prop · G703150 · 1983-12-31 00:00:00 — räknat exkl. fartyg och uttryckt i realasäsongrensade termer, uppvisade handelsbalansen ettöverskott med . en förstärkning med ca 13,7 miljarderkr. (Se diagram 3:5). Uttryckt som andel av BNP , motsvarardelta Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 3:7 Bytesbalansen 1980-1984 kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Sjöfartsnetto Resevaluta, netto Övriga tjänster, netto - 5 284 2771 - 5 577 2 266 - 4 285 52 Bytesbalans för varor och tjänster Avkastning av kapital, netto därav räntenetto: staten och övriga Övriga transfereringar, netto Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar ' Exkl. korrigering av handelsstatistiken. Nettot avåterutförsel och återinförsel, kortigering av SAS flygplansimport, rabatt ochkoncernbidrag i samband med oljeimport samt , 1981, 1 Inkl.korrigering av handelsstatistiken. i utlandet direkt landad fisk, 982 och 1983 korrigeringför positiva omslag i handelsbalansen . I betydandeutsträckning kan denna utveckling återföras på en förstärkning av det realahandelsbalans-saldot för råvaror, i synnerhet råolja och petroleumprodukter därnettoimporten minskat kraftigt. Förstärkningen av konkurtenskraflen iindustrin - växelkursförändringarna 1981 och 1982 - har därtill medfört attöverskottet i handeln med bearbetade varor ökat avsevärt, i synnerhet under1983. Som framgår av nedanslående tablå skedde detta år exceptionellt storaexportleveranser av fartyg och petroleumprodukter, varför den realautrikesbalansen kom att förbättras dramatiskt. Handelsbalansens saldo i löpandepriser kom all slå om från ett underskott på . 1982 till ettöverskott på . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:5 Handelsbalans och terms of trade' 19731984 Terms oftrade Real handelsbalans 1_J L 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 ' Export-och import volymer exkl. fartyg. För1984 förutses export volymen öka med 6 1/och import volymen med knappt 7 %.Undantaget fartygen uppvisar dock den reala utrikesbalansen en fortsattbetydande förstärkning, då exportvolymen exkl. fartyg beräknas öka med 8 1/2%och importvolymen exkl. fartyg med knappt 6 1/. En förbättring avbytesvillkoren beräknas ske 1984 främst hänförlig fiU att priserna på svenskaexportråvaror bedöms stiga betydligt kraftigare än på importerade råvaror -för t. ex. råolja och petroleumprodukter fömtses endast obetydligaprishöjningar 1984. Även för bearbetade varor bedöms dock exportprisema i årstiga snabbare än importpriserna. Därmed skulle handelsbalansens saldoförstärkas med ytterligare drygt 5 mUjarder kr. 1984 och överskottet komma attuppgå till . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 57 Milj.kr., priser Råvaror exkl. råolja- och petroleumprodukter Procentuell förändring från föregående år -0,6 12,3 13,0 -2,3 12,0 14,6 Råvaror exkl. råolja och petroleumprodukter Exportpriser Importpriser -6,6 6,2 -15,1 -15,4 -5,7 20,4 27,7 -0,8 8,2 9,1 -0,5 0,1 0,6 -0,6 11,4 12,1 -7,8 - 2,3 12,6 15,2 -2,2 8,9 11,3 -1,5 11,7 13,4 -0,9 11,8 12,8 1983/84:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 58 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industriproduktionen ökade markant och var idecember högre än . Den nuvarande uppgången inleddesunder . Visserligen dämpades tillväxten sommaren1983 men en acceleration kom sedan atl ske . Produktionsökningenfrån tredje till fjärde kvartalet blev i säsongrensade tal hela 5%.Årsgenomsnittet kom härigenom att bli högre än . Bakom den avsevärda höjningen av produkfionen liggerframför aUf ett mycket kraftigt efterfrågetillskott från exportmarknaderna. Deninhemska efterfrågan däremot utvecklades svagt med fallande invesleringaroch konsumtion. Den mot svensk industri riktade efterfrågan stärktes dock av engenom devalveringen försvagad konkurrenskraft för importvarorna. Produktionsökningen för bearbetade varor blev någotstarkare än för industrin i genomsnitt. För dessa branscher ökade tUlväxtenkraftigt medan det inom såväl massa- som pappersindustrinredan under första halvåret genomfördes betydande uppdragningar. Ytteriigarehöjningar begränsades där av produktionskapaciteten. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling Procentuell volymförändring från föregående år -14,1 -18,0 -19,4 -30,5 -18,0 -12,7 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrolt -17,3 Jäm- och stålverk'' 38./.3841 -18,3 -4,0 ' Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. ' Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. " Inkl. ferrolegeringsverk. ' Inkl. båtbyggerier. Källor: och . ' Kapitlet är utarbetat inom . 1983/84:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 59 Industrinsfaktiska kapacitetsnytljande steg snabbt och var under Qärdekvartalet 1983 vilket är högre än tidigare.Det möjliga kapacitetsutnyttjandet, - i bemärkelse av kapacitetsutnyttjande medgiven arbetsstyrka - var . Skillnaden mellan det faktiskaoch del möjliga kapacitetsutnyttjandei -som kan ses som elt mått påundemtnyttjandet av den anställda arbetskraften - har minskat krafiigt underloppet av 1983. Industrinsorderläge har fortsall atl förbättras i år.Ordertillväxlen hänför sig i första hand till exportorderna medanhemmamarknadsefterfrågan synes ha utvecklats svagare. Enligt konjunkturbarometernhar produktionen ökal klart . För1984 som helhet fömtses industriproduktionen komma alt öka ca 6 1/jämförtmed 1983. Det är i första hand exportefterfrågan och ett omslag tUl en vissuppbyggnad av lagren som beräknas vara de starkaste drivkrafterna bakomproduktionstillväxten. En annan faktor som också bidrar är en väsentlig uppgångi maskininvesteringarna. Däremoi väntas endast en obetydlig ökning ske avvamkonsumfionen. 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Avsätlningslägelför den svenska Järnmalmen var svagt ännu och malmsäljarna varinställda på en minskad leveransvolym för årel som helhet jämfört med 1982.Utvecklingen blev en annan, sköt leveransema fartoch för året som helhet var exportvolymen störte än 1982. Det var iförsta hand fill statshandels-ländema samt fill - blanddem och - som försäljningen kunde höjas markant.Utförseln fill EG-marknaden - den svenska huvudmarknaden - ökade däremoi endastobetydligt. Med hänsyn fill att EG:s stålproduktion, och därmed ocksåmalmförbmkning, minskade 1982-1983, innebar delta dock att den svenska malmensmarknadsandelar kunde ökas. Av de olikamalmkvalileterna var det särskilt kulsinter som rönte stark efterfrågan vilketi stor utsträckning berodde på att priset, räknat i US dollar, sänktes mer änför övriga kvaliteter. Exportpriserna sammantagna kom genom den stigandedoUarkursen att i svenska kronor öka . Malmbrytningendrogs kraftigt ned undet loppet av 1982 och denna neddragning fortsatte också iböljan av 1983 i syfte att minska de mycket stora jämmalmslagren. En ökning avbrytningstakten kom emellertid att ske under återstoden av året, menprodukfionen för hela 1983 kom ändock att minska jämfört med 1982.Produktionskapaciteten minskade genom att gmvor och kulsinterverket iSvappavaara avstäUdes i enlighet med den antagna slmkturplanen förLKAB. Genomden övertaskande goda leveransutvecklingen - som också kom att gälla deinhemska leveranserna - blev lageravtappningen mycket stark ellerdrygt 3,5 milj. ton. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 60 Produklionslakleni EG:s stålindustri drogs upp och stålproduktionen harfortsall alt öka . En viss optimism -i varje fall i ett kortareperspektiv - sprider sig nu inom stålindustrin. Förbmkamas malmlager ärsamtidigt små och behöver fyllas på. Mol denna bakgmnd är den svenskamalmexporten fortsatt hög och möjlighetema tUl ytterligare minskningarav gmvornas malmlager uttöms snabbt. Leveransema kommer därigenom alt begränsastill uttag ur löpande produktion. För hela 1984 planeras produkfionen kunnadras upp tiU knappt 16 milj. ton vilket för del är ungefar i linje medden produktionsnivå som produktionsresurserna maskinellt och personellt enligtslmkturplanen skall anpassas tiU. Till följd av den snabbt stigandeproduktionen blir dock produktionsökningen 1983-1984 betydande eller ca 27%.Då en mycket stor del av leveransema 1983 kunnal ske från lagren ochmöjligheterna till lagerminskningar är små 1984 kommer exportleveransökningen1983-1984 att begränsas till . Någon större förändring av priserna,räknade i svenska kronor, beräknas inte ske. Desvenska sågverkens exportframgångar som inleddes ochförstärktes höll i sig även . Framgångarna kanhuvudsakligen förklaras av de två devalveringarna av kronan och1982. MarknadstUlväxten var måtfiig under såväl 1982 som 1983, ochexportökningarna har fill största delen uppkommit genom kraftiga andelsvinster.Till följd av devalveringarna av kronan samt den successiva apprecieringen avden amerikanska och kanadensiska dollam har de svenska försäljningsprisema påträvaror kunnat hållas mycket konkurrenskraffiga. Den relativprisnivå sometablerades och förstärktes har, trots att en snabbökning av de svenska försäljningspriserna, härmed vidmakthållits även under1983. Jämfört med ett genomsnitt , dvs. strax förekronans devalvering , beräknas de svenska exportprisema ha ökat med 241/fram t.o.m. Qärde kvartalet 1983. Framförallt på fumkvaliteterna harprishöjningarna varit starka. LiksomfaUel var var det i hög grad utvecklingen på den britfiskaträvammarknaden som bidrog till goda försäljningsutveckling. Under1983 skedde dessutom en stark återhämtning av nybygg-nadsakfiviteten iFörbundsrepubliken och . Även till den allt mer betydelsefullaegyptiska marknaden ökade skeppningarna kraftigt. Starkare änkonsumtionstillväxten av trävaror på exportmarkna-dema bidrog dock den positivautvecklingen av marknadsandelar. Den svenska trävamexporten stegdrygt 1982-1983, motsvarande ca 8,4 mUj. Skeppningarna låg därmed 50%högre än . Exportpriserna steg 19 1/1982-1983. Trävamefterfråganpå den inhemska marknaden, vars betydelse är ungefar hälften av exportens,beräknas ha minskat något . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 61 Tillföljd av de krafiigt ökade exportleveranserna vände produktionsutvecklingenuppåt . Produktionen har därefter successivt dragils upp ochunder 1983 sågades 11 1/2 milj. kbm, motsvarande en produktionsökning på drygt7 1/1982-1983. Trävamlagren minskade därmed ytterligare och befann sig /1984 på en historiskt sett låg nivå. Underinnevarande år bedöms nybyggnadsaktiviteten i visserligen faUatillbaka något men trävamefterfrågan är förhållandevis starkt knuten tillslutfasema i husbyggnalionen och färdigställandet av hus beräknas fortsätta altöka 1984. De brittiska trävarulagren steg någol under loppet av 1983 och någonpåtaglig ökning av lagren anses inte sannolik. Sammantaget tordