prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — De ökade insalserna inomdessa områden vänlas kunna tillgodoses genom en viss nedtrappning avinsatserna inom vissa områden i och med all några slörre, kostnadskrävandeprojekl avslutas /85, nämligen termohydraulik, där bl.a. projektetmed FlX-ll avslutas, och pä området systemanalys. Under budgelårel 1983/84är medelsramen för kärnsäkerhelsforskning 41.9 milj. kr. då 0,8 milj. kr. fördelokala säkerhelsnämnderna har frånräknats. Under /85 förulsesall ell ökande anlal projekl med experimenlell inriklning genomförs iinlernalionellt samarbele. Dels beroende på della förhållande, dels lill följdav fördyringar genom bl.a. ökade lönekoslnadcr hos konsuller och inomforskningsorganisalioner erfordras enligl kärnkraflinspektionen en uppräkningav kostnadsramen med 4,1 milj. kr. lill 46 milj. kr. Då bidragen lill de lokalasäkerhelsnämnderna inräknais äskas sålunda 46,8 milj. kr. Lokala säkerhetsnämnder vid kärnkraftverken Lokala säkerhelsnämndervid kärnkraftverken inrällades (prop. 1980/81:25 s. 48-51, NU 23,rskr 112). Nämnderna skall enligl sin inslmklion (SFS 1981:10) bl.a. följa ochinformera om säkerhelsarbelel vid kärnkraftverken. Nämnderna har under höslen1983 inlämnal verksam-helsrapporter lill regeringen. Koslnaderna för de lokalasäkerhelsnämndernas verksamhel bestrids från förevarande anslag. Förinnevarande budgelår har för nämndernas verksamhel under della anslag beräknals0,8 milj. kr. Inspeklionens samladeansvar för kärnsäkerhelsforskningen ger goda möjligheler all överblickapågående och planerad forskningsverksamhel. En sådan överblick ger i sin lurgrund för atl samordna och prioritera sådanl forskningsarbete som är avsärskild vikl för inspeklionens lillsyns-och kontrollverksamhet. Den avinspektionen initierade forskningsverksamheten är en förulsälining för allinspekfionen skall kunna bedriva en effekliv tillsynsverksamhet. Medelsramen förkärnsäkerhetsforskningen bör räknas upp enligl samma grunder som övrigtstatligt slöd lill leknisk forskning,vilket innebär med . 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 109 Kärnsäkerhetsforskningenhar behandlats av kommillén (I 1983:05) för översyn av kärnbränslenämndensverksamhet. Jag räknar med atl återkomma med förslag, som kan beröra även den forskning, somslalens kärnkraftinspeklionsvarar för, sedan kommillén slutfört sitt arbele. För lokalasäkerhelsnämnder vid kärnkraftverken beräknarjag för näsla budgelår elloförändrai medelsbehov av sammanlagl . Desiällningslaganden somjag har redovisal innebär sammanfattningsvis att jag förden verksamhet som finansieras över anslaget under budgelårel 1983/84 beräknar . Anslagei lillförs medel från kärnkraftpro-ducenlerna genomavgifter. Del bör därtor, liksom för innevarande budgelår, föras upp med ell formelll belopp avI . Med hänvisning lillvad jag har anförl hemsläller jag all regeringen föreslår all lill Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsjörskning för budgelårel 1984/85 anvisa ell reservafionsanslag avI . Ätgärder för hantering av radioaktivt avfall 1982/83 Reservafion 108920 1983/84 Anslag 1000 1984/85 Förslag 1000 Över anslaget, somlas upp med ett formelll belopp av I , redovisaskoslnader vid använl kärnbränsle. Nämnden skall enliglsin instruktion (1981:672) bl.a.följa utvecklingen påkärnenergiomrädet, särskilt vad gäller använl kärnbränsle och radioaktivtavfall från delta saml avveckling och rivning av reakloranläggningar. Den skall vidare avge förslag lill de avgifter som reaklorinnehavarna skall erlägga lill slalen och svara för en belryggande förvaltningav inbetalade avgifter. Nämndenskall sålunda pröva frågor om utlåning och ersällning lill reaklorinnehavarna från fonderade, inbelaladeavgifter. Nämnden skall ävensvara för viss kompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhel rörande hanleringav använl kärnbränsle och ra-dioaklivl avfall från della och lämna en översiki överde ålgärder som kan behövasför all övervaka och konlrollera slulförvar. En kommitté (I1983:05) har under är 1983 tillkallats för alt se över nämndens verksamhel, bl. a. mol bakgrund av den ändradeansvarsfördelning mellan slaten och kärnkraflsinduslrin i fråga omkärnavfallshanlering som följer av den nya lagsliflning pä kärnenergiområdelsom föreslagils av regeringen (prop. 1983/84:60). Enligl sina direktiv (Dir1983:54) bör kommillén bl.a. överväga lämplighelen av atl organisatorisktåtskilja de båda nuvarandehuvuduppgifterna för nämnden, nämligen fondförvalining och 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 110 -finansiering respekfive leknisk-vcienskaplig bevakning.Kommillén har avgivii en delrapport avseende möjligheierna tillviss samordning av den slalligalorskningsverksamheien på kärnsäkerhelsområdel m. m. Förslagen i nämndensanslagsframslällning liksom mitl förslag lill förändringar för budgelårel 1984/85 framgår avföljande sammanslällning. ändring 1984/85 (varav löner) (1 423 000) ( + 241000) (+ 63 000) 7.S00()00 Nämnden jör hanlering av använt kärnbränsle Egen verksamhel Nämnden utgår i sinanslagsframslällning från nuvarande förhållanden i fråga om rollfördelningmellan myndigheten och kraftinduslrin. 1 den mån dessa skulle påverkasav den nämnda översynen räknar nämnden medall den i annal sammanhang bereds lillfälle alt redovisa sina syn-punkler. Mot bakgrund av översynen av nämndensresurser lägger nämnden inle nunägol förslag om ytterligare förslärkning i enlighel med vad aiomlagslifiningskommillén anfört i sillbelänkande (SOU 1983:9) ulan räknarmed au denna fråga får prövas i översynen. Nämnden finner del emellertidnu oundgängligl, för all de insalser den har all göra på del tekniska områdel skall kunna genomföras, atlnämnden tillförs ylleriigare enijänsl för handläggare för lekniska uppgifter. En ijänsl som avdelnings-direklör i högst F23 bör därior inrällas vidnämnden . Till nämndensuppgifter hör all ulforma och på lämpligt säll sprida informalion omarbetet med all hanlera och slulförvara del använda kärn-bränslet och med allriva kärnkraftverken. Om särskilda koslnader för informafionsverksamhet skullebli akluella under budgetåren 1983/84 och 1984/85 bedöms dessa av nämnden kunna rymmas inom ramenför projektmedlen. Enligl nuvarandeansvarsfördelning har nämnden all, ulöver den verksamhel somkrafiinduslrin själv bedriver i fråga om förvaring av kärn-bränsleavfall ochrivning av anläggningar, utföra övergripande sludier komplelierade medforskning för all bredda slalens beslulsunderiag. Bland vikliga delområden märkssludier som underlag för lokalisering av slulförvar, fortlöpande granskning avkraftindusirins ulvecklingsprogram och granskningav program i andra länder. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 111 I Nämnden föreslår föranslaget en medelsram om , varav för nämndens egen verksamhel och7,5 milj. kr. I I samband med nämndens bildande angavs i prop.1980/81:90 (bil. 326) att det var en uppgift för nämnden alt,eller hörande av kärnkrafiföre- 1 lagen, ulforma system för ulnylijande avde hos förelagen redan fonderade , medlen, som skallförbrukas innan ersällning ulgår av avgiftsmedlen. Efler undersökningarkonstalerades all del skulle vara mesl ändamålsenligt med ' hänsyn lill såvälenhellighel som redovisning all nämnden överlog hela finansieringen. Genomullagande av en särskild avgift vid slutet av tillfördes nämndennärmare milj. kr., vilket svarade mot vad som då fanns fonderat hos förelagen.Härigenom skapades ett enhetligt finansi- ' eringssystem som administreras avnämnden. I för sina koslnader och avkärnkrafisförelagen lill Svensk. I () lämnadeförskott avvecklades. I ningen uppgick lillnärmare I 100 milj. kr. Älerslående medel kvarslår hos förelagen somräniebärande fordringar för nämnden och avbelalas i samma lakl som ersällninglämnas lill SKBF. Med den höga uibeialningsiakl som ] förulses för denärmasle åren beräknas huvuddelen av dessa medel betalas in och1984. och för de båda första kvartalen1983 har lill nämnden erlagls sammanlagl 958 milj. kr. i avgifter, vilketsvarar mot en