prop · G703100 · 1983-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsverketanser all det inte framgår klart vilka slags beslut som avses men all förslageltycks öppna möjligheler till en omfattande remissbehandling och byråkrati. "Obundna" ekonomiska resurser ställstill förfogande Statskontoret delarkommitléns bedömning atl del skulle vara av stort värde för länsslyrelserna altförfoga över mer obundna resurser och tillstyrker förslagel all"obundna" ekonomiska medel slälls lill förfogande.Förslagel lillslyrks även av länsstyrelserna i , , ,. , , , och , ,, , och . iKronobergs län tillstyrker att fler anslagsposter förs in i den obundnaanslagsposl som fördelar men är tveksam till om dearbetsmarknadspolitiska medlen skall föras in i den obundna potten.Länsstyrelsen i lillslyrker förslagel men anser atl resursernalills vidare bör avse projektmedel för särskilda regionala utvecklingsinsatser.Länsstyrelsen i framhåller atl fördelningen av medel inte fårmedföra all statsmakternas ansvar för samhällsutvecklingen försvagas. Anslageninom olika områden måste enligt stå i proportion lill behoven avålgärder. Länsslyrelsen i Norrbotlens län lillslyrker förslagets inriklningmen anser alt omfattningen och för vilka anslag det skall gälla bör övervägasytterligare. Även länsslyrelserna i Siockholms. , ,och anser all förslagel bör utredas ytteriigare.Länsstyrelsen i föreslär dessulom alt det med särskilda medelgenomförs ell praktiskt försök med del förslag lill lösning som länsslyrelsenlidigare redovisal. Tillslyrker gör ävenkmdsting.sförbitndel saml . Krouii-- bergs, ochVäslernorrlands läns landstingskommuner. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 185 terboticns läns landstingskommun tillslyrker under förutsättning att medlenhälls pä en rimlig nivä. och Hullands läns landstingskommuner finnerförslaget intressant och föreslår alt fördjupade sludier genomförs. Avkommunerna som yttrat sig i dessa frågor tillstyrkerNorrtälje. och kommuner.Flera kommuner bl.a. . och Sula kommuner betonar viktenav att förtogar över obundna ekonomiska resurser förgenomförande uv i länspluneringen föreslugnu ätgärder. kommunifrågasätter om de föreslagna ekonomiska resurserna skall vara helt obundna ochföreslår alt större projektstöd prövas och samordnas cenlrall. tillstyrkerförslaget men är tveksam lill om de arbelsmarknadspolitiska medlenskull föras in i den obundna pollen. Föreningen anser all en ulredning snarastbör klarlägga vilka anslag som bör införas i den obundna anslagsposten. Förslagel avslyrks av transporlrådet ochskolöverslyrelsen. i län delar inte uppfattningen alt en förstärkning av deekonomiska resurser som slår lilllänsstyrelsens förfogande skall tas frän olika departements och ämbetsverksanslagsposter för regional användning. Enligt uppfattning bören sådan förstärkning ske genom en ökning av nuvarande C3-unslaget(industridepartementet) ulan koppling lill motsvarande reducering av andraanslagsposter. i är inte hellerberedd att tillstyrka förslaget.Länsslyrelsen poängterar sumtidigt atl nuvarande resurser som ställs tillförfogande för regionalpoliliska insatser är alltför små. anser del varuvärdefullt för länsslyrelsen att snabbi kunna påbörja och genomföra projekl somprioriterats i länsprogrammen med de medel som disponeras avlänsslyrelsen. Med utredningens förslag tillförs länsslyrelserna emellertidmedel som primärt inte avser regionalpolitiska ändamål vilket kommunförbundetanser menligt skulle inverka på berörda slatligamyndigheters möjligheler alt fullgöra sina uppgifter. avstyrkerdärför en sådan lösning. och Väslmanlands läns landstingskommunerär tveksamma till utredningens förslag i dess nuvarande utformning. Värmlandsläns landstingskommun konstaterar atl erfarenheterna är goda av de obundnaekonomiska resurser som hittillsslätt till länsslyrelsernas förfogande och atl de bör kvarstå även framdeles.Däremot kan landstingel inte tillstyrka att unslag som utgär för vissaändamål slås samman lill en pott för fri disposition. Förslaget avstyrks ävenav . , och läns landslingskommuner. Avstyrker förslagel göräven , , , , . , ,, , , och kommuner. Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 186 Kooperativa förbundetanser atl det i vissa situationer kan vara motiverat alt ställa ekonomiskaresurser i form uv mcdelsramar till förfogande för egenprioritering vilket för ntirvarandesker i olika former av statligtglesbygdsstöd. För andra ändamål, där behovet av cenlral samordning ochstyrning kan vara överordnat de renl regionalpolitiska intressena, anserförbundel del iveksaml och villdärför inle tillstyrka kommitténs förslug. LO kun inte hell slödjaförslaget innan ansvarsfördelningen mellun berörda länsorgan klarats ut. ÄvenTCO är tveksam till förslagel med samma motivering. Ändringar i administrativa förfaranden m. m. För ull bl.a. skapagarantier för ett reellt medborgarinflytande föreslår kommitlén ett untalätgärder som rör besluts- och handläggningsförtärandet i styrelseiirenden m.m.Förslagen har endast i begränsad omfattning föranlett korhmenlurer fränremissorgunens sida. Endasl landstingskommuner och kommuner tillstyrker förslagen generellt. Fleracenlrala myndigheter och länsstyrelser framför invändningar av praktisk ochprincipiell natur mol enskilda detaljförslag. Några ifrägusälter om deföreslagna lor-ändringarnu skall ses isolerade lill de uktuella länsorganen. Ändrade former för beslutsfattande De flestaremissmyndigheter som berör frågan biträder kommitténs uppfattning atlomröslningsreglerna i länsslyrelser och nämnder bör anpassas lill denbcslutsmelod som tillämpas i kommunala sammanhang (kollekliv beslulsmetod). Några anser att eftersom de slatligastyrelsernas och nämndernas besluts- och arbetsformer är föremål för utredningav förvaltnings-rättsutredningen finns del inte någon anledning alt nu la uppdenna fråga. Bosladsstyrelsen anseratt det kan anslå med siällningsiagande till dess förvallningsrällsulredningenhar redovisal sill uppdrag. Samma uppfallning redovisar justitiekanslern ochkammarrälien i Slockholm. Av samma mening är länsslyrelserna I ochKalmar län som dock framhåller atl en sådan reform är önskvärd i fråga om enslor del av slyrelsens verksamhelsomräde, framföralll när del gällerställningstagande i planeringsfrågor och andra frågor av länspolilisk art. Länsslyrelsen iStockholms län lillslyrker all en övergång sker lill kollekliv bcslutsmelodinom länsslyrelsen. bör kunna ske utan att man försl utreder metodenslillämpning i statsförvaltningen i övrigt. Även iVästerbottens län stöder kommitléns förslag bl.a. pä den grunden att det harvisat sig atl fiertalet länsslyrelser har använt den kollekliva beslutsteknikeni den praktiska hanleringen. Del har känts främmande för de politiskt valdaledamöterna - som alla har bak- 1983/84:100 Bilaga 15 187 grund - atl agera på annal sätt när man tarbeslui i länsslyrelsen. Del finns enligt länsslyrelsen inga tyngre vägande skälall hälla fast vid en procedur-regel, som spelat ut sin roll. Liknande grunder för tillstyrkande av förslagetåberopas uv bl.u. länsslyrelserna i , , Kristianstads.Blekinge. 1 sammanhanget tillstyrksfrän fiera hull ull reservationsrätt enligt parlamentariskt mönsler bör tillkommaledamot. i föreslår atl ävenröslningspliklen anpassas lill situationen i kommunerna, dvs. ledamol avslyrelsen skull ges möjlighet lill all avstå från all rösla. Landstingskommunernasgrundinslällning till förslaget är positiv. och länslandstingskommun stryker särskillunder del angelägna i att man i sirävandena att uppnå vidgad länsdemokrali börhu samma beslutsformer inom länsslyrelse och länsnumnder som förekommer inomprimärkommuner och landsting. Liknande synpunkter förs fram uv bl.u. Jönk(">pings. Ålvsborgs och Värmlandsläns landstingskommuner. Även några kommunerframhåller atl del är angelägel all kolleklivbeslulsmetod införs i de regionala orgunens slyrelser bl. a. med hänsyn lillatt den har en så utbredd tillämpning i övriga likartade beslutsförsamlingar.Karlstads kommun anser