prop · G7038 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är med hänsyn tillteknikens snabba utveckling viktigt att programmet fortlöpande utvärderas ochatt beslut om ändringar kan fattas snabbt. 1983/84:8 33 Insatser inom informationsteknologiområdet i andra länder Medhjälp av material från bl.a. STU och , har inomindustridepartementet följande sammanställning gjorts om de satsningar som görsi omvärlden inom informationsteknologiområdet. Japanstotala statliga budget för naturvetenskaplig forskning och teknisk forskningoch utveckling (FoU) uppgår till ca . Ca hälftenav budgeten kanaliseras över , ca en fjärdedel överScience and (), över Ministry ofInternational Trade and Industry () och över övrigaministerier. Denjapanska staten ägnade redan tidigt stor uppmärksamhet åt den tekniska nivån iden egna industrins produkter och produktionsprocesser. Genom en utvecklingöver flera decennier har former skapats för en effektiv samverkan mellan denJapanska staten, representerad av framför allt och industrin. Ett exempelär de s.k. nationella projekten inom ramen för vilka flera företag och statligaforskningsinstitut i samverkan bedriver utveckling av en viss teknik och byggerupp teknisk kompetens. Staten bidrar med en del av kostnaden för företagensmedverkan. Ett 1979 avslutat projekt avseende konstruktion och framställning avs.k. VLSI-kretsar (Integration - kretsar som innehåller ännufler funktioner än tidigare) anses allmänt ha varit en starkt bidragande orsaktill att den japanska halvledarindustrin lyckats vända ett underskott i handelnmed Förenta Stater av ca I miljard kr. till ett lika stort överskottår 1982. Pågående nationella projekt avser bl.a. intelligenta robotar, flexiblatillverkningssystem som utnyttjar laserteknik, optiska mät- och reglersystem,snabba datorer för vetenskapligt bruk, automatiska produktionssystem förkonfektionsindustrin. Andraformer för statligt FoU-stöd till stora utvecklingsprojekt är bidrag eller låntill s.k. forskningsföreningar. 1 en forskningsförening ingår ett varierandeantal företag. Syftet med en sådan förening är att på vanligen5-10 år genomföra ett utvecklingsprojekt. Ofta bildar föreningen ett kollektivtforskningsinstitut lill vilket föreningen bidrar med forskare, utrustning ochanslag. Forskningsföreningar får skattefrihet och statliga lån eller bidrag.Ett exempel på statligt FoU-stöd av detta slag är MlTLs delfinansiering avprojektet "teknik för femte generationens datorer". För attgenomföra projektet har ett kollektivt forskningsinstitut bildats. Institutetfinansieras - förutom av - av en forskningsförening i vilken ingår åttajapanska datorföretag. Projektet planeras att pågå . Prop.1983/84:8 34 beräknar bidra med 280 milj.kr. och de åtta datorföretagen med något mer. Av särskilt intresse är det 10-åriga programmetbasteknologier för framtida industrier som administreras av Agency for IndustrialScience and Technology (AIST) inom . Programmet kan grupperas i tre huvudområdenvarav nya elektronikkomponenter utgör ett av dessa. Liksom ifråga om denationella projekten har förelag med dokumenterad egen kompetens inom aktuellaområden inbjudits att della. Totalt medverkar f.n. ca ett femtiotal företag, samt ytterligare andra statliga laboratorier ochföretag. De statliga medel som avsatts omfattar ca . för helatioårsperioden varav ca trefjärdedelar enligt uppgift avses gå till företagensom bidrag. Härtill skall läggas företagens egen finansiering av arbete inom deaktuella eller näraliggande fält som kan beräknas uppgå till det flerdubblabeloppet. Även det japanska , Nippon Telegraph and Telephone(NTT), bör omnämnas. NTT bedriver forskning och teknisk utveckling inom bl.a.områdena datateknik, integrerade kretsar, programvara och fiberoptik. NTT:somfattande teknikupphandling riktar sig främst till ett antal stora japanskaelektronik- och telekommunikationsföretag. Dessa företag är mycketkonkurrenskraftiga på den internationella marknaden, vilket sannolikt kanförklaras av deras tillgång till NTT:s patent och nära FoU-samarbete med NTT:slaboratorier. I de senare arbetar omkring 3000 forskare och tekniker. Sedan år1965 har NTT avsatt av sina intäkter till FoU. För räkenskapsåret1983 uppgick FoU-budgeten till . Ett särskilt program för användning av