nellopro-duklion vid kärnkraftverken av . Av dessaavgiftsmedel, som betalals in lill riksbank, har under budgelårel1982/83 ersällning ulgåtl endast för Forsmarks Kraftgrupp AB:s koslnader med250 milj. kr. Per uppgick de av nämnden förvalladetillgångarna lill I 540 milj. kr. Nämnden har vidarebeslulal om utlåning av medel inom de givna ramarna lill , slalensvattenfallsverk och för energiinvesieringar. N AK Plan 83 och förslag till avgift för Nämnden har i oklober1983 överlämnat NAK Plan 83 och förslag lill avgift för . Förslagel är baserat pä atl reaktorernadrivs och på en real avkastning av över hela perioden lill omkring2060. De lolala älerslående koslnaderna har beräknals lill 37 miljarderkr. Enligl de principer somgäller för hanleringen av kärnkraftens radioakliva avfall bör samtligakoslnader för avfallets hanlering bäras av dem som ger upphov lill dem, dvs.kärnkrafisförelagen. Delta gäller även slalens koslnader för hanteringen avavfallet. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 112 Regeringen har den 15december 1983 beslulal all den avgift enligl lagen (1981:669) om finansieringav framlida ulgifter för använl kärnbränsle m. m. som las ul på frånkärnkraftverken levererad elkraft skall vara per kWh.Avgiften skall täcka de koslnader för atl la hand om det användakärnbränslet och för att avveckla och riva kärnkraftverken som svarar motprodukfionen av elkraft . Som en följd avbeslämmelserna i den föreslagna lagen om kärnteknisk verksamhel (prop.1983/84:60) konimer ansvarel för belydande delar av forskningen pä kärnavfallsområdelatt öyertas av kraftinduslrin. Jag beräknar därför ell minskal behov av medelframöver för kärnbränslenämndens projeklverksamhel. Jag är mol bakgrund av denpågående översynen av kärnbränslenärnndens verksamhet inle beredd atl nu la ställning lill nämndens förslag rörandeinrättande av en ny tjänst. Som framgår avsammanslällningen beräknarjag ulgifterna för nämnden lill . förnäsla budgelår, varav . Ulgifterna ärberäknade med ulgångspunkl i huvudförslagel. Eftersom finansieringen avnämndens verksamhel sker genom avgiftsmedel bör anslagei liksom hillills lasupp nried ell formelll belopp av . Med hänvisning lill vadjag har anförl hemsläller jag atl regeringen föreslår att lill Åtgärder jörhantering av radioaktivt avfall för budgelårel 1984/ 85 anvisa ellreservafionsanslag av . Slalens vatlenfallsverkinrällades som affärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisationår 1982 (prop. 1981/82: 125, NU 53, rskr 405). Vallenfallsverkel handharenligl sin inslrukiion (1982:705)slalens kraft-vcrksrörelse och därmed sammanhängande verksamhel, handhar kanalrörelsenvid Trollhälte kanalverk, verkar för en ralionell elenergiförsörjning inomrikel, uppför och driver självi eller i samverkan med andra anläggningar förel- eller värmeförsörjning, bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhel förenergiförsörjning saml ulför demonslralionsan-läggningar. Verket ombesörjerberedskapsplanläggning av rikels elenergiförsörjning. Vallenfallsverkelbeslular om leverans av elenergi frän verkets anläggningar och faslsiälleravgifter tor sådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövs förverksamhelen uppförs av verkel. Utgifterna för vatienfallsverkeisinvesleringar beslrids f.n. dels från reservalionsanslagel : Kraflslalioner m.m., dels genom medel som i övrigl slälls lillverkels förfogande. Vallenfallsverkelförvallar slalens aklier i elproduklionsbolagen ,, AB Bergslagen.s Gemensamma 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 113 , , , , AB Grytforsen, AB Kallslmpeforsen, KorsselbännaAB, , , , och AB Umeforsen. Vallenfallsverkelförvallar dessulom slalens aklier i distribulionsbola-gen . , , , , (), , och Vikbolandels Eleklriska Kraft AB.Härulöver har vatlenfallsverkel aklier i , , , , ABKärnkraftui-bildning. , AB ,, Svenska , Svenskl Kolkonsor-liumAB, och . Via förvallningsbolagelSvensk () förvallar vallenfallsverkel indirekl akliernai disiribulionsdollerbolagen , , ABFinspångs , , , Ströms