prop · G70320 · 1983-12-31 00:00:00 — har ridigare finansierats via moderbolaget.1 samband med att företagel överförs till staten övertar emellertid ZenitShipping en omfattande dollarfinansiering från moderbolaget. Härigenom minskarkoncernens dollarskulder med ca 680 M USD till ca 470 M USD. Skr.1983/84:20 94 Demeddstillskoti, bidrag etc, som beviljat för koncernensomstrukturering redovisas normalt i resultaträkningen under rubrikenÅgarrillskotl. Riksdagsbeslutenåren och 1981 innebar en uppdelning av tillskotten i olika anslag tillmoderbolaget enligt nedan: Föromstrukturering sammanlagt 2061 milj. kr. - 600 milj. kr. i generelltvarvsslöd vilket utbetalas successivt . - 800 milj. kr. - 606 milj. kr. för nedskrivningav anläggningstillgångar . Räntebärande skuldebrev utfärdas itakt med all nedskrivningarna görs. - 62 milj. kr. föromstrukturering av Varf varav senare 7 milj. kr. återgått till staten. Förövriga ändamål totalt ca 130 milj. kr. - ca 100 milj. kr. som avserkoncernens bedömda del av del u-landsstöd om totalt 125 milj. kr. som gjordesriilgängligt för svenska varvsföretag. - ca 30 milj. kr. försysselsättningsbefrämjande åtgärder vid . Dessutomerhölls milj. kr. för avveckling av Öresundsvarvet och 238 milj. kr. somersättning för kostnader avseende den anställningsgaranti som riksdagenbeslutade om . Regeringensproposition 1982/83:147 medför vidare tillskott till moderbolaget om totalt 2155 milj. - I 850 milj. kr. för altförstärka koncernens soliditet och täcka omställningskostnader avengångskaraktär i och Uddevallavarvel vid genomförande av beslutadekapacitetsreduktioner. - 305 milj. kr. för nedskrivningav anläggningstillgångar i och Uddevallavarvel. Räntebärande skuldebrevkommer att utfärdas i takt med alt nedskrivningarna görs. Dessutomföreslår regeringen ett speciellt slöd avseende och Uddevallavarvetuppgående till 200 milj. kr. Dedelar av tillskollen enligt ovan som redovisats som ägartillskottframgår av nedanstående tabell. 1983/84:20 95 Kvarstående ägartillskott i form av generellt varvsstödkommer all redovisas som ägartillskott och kvarvarande skuldebrev förnedskrivning av anläggningstillgångar kommer all utnyttjas för nedskrivning avanläggningstillgångarna vid och Uddevallavarvel. Anslagna 30 milj. kr. för sysselsättningsbefrämjandeåtgärder vid utöver de 7 milj. kr som redovisats somägartillskott kommer alt reducera rörelsens kostnader i takt med attolika åtgärder vidtas. 9 milj. kr. har på detla sätt intäktsförts år 1982varför totalt 15 milj. kr. återstår av anslaget. 398 milj. kr. ägartillskolten för koncernens utveckling ärupptagna som ett villkorat ägartillskott. U-landsstödet har använts av Uddevallavarvel vid en orderår 1982 på tre till . Koncernens omsällning uppgick rill 8290 (7104)milj. kr. och resultatet före ägartillskott, bokslutsdispositioner och skatttill -1444 (-1600) milj. kr. Rörelseresultatet efter avskrivningar har förbättrats till-229 (-589) milj. kr. Årets rörelseresultat har emellertid belastats med en reserveringom 350 milj. kr. för framtida omstruktureringskoslnader i koncernen. Exklusivedenna reservering är sålunda rörelseresultatet positivt och nära 700 milj. kr.bättre än föregående år. Förbättringarna har uppnåtts i flertaletkoncernföretag. Fraktmarknaden har försämrats kraftigt vilkelmedfört omfattande förluster för många rederier. Ett anlal kunder hardärigenom inte kunnat erlägga kontraklsenliga amorteringar och i vissa fallinte heller kontraklsenliga räntor på fordringar avseende levererade fartyg. Fordringarna har i sådana fall bedömts som osäkra ochvärderats till erhållna panters - mestadels inteckningar i fartyg - värde,vilka i dagens dåliga marknad understiger fordrans värde. Totalt har därför resultatet före finansiella intäkter ochkostnader belastats med reserveringar för kundfordringsrisker uppgående till530 milj. kr. saml ränlenellol belastats med 41 milj. kr. motsvarande ejinbetalade räntor. 1 resultatet efter finansiella intäkter och kostnaderingår förluster i Öresundsvarvet med 91 milj. kr. 1 bokslut gjordes enreservering för bedömda kvarvarande förluster i samband med varvels avveckling.Denna avveckling följer uppgjorda planer, vilket innebär att helaÖre-sundsvarvels förlusl elimineras genom motsvarande upplösning avförlustreserven vilken redovisas som en extraordinär inläkt. Räntenettot har förbättrats kraftigt jämfört med år 1981och uppgick till 313 milj. kr. (-983). Det förbättrade räntenettot är en följdav att regeringen genom beslut utbetalade merparten avtidigare Skr.1983/84:20 96 Härigenom har koncernenskapitalbindning kunnal minskas. Vidare ingår inte med ettnegativt räntenetto 1982. Koncernens kapitalbehov har varit alltför stort för atlenbart finansieras i svenska kronor. Upplåning har därför till stor del fåttske i främmande valutor. sker sådan upplåning uteslutande idollar vilkel innebär alt koncernen i stort sett endasl är exponerad förförändringar i dollarkursen. Koncernens valutapolitik innebär att denna skuldsättning istörsta möjliga utsträckning skall balanseras av fordringar och orderslockeller ter-minssäkras. Detta har medfört alt en stor del av koncernens fartygs- ochoffshoreförsäljningar gjorts i dollar, vilkel givit en fordrings- och orderslocksom i stort sett balanserat lånestocken. På grund av dollarflödenas storlek ochen svag orderingång i början av årel kunde emellertid en sådan balans ejupprätthållas . Kursen fördollarn förändrades kraftigt även . Dollarkursen förstärktes successivtfram till devalveringen då kursen stabiliserades på en nivå på ca30% över kursen vid årets början. Denna utveckling i kombination med att koncernenhaft en skuldexponering i dollar har medfört fortsatta betydandevalutaförluster uppgående till -312 milj. kr. (-313). Koncernens verksamhet är förenad med stora ekonomiskarisker. I slrukturplanen påpekades därför behovet av en solidiletshöjning tillca för att ge koncernen förmåga att bära sådana risker. De ägartillskottriksdagen i olika former anvisade bedömdes ge koncernen en soliditet påca förutsatt att bl. a. avvecklingen av koncernens fartygsengagemanggenererade vinster uppgående till ca 1700 milj. kr. Genom utvecklingen av fraktmarknaden kom emellertidresultatlillskot-tet från fartygsengagemanget att utebli, vilket skulle medförten soliditet på endast om övriga bedömningar i strukturplanenvarit riktiga. Föriusten blev dessutom större än beräknatberoende på kraftigt ökade förluster i bl. a. , Kariskronavarvet ochGötaverken Motor. Vidare medförde ränte- och valutautvecklingen ökade förluster.Koncernens egna kapital var därför i stort sett förbrukat . Det kapitaltillskott om 1 850 milj. kr. som föreslås iregeringens proposition och som inarbetats i bokslutet medför atl koncernensegna kapital uppgår till 1867 milj. kr. (1 169) vilket motsvarar en soliditetpå (6). Vid jämförelse av soliditeten i koncernen med den i annansvensk industri måste dock observeras alt balansomslutningen inkluderar fordran 1983/84:20 97 pä svenska staten saml spärrat konto pä riksgäldskonlorelmed totalt 4 749 milj, kr. Om detla belopp kunnat användas för nedamortering avkoncernens låneslock hade soliditeten ökat till . Koncernens lånestock har kraftigt reducerats efteravyttringen av . Den räntebärande lånesiocken uppgår sålunda till4787 milj. kr. (10698). Härav utgör dollarlån medan resten avupplåningen i huvudsak skett i svenska kronor. utbetalades merparten av tidigarebeslutade ägartillskott. Denna betalning gjordes till elt spärrat konto hosriksgäldskonlorel. från vilket utbetalningar görs efter beslut av regeringen.Saldot på kontot uppgick /83 till 2 253 milj. kr. Koncernenslikviditet har sålunda varit myckel god under årel. Likviditeten förväntas ytterligare stärkas genomutbetalning av i varvspropositionen föreslagna kapitaltillskott om I 850 milj.kr. Den förbättrade likviditeten kommer att användas bl. a. till amortering avlån. Merparten av koncernens upplåning sker mot säkerhet istatliga kreditgarantier. Dessa