mikroelektronik imindre och medelstora företag som startades har mött ett stort gensvari industrin, dock först efter det att ansöknings- och projekthanteringsproce-durenförenklades och de ursprungliga kraven på villkorlig återbetalningsskyldighetoch offentliggörande av projektresultaten slopades. Programmet är budgeterattill ca 440 milj. kr. har det tyskaforsknings- och teknikministeriet nästan fördubblat sitt stöd tillinformationsteknologi. Mikroelektronikprogrammet svarade för avdenna ökning. Inom handels- och industriministeriet finns ettsammanhållet program. Support for Innovation, som i första hand avser stöd tillFoU i industrin. Normalt ges bidrag med en tredjedel och i vissa fall ända upptill hälften av godkända projektkostnader. Inom ramen för detta generellaprogram finns speciella stödprogram med syfte att stimulera industrins arbetemed nya teknologier till vilka bl.a. räknas robotteknik, flexiblatillverkningssystem. 1983/84:8 35 fiberoptik, mikroelektronik och programvaruteknik. Totaltuppgick bidragen inom ramen för detta program 1982/83 till ca 1,65 miljarderkr. föreslås detta program öka till ca . har annonserats ett sammanhållet femårsprogramavseende utveckling av avancerad informationsteknologi och nästa generationsdatorer. Detta planeras inom ramen av en total budget på ca 4,1 miljarder kr.varav statens andel uppges vara ca . Programmet uppskattasinnebära ca en fördubbling av den totala FoU-verksamheten i Storbritannieninom de fyra basteknologiområdena programvaruteknik, kommunikation mellanmänniska och maskin, s.k. intelligenta kunskapsbaserade system samtkonstruktion av VLSI-kretsar. Av det statliga stödet planeras utnyttjas lillforskning och utveckling vid de akademiska institutionerna och resterande 70procent för FoU i industrin. I de fall en bred spridning av resultaten avindustriprojekt krävs kommer detta finansieras till med statligamedel, i annat fall . Stor vikt läggs i programmet på att uppnåen samordning och samverkan mellan FoU-resurserna vid olikaforskningsinstitutioner och företag. Det stora statliga finansiella stödetanses nödvändigt för att få till stånd en ökad FoU-aktivitet och effektivsamverkan mellan olika parter. har forskning och teknologi givits en mycketframträdande plats i fransk politik. Inom ramen för den kraftigt växandestatliga FoU-budgeten ges särskilt stor vikt åt sju s.k. mobiliseringsområden.Ett av dessa områden utgörs av ett program för elektronik och elektronikbaseradindustri. Omfattningen av detta område är ca . varavindustrin svarar för hälften. Den amerikanska industrins tekniska och marknadsmässigaledarposition i förhållande till andra länders industri har under senare tidhotats inom flera branscher. har farhågor i ökande utsträckninguttryckts för att den amerikanska industrins positioner är hotade även inomhögteknologiska områden framför allt genom konkurrens från men också inomvissa områden från . En stor del av intresset har riktats mot halvledarindustrindär den japanska industrin blivit ledande ifråga om massminnen.Denna utveckling har på allvar oroat inte bara den amerikanska halvledarindustrinutan även de företag som tillverkar datorer och andra elektronikbase-radesystemprodukter. De senare ser en risk för att deras tillgång till teknikstarkainhemska komponenltillverkare kan komma att hotas. De japanska framgångarna inom halvledarområdet och destora satsningar som f.n. görs inom hela informationsteknologiområdet i Japanfår Prop.1983/84:8 36 ansesha varit den främsta orsaken till de initiativ som tagits föratt organisera FoU-samverkan mellan amerikanska halvledar- och daiortillverkare. Denstränga antitrustlagstiftningen i har tidigare begränsat de amerikanskaföretagens möjligheter att samarbeta i FoU-frågor. En uppmjukning och klarareprecisering har skett av antitrustla-garnas tillämpning på . Det har bl.a. bidragit till att industrin kunnat bilda tvåsärskilda organisationer för att kanalisera industrins stöd till gemensamforskning. GenomSemiconductor Research Cooperation (SRC) ges stöd till långsiktig halvledarforskningvid några av de mest framstående amerikanska forskningsuniversiteten. Budgetenför SRC för var ca 48 milj. kr. och beräknas öka till bortemot 300milj. bildade ett tiotal företag and . som med en budget på 