KraftAB, AB , , , AB , och AB Ange samt i de s. "intressebolagen" . ,, AB Sienungsunds och Öslhammars EnergiverkAB i vilka bolag äger minorilelsandelar. Ekonomisk översikt m. m. Tillgångarna inomkraftverksröreisen uppgick lill sammanlagl ca 35069 milj.kr., varav ca 30225 milj. kr. hänförde sig lill naiurtillgångar ochanläggningar saml aklier och lån, 2727 milj. kr. lill lager och förråd ochålersloden lill poster av finansiell nalur. Sedan skulderna frånräknals varbehållningen ca 31610 milj. kr. inkl. balanserade överskollsmedel. Kraflverksrörelsensresuliairäkning för de ivå senasle budgelären och driftslal för budgelårel1983/84 framgår av följande sammanslällning (i milj. 1983/84' Resullal före ränta på 8 1983/84. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 114 Rörelsens intäklerför /83 uppgick till 9753 milj. kr., en ökning med 526 milj. kr.Borträknas arbeten ät utomslående var ökningen 946 milj. kr. Arbeien åluiomslående omfattar i huvudsak verkets bygg-och driftentreprenad för . Rörelsens kostnader för /83 uppgick till6739 milj. kr., en ökning med 316 milj. kr. Borträknas arbeien ätutomstående var ökningen 736 milj. kr. En särskild skatt på vattenkraftinfördes . Kostnadernahärtor uppgick till 240 milj. kr.Devalveringen av den svenska kronanhösten 1982 medförde kursförändringar på ulländska lån. Extrakostnaderna fördevalveringen uppgick till 225 milj. kr. Avskrivningar enligtplan för /83 uppgick lill 737 milj. kr. Årets kalkylmässigaavskrivningar uppgick till 1652 milj. kr. Skillnaden mellan dessa och planenliga avskrivningarredovisas som boksluisdisposi-lion. Finansiella ochexlraordinära posler innebar en resulialförbäliring med 606 milj. kr.Verkel har under budgelårel 1982/83 för erhållit ersällning förfördyrad kraftproduktion pä grund av försenad idrifttagning av kärnreaktorer med 158 milj. kr. Under /83 betalades 175 milj. kr. iskaller till de kommuner där verkel har verksamhet. Iresultaträkningen redovisas dock endast 98milj. beroende på äterföringar av för höga skalteavsällningar undertidigare är. Arets ränla pädisponeral slalskapilal var 1 677 milj. kr., vilkel motsvarar fastställt förräntningskrav eller på det i medeltal disponeradeförräntningspliktiga slalskapilalel. För /84 är förräntningskravet13%. Årets överskott utöver avkaslningskravei, 66 milj. kr., har avsattstill disponibla medel. Inläklerna ikanalrörelsen uppgick lill 37,4 milj. kr., som fördelade sig pä kanalverkets egna intäkler med 8,5 milj. kr. ochpå driflbidrag från slalen med 28,9milj. Efter driflkoslnader, avskrivningar, kommunalskatt och ränla på statskapitalet återstod 0,3 milj. kr.Beloppel har använts för atl läcka del av tidigare års underskoll. Anlalel anslälldahar under de senasle sex åren varierat mellan ca 12 150 och 11150.Under samma period har verkels personal fåll en ändrad sammansätining. Medan antalet anslällda inomanläggningsenhelerna -främsl byggnadsarbelare - har minskal med ca 1 500, haranlalel ijänsle-män idriflorganisalionen för värmeproduktion och i adminisirationen ökal ungefär lika myckel. Den I juli 1983uppgick anlalel anslällda lill 11807personer. Hur den lolalaelkonsumtionen inom del ställiga avsätlningsområdel inklusiveövcrlöringsförlusler har ulvecklat sig iVaiugår av följandesammanställning. Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 55 3.% ökade under /83 . Leveranserna lillåierdislribuiörer, som är den dominerande kaiego-rin, ökade med 6,9%.Leveranserna inom valienfallsverkets egna detalj-distributionsområden ökade med5,. Försäljningen av kraft till företag ulom landel ökade med 25,. Valienfallsverketsproduklion av elenergi inkl. andels- och ersälinings-krafl uppgick under1982/83 lill , vilkel motsvarade ca hälften av landels lolalaelproduklion. Vallenkrafiprodukiionen uppgick lill . Innehällel ivallenmagasinen ökade med ca . Produkfionen i kärnkraftverken uppgick lill19,. Produkfionen av el i egna fossilel-dade anläggningar var den lägsiaunder senasle fioårsperioden och uppgick fill . Kraftulbylel med deövriga nordiska länderna resullerade i en nelloimport av . : Kraftstationer m. m. 3160943417 '3318700000 3 323000000 1982/83 Ulgift 3160943417 Reservation 434757463 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag ' Varav 14,7 milj. kr.över finansfullmaklen enligt regeringsbeslut den 6 oklober 1983 och 85 milj. kr. I anslagsframslällningenför /85 behandlar slalens vallenfallsverk inledningsvis sambandetmellan el- och värmeförsörjning. Detta samband förslärks alllmer genom ökadanvändning av elvärme och värmepumpar saml behov av kraflvärmeproduklion.Elförsörjningen bör därför inle lösas frislående från övriga energifrågor ulaningå som en inlegrerad del av den lolala el- och värmeförsörjningen. 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 116 Vad gäller elanvändningför uppvärmning är del myckel fördelakligl frän samhällsekonomiskaulgängspunkler all ersälia olja med el för uppvärmning, så länge vi harlillgång lill billig vallen- ochkärnkrafl och inle dyrare kraflslag behöver ulnylljas för längre perioder. Delfinns möjlighet atl göra detta under sådana former att möjligheterna tillframtida kraflvärmeproduklion tas till vara och avvecklingen av kärnkrafteninte försvåras. Den ökade elanvändningen för uppvärmning bör ske genominstallation av stora avkopplingsbara elpannor i värmeverk och industrier,ulnylijande av el i mindre och medelstora panncentraler med lågefterfrågan samt genom konvertering från olja lill el i småhus. Slora elpannor börinstalleras i värmeverk och industrier. Det kan ske snabbi med relativt lågainvesteringar och kort avskrivningslid om frågan om beskattningen avelanvändning i dessa pannor löses på ett tillfredsställande sätt. Avtal omelleverans bör medge rätt till avkoppling när oljeeldade kraftverk behöver lasi anspråk för elproduktion. I mindre och medelstorapanncenlraler bör el ulnylljas för uppvärmning under lider med lågeleflerfrågan, dvs. , saml evenluelll ochnäller av ärel. Alternativ uppvärmningsanordning bör avekonomiska skäl finnas för att klara uppvärmningen under övriga delar av årel.En sådan anordning bör också finnas med hänsyn lill behovet av pannreserv.Inveslering i en elpanna beräknas vara avskriven på kort lid. I befintliga småhus somvärms upp med olja bör övergången lill elvärme ske antingen genom alloljepannan komplelleras med elpalron, elkassell eller värmepump eller - då invesleringi ny värmeanläggning är akluell -genom all elpanna, allbränslepanna ellervärmepump inslalleras. Del val-lenburna syslemet bör behällas i de flesta fall.Därmed bevaras möjligheten lill uppvärmning med andra energislag än el.Inveslering i övergång från olja till elvärme är för många fastighetsägare ellförmånligl alternaliv. Koslnaderna för all producera och distribuera elvarierar under ärel saml mellan dag och natt beroende pä varialionerna ieleflerfrågan. I syfte all minska dessa varialioner och därmed kostnaderna förkraflförelagel och för kunden har vatlenfallsverkel, liksom vissa andrakraftföretag, infört möjlighel för konsumenten all välja en särskild ellariffför kombina-lionsdrift av el och olja eller andra bränslen. Denna gör det ekonomisktmotiverat för kunden all installera värmesysiem som drivs med elenergi underlid dä elbelaslningen är låg och med bränsleeldad panna då belastningen päelnätet är hög. I fråga om priset påelektrisk kraft uttalar vallenfallsverkel all elpriset under 1980-talel i varifall inle kommer atl siiga reali, dvs. del kommer all utvecklas högst i taktmed inflationen. Utvecklingen under 1990-lalel är osiikcr. Den påverkas avmänga olika faklorer såsom utvecklingen av clcftcrfriigan, kostnaderna för altbygga och driva nya produklionsanslägg- 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 117 ningar, kärnkraftens tillgänglighet saml resultatet avden lekniska utvecklingen. Priset på el kan under fiera år in på 1990-laletförväntas realt ligga pä1980-lalels nivå eller stiga mycket långsamt. fieträffande försörjningen med bränslen anför verket. Under budgetåret1982/83 har vatlenfallsverkel förbättrat försörjningslägel för natururan.Behovet är helt täckt t.o. m. och till för åren1988 till 1990. har uppnåttsgenom nya kontrakt med kanadensiskaleverantörer. beräknas ylleriigare kontraktering ske för perioden . Tillgängen pånalururan i världen är fortfarande god, vilket förväntas bestå denärmaste åren. Vattenfallsverketsbehov av anrikningstjänsler är täckt genom långtids-kontrakt med USDeparlemenl of Energy för leveranser fram lill millen av . Vallenfallsverkel framhåller alt de motiv somursprungligen funniis för dellagande i engagemang inom oljeområdet har fallit borti och med att oljekraflen har fåll en alll mindre del av elproduktionen. Verket vill mot dennabakgrund avveckla sitt ägarintresse i Svenska . Möjligheterna alt i nord-sydlig riktning överföranaturgas genom i en rörledning har på regeringens uppdrag belysts genomdel arbete, som vallenfallsverkel bedriver i samarbele med*inom ramen för ProjeklGaslransilering. Verkel har lämnai rapport lillregeringen med förslag lillhuvudsträckning i av en sådan ledning. Projektet utgör ettdelprojekt inom en norsk-svensk studie för en eventuell gasledning frånNordnorge till kontinenten, inom vilken det norska statsägda företaget samarbelar medvatlenfallsverkel. Beroende bl.a. på omfattningen av deytterligare gasfynd, som kan göras utanförNordnorge, är transportvägen genom ett av flera alternativ. Försl kan klarhet vinnas,om projektet kan komma till genomförande.Projekteringen i måste dock drivas vidare, för alttransiteringen skall bestå som reellt alternativ. Vatlenfallsverkelutarbetar en femårsplan för forskning, utveckling ochdemonstration. 1983 ärs plan omfattar satsningar om sammanlagt nära 160 milj. bidrag från forskningsstödjande organ) de närmaste åren.Verksamheten finansieras med medel ur verkels driftbudget. Nära hälften avsatsningen avser värmepumpar och solenergi. Andra stora delar avserenergiomvandlingsteknik, ny energiteknik och rationell energianvändning,elteknik och elektriska system saml byggnads- och materialteknik. Planen innebär en utökad satsning påframför allt torv jämfört med lidigare plan. En del av forsknings- och ulvecklingsverksamhelen sker påuppdrag av Prop.1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet Exempel på sädana engagemang äruppdragel från dåvarande uppförandeav vindkraft-anläggningen pä Golland, samarbele med slyrelsen för tekniskutveckling om ett svenskt elfordonsprogram och samarbete med svensk industriavseende bl. a. datoriserade driftcentraler. Härulöver bidrarvallenfallsverkel lill forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom kärnkraflomrädet genom finansiering av viss del avverksamheten inom och årliga avgifter förfinansiering av sådan forsknings- och utvecklingsverksamhel som admini-slrerasav slalens kärnkraftinspeklion och slalens strålskyddsinslitut. Dessa bidraguppgår /84 lill sammanlagl omkring 70 milj. kr. Vallenfallsverkel räknarmed samma elkonsumlionsprognos som i förra årels anslagsframslällning. Med deproduktionsresurser som vattenfalls-verket har och som lillkommer enligtgällande utbyggnadsplan inklusive föreslagna nya anläggningar erhålls förbudgelären 1984/851990/91 energibalanser i del ställiga kraftsystemet enligtföljande sammanslällning (i TWh). 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 Köp frän andra kraflföretag Tillfälliga köp frän egna 66,8. Förbrukning Primaförbrukning enligt normalårsprognosen 54,0 Tillkommande primaförbrukning videxceptionella torrårs- förhållanden 0,5 Försäljningtill andra kraftförelag 2,2 Från egna befintliga och be slulade vattenkraftanläggningar, medelår 30.3 Från föreslagna nya vattenkraft- anläggningar, medelår - Från egna befintliga och be slutade värmekraftanläggningar vid medeltillgänglighet ' Energikriterium: Totalproduktionsförmåga = 0.8xvattenkraflproduktion + 0.9xvärmekraftproduklion 1983/84:100 Bilaga 14 Industridepartementet 119 I balanserna harräknats tillgänglighet för kärnkraflblocken. Lägre värdentillämpas dock för de första årens mognadsförlopp.