garantier utfärdas för att underlättafinansieringen av varvens produktion och kundfordringar. finns emellertid en tendens till ökad andelkontanlaffärer vid försäljning av fartyg och riggar. I sädana fall finansierarbeställaren viss del av produktionen genom förskott och eriägger resterandeköpeskilling vid leverans. Beställaren finansierar sig i sin tur genom upplåningvarvid borgen krävs av varvsförelaget på fulla beloppet. Kreditrisken blirsåledes densamma som vid en kreditaffär. Denna typ av finansiering resp. varvens refinansiering avkundfordran vid kreditaffärer görs normalt via . Utländskabeställare av fartyg erhåller därvid inom överenskomna finansieringsvillkormed påslag på räntan vilka innebär atlkredit lämnas på av kontraktsprisei över till 8,ränta. För svenska beställare av fartyg utgår ett specielltränlestöd vars värde för köparen i stort sett överensstämmer medOECD-villkoren. Samma kreditvillkor gällde tidigare även för riggar. m. slutet av tillämpas emellertid vid sådana affärer de s.k.consensusvillkoren som vid dagens marknadsränta inle innebär någon fördel förköparen. Antalet anställda på koncernens varvsförelag har kraftigtminskat senare hälft. Fr. o. m. har exempelvisantalel anställda vid varven minskat från drygt 28000 till ca 14500, dvs mednära . Reduktionen har varit speciellt kraftig i samt naturligtvisäven i genom nedläggningen av Öresundsvarvet. 7 1983/84. Skr.1983/84:20 98 Genom de anställningsstopp som samtliga varv tillämpade islutet på 1970-talel förändrades åldersstrukturen i varven. Fortsatta reduktioner genom naturiig avgång skulleallvarligt kunna begränsa speciellt varvsförelagens överievnadsmöjligheter. Dereduktioner som är aktuella måste därför helt naturligt ske pä elt sådantsätt atl överlevnadsmöjligheterna säkerställs. Samtliga anställda vid i Landskronavarslades 1981 efter del att beslut fattals om avveckling avverksamheten. har avgångarna omfattat totalt 1 400 personer ochunder kommer ytterligare ca 600 personer att lämna förelaget. Denna omfattande personalavgång har kombinerats med ettflertal åtgärder för alt underlätta för uppsagd personal alt finna andraarbeten. I detta arbete har deltagit såväl Öresundsvarvet somarbetsmarknadsmyndigheter och Finans. Trots de problem av varierande karaktär och styrka somvarit förknippade med avvecklingen av Öresundsvarvet har gjorda åtgärder givitgoda resultat. Exempelvis har genom ell intensivt arbete en omfattande etableringav nya förelag kunnat ske på varvsområdet. Ett 40-tal förelag har etableratsvilka beräknas sysselsätta ca 1 000 personer i mitten av . Regeringens proposition innebär all koncernen genomöverföring av till staten och genom kapilaltillskottet om I 850milj. ges väsentligt ändrade förutsättningar. Den finansiella börda i formav negativt räntenetto och negativa kursdifferenser som belastar 1982 årsresultat bedöms genom föreslagna åtgärder i stort sett försvinna år 1983.Avgörande för koncernens resultatutveckling blir främst utvecklingen försiorvar-ven. och Uddevallavarvets orderstockar är f.n.förhållandevis korta. Inneliggande order är tecknade till priser som läckervarvens kostnader men avgörande 1983 blir varvensmöjligheter att teckna nya order som inklusive föreslaget stöd täcker varvenskostnader. Skulle utvecklingen av fartygsmarknaden visa att stödet ärotillräckligt måsle ytterligare anpassning av varvens kapacitet göras. Merparten av koncernföretagen bör kunna visa positivaresultat även . Genom den finansiella rekonstruktionen av moderbolagetsom föreslås i regeringens proposition kommer vidare förlusten i moderbolagetatt bli starkt begränsad i jämförelse med . Totalt sett bör det därförfinnas möjligheter för koncernen atl nå ett positivt resultat. 