prop · G70367 · 1983-12-31 00:00:00 — Föreningar med hög andel hyresgäster gynnas också, eftersomandelen lågenheter att fördela föreningens nettoskuld pä blir lägre ju högreandelen hyresrätter är. Variationer i skatteuttaget uppstår också allt eftersom inflationstakten varierar. Orri inflationen är hög de fyra förstainnehavsåren sker en större inflafionsvinstbeskattning än om inflafionen ärlåg. Skatteutlaget blir även förhållandevis högt vid korta innehavsperioder,eftersom inflalionskompensationen då kommer att gälla en relalivi kortare tidav innehavsperioden. Skatten blir också hög och ojämn med förenkladfastighetsmetod, eftersom föreningens förbättringsarbeten inte indexuppräknas.Detta ger märkbara effekter om dessa förbättringsarbeten är omfattandeoch/eller hög. Den förenklade fastighetsmetoden år enligt SBC:s mening enmisslyckad och komplicerad blandning av aktiemetoden och fastighetsmetoden. Denstörsta nackdelen är de prakfiska svårigheterna. För att räkna ut reavinsten för den enskildebostadsrättsinnehavaren krävs följande uppgifter; - specifikationpå föreningens lån för samtliga innehavsår - grundavgift ocheventuell upplålelseavgift eller köpeskilling - uppgifter omstorleken på innesiående medel på inre reparafionsfond vid ingångs- ochutgångsåret - erlagdinträdesavgift saml indexserier Verifikationer behövs för de belopp som utdebiterats tillmedlemmarna och utgjort kapitalfillskott direkt avsedda att täckaförbättringsarbeten Prop.1983/84:67 106 överstigande i snitt och medlem. Tilldetta måste varje enskild bostadsrättsinnehavare spara verifikafioner på egnaförbättringsarbeten som är gjorda på lägenheten och som överstiger 1 000kronor . Omöjligaoch meningslösa problem uppstår för att framta slorleken på innesiående medelpå inre reparafionsfond på bostadsrätten. Innesiående medelvid utgångsfiden är däremot lätt att erhålla uppgifter om. Svårigheter uppståräven vid framtagandet av verifikationer pä de betydelselösa inträdesavgifterna. Verifikationeravseende de belopp som utdebiterats till medlemmar och utgjort kapitalfillskottdirekt avsedda för förbättringsarbeten är omöjliga att ta fram.Det är också högst tvivelakfigt om de enskilda bostadsrättsinnehavarna harsparat verifikationer pä egna förbättringsarbeten. När alla uppgifter insamlats måsle inflationstillägget ochegna förbättringsarbeten indexuppräknas. Detta gör själva beräkningsarbetetkomplicerat. Balansräkningför ingångsårel är nödvändig för att uträkna inflationstilläggen.Specifikationer pä föreningslån är nödvändiga för att ta reda på storleken påamorteringarna. Detta går inte att utläsa från balansräkningen -om ett lån harupptagits framgår inte hur stor amorteringen varit. Lånespecifikationenåterfinns lättast i årsredovisningarna. Svårigheter att ta fram dessa uppgifterkan föreligga, men är i de flesta fall möjligt. Grundavgift, upplåtelseavgift eller köpeskilling, vederlagför försäljning och andelstal är inga större problem att ta fram. Det blirproblem för skattemyndigheterna att kontrollera ingångsvärdena för tiden innankraven på skrifthg överlåtelsehandling trädde i kraft . Som framgår vid genomgång av de uppgifter en säljare avbostadsrätt måste framskaffa blir reavinstberäkningen i de flesta fall omöjligatt genomföra efter den förenklade fastighetsmetoden, speciellt på grund av dedirekta kapitaltillskotten, förändring i inre reparafionsfond och egna förbättringsarbeten.Det finns dessutom risken att säljare gör ekonomiska förluster eftersom han vidförsäljningen och beräkningen av försäljningspriset saknar eller har svårl attfå fram behövliga uppgifter. Vid tillämpning av förenklad fastighetsmetod och aktiemelodkommer det att bli väsentligt att särskilja kapitaltillskott och driftskostnad.Denna särskiljning utgör en svårighet, men leder dock inte fillnågra tvister eftersom det endast berör de oäkta bostadsföretagen samt uthyrnings-ochrörelsefallen. För dessa grupper är det mest lönsamt att arbeten klassificerassom underhåll, då det ger högre driftskostnader