alt med ettgenomförande av förslaget om vidgud folklig förankring är det uppenbartolämpligt all vidmakthålla en kollegial beslutsform, dä denna inte används avde förtroendevalda i deras politiska verksamhel inom kommuner och landsting.Förslaget biträds av övriga kommuner som har yttrat sig i frägun, bl.a. Arvika.Borås. och Skellejleå kommuner. tillstyrker förslaget om införande avkollektiv beslutsordning. i huvudsak länsstyrelser, har gäll närmare in på förslagelom alt inte bara landshövdingen utan även förtroendemannastyrelsen skall kunnabeslula alt i styrelsen ta upp enskilt ärende, av vilket slag som helst, tillbehandling. De landstingskommuner ochkommuner som behandlar frågan är genomgående positiva lill förslaget.Flertalet av de länsstyrelser som har yttrat sig i frågan, framhåller atl detrenl allmänl kan synas rimligt atl styrelsen till sig får föra upp beslutsnivånäven, i ett enskill ärende. Förärenden av rättslig karakiär kan dock förslagel innebära vissa nackdelar. Meddenna motivering avstyrker några förslaget. Justitiekanslernframhåller att de beslut som fallas av såsom tillsynsmyndighetenligt ett slorl antal lugur innebär väsentligen Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 188 lugtillumpning och mindre uv poliliskasiällningslaganden. Vad särskill gäller beslutsnivån i tillsynsärenden är dessaärenden i mindre utsträckning liimpudc tor sakbchandling iförtroendemannastyrelsen, som just företräder intressen hos organ vilka urföremål för lillsyn. Det ökade infiylande för förtroendemännen itillsynsfrågor, som den föreslagna ändringen öpp-nur vägen för. kun inle unsesförenligt med siatsinlressel av en effekliv tillsynsverksumhel. Förslagel tillstyrks uv länsslyrelserna iKristianstads, och och . Även IÖrebro län unslutcr sig till förslaget. i anser altnägol hinder inte bör finnas mol ull slyrelsen - pä egen begäran - får sigförelagda även andra iirenden när dessa skull avgörus. Nägru länsstyrelser lillslyrker all ell vissl ulrymme beredsstyrelsen alt själv ta lill sig vissa ärenden. Man ifrägusälter dock omslyrelsens befogenhet ull avgöra vilka ärenden den skull behundla verkligenskall gälla ulan undantag. Bl.a. länsslyrelsen i framhållerbehovet av att göra vissu begriinsningar i styrelsens befogenheter ullhandlägga ärenden och pekar bl. a. på de nu från styrelsens hundläggningformelll undantagna skattechefs- och polisärendenu. i Gollandslän unser att frågor om rältstilliimpning och skallckontrollverksamhei m. m.bör undantas. i ifrågasätter om det inte avlänssty-relseinslruklionen direkl bör framgå ull ärenden uv rällslig natur,främsl då besvärsurenden, inte bör hänskjutas tillstyrelsen. Samma uppfallning förs fram av i somframhåller alt även om risken för politiska avgöranden i rällsfrägor ärobetydlig, kan invändningar frän principiell synpunkt emellertid resas mol attsädana möjligheler föreligger. Några länsstyrelser ärdirekt negativa till atl enskill ärende skall kunna hänskjutas lill slyrelsenshandläggning vid sidan av den normala handläggningsgängen. Länsslyrelsen framhåller all även har en myndighetsfunktion medrent rättsliga avgöranden som inte bör behandlas i förtroendemannastyrelsen.För atl garanlera en likarlad behandling uv ärenden och personer skall de olikaärendena inom ärendegruppen behandlas på den fastlagda beslutsnivån.Länsslyrelsen i anser atl någon ändring ilänsslyrelseinstruklionen inte är erforderlig. Förtroendemannastyrelsenfastställer arbetsordningen och har i samband därmed möjlighet all preciseravilka ylleriigare frågor som skall handläggas i slyrelsen. Skulle ändå uppståskilda meningar om ärendefördelningen mellan förtroendemannastyrelsen ochtjänslemannaförvaltning-en är det angeläget att sådana frågor avhandlas i öppendiskussion inom styrelsen. i län anser att landshövdingenliksom och i likhet medövriga verkschefer bör bestämma om ärenden -utöver vad som tas upp iarbetsordningen - skall behandlas i slyrelsen. i länavstyrker förslaget. De landslingskommuner som har kommenteratförslagel är positiva. 1983/84:100 Bilaga 15 189 landstingskommun tillstyrker alt styrelserna ges samma rättsom landshövdingen att bestämma vilka ärenden som skall handläggas i styrelsen.Kronobergs läns landstingskommun anser det löljdrikligl all slyrelsen självbestämmer vilka ärenden som slyrelsen skull avgöra. Tillslyrker gör ävenJönköpings, . , och länslandslingskommuner. fålal kommuner haryllral sig i frågan. Förslagel lillslyrkseller föranleder ingen erinran. anser all för atl slärkalekmannainflylandel i verkssiyrelsen bör nu gällande inslruklioner ocharbetsordningar ändras sä atl enskild ledamol har rätt all anhängiggöra ärendesom ledamoten bedömer angeläget för ett siällningsiagande av styrelsen. Landstingsförbundettillstyrker atl styrelse ges en stärkt ställning genom ulökad initiutivrält. Föreningen förlänsstyrelsens juridiska enheter framhåller uti en ordning som tillåterstyrelsen att gä förbi landshövdingen och ta upp vissa kanske slumpvis utvaldaärenden kan leda till ryckighet och brislande konsekvens i beslulsfatlandel.Förtroendet för myndighetens objektivitet kan därmed rubbas. /SR anför'altlänsstyrelsens möjligheler all i ökad omfallning beslämma vilka ärenden denskall behandla inle fär innebära ingrepp i slyrelsens myndighetsutövning elleräventyra rätlsprövningen. Ett infiylande i berednings- ochhandläggningsförfarandel kan medföra risk för atl politiska värderingar därslår igenom på ett icke önskvärt sätt i t.ex. tillsättningsärenden, därhandläggningen skall ske i enlighet med bl.a. regeringsformen ochförvaltningslagen. m. m. Så gott som samtliga avde remissmyndigheter som har yttrat sig i denna del är positiva till förslagenatt som ell led i ökad medverkan frän förtroendemännens sida inrällaberedningsulskoll m. m. Frän länsslyrelsernas sida belönas emellerfid atlnuvarande praxis fungerar väl och all nägol behov av formaliserade regler idetta hänseende därför inte föreligger. Justitiekanslernframhåller att ett permanent beredningsutskott skulle bl.a. ökabyråkratiseringen. iKristianstads län delar kommitténs principiella uppfattning och betonar altden ordning kommittén förordar redan nu lillämpas i viss omfallning.Länsstyrelserna i , . , och län tillstyrker alt särskilda beredningsutskottinrättas vid behov. Det finns redan möjligheter alt vid behov bildaberedningsgrupper eller tillfälliga utskott för särskilda frågor. Det börankomma på den enskilda alt själv avgöra i vilken utsträckning ochunder vilka former sådana utskott skall inrättas. Synpunkter av samma slag Prop.1983/84: 100 Bilaga 15 190 redovisar länsslyrelsen i somfrumhållei alt härigenom kan varje länsstyrelse själv bestämma denarbetsmetodik som den finner bäst cwcrensslämma med kraven pä effeklivilel ochflexibilitet. Deisummu gäller övriga slrävanden all pä oliku sätt ge slyrelsensledamöter bättre inblick i lunsstyrelsernus verksamhet och större infiylande ihundläggning av siyrelseärenden. t.ex. regelbunden information till styrelsensledamöler om inkomna ärenden uv slörre vikt. Även länsslyrelsen iGöteborgs och län ur positiv lill tanken pä ett rådgivandeberedningsutskott som inrättas frän full till fall alltefter olika ärendensart. Däremot avstyrks ett permanenl beredningsulskoll. Samma uppfallning försfram av länsslyrelsen i som framhåller all en uppdelning avslyrelsen i tvä grupperingar, en mera och en mindre akliv, är olycklig. Länsslyrelsen i Kalmarlän avvisar förslagel med motiveringen all ell slarkl arbetsutskoll skullereducera förlroendemannaslyrelsens möjligheler alt förulsällningslösldiskutera de ärenden som föreläggs dem. De landslingskommuner somhar yttrat sig i frågan, nämligen , , , , , , , ochKopparbergs läns landstingskommuneri tillstyrker förslaget. Allmänt framhållsatt förslagen iir ägnade atl förbällra arbetsförhållandena för ledamöter ochsamtidigt öku möjligheternu till inflytande och medverkan frän deförtroendevalda. Tjänstemännens roll i beslutsprocessen De synpunkter somkommittén presenterat som grund för sina