poäng utom då syo kopplas lill samhällskunskap, vilket medger enutbildning om 120 poäng. Enligt vad Jag anförde i prop. 1982/83:69 finns inuvarande statsfinansiella läge inle ekonomiska förutsättningar för en ulbildinglängre än 120 poäng. Med samhällskunskap som undervisningsämne är riskenemellertid stor att Qänsteunderlag för syofunktionärernas undervisning intekommer alt finnas eftersom tillgången på lärare inom det samhällsvetenskapligaområdet är god. 1981/82: 15 hävdade föredraganden att man vid Qänsteutläggning- Prop.1983/84:86 8 en borde sträva efter att syofunktionären skulle haundervisning i så många arbetsenheter som möjligt för att han eller hon skullefå kontakt med så många elever och lärare som möjligt. Med undervisning i etteller flera ämnen torde delta syfle vara svårt att realisera eftersom denundervisningsvolym del kan bli fråga om i regel understiger 8 veckotimmar.Endast 2-3 klasser kan därför komma i fråga för syofunktionärens undervisning. Arbelslivsförbereddsengenerellt i skolan förbättras således inte nämnvärt genom att syofunktionärernaundervisar i ett enskill skolämne. Det är sammanfattningsvis tveksamt om en reguljärkombination av syo och undervisning i skolämne löser problemet med ofrivillig ddtidsQänstgöring.En sådan ordning är enligt min mening också ivivdaktigfrån pedagogiskautgångspunkter. Skola-arbetslivsfrågorna har, vilket' framgått tidigare,fått en central plats i Lgr 80. Det finns inga skäl till att en ny läroplan förgymnasieskolan i det avseendet skulle komma att avvika från grundskolansläroplan. I Lvux 82 betonas vikten av atl de studerande ser sambandet mellankunskaperna och tillämpningen av dessa i livssituationen eller i yrkeslivet.Inom de samhällsorienterande ämnena intar dessa frågor en självklar plals, men åveninom andra sektorer finns en naturlig anknytning. I målen för natur-orienterandeämnen i Lgr 80 sägs l.ex. följande: "Undervisningen skall leda lill alteleverna får en orientering om olika arbetsmiljöer, industrier ochtillverkningsprocesser. De skall därigenom få insikt i olika yrken och imänniskors arbetsförhållanden, så atl de lättare kan la ställning lill sin egenframlid och arbeta för en förbättrad miljö". Även inom andra ämnesområdenfinns naturiiga beröringspunkter mellan syo och ämnesinnehåll. Enligl rapporter och utvärderingsresultat förekommer inle syointe-greradundervisning i den omfattning som är önskvärd. Skälen till dessa brister kanvara många och variera från skola till skola. Syofunktionären har kunskaper ocherfarenheter som borde vara värdefulla i många undervisningssammanhang. Redannu förekommer det ofta att syoansvariga deltar i undervisningen tillsammans medlärare. Yrkesvalslärare har l.ex. ofta sin undervisning förlagd till ämnen,arbetsområden, teman, klasser osv. där hans eller hennes specifika kunskaperkommer till användning. Förläggningen av yrkesvalslärarens Qänslgöring kan isådana fall göras i stort av skolledningen och i detalj av lärariaget i resp.arbetsenhet. Yrkesvalslärarnas medverkan i undervisningen inräknas iregel i den del av lärarQänsten som inte år syo och kan alltså i dettasammanhang betraktas som en kompletterande funktion till syon. Undervisningenfår således inräknas i Qänslen. För syokonsulenterna som ju inte harundervisningsskyldighet ingår inle undervisning i huvuduppgiften syo. 1 vissafall anlitas dock syokonsulenterna som lärare. Då är det i regel fråga om limarvoderadanställning. I och med all skola-arbelslivsfrågor kommit att inta enallt centralare plals i skolans undervisning blir möjligheterna stora atl finnaundervis- 1983/84:86 9 ningsavsnitl där syofunktionärens kompetens kan komma väl lillpass. Enligl min mening är av de skäl jag nu har redovisat en kombination av syooch syoanknulen undervisning den bästa lösningen. Sådana insalser av syofunkiionärenkan i så fall också komplettera huvuduppgiften upp lill hel Qänst. Medutgångspunkt i den enskilda skolans läraruppsåtlning och de olika kompetensersom finns inom denna och i syofunktionärens egna kunskaper och erfarenhetermåste del vara skolledningen som tillsammans med berörd personal avgör hurdenna medverkan skall ske. Syofunktionärernas direkta deltagande i undervisningentillsammans med lärare kan i och för sig innebära fortbildning för bådakategorierna. Kontakterna kan också innebära att syofunkiionären eller lärarnalar initiativ lill organiserad fortbildning av lärarkåren i vissa syofrågor. Av nu Qänstgörandesyokonsulenter har ca 809? annan högskoleutbildning än syoulbildning och cahälften har minst 120 poängs ulbildning inom högskolan. Nära 200 () av syokonsulenternahar någon form av lärarutbildning. Utöver utbildningen har syokonsulenter iregel mycket lång yrkeserfarenhet och ibland omfattande yrkesutbildning. Helt klarlär alltså att syofunktionärerna också kan användas utanför syoområdet iskolans undervisning. Syofunktionärerna har vidare enligt min mening godaförutsättningar alt ulföra en del av uppgifterna inom den nyaplaneringsordningen för gymnasieskolan somjag beskrivit tidigare. I detkommunala uppföljningsprogrammet ingår aktiviteter som i hög grad kan betraktassom syoverksamhet. Stora delar av verksamheten kan i själva verket ses som enförlängning av syon. Här finns många uppgifter somjag bedömer lämpliga för syofunktionärer.Dessa kan också användas i planerande och administrativa funktioner inomverksamheten. Kommunernas ökade uppgifter också i övrigt iskola-arbetslivsfrågor, vilkel kommit lill uttryck inle bara i läroplaner utanäven i tillskapandet av SSA-råd, inlagningsnämnder m. m. ger. även de, godamöjligheter atl finna uppgifter för syofunktionärer. Genom att utnytQa syofunktionären för sådana uppgifterinom skolan eller i nära anknytning till skolan, som har etl innehåll somöverensstämmer med huvuduppgiftens, får man således enligt min mening enrationell användning av syofunktionärerna. Detta innebär att syofunktionäreninte i nämnvärd utsträckning behöver utöka sitt kompetensområde. De organisationer och myndigheter som lämnat synpunkter påden promemoria som utarbetats i instämmer i stort medde resonemang Jag här fört om hur huvuduppgiften syo kan kombineras med andraverksamheter. Prop.1983/84:86 10 2.4 Omfattningen av hel- och deltidstjänstgöring Utbildningsutskoitel har i sitt betänkande 1982/83: 16 bl.a. anfört att ett huvudsyfte med en ny Qänslekonslruklion är alt motverka denofrivilliga deltidsQänslgöringen. SÖ:s enkät till syofunktionärer visar attungefär hälften av de tolall ca 2000 syofunktionärerna har ddlidsQänst. Om alladessa skulle ha hdiidsQånsl fordras etl kompletterande Qänstgöringsunderlagmotsvarande 428 heltidsQänster. av de drygt 1000 syokonsulenterna arbetar deltid.Hälften av dem har mer än 32 veckolimmar syo. Av enkäten framgår att drygthälften av de deltidsarbetande syokonsulenterna ville öka sin syoQänstgöring. Kompletteringsbehovelför denna grupp kan inte beräknas exakt, men det torde inle överskrida ca 60 heltidsQänster. av yrkesvalslärarna arbetar dellid i syo. De har iregel undervisning som komplement. Något egentligt kompletlerrngsbehovföreligger inte för denna grupp. av de 420 obehöriga, dvs. de som inle har någon syoulbildning,arbetar deltid. En Qärdedel av dessa har syo och äroftast lärarulbildade. Del reella kompletteringsbehovel för denna grupp ärsvårt all beräkna. Om man anlar att "ddtidsbenägenhelen" för dennagrupp är lika stor som för syokonsulenterna och alt de som har mindre ån 17veckolimmar syo inle betraktas som innehavare av syoQäns-ter. blirkompletteringsbehovet ca 25 heltidsQänster. Sammanlagt rör sig alltså del tillskott av Qänsteunderiagsom fordras för att ta bort ofrivillig ddtidsQänstgöring om mellan 60 och 85 heltidsQänster.Dessa beräkningar gäller hela landet. Om man vill undvika Qänslgöring på fleraarbetsplatser samt även beaktar andra behov kan dock ett större Qänsteunderlagbehövas. Det bör enligt min mening vara möjligt att, med de kompletterandearbetsuppgifter somjag har pekat pä i det föregående, komma tillrätta medproblemet med ofrivillig ddtidsQänstgöring. 2.5 Statligt eller kommunalt reglerad tjänst Enligt utbildningsutskollets betänkande 1982/83: 16 börden fortsatta beredningen av Qänstekonstruktionsfrågan belysa för- ochnackdelar med kommunalt resp. statligt reglerad syokonsulentQänst. SyokonsulenlQänsterna är f n. kommunalt reglerade medanyrkesvalslärarna har statligt reglerade Qänster på i huvudsak samma sätt somlärare i övrigt.