prop · G703110 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill också betona altraffinaderierna i , med nuvarande processutrustning, endast kan klaraden inhemska marknadens krav och behov genom aU raffinera högkvalitafivaråoljor eller genom atl exportera högsvavliga tjockoljor och genom attimportera oljeprodukter med lägre svavelinnehåll. Dekonkurrensförhållanden somjag redogjort för har naturiigt påverkal utvecklingenav marknadsandelarna för de bolag som opererar i . Tabell 7.2 visar hurandelarna har utvecklats mellan och . 1983/84:110 49 Tabell 7.2 Marknadsandel för olika typer av bolag iSverige Grupp Marknadsandel i % bolag utan raff. bolag med raff. iSverige Svenska bolag med raff. Som framgår ligger förskjutningarna huvudsakligen påinternationella bolag samt på gruppen övriga bolag. En uppdelning påproduktgrupper ger vid handen atl de svenska raffinaderiföretagen har ökatmarknadsandelen för , men visar tillbakagång för Eo2-5. Beträffande den sistnämnda produktgruppen svarade "övriga bolag"för en marknadsandel pä , mot . Sistnämnda grupp harunder perioden ökat sin andel av bensinmarknaden till på deinternationella bolagens bekostnad. Jag vill sammanfalla perspektiven för raffinaderibranschenpå följande sätt. Det står klart atl oljebranschen i kraftigtpåverkas av drivkrafter vilka medför och kommer att medförastrukturförändringar. De viktigaste är en stagnerad eller minskadoljeförbrukning, överkapacitet i raffinaderierna, svag lönsamhet i raffinering,distribution och marknadsföring samt en ökande produktexporl från bl. Strukturanpassningsprocessen kan ske i många olika former,l.ex. förändrad verksamhetsinriktning, nedläggning, uppköp, marknadsbyte ochandra samverkansformer. Vad jag nu har sagt om raffinaderiinduslrin i Europagäller naturiiglvis även de i raffinerande bolagen.Konkurrenssituationen på marknaderna i och ställer högakrav på effektivitet i alla förädlingsled. Speciellt viktigt för det ekonomiskautfallet är kostnaderna för råoljeförsörjningen saml effektiviteten i denlogistiska uppläggningen. Somjag framhöll inledningsvis är det angeläget att entillräcklig raffinaderikapacitet uppräUhålls i landet. Förädlingskapacitetenfår alltså inte gå ned till en sådan nivå aU försörjningssäkerheten äventyras.Det kan även utifrån andra utgångspunkter vara motiverat att inom landetuppehålla kompetens inom den typ av kemisk processindustri somraffinaderinäringen utgör. De i landet raffinerande bolagen presenterar i en gemensamskrivelse till regeringen den ett antal villkor för svenskraffinaderiindusiri, vilka - enligt skrivelsen - är till nackdel för inhemskraffinering och vilka i huvudsak inle har sin motsvarighet utomlands. Dessavillkor, som således enligt raffinaderierna inle är konkurrensneutrala, ärbl.a. beredskapslagringen av råolja samt dubbel beredskapslagring vid vissatrading-affärer. Jag vill här något redogöra för dessa två frågor. 4 1983/84. Prop.1983/84:110 50 Inräkning av råolja i beredskapslagringen I förekommer en betydande lagring av råolja ochfärdigprodukter för att kunna möta olika slag av kriser. Den övervägande delenav denna lagring sker i form av s. k. ivångslagring hos näringslivet. De raffinerandebolagens kommersiella råoljelager får tillgodoräknas Ivångslagren till den delde överstiger 500000 m\ Utredningen (H 1982:04) med uppdrag atl se över dellöpande oljelagringsprogrammet, m. m. har i sin , förslagtill ändring av löpande oljelagringsprogram åren 1978- 1986, föreslagit attraffinaderiföretagen får tillgodoräkna sig hela det inneliggande kommersiellalagret av råolja som tvångslager och i motsvarande utsträckning minska sinatvångslager av produkter. Jag kommer att ta upp denna fråga i samband med mittförslag till nytt oljelagringsprogram (avsnitt 8). De raffinerande oljebolagen har i sin skrivelse pekat påden dubbla beredskapslagringsskyldighel, som kan uppstå vid försäljning frånett svenskl raffinaderi till en lagringsskyldig svensk kund via eninternationell trader. Även har tagit upp denna fråga i sinrapport. Om ett tradingföretag, som här förutsätts inte varatvångslagringsskyl-digl, upphandlar olja till lagringsskyldig svensk kund fråneU svenskl raffinaderi kan, med gällande regler, den situationen uppstå attbåde den ursprunglige säljaren/raffinaderiet och den slutligeköparen/förbrukaren -blir lagringsskyldiga. Jag har erfarit aU utredaren (1982:01) med uppdrag attutreda vissa frågor om beredskapslagring på energiområdet närmare övervägerdenna fråga. 