överväganden och förslag ombegränsning av tjiinstemännens närvaro- och yllranderäll samtreservationsmöjligheter vid styrelse- och nämndsammanträde kommenterasulförligl av de flesla av de remissmyndigheler som yllral sig i denna fråga. Justitiekanslern framhållerkravel pä lillgång till fackkunskap i beslut som fattas av såsomtillsynsmyndighet. De förslag som presenteras innebär all ijänslemän som fåranses besitta sådan kunskap Ijär-nias frän beslutsfattandet. Förslagen gårsåledes i molsalt riktning mot en önskvärd utveckling. ochslalens historiska museer förklarar sig inle kunna dela det synsätt som liggerbakom det framlagda förslaget. Ämbelel framhåller all länssiyrelsenstjänslemannakär förelräder i slor ulsträckning speciella sektoriniressen som päcenlral nivä hävdas av särskilda seklor-myndigheler och olika deparlemenl.Ärenden där slyrelsen fattar beslut och där inbördes konflikter råder mellandessa intressen kun i och för sig beröru riksintressen för respektive seklorulan all sekiorföreirädurna inom ijänslemannakären är föredragande i ärendel.Tanken all dessa ijänslemän inle skulle få göra sin slamma hörd vidlänssiyrelsens sammanvägande diskussion och beslui i sådana ärenden är ämbelelfrämmande. 1983/84:100 Bilaga 15 191 Arbetsmarknadsstyrelsenframhåller all en nära samverkan mellan styrelsernas lekmän och ijänslemän ären förulsälining för en väl fungerande verksamhel. Handläggningen av t.ex. myndigheisuiövningsärenden molenskild är slyrd av olika författningar. Någol behov all ändra pä nuvarundeordning inom della område finns inle enligt slyrelsens mening. iStockholms län framhåller all problemområdel innefal-lar en mängd spörsmål avbåde legal, leknisk och praktisk art som i grund påverkar arbeissällel i heladen svenska förvallningen. är därför inte beredd atl på nuföreliggande maierial la slullig slällningutan föreslår att dessa frågor ytterligare övervägs. Av samma mening är länsstyrelseni län som anser atl starka skäl krävs för alt frångå vad som gäller förden övriga statsförvaltningen. i menar atl dessafrågor ligger inom ramen för förvaltningsrällsutredningéns arbele, varförlänsslyrelsen anser sig inte nu böra ta slällning lill förslaget i dessa delar.Även i anser alt kommitténs förslag i denna del börbli föremål för ytterligare överväganden. Enligt kan kommitténsförslag innebära alt vissa läckinlressen som skall beaktas, inle alltid komnierfram. Därtill kommer all olika principer inle kan fä gälla om beslui fallas ilänssiyrelsens slyrelse eller i annan ordning. Länsstyrelserna i och länansluter sig i allt väsenlligl lill förslagen. Även i Jönköpingslän delar i huvudsak kommiiiéns syn pä frågan, men anser del inle befogal alllandshövdingens slällförelrädare fär generell räll alt fä skiljaktig meninganiecknud lill prolokollel. Sådan räll bör endasl lillkomma föredraganden ochden avdelningschef (moisvarande) till vars område ärendel i fråga hör. Ivilken män jurist eller annan ijänslemän i övrigl med särskilda fackkunskaperbör vara närvarande dä ärenden av olika slag behandlas är en fråga av prakliskart som slyrelsen själv bör avgöra. Skäl finns inle all sådan närvarorällgené-relll förenas med en räll all fä skiljaklig mening aniecknad.Länsstyrelsen i lillslyrker förslagen men anser dessulom ull närvaro-och yllranderällen för enhetschefer och föredragande bör begränsas till allenbart omfatta de enskilda ärenden som berör respektive enhet. Genom atlstyrelsen därutöver själv fär beslämma om närvaro- och yltranderält så kommeren praktisk ordning atl lillämpas som möjliggör en anpassning lill eventuellaregionala olikheter. Liknande synpunkter framförs av i Gotlandslän som bl.a. framhåller atl det bör åligga respektive förtroendemannaorgan alti sitt arbete utforma riktlinjer avseende tjänstemännens närvaroräll. iKronobergs län anser all kommillén inte är konsekvent i sill framhållande avdel parlamenlariska ansvarel för besluien i föriroende-mannaslyrelsen ochlänsnämnderna. Rätlen och skyldigheten all deltaga i