och därmed lägre skatt i denlöpande beskattningen. Det inträffar därför ofta att endast åretsamorteringar räknas som kapitalfillskott i avräknihgsbeskeden. Om förenklad fastighetsmetod eller akfiemetod tillämpaskommer övriga kategorier av bostadsrättsägares intressen att vara motsattrörelse- och uthyrningsägarna. För dessa är det ur reavinstbeskattningssynpunktmest lönande att alla förbättringsarbeten medräknas som kapitaltillskott. Dettamotsatsförhållande kan leda till inre stridigheter, varför det kommer atl bli nödvändiglmed klara definifioner av kapitalfillskott. Sker kapitaltillskott vid amortering? 1983/84:67 107 En udda effekt är att det blir lönande för föreningarnaatt ta lån för all återbetala lån. Trots att ingen real amortering har skett,räknas en amortering för föreningen vid reavinstberäkning. Medlemmen kan ocksåerhålla avdrag för driftskostnader vid reavinstbeskattning om föreningen tarlån för underhåll, eftersom allaamorteringar räknas som kapitaltillskott. Detär visserligen förståeligt att det inte går att särskilja underhållslån ochövriga lån med tanke på administrativa kostnader och brist på uppgifter, mendet år olyckligt att använda ett system som nödvändiggör en särskillnad mellanlånen för att skatteneutralitet ska Uppnås. Således blir del lönande förföreningarna att ta underhållslän och återbetala lån med lånade pengar vidförenklad fastighetsmelod och akfiemetod. En ytterligare konsekvens av den förenkladefastighetmetodens och aktiemetodens beräkningsregler är att det blir lönandeatt lånefinansiera förbättringsarbeten vars kostnad är lägre än 3 000 kronorgånger anlal lägenheter. Då erhålls avdrag för amorteringarna på lånen. Omdirekt kapitaltillskott använts hade inget avdrag erhållits, eftersom beloppetinte överstiger minimigränsen. En sista olycklig effekt med förenklad fastighetsmetod ochakfiemetod är alt en ökning av eget kapital, som inte sker genom direkta kapitalfillskottför förbättringsarbeten från medlemmarna eller amortering på lån, inte fillgodo-räknasvid reavinstberäkning. Andra former av ökning av del egna kapitalet kan vara fönderingav årsavgifter, hyresintäkter och upplåtelseavgifter. Detta leder fill att detblir mest lönande för föreningarna att använda dessa inkomster fillamorteringar pä lån, ty dä räknas kapitalfillskott vid reavinstberäkning. Dethar den nackdelen atl det inte blir lönande ur reavinstsynpunkt förföreningarna att själva spara medel för förbättringsarbeten. SBC avstyrker att förenklad fasfighetsmelod läggs fillgrund för ändrade regler för reavinstbeskattningen. Metoden leder till ett högtoch ojämnt skatteuttag och gör skatteplanering allt viktigare. Med hög reavinstbeskalt-ningförsvåras rörligheten mellan bosladsrätl och hyresrätt. Metoden är förknippadmed så många praktiska problem att en enskild skattebetalare inle har någon möjlighelalt förstå sig på reglerna, att av krävsuppgifter som är omöjliga eller mycket svåra att få fram och attskattemyndigheterna kommer att sakna möjligheter att kontrollera de av deskatteskyldiga och föreningarna inlämnade uppgifterna. Skatte- ochföreningsadministrationen kompliceras och fördyras högst avsevärt. Även fastighetsmetoden ger ett högt och ojämnt skatteuttagoch leder till beskattning av nominella reavinster. En stor nackdel är dessutomde praktiska svårigheterna som är förknippade med tillämpningen av metoden. För att räkna ut reavinsten för den enskildebostadsrättsinnehavaren krävs följande uppgifter; - balansräkningarfrån och med ingångsåret - grundavgift ocheventuell upplåtelseavgift eller köpeskilling - uppgifter omstorleken på innesiående medel på inre reparationsfond vid ingångs- ochutgångsåret - erlagdinträdesavgift samt indexserier 1983/84:67 108 Tilldetta måste varje enskild bostadsrätlsägare spara verifikationer på de egnaförbättringsarbeten som är gjorda på lägenheten som överstiger perår. Balansräkningarnaär nödvändiga eftersom del är genom dem som man kan ta reda på om föreningenhar gjort