1983/84:20 99 (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1982 1981 verksamhet kan härledas tillbaka till slutetav då vattenledningsaffär startades i . Fram tillandra väridskrigel växte företaget kontinuerligt i . Under 1950- och1960-lalen genomgick företaget en mycket kraftig tillväxtprocess. Företagsköpoch sammanslagningar skedde i stor omfattning. Utöver VVS-sidan utökadesverksamheten med industriinslallationer . Sedan mitten av1960-lalel är företaget landels största rikstäckande installatör. Under slutetav etablerades även en utlandsverksamhet. förvärvades av ABGölaverken, och kom därmed sedermera atl ingå i . är största och ell av med 60 filialer i och dotterbolag iDanmark, , , och . Såväl moderbolagetsom dotterbolagen svarar dessutom för entreprenader i elt stort anlal länder.Produktprogrammet omfattar främst rörinstallationer av alla slag i t. ex.bostäder, offentlig byggnation och industrianläggningar. tillverkar och marknadsför syslem förutsugning av bil- och svetsgaser. Centralsug installerar och marknadsför sop- ochdammsugningssystem över hela världen. har en särskild verksamhet byggtsupp för förvaltning av företagels fasligheter och för inköp av objekt förrenovering och senare försäljning. Den totala svenska nybyggnadsmarknaden minskade kraftigtäven . Offentligt byggande har dock, delvis av arbetsmarknadsskäl,fortsalt ligga på en hög nivå. Den s. k. ROT-marknaden. reparationer, om-och tillbyggnader, ökade även , dock något mindre än tidigare år.Vidare har marknaden för energiprodukter haft en positiv utveckling. Skr.1983/84:20 100 Totalt minskade den svenska rörentreprenadmarknaden ca 10%i volym. De regionala variationerna var dock stora och den kraftigaste nedgångenskedde i . Även i övriga länder där är etablerat harbyggandet och industriinvesteringarna med något undanlag minskal. Detta harinneburit att orderingången minskat till I 190 milj. kr. (I 270). Av de installationsuppdrag som erhållits kan särskiltnämnas Koslamus sjukhus, (VVS), Bostadsområde i (VVS), Verkstadsbyggnad i (VVS), Gasturbin och avgaspanna förTampdla, (Industri), Petrokemisk anläggning för Unifos (Industri), Mäl- och reglerslalioner för gasnäl i (Industri), Raffinaderi i , (Industri), , (Industri), Bostadsområde, (Sopsug), Bostadsområde, (Sopsug). fakturerade försäljning uppgick till 1440milj. (1270). Ullandsomsättningen inklusive exporten från svaradeför (30) av omsättningen. Verksamheten har ingått i den konsolideringsfassom beslutades med avsikt att skapa en stabilare finansiell grund förCalor-Celsius fortsatta utveckling. Åtgärder för alt höja den inreeffektiviteten har genomförts där särskild vikt lagts på att höjaarbetsproduktiviteten och på att fullfölja det tidigare inleddakapitalrationaliseringsprogrammet. En anpassning av produktionsresurser och omkostnader tilländrade marknadsförhållanden har påbörjats vilket medfört all antalet anställdai koncernen minskat under årel. Vidare har åtgärder vidtagits för att elimineraförlusterna i Norrlandsverksamheien. Den danska verksamheten har reducerats och närmare knutitstill det svenska moderbolaget. Verksamheten har koncentrerats till de tvårörelsedrivande bolagen /S saml Tubo Tec A/S. minskade antalet anställda med 251 ochuppgick till 3 915. Av dessa var 1 192 anställda i utlandet. Resultatet för den svenska rörverksamheten har i likhetmed de närmast föregående åren varit tillfredsställande. Den danska verksamheten har däremot förorsakat avsevärdaföriuster, framför allt beroende på förluster på två stora projekt inom nyaverksamhetsområden och på avvecklingskoslnader avseende verksamheten i FörenadeArabemiraten. Centralsug har efter tidigare sanering fortsatt attutvecklas väl och uppnådde en tillfredsställande resultainivå. uppvisade däremot en stor förlusl på grund avett tekniskt 1983/84:20 101 komplicerat projekt i samt på grund av förlåpl kapacilelsui-nylljande i . Resultatet före boksluisdisposilioner och skatl uppgicktill 33 milj. kr. (28). Årets investeringar i anläggningstillgångar uppgick till24 milj. kr. Dessutom har förelaget investerat 13 milj. kr. Konjunkiurulsikterna för de branscher inom vilkaCalor-Celsius verkar bedöms förbli fortsatt svaga . De pressade prisnivåerna i medför att åtgärder