1 avvaktan på hans förslag vill jag inle nu vidta någon åtgärd. 7.4.1 Svenska bildande och förutsättningar Svenska () bildades och började sinoljehan-delsverksamhet påföljande år. Riktlinjer för bolagets verksamhet fastställdesbl. a. beslut om den statliga oljepoliliken (prop. 1975/76: 124, NU44, rskr 262). Bakgrunden fill beslutet om ett ökat statligt engagemang inomoljeindustrin var bl. a. farhågor för att eu försörjningssystem baserat påRotterdammarknaden skulle komma att visa sig sårbart vid marknadsstörningar avolika slag. Det bedömdes som särskilt önskvärt att åstadkomma en bredare basför försörjningen med råolja genom direkta avlal med olika råoljeproducenteroch på även genom egen oljeutvinning. Det förutsattes vidare attbolagets försäljning i hög grad skulle komma aU inriktas på tyngre produkter,framför allt eldningsoljor för industrin och den offentliga sektorn, trots denrelativt låga lönsamhet en sådan inriktning skulle kunna medföra. Samarbeteborde också sökas med andra intressenter på svensk oljemarknad. Prop.1983/84:110 51 I 1979 ärs beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop.1979/80:33, NU 25, rskr 134) angavs atl bolagets verksamhet borde inriktasframför allt mot områden, där bolaget kunde bidra till alt förbättraförsörjningstryggheten på en osäker oljemarknad. Denna målsättning slogs också fasti energipolitiska beslut (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 60, rskr 381). 1981/82:61 angående kapitaltillskott till SP angavs bl.a. atl frågan ombolagels roll inom ramen för den svenska energipolitiken senare skulle tas upptill prövning efler det alt visst underlagsmaterial framtagits av bolaget. SPhar till regeringen inkommit med en skrivelse i denna fråga. I SP:s skrivelse - Plan 83 - som överlämnades tillregeringen ges mol bakgrund av en genomgång av bolagetshittillsvarande verksamhet förslag till bolagels framtida inriktning och rolli svensk oljepolilik. I SP:sskrivelse framhålls att petroleumbranschen i nu genomgår enförändringsprocess. Som exempel anförs bl. a. att vissa oljebolag medvetet harminskat sin försäljning av tjocka eldningsoljor. Man erinrar vidare om attNynäs har avyttrat sin drivmedels- och ddnings-oljeverksamhel tillShell, som också har övertagit delar av dåvarande Gulf:s verksamhet i norraSverige. I skrivelsen framhålls även försäljningen av Svenska Gulf:sanläggningar och verksamhet i till del statliga kuwaitiska bolaget ett exempel härpå. a. denna bakgrund och av en analys avoljemarknadens utveckling bedömer SP atl det inte kan uteslutas att ett ellerflera av dagens företag på svensk oljemarknad helt eller delvis kommer altlämna marknaden. Man menar också att del är troligt att fusioner och andrasamverkansformer kommer till stånd. Till detta kommer del allvarliga problemsom hotet om nedläggning av delar av den svenska raffinaderikapacileten utgör. Av vad somnu kan skönjas av utvecklingen i och utomlands är dock inte den inleddaanpassningsprocessen fullföljd, utan fortsatta åtgärder förefaller motiverade.SP menar att staten, genom bolaget, har möjlighet atl följa och vid behovpåverka omdaningen av svensk oljeindustri. Enligt SP bör bolaget ha följandeinriktning på den fortsatta oljehandels-verksamheten. - Bolaget skallha en organisation och affärsinriktning som gör del möjligt för staten atlutnyttja bolaget som ett operativt instrument vid försörjningskriser. - Bolaget skallunder normala försörjningsförhållanden verka på marknadens villkor, men vidbehov och på särskilt uppdrag kunna genomföra av statsmakterna eftersträvadeåtgärder. - Bolaget skallkunna tillgodose statsmakternas behov av information av belydelse förförsörjningstryggheten och för bedömning av oljebranschens struktur ochfunktionssätt. 1983/84:110 52 SPframhåller emellertid atl bolagets nuvarande verksamhet, dvs. att försörjningenbaseras på råolja och raffinering i kombination med den begränsade inriktningenmot eldningsoljemarknaden, gör det svårt atl redovisa ett godtagbartekonomiskt resultat. I skrivelsen redogörs för olika strategier för alt gebolaget en struktur som både är ekonomiskt sund och är inriktad mot atl varaett aktivt redskap när det gäller att trygga landets oljeförsörjning. Denanalys av olika tänkbara strategier, som redovisas i skrivelsen, ligger tillgrund för den huvudinriktning av verksamheten som föreslås. SP föreslår sålundaatt den nuvarande marknadsinriktningen i stort sett behålls. En förutsättningär dock alt en fastare relation mellan bolaget och dess eldningsoljeköpande kunderkan skapas. Man menar atl detla torde vara möjligt med grupper som harintressegemenskap med bolaget, dvs. den offentliga sektorn och då särskilt verkoch myndigheter. I skrivelsen föreslås vidare att bolagelsutvecklingsmöjligheter betraktas i två moment. EU första moment är altfullfölja en redan påbörjad intern handlingsplan innefattande ett antal nukända möjligheter att anpassa kapaciteten och organisationen. 1 anslutninghärtill kan övervägas en finansiell rekonstruktion för att anpassa kapitalkostnadernatill en rimlig nivå. Vidare framhålls behovet av att skriva av vissa övervärdenpå aktierna i , och om totalt 174 milj. kr. Tilldetla kommer behovet atl med minst 40 milj. kr. skriva ned ett råoljebergmm.iGöteborg. Ettandra moment innebär att SP genomför utredningar och förhandlingar avseendebolagels marknadsinriktning. Enligt skrivelsen kan detta innebära samarbeteoch samgående med saml förvärv av andra bolag för att möjliggöra direktetablering på drivmeddsmarknaden. 7.4.3Förslag till inriktning av Svenska verksamhet Somnämnts har SP: s verksamhet inriktats mol områden, där bolaget harkunnat bidra till atl förbättra försörjningstryggheten på oljemarknaden. a. den verksamhet som syftar till att få tillgång till råolja genomlångsiktiga kontrakt eller genom ägande av andelar i utvinning av råolja.Flertalet av de långsiktiga avtalen har haft karaktären av stat-till-statavtal,vilket även inneburit aU bolaget som statligt ägt har varit favoriserat avproducentländerna när del gäller att få tillgång till olja. En annan åtgärd sombör ses i försörjningstrygghetssammanhang är att bolaget åren 1978-1980förvärvade raffinaderiandelar. Strategin kan sägas ha varit att via långakontrakt i fredstid lyfta mer råolja än vad som har motiverats av den egnamarknadsandelen för alt under kristid kunna Ullfö-ra landet ökadförsörjningskapacitet. Närdet gäller den framlida inriktningen av SP: s verksamhet är del enligt minuppfattning av stor vikt alt bolagels oljeverksamhel har en sådan struktur attden bidrar till landets försörjningstrygghet. Jag har redan berört frågan omoljeprospektering och oljeulvinning. När del gäller frågan 1983/84:110 53 om formen för råoljeavtal anser jag atl avgörande i varjeaktuellt fall måste vara avtalets försörjningsvärde saml kommersialiiel ochflexibilitet i avtalsvillkoren. Råoljeanskaffning utöver denraffinaderikapacitel som SP förfogar över anser jag kan accepteras i vissutsträckning. En väsentlig förutsättning måste, enligt min mening, vara atl detekonomiska risktagandet är begränsat. Det är angeläget att undvika att bolagetpå grund av råoljeaffären hamnar i samma situation som under verksamhetsåren1980 och 1981. Jag vill också framhålla ell annat område med anknytningtill försörj-ningslryggheten där jag anser att SP kan spela en viktig roll. SPbör i samarbete med andra bolag verka för alt skapa en rationell ochförsörj-ningsmässigl stabil struktur på den svenska oljemarknaden. Samverkanmed det kooperativa OK har här en särskild betydelse. Jag skall strax återkommatill detta. I SP har staten ett instrument för och möjligheter att genomföraönskvärda strukturanpassningsåtgärder. Somjag ser det är det naturligt atlstaten som ägare till företag driver en aktiv politik såväl inom detenergipolitiska som det industripoliliska området. Vad jag har framhållit innebär atl målet förSP-koncernen bör vara att med i huvudsak affärsmässig inriktning bidra till atlge landet en god försöijningstrygghet. Detta ställer stora krav på bolaget ochförutsätter att kunnande och resurser fillvaralas och vidareutvecklas.Samtidigt är det dock rimligt all bolaget så långt möjligt ges affärsmässigaförutsättningar för att svara upp mol målsättningen. I SP: s skrivelse tillregeringen, som jag redogjort för, framhålls särskilt två områden därbolaget har en nackdel i förhållande till övriga raffinerande förelag iSverige. Del första är att bolaget inle är direkt engagerat på drivmedelsmarknaden.Det andra området är den relativt sett stora skuldbörda som bolaget ådragit sigi samband med köp av försörjningsmässigl betingad överkapacitet i raffinering,lagring och distribution. Häri ingår också att bolaget till skillnad motflertalet andra bolag har fått bygga upp sina beredskapslager med egna medel. Beträffande det första området vill jag framhålla alt delbör stå SP fritt att på affärsmässiga grunder bedriva sin verksamhet på dedelar av marknaden där bolaget bedömer att lönsamhet kan uppnås. Det äremellertid angelägel alt möjligheterna till ett samarbete med OK så långtmöjligt prövas i detta sammanhang. Vad gäller del andra området vill jag framhålla att jaganser det rimligt att ge SP affärsmässiga förutsättningar för en verksamhet somställer affärsmässiga krav. Detta innebär atl finansiellasituation bör stärkas på ett sådant sätl alt framlida struklurinsatser kanfinansieras på affärsmässiga villkor. Jag bedömer att ett ägartillskott frånstaten om . skapar en sådan finansiell bas för SP-koncernen.Ägartillskottet bör kunna användas för en nedskrivning av övervärden påtillgångar i raffinaderier, distribution och lagemtrymmen. Prop.1983/84:110 54 av finansiella situation somjag förordar börmöjliggöra en tillfredsställande avkastning på ägarkapitalel. 1 fråga om samverkan mellan vill jag framhållaföljande. OK och SP är landets enda rikstäckande svenskägda bolag som ärengagerade i princip i hela oljeflödeskedjan från råolja via raffinering tillmarknadsföring. De båda företagens sammanlagda marknadsandel är mindre än30%. Bolagen har i stort samma bedömning av oljemarknadensutveckling i . Denna innebär en fortsalt konsumtionsminskningvarvid eldningsoljorna kommer att minska kraftigast. För drivmedel räknar manmed en stagnation eller en viss minskad marknad. En sådan situation kaninnebära hårdnande konkurrens och strukturförändringar på marknaden. som SP har viktiga roller och uppgifter. OK ärett väl etablerat kooperativt förelag med en djup förankring i det svenskasamhället. SP har till uppgift att på kommersiella grunder verka för enrationell struktur på den svenska oljemarknaden under hänsyn till nationellakrav på försörj-ningstrygghel. Mol denna bakgrund är del ett samhällsintresseatt samarbetet mellan OK och SP kan utvidgas och fördjupas med syfte atl hävdaeller öka det svenska inflytandet på oljemarknaden. Chefen för industridepartementethar tillkallat en särskild förhandlare med uppgift all biträdaindustridepartementel med atl i förhandlingar med SP och OK undersökamöjligheterna atl på kommersiella grunder fä till stånd ett närmare samarbetepå olika områden. Olika samverkansformer bör därvid prövas, l.ex. ett gemensamlföretag för detaljistförsäljning av drivmedel eller eldningsoljor. Jag vill i detta sammanhang ta upp en särskild fråga.Enligt min uppfattning kan det bli aktuellt att vidga bolagets ägar- ellerkapitalbas. Detta kan ske genom att staten avyttrar aktier i bolaget ellergenom att staten ger ut nya aktier eller konvertibla skuldebrev eller liknandevärdepapper. I sådana fall kan det bli aktuellt att staten avstår från