förbättringsarbeten. Förbättringsarbetet måste minst uppgå till i snitt och lågenhet för att vara avdragsgillt. Med den slorlekenpä förbättring måste skillnad på balansräkningen synas frän det ena året tilldel andra pä anläggningstillgångar. Balansräkningar behövs också för att räknaut "nettoskulden" för ingångs- och utgångsår. Eftersomi föregående stycken nämnda poster finns i förenklad fastighetsmetod, hänvisaslill avsnittet "Förenklad fasfighetsmelod, praktiska svårigheter",för behandling av svårigheterna att ta fram dessa uppgifter. Näralla uppgifter insamlats måste tre poster indexuppräknas för att räkna utreavinsten. Det är ingångsvärdet, andel i föreningens förbättringsarbeten ochegna förbättringsarbeten. Detta gör själva beräkningsarbetet komplicerat. Somframgår av en genomgång av de uppgifter en säljare måste ta fram blir reavinstberäkningeninte bara komplicerad ulan också svår att genomföra om hänsyn ska las till allaposter, främst inre reparationsfond och egna förbättringsarbeten. Ytterligareen nackdel med fastighetsmetoden är de särregler som måste göras för de oäktabostadsföretagen samt rörelse- och ulhyrningsfallen. Den föreslagnaschablonregeln att räkna in föreningsfonder bland de skulder som ska beaktasvid genomsynen i dessa fall är en tänkbar regel för alt eliminera möjligheten atlavdrag erhålls vid såväl löpande beskattning som reavinstbeskattning. Det ärdock olyckligt med särregler, ty de gör lagreglerna komplexa och försvårar lillämpningen. Skatteuttagetvid tillämpning av fastighetsmeloden blir i de flesta fall detsamma som vidförenklad fastighetsmetod. Möjligtvis blir skatten något lägre, eftersomföreningens förbättringsarbeten indexuppräknas. Ävendenna metod är förknippad med så många praktiska problem att den enskildeskattebetalaren, föreningen och skaltemyndigheten enligt SBC:s bedömning fårsvårt atl få fram uppgifter och kontrollera riktigheten av dessa. SBCavstyrker införande av fastighetsmetoden. nackdel med akliemetoden är att inflationsvinsten beskattas. Ju högre inflafion,desto högre blir beskattningen. Det innebär att beskattningsbar reavinst kanbli högre än realvärdestegringen. Beskattning kan också utgå vid realvärdefall,om inflafionen är större än realvärdeminskningen. På lång sikt går reavinslbeskattningenmot av bostadsrättens försäljningsvärde. Ju högre inflafionen blir destofortare närmas 25 %-nivän. Detta gör beskattningen högst oförmånlig vid högainflationslakter och/eller vid långa fidsinnehav. Inflationsvinstbeskattningenblir också hög vid innehavsperioder mindre ån på grund av den högaskattesats som då gäller. Aktiemetodenär ell komplicerat sätt att införa en evig beskattning på 1983/84:67 109 bostadsrätter.De praktiska svårigheterna år hår desamma som vid förenklad fastighetsmetod meddet undantaget att inflationstillägg och indexuppräkning avförbättringsarbeten inte behöver göras. Det betyder att balansräkning föringångsåret inte behövs och alt indexserier kan slopas. I övrigt hänvisas tillvad som anförts om de praktiska svårigheterna med den förenklade fasfighetsmetoden. Vadgäller kapitalfillskott eller driftskostnad uppslår samma problem som iförenklad fasfighetsmelod. Problemen med kapitalfillskott vid amortering ärdesamma som vid förenklad fastighetsmetod. Avovannämnda skäl avstyrker SBC alt aktiemetoden läggs till grund för ändraderegler för reavinslbeskattningen. Såsominledningsvis framhållits anser SBC att stora och genomgripande åtgärder påreavinstbeskattningens område inle bör genomföras, i vart fall inle förrän enöversyn av bostadsbeskattningen i stort är gjord. Dessutom anser SBC att ingenav de undersökta metoderna av ovan anförda skäl kan ligga till grund förändrade regler nu eller . Om statsmakterna trots delta finner attåtgärder nu behövs, anser SBC del enklast att först ett steg tas mot en evigbeskattning genom förlängning av den skattepliktiga perioden och att i övrigtdet nuvarande och av skattebetalarna kända systemet behålles. Förenklingar bör naturiiglvisgöras även för