föratt begränsa omkostnader och upprätthålla en hög produktivitet måste fortsätta.Trots detla väntas den svenska rörverksamheten redovisa elt sämre resultat år1983 än . Genom de insatta åtgärderna i den danska verksamheten bedömsett positivt resultat kunna uppnås där . Totalt förutses dock ettförsämrat resultat . (milj.kr.) -54,0 Antal anställda 1982 1981 Cilyvarvet var del ursprungliga nybyggnadsvarvet inom ABGölaverken, som grundades . Verksamheten utgjordes i början av mekaniskverksladsproduktion. byggdes det första fartyget. Efterkrigstidens starka utveckling inom sjöfarts- ochrederinäringarna skapare en stark efterfrågan på mer avancerade reparations-och underhållningsarbeten. Först under 1960-lalel realiserades emellertidtankarna på all skapa varv som hell var inriktade på reparation. Det förstaegentliga exemplet på elt sådant internationellt specialiserat reparationsvarvvar Lisnave i . Cilyvarvet skapades genom en sammanläggning avGölaverkens och reparationsrörelser med Lisnave som förebild för atlbetjäna fartyg på sjöfartsleder i norra . I millen av 1970-lalet investerades ca 350 milj. kr. ochdet ursprungliga nybyggnadsvarvel vid förvandlades till ett av norraEuropas största och tekniskt mest avancerade reparationsvarv. Skr.1983/84:20 102 Cilyvarvet bedriver fartygsreparationer ochfartygsombyggnader samt utför lego- och enlreprenadarbeten. Genom sina hel- ochdelägda dotterbolag bedriver Cityvarvet dessutom resereparationer saml andrahuvudsakligen marint inriktade reparationstjänster. Farlygsreparationer vid varv, som är del dominerandeaffärsområdet, inriktas mot fartyg som anlöper nordeuropeiska hamnar med ettstort antal länder representerade bland rederierna. Reparationerna består avlöpande underhåll men också av haveriarbeten. Cityvarvet har resurser för fartygsreparationer vid varv iGöteborg, och samt i begränsad omfattning i . Totaltförfogar bolaget över fem flyldockor och fyra torrdockor. Ombyggnad av fartyg är elt affärsområde som under årelblivit föremål för ökat intresse på marknaden. Fartygsombyggnaderna avser såvälkon-verleringar av slandardtonnage till specialfartyg som åtgärder för alt ökafartygens ekonomiska effektivitet. Separata projektresurser har byggts upp förgenomförande-av större ombyggnadsprojekl. Lego- och entreprenadverksamheten är huvudsakligeninriktad mol den svenska verkstadsindustrin och nordisk varvs- ochoffshoreinduslri. Inriktningen inom detta affärsområde omfattar lunga ochlätta stålkonstruktioner, maskinbearbetning och aluminiumkonstruklioner. Verksamheten inom affärsområdet resereparationer bedrivs idotterbolaget med baser i , och . finns det hälflenägda ILAB, som är ett servicebolag med inriktning påmeddvarvsmolorer. reparerades vid City varvets fastareparalionsorler omkring 200 fartyg och lika många i hamnar och till sjöss. Fem större ombyggnads- och skadeuppdrag har fullföljts.För genomfördes en omfattande ombyggnad av färjan . Fartyget utrustades med ytteriigare 700 bäddar. För ellnorskt konsortiums räkning, lett av /S, konverterades ett135000 lons tankfartyg till världens största heavy-liftfartyg. Leverans skedde8 månader efler kontraktstecknandet. fartyg vid Cilyvarvet . 1 hård internationellkonkurrens tecknades order på den brunna produkltankern tillhörigVlassowrederiet i . Efler omfattandereparationsarbeten levererades fartyget kontraktsenligt i januari 1983.Samtidigt reparerades den i kantrade polska färjan . Av den totala kapaciteten har under årel lagils ianspråk för ombyggnader, reparationer och underhåll av fartyg. Resterandekapacitet har utnyttjats för legoarbeten och entreprenadverksamhet. Skr.1983/84:20 103 Isträvandena att ytterligare decentralisera och utveckla verksamheten av varvetsHggavddning fattades beslut om atl bilda . Bolaget som startade sinverksamhet /83 ägs till lika delar av Cityvarvet och del norskabolaget /S (MARS). förvärvades ettminoritetsintresse i del norska bolaget. Samarbetet med MARS innebär atlCityvarvet funnit en öppning mot ett intressant off-shoreområde - riggservice. Underåret har vidare två verksamheter startats för att utveckla affärsområdetunderhåll på fartyg i drift. Den ena verksamheten. , syftartill alt utveckla underhållsteknik och underhållssystem. Den andraverksamheten, , syftar till utveckling av kontrakt med rederier omlöpande och förebyggande underhåll för fartyg. Båda bolagen ägs till avCilyvarvet. De andra hälflenägarna är i i . Deninternalionella sjöfartskonjunkturen var myckel svag under hela år 1982.Uppläggningen av fartyg fortsatte och utskrotningen av tonnage ökade rnarkant.Den kapacitetsneddragning som skett vid västeuropeiska reparationsvarv desenaste åren är ej tillräcklig. Nybyggnadsvarv med beläggningsproblem sökeranvända sin kapacitet för reparationer och ombyggnader. Efterfrågan påreparationstjänster har minskat och konkurrenssituationen harskärpts. Intressetatt bygga om befintligt tonnage till specialfartyg eller till fartyg med ökadeffektivitet har ökat. Genom all några stora fartygsombyggnader, ochäven haveriuppdrag, kunde konlrakteras har kapaciletsutnytljandel totalt settkunnat hållas på en hög nivå trots den vikande efterfrågan på konventionellafartygsreparationer. Efterfråganpå resereparationer har varit något ökande. Marknadenför legoproduktion och entreprenadverksamhet har visat minskad efterfråganunder årel och konkurrenssituationen har skärpts. Trotsett totalt sett tillfredsställande kapacitetsutnyltjande inträffadeslora beläggningsvariationer och var beläggningen låg. Åtgärder för attutnyttja arbetsstyrkan mer flexibelt vidtogs och förhandlingar med deanställdas organisationer kring dessa frågor har fortsalt . Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -54 milj. kr. (3). Åretsresultat har belastats med en extra nedskrivning av anläggningarna med 54milj. Anläggningarnas värde har genom denna åtgärd anpassats till vad sombedöms kunna långsiktigt förräntas. Resultatet av den operativa verksamhetenvisade endast ett mindre underskott och har därmed väsentligt förbättrats ijämförelse med föregående år. Antaletanställda uppgick till I 848 personer (1919). Marknadsutvecklingen för är 1983 är svårbedömbar. Detinternationella fartygslonnagets allt sämre kondition utgör tillsammans med eneventuell konjunkturuppgång faktorer som kan bidra Iill en ökad efterfrågan påfarlygsreparationer och fartygsunderhåll. Förskjutningen mol en ökad andel farlygsreparationer undergång saml mol reparationer på varv i fortsätter. Ombyggnadsmarknaden bedöms som fortsalt expansiv samtidigtsom konkurrensen ökar, inte minst från nybyggnadsvarv. har fleraorder erhållits på fartygsombyggnader. Devalveringen av den svenska kronan har medfört allkonkurrenskraften på den internalionella marknaden förbättrats. Till en ökadkonkurrenskraft har också väsentligt bidragit de åtgärder som vidtagits förökad kostnadseffektivitet och marknadseffektivitel. Verksamheten vid Varf är främst inriktad molreparationer och ombyggnader av fartyg. Företagel disponerar fem flyldockor ochtre lorrdockor och kan lorrsätta fartyg på upp till 35000 dwt. Produktionenomfattar även stålkonstruktioner, allmän verkstadsproduktion ochlego-bearbelning. Produktionsresurserna har under årel lagils i anspråk förreparationer, underhåll och ombyggnader av fartyg saml verksladsproduktion.Fyra föriängningar av ro/ro-fartyg har utförts för svenska beställare. a. årsunderhåll gjorts på två statsisbrytare samt elt antal störrerepara-lionsuppdrag genomförts på fartygshaverisler. Genom atl nyproduktion av fartyg upphört minskade dentotala produktionsvolymen jämfört med är 1981. Den svaga konjunkturen och den därav betingade ogynnsammautvecklingen för kustsjöfarten medförde att efterfrågan på reparalionstjänstervar kunde noteras elt ökatintresse av fartygsombyggnader och ett antal föriängningar av fartyg kundekontrakteras. Verkstadskonjunkturen var fortsall svag och orderingångenpå allmänna verkstadsprodukter var betydligt lägre än årel innan.