sinföreträdesrätt atl teckna nya aktier eller liknande värdepapper eller attstaten avyttrar teckningsrätten. bemyndigande för detta börinhämtas. Ett sådant bemyndigande öppnar t. ex. möjlighet att försäljaSP-aktier till OK om den särskilde förhandlarens arbete skulle leda fram sådan samverkansmodell. Mol bakgrund av vad jag nu framhållit förordar jag allregeringen föreslår att anvisa ett reservationsanslag av 214000000kr. på statsbudgeten för /85 för en konsolidering av SP. 7.4.4 Överförande av statens vattenfallsverks aktier iSvenska till industridepartementet SP ägs f. n. av staten på så vis att hälften av aktiernaredovisas direkt under industridepartementel, medan återstoden förvaltas avstaiens vattenfallsverk. De aktier som redovisas direkt under industridepartementet Prop.1983/84:110 55 har övertagits från . I samband medövertagandel, som redovisades i regeringens prop. 1982/83:68 om rekonstruktionav Slatsföretagsgruppen, anförde föredragande statsrådet som sin mening attdel då inte fanns anledning att ta ställning till frågan om vattenfallsverketsförvallarroll. Föredraganden utgick från att denna fråga skulle tas upp i eUannat sammanhang. 1 staiens vattenfallsverks anslagsframställning /85 framhålls all verket önskar avveckla sitt ägarinlresse iSvenska . Verket erinrar om att SP bildades av vallenfalls-verketoch . Med SP som moderbolag har en koncern byggts upp genom förvärvav andelar av bolag med näraliggande verksamheter. 1 vissa av dessa harvatlenfallsverket från början haft en direkt ägarandel. framhåller att de ursprungliga motivenför oljeengagemangen i första hand kan härledas till en strävan att stödja dentraditionella verksamheten på dområdel samt au skapa utvecklingsmöjligheter fördenna. Verket anför vidare att utvecklingen har påverkat de ursprungligamotiven för ett fortsatt ägarengagemang i SP. En avgörande faktor har varit atloljekraften i vattenfallsverkels kraftsystem alltmer fått karaktären av reservför extrema situationer och alt ingen ny oljekraftutbggnad planeras. Mol bakgrund av vad vatlenfallsverket har anfört förordarjag att de aktier i som f.n. förvaltas av vatlenfallsverket nu överförs tilloch i fortsättningen redovisas direkt under industridepartementel. Medel för vattenfallsverkels tillskott till SP harbelastat reservationsanslaget : Kraftstationer m.m.Sammanlagt har verket erhållit . av anslagsmedel för fillskoU somtillförts SP i olika former. Medel för tillskotten har inte tillförts verketsförräntningspliktiga kapital. Som statskapital utan förräntningsplikt ärredovisat . Resterande anslagsmedel för lämnade tillskoU har intetillförts statskapitalet. Eu av tillskotten från vattenfallsverket till SP harlämnats i form av ett föriagslån för vilket upprättats en skuldförbindelse på62 . Mitt förslag att de av vattenfallsverket förvalladeaktierna i skall överföras innebär att, fömtom aktierna, även den förförlagslånet lämnade skuldförbindelsen övertas av och redovisas direkt underindustridepartementet. I samband med överföringen bör den del avvattenfallsverkets statskapital som är utan förräntningsplikt nedsättas. Jagförordar all statskapitalet sätts ned med . 8 Försörjningsberedskapen på oljeområdet Försörjningsberedskapen är ett uttryck för landetsförsörjningsförmåga vid kriser och krig. Försörjningsberedskapen byggerväsentligen på del fredstida samhällets resurser och förmåga till snabbanpassning och om- 1983/84:110 56 ställningvid olika krissituationer. Kompletterande beredskapsåtgärder krävs emellertidför alt en tillfredsställande försörjningsberedskap skall kunna upprätthållas.Alla de olika åtgärder som i detta syfte vidtas i fred inom olika sektorer ochfunktioner i samhället för att skall ha en tillfredsställandeförsörjningsförmåga i kriser och krig sammanfattas i begreppet ekonomisktförsvar. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) samordnar på myndighetsnivåhela det ekonomiska försvaret. I1982 års försvarsbeslut (prop. 1981/82: 102, FöU 18 , rskr 374) framhöllssärskilt vikten av att prioritera oundgängliga behov inom försörjningsområdenalivsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härför erforderiigastödfunktioner. Vidare betonades betydelsen av atl den administrativa,organisatoriska och personella handlingsberedskapen hos berörda myndigheter ochi näringslivet förbättras saml alt olika alternativ till den alltmerkostnadskrävande lagringen prövas. Sverigeär starkt beroende av importerade bränslen för sinenergiförsörjning. Avbrott eller störningar i tillförseln av dessa bränslen kanhårt drabba viktiga funktioner i samhället, t.ex. uppvärmning av bostäder ochandra byggnader, transporter saml industriell produktion. Sådana avbrott ochstörningar kan därigenom drabba levnadsstandard och sysselsättning. Vid krigkan landets försvarsförmåga reduceras. Avbrott och störningar i bränsleimportenkan således även få säkerhetspolitiska konsekvenser. Inom energiområdet ärmålet att beredskapsåtgärderna skall trygga behoven i kriser och krig avbränslen, drivmedel och el för åtminstone befolkningens överlevnad (värme,transporter och oundgänglig varuproduktion) och för samhällets övriganödvändiga funktioner. Somjagnyss har nämnt är försöijningstrygghelen ett av huvudskälen för atl oljansandel i vår energiförsörjning måste minskas. Riskerna för störningar itillförseln av olja är mycket stor. Beroendet av importerad olja är därför enomständighet som länge varit en av de viktigaste atl beakta frånberedskapssynpunkt. Efter hand har omfattande beredskapslager av olja byggtsupp genom successiva beslut av statsmakterna. Sålunda ålades oljehandeln redanår 1938 alt hålla vissa lager av olja. fastställde statsmakterna ettoljelagringsprogram för den närmaste femårsperioden. Därvid ålades ävenstorförbrukare lagringsskyldighet. Genom nya lagringsprogram under 1960- och1970-lalen byggdes beredskapslagren upp ytteriigare. fattadestatsmakterna, närmast med anledning av oljekrisen , beslut omatt bygga upp en s. k. fredskrisreserv av råolja eller oljeprodukter. Sverigehar också genom åtaganden i avtalet om ett internaiiondlt energiprogram (lEP)åtagit sig atl hålla ett sådant lager. Enligt beslutet sker dennalagemppbyggnad helt i statlig regi. Även till följd av andra beslut finns vissastatliga lager av oljeprodukter. Det nuvarande oljelagringsprogrammet och reglerar de mängder olja som skall hållas i lager t.o.m.år 1987. Jag återkommer strax fill en närmare beskrivning avoljelagringsprogrammet (avsnitt 8.2.1). Detlöpande programmet innebär att lager byggs upp mol tre typer av 1983/84:110 57 störningar och avbrott i tillförseln, nämligen krig,avspärrning och fredskris. För varje krisfall beräknas lagerbehov som utmynnari att s.k. lagringsmål fastställs. Det innebär all underprogramtiden fastställs en viss volym som skall lagras. hålls av statenoch enskilda. För enskilda som säljer eller förbrukar olja i viss omfattninggäller lagringsskyldighet enligt lagen (1957:343, omtryckt 1977:939) omoljelagring m.m. (LOL). Det lager som hålls till följd av lagringsplikt enligtLOL brukar kallas tvångslager. Enligt av antagna grunder för tillämpningenav LOL får tvångslagring ske endasl för krig eller avspärrning. 1fredskrislagret räknas sålunda endast statliga lager och s. k. kommersiellalager in (dvs. lager som hålls ulan lagringsplikl) hos enskilda. Den statligalagringen sker till allra största delen i form av råolja medan enskilda lagrarraffinerade produkter. Oljdagringsprogrammen fastställs av för relativtlånga tidsperioder. Del gör atl det finns behov att se över löpande programför att kunna göra de justeringar som behövs med hänsyn till förändrade förutsättningar,l.ex. i fråga om energikonsumtion och energitillförsel. Sådana översyner, s. k.kontrollstationer, har genomförts . tillkallades ensärskild utredare (1982:04) med sådant uppdrag med avseende på det nu löpandeprogrammet.' Utredaren antog namnet kontrollstation (i fortsättningenkallad K 83). I uppdraget ingick förutom översynen av oljelagringsprogrammetatl pröva vissa andra oljelag-ringsfrågor.