realisationsbeskaltningen såsom redan beslutats på bl. a.inkomstbeskattningens område (införande av schablonavdrag). Isådant fall kan SBC acceptera atl den skattepliktiga perioden förlångs fill tioår och att skatt uttas efter en fallande skala ä per är. Beskattningen skullesåledes bli: Beskattningsbar% av nominella vinsten Meden sådan stegvis avtagandeskala uppstår inga hopp. Det gör skatteplaneringmindre intressant. Beskattningen blir också jämn enligt följande resonemang.För de första innehavsåren är skattesatsen mycket hög. Men den kan uppvägas av etlschablonavdrag som införs i stället för avdrag för kapitaltillskott föramorteringar, föreningens förbättringsarbeten, egna förbättringsarbeten ochtransaktionskostnader. Enligt SBCs mening bör ett sådant schablonavdrag sättas till10 . Om den skatlskyldige kan visa att han eller hon har haft högrekapitaltillskottskostnader och Prop.1983/84:67 110 transaktionskostnader än sammanlagl bör haneller hon få avdrag för den del som överstiger schablonbeloppet.Schablonavdraget bör rimligen inte få vara större ån nominella vinsten. Vid reaförluslberäkningbör endasl verifierade kapitaltillskott tillgodoräknas. Schablonavdraget börjusteras i takt med inflationen. Schablonavdraget utgör en mycket arbelsbesparande lösningför såväl den skattskyldige som för skattemyndigheterna. Alla småvinster undgårreavinst-beskattning, vilket besparar skattemyndigheterna arbete med uträkningoch granskning av ganska obetydliga belopp i skatteavseende. att för av alla dagens avyttringar skulle ingen skattepliktigreavinst uppstå med ett avdrag på . I de övriga fall därskattepliktig reavinst uppstår slipper den skattskyldige i de allra flesta fallatt specificera avdragen då de sällan sammanlagl överstiger 10 000 kronor.Därmed slipper myndigheterna denna granskning. Enligt en undersökning av 470 bosladsrältsinnehavare ibostadsrättsföreningar som förvaltas av SBC är den genomsnittliga årligaamorteringen på föreningslån per medlem. Den årliga amorteringen äri de allra flesta fall den enda formen av kapitaltillskott till föreningen.Övriga avdrag av betydelse är egna förbättringsarbeten - SBC saknar uppgifterom dessa men de torde inle vara sä höga att de i kombination medkapitaltillskotten överstiger schablonavdraget. För föreningsmedlemmarna kommer det att bli nödvändigt attspara de årliga avråkningsbeskeden med uppgift om kapitaltillskotten och kvittonpå egna förbättringsarbeten om de önskar tillgodogöra sig större kapilaltill-skoltsavdragän . Egna förbättringsarbeten bör få medräknas om de överstiger . På så sätt blir det inle nödvändigt för föreningarna att ändra sinaredovisnings- och arkiveringsrutiner. För tioårsperioden före ikraftträdande av den nya lagenblir föreningarna skyldiga att ta fram uppgifter om kapitaltillskott tillföreningen. Detta låter sig göras, eftersom föreningarna har skyldighet attspara årsredovisningarna . Angående de direkta kapitaltillskotten förförbättringsarbeten bör del räcka med att det görs sannoUkt att sådana hargjorts. Med ett schablonavdrag blir det dock inle nödvändigl i de allra fleslaföreningar alt ta fram dessa uppgifter eftersom schablonavdraget troligtvisöverstiger kapitaltillskotten. Hänsyn bör inte tas till inre reparationsfond ochinträdesavgifter av förut angivna skäl. bör varagemensam för bostadsrätt och föremål av sådan karaktär att de utgör tillbehörtill lägenheten om de ägts av föreningen. Enligt SBCs mening skulle den föreslagna lösningen haflera fördelar. Ett stort steg skulle las mot den av direktiven efterlystaeviga beskattningen. I de flesta fall torde beskattning av de nominellavinsterna kunna undvikas. Systemet skulle vara enkelt att förstå förskattebetalarna, det skulle ge en rimlig arbetsbörda och en rimlig ökning av deadministrativa kostnaderna för föreningarna samt underlätta skattemyndigheternasarbete. Övergången till ändrade regler skulle bli mjuk. SBC hemställer attdetta förslag allvarligt övervägs som ett alternativ till de avkapitalvinstkommittén framlagda metoderna. 