400-800 milj.kr. skall organisera FoU inom bl.a. följande områden: design av femtegenerationens dator, ökad produktivitet för framställning av programvara, nyametoder för att kapsla chips samt CAD/. Vidsidan av den branschgemensamma forskningen förekommer omfattande samverkan iprojekt mellan enskilda företag och forskningsgrupper. Sådana samarbetsprojektstöds av exempelvis delstaten inom det s.k. MICRO-programmet somstartades . För /83 är budgeten uppe i ca 40 milj. kr.för ett femtiotal projekt. MICRO-programmet täcker halva kostnaden förprojekten och medverkande företag den andra hälften. Liknande program harnyligen startats också i andra stater. Anslagentill den forskning som bedrivs inom militärområdet har i stort sett fördubblatsfrån räknat i löpande priser. Effekterna av denna massivasatsning på militär FoU för den civila industrins verksamhet är svåra attbedöma. Några av de utvecklingsprogram som bedrivs på kontrakt frånförsvarsdepartementet kan förväntas ge resultat av samma karaktär som de industripolitisktmotiverade japanska nationella projekten. De liknar också dem i sinuppläggning. De mest framträdande programmen är: "integrerad datorstöddtillverkning" med en budget på ca 800 milj. kr. över perioden ,"integrerade kretsar med mycket hög hastighet" (VHSIC) som enbart år1984 har en budget på ca . och "superdator" som avsesstartas med en budget första året av ca 400 milj. kr. Det har nyligendirekt uttalats att resultaten från inte kommer att spridastill några andra länder. betraktas allmänt som ett direktsvar på japanernas projekt för utveckling av femte generationens dator. Strängarerestriktioner har införts för export av såväl produkter somforskningsresultat av militärt intresse. Vissa kommentarer tyder på attbegränsningar i tekniköverföringen från amerikanska företag i Prop.1983/84:8 37 framtiden kan komma att koncentreras till information omoch utrustning för produktionsprocesserna inom elektronikindustrin snarare ände tillverkade produkterna. Det finns anledning att nära följa den fortsattautvecklingen av den amerikanska politiken för teknik- och kunskapsöverföringoch denna politiks praktiska tillämpning. Europeiska Gemenskaperna, EG Inom EG pågår f.n. förberedelserna för ett sammanhålletprogram inom informationsteknologiområdet. Programmet har givits namnet ESPRIToch föreslås gälla , med möjlighet till en femårig föriäng-ning.Omfattningen föreslås bli ca , varav industrin väntas svaraför hälften. Programmet är uppdelat på fem delområden: En första del, pilotfasen, har redan påbörjats. löper ett fyraårigt databehandlingsprogram.Programmet som enligt de ursprungliga planerna skall avslutas har haft enbudget på ca 175 milj. kr. Programmet har föreslagits få en treårig föriängningmed en budget på ca 430 milj. kr. Vidare finns det ett fyraårigtmikroelektronikprogram med en budget på ca 280 milj. kr. Detta programprioriterar i sort sett samma område som prioriteras i STU:s förslag till ettnationellt mikroelektronikprogram, nämligen konstruktion och framställning avmikroelektronikkretsar. 1983/84:8 38 Propositionen .................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Utdragur regeringsprotokoll .... .... 2 1 Inledning ......................................................... .... 2 2 Föredragandens överväganden ............................ 3 2.1 Informationsteknologinsbyggstenar ................ 3 2.2 Komponentteknologinsutveckling ...................... 6 2.3 Förslag från STU till ettnationellt mikroelektronikprogram 8 2.4 Riktlinjer för ett nationelltmikroelektronikprogram . 2.4.1 Delprogram 1. Utbildning .............................. .. 16 2.4.2 Delprogram 2. Grundforskning ........................ .. 16 2.4.3 Delprogram 3. 2.4.4 Delprogram 4. Industriellutveckling ................ .. 18 2.4.5 Samordning avmikroelektronikprogrammet ....... 19 3 Hemställan ..................................................... 19 4 Beslut .......................................................... .. 20 Bilaga1: Förslag från STU till ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP) ............................................................. 21 Bilaga2: Sammanställning över remissyttranden ...... 30 Bilaga3: insatser inom informationsteknologiområdet i andra länder 33