beslutet och anmälaskiljaklig mening bör inle ges föredraganden eller annan tjänsteman om delparlamenlariska ansvarel skall kunna hävdas. Prop,1983/84:100 Bilaga 15 192 i länfäster uppmärksamheten på att vissa befult-ningshavare ilänsslyrelseinstruklionen i generellu ter.Tier åläggs vissu uppgifter. Omdessa tjänstemän inie tillerkänns rätt ull närvara vid styrelse-handläggningen,när sådana iirenden avgörs för vilka respektive ijänslemän har särskih ansvar,bör länsslyrelseinstruklionen omformuleras och ges en mindre kategoriskulformning. i Blekingelän förordar ull nuvarunde ordning bibehålls. Bl.a. framhålls alt i s. k.myndigheisuiövningsärenden är kravet pä rätissä-kerhei hijgi ställda. Nägonomständighet, som lalar för alt en begränsning av ijänsl»;männens nuvarandeinslruklionsenliga rätt och skyldighet skulle vara lill gagn för enskild partsrättssäkerhet, har inte anförts. Även i länframhåller att det saknas skäl att vidta några ändringar i denna ordning somför övrigl bygger pä gammal förvalinings-Iradilion. Även låns.styrelsen iNorrbottens län förordar alt nuvarande ordning behålls, Del är uppenbart atlnärvaroräll vid slyrelsens sammanträden är bå(Je uivecklande och slimulerundeför enhelernas företrudure och därmed belydelsefull för den helhetssyn som börprägla arbelel inom samlliga enheter. i anser atl delnuvarande systemet när det gäller reservationsrätten bör behållas. Del är frånrättssukerhelssynpunki angeläget atl den formella juridiska bevakningen ochmedverkan i övrigl uv myndighetens ijänslemän hur summu uppbyggnad vidstyrelsebehandlingen av ett ärende som vid behandlingen uv länsstyrelsensövriga ärenden. Till rältssäkerhetsaspeklerna kommer tjänstemännens ansvar lörull direktiven från centrala myndigheler blirkända och bevakas. Ansvaret för bevakningen av respektive seklorområde åvilarberörd enhetschef som därt'ör bör ha nuvarande befogenheter ibeslutsprocesserna. Även i avstyrker bestämtförslaget ull begränsu tjänstemännens rätt att anföra skiljaktig ipening. Omdenna rätt begränsades skylle länsstyrelserna komma ull inta en särställning inom statsförvaltningen. Själva röstningen istyrelsen påverkas inte på något sätt uv en rätt för en tjänsteman att anmälaskiljaklig mening. En anledning till atl en sådan rätt föreligger är deansyarsmässiga förhållandena. Samma uppfattning redovisar iKrisiianstiuls län som därjämte föreslår att de ålderdomliga uttrycken"skiljaktig" och "skiljaktig mening" ersätts med uttrycket"reservation" som är mera använl i moisvurunde andra sammanhang.Begreppet "särskilt yttrande" bör kunna användas såsom en avvikandemeningsyttring av lägre dignitet. Av samma mening är i Göteborgsoch lån som framhåller all berörda enhetschefer rnåste ges samma rätt ochskyldighet belräffande närvaro och yiirunderätl samt rätt atl antecknaskiljaklig mening till protokollet som avdelningschefen. Även iVästerbottens län avstyrker förslaget. Landstingskommunernastöder med ett undanlag kommitléns förslag. Prop.1983/84:100 Bilaga 15 193 länslandstingskommun ifrågasätter om föreslugnu ätidring-ar i arbetsformernu ärmotiverade. Dessa skulle innebära ett fiufmande från vad som är brukligt iövriga statliga verksstyrelser. läns limdsiingskommuntillstyrker förslaget och understrykerviklen av all dellagunde i beslutsprocessen tillkommer endast de i demokratiskordning direkt valda ledamöterna i allu länsorgan i likhet med vad som gäller i kommunula orgun. Förslagetlillslyrks även uv Ösiergöi-lands. och läns landstingskommuner. ÄvenSödermanlands läns landstingskommun tillslyrkerförslaget. Motiven för ull bchälla systemet med ull vissu tjänstemän skull antecknaskiljuktig mening anses dock ej tillräckligt burunde. Med de erfarenhetersom finns uv rnotsvarunde förhållanden inom primär- och landstingskommunalförvaltning kun landstingel inle se några nackdelar med ell slopande av dellasyslem. De politiskt utsedda ledumölernu i länsstyrelse och länsnumnder måsteunses kompetentu atl ha fullt ansvar för de beslut som fullas.