1983/84:67 111 SBC har erfarit att uppskovskommitlén inte väntas blifärdig med sina förslag . Ett absolut villkor för ändrade regler förreavinstbeskattningen är att ändrade regler kan träda i kraft parallellt medatt uppskovsmöjligheter öppnas även för bostadsrättshavare. Orn inte dettasker försvåras rörligheten på arbets- och bostadsmarknaden och de bostadsrättshavaresom tvingas sälja innan uppskovsreglerna träder i kraft kan drabbas av storaekonomiska föriusler. SBC avslyrker därför med bestämdhet kommitténs förslagatt nya regler för reavinstbeskattningen ska träda i kraft . Även omuppskovsregler skulle kunna införas vid denna fidpunkt anser SBC atl fiden ärotillräcklig för alt informera bostadsrättshavare om ändrade regler. Därför böreventuellt ändrade regler träda i kraft tidigast 1983-07-01, dock helst inteförrän . 3 Samordning med uppskovsreglerna Föreslagna ändringar i uppskovsreglerna föranleder motbakgrund av kommitténs begränsade uppgifter i detta hänseende ingen närmarekommentar från kammarrättens sida än att alla tre föreslagna metoder för evigbeskattning i och för sig synes vara så utformade atl de kan förenas med reglerom uppskov med reahsationsvinstbeskattningen. Kommillén har utarbetat sina förslag med syftet att deskall kunna kombineras med regler om uppskov av reavinst. Av ulredningen ibetänkandet framgår att det framför allt är i somvårdestegring för köpeskilling plus nettoskuld överstiger höjningen avbasbeloppet . Prisökningen torde vara centraliserad tillStockholm med omnejd samt vissa andra orter. Detta skulle innebära atteventuella uppskovsregler skulle bli fillämpliga framför allt i dessa områden. I fanns 1980 ca 550 000 bostadsrätter. Den årligaomsättningen av bostadsrätter är eller 55 000 lägenheter. Dessa siffrorkan jämföras med att del 1979 beviljades 131 800 lagfarter vid fastighetsköpoch 9 300 uppskov. Om man utgår från att uppskov för bostadsrätter kommer attmedges i lika stor omfattning procentuellt sett skulle ca 4 000 uppskov kommaatt medges vid avyttring av bostadsrätter. Förmodligen blir antaletuppskovsfall vid bostadsrättsavyttringar avsevärt lägre. För en fastighet kannämligen flera uppskov ha medgelts om fastigheten har flera delägare. Om manlar hänsyn till detta torde antalet uppskov avseende bostadsrätter väsentligtkomma att undersfiga 4 000. Vid aktiemetoden, som är den metod som är lättast atttillämpa i prakfiken, uppkommer framför allt problemen om uppskovsbeloppetskall indexuppräknas eller inte när övergång har skett mellan fastighet ochbostadsrätt samt hur återföring skall ske i de fall dä ersätlningsobjektet ären bostadsrätt. Regler som inenbär att indexuppräkning skall ske i vissa falloch inte i andra fall är komplicerade att tillämpa i praktiken. Även om uppskovsfrågan för den enskilde kan vara av storbetydelse bör det dock övervägas om lagstiftningen bör kompliceras med ett såomfattande Prop.1983/84:67 112 regelkomplex mot bakgrund av att frågan torde bli aktuelli relativt få fall och förhållandena knappast är fullt jämförbara med dem somgäller för fasligheter. Ur materiell synpunkt kan det visserligen framstå somriktigt alt medge uppskov vid byte från bostadsrätt till faslighet och vice versamen denna möjlighet är emellertid illusorisk med hänsyn till debegränsningsregler som finns i uppskovslagen. a. ersältningsegendomensvärde i förhållande till den avyttrades värde torde antalet fall där uppskovkan medges vid byte från fasfighel till bostadsrätt bli avsevärt få. Utan alt föregripa kommitténs för reavinstuppskov förslagställer sig RRV positivt till en utvidgning av uppskovssystemet till att ävenomfatta bostadsrätler. Uppskov bör således kunna medges även vid övergångmellan bostadsrätt och egna hem. Detta skulle ytterligare underlättarörligheten på bostadsmarknaden. Med evig realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter ochden eftersträvade likformigheten med reglerna för vinstberäkning av egnahemsfasligheterföljer att även möjligheterna till uppskov med beskattningen bör så långtmöjligt vara desamma. anser därför att det i princip bör införasuppskovsregler för bosladsråtlsförsäljningar. Även omkommittén inte haft till uppgift att utarbeta uppskovsregler utan endast attgöra systemet med vinstberäkning anpassbart lill de förslag som sedermera skalllämnas av kommittén för reavinstuppskov anser lånsstyrelsen det viktigtframhålla att det verkligen övervägs att begränsa möjligheterna till uppskov.Anledningen till denna ståndpunkt är den enorma hantering redan nuvarande uppskovsreglerför fasfigheter innebär - f. n. finns ca 7 500 beviljade uppskov registrerade ilänet - och som kraftigt skulle öka om åven bostadsråttsförsäljningarna skulleomfattas av systemet. Vad gällerbostadsrätterna förutsätter detta ett registreringsförfarande. Vare sig detskall utföras på lånsstyrelsen eller någon annanstans kräver det betydanderesurser. Det kan nämnas att man pä föreningsregistret på f. n.har stora svårigheter atl hinna med atl inom rimlig tid handlägga registreringenav ca 2 000 föreningar. Detta skall ställas i relation till registrering av ca150 000 bostadsrättshavare, som förslaget skulle innebära. Vad som ytterligareär betänkligt är att det knappast finns det intresse att registrera åganderåttsförändringarpå samma sätt som i fråga om lagfarter för fastigheter. Av en bilaga (s 169), som upprättats av kommittén förreavinstuppskov, framgår atl man är medveten om denna brist. Där anförs atl denkonlroll som förutsetls ske genom registreringsförfarandet kan bli verkningslösom en bostadsrättsförening och dess medlemmar - t. ex. i en liten förening - äröverens om atl försöka sätta kontrollmöjligheterna ur spel. Lösningen pä dettaär enhgt kommittén atl skattemyndigheterna har andra former för kontroll somkan användas i sådana situafioner. anser att det år allförlättsinnigt att se pä problemet på det sättet. De kontrollresurser som finns skall inte behöva användasför att i efterhand kontrollera om bostadsrättsföreningar fullgjort sinajkyldigheteri 1983/84:67 113 det här hänseendet. Systemet måsle vara sä uppbyggt attdet, på samma sått som vad gäller lagfarter för fastigheter, finns ettömsesidigt intresse alt företa en registrering. anser alltså att det system kommittén för reavinsluppskovenligt bilagan tänkt sig inte kommer atl fungera i praktiken. För bostadsrätternakrävs ett lika säkert system som för fastigheterna. Vad återigen gäller desituationer då uppskov skall kunna medges anser attutgångspunkten för de fortsatta övervägandena bör vara att arbetsmarknadsmässigaeller liknande skäl för bytet ställs som krav. Huvudregeln skulle med andra ordkunna utformas ungefär i enlighet med den praxis som gäller vid dispens fråntreårsregeln i 3 § uppskovslagen. Förutom att det mera torde stå i samklang meddet ursprungliga syftet med uppskov i frivilligfallen skulle det förskattemyndigheternas del bli hanterbart. anser, mot bakgrund av detankegångar kommittén redovisat i bilagan, att ett fungerande administrativtsystem kan införas till taxering. är av motsattuppfattning och anser alt frågan måste övervågas väsentligt mera ingående. Lånsstyrelsen anser att det vid uppskov med beskattningenav realisationsvinster på bostadsrätter krävs ett syslem för idenfifiering ochkontroll. Dessutom krävs en registrering av uppskovsfallen. Som fidigare nämntsinnebär redan nuvarande regler för uppskov med realisafionsvinst på fastigheterstora administrativa problem och kontrollproblem. Det av kommittén föreslagnakontrollsystemet utan elt allmänt bostadsrältsregister verkar att bli mycket arbetskrävandeoch får dessutom ses som ett provisorium. ställer sig därförmycket tveksam till om kontrollen av dessa uppskov kan upprätthållas på ettgodtagbart sätt med del syslem som föreslagits. Vid en samlad bedömning finner att det finnsstarka skål för att avvakta med införandet av uppskovsregler för bostadsrättertills kommittén för reavinstuppskov har utfört sin översyn av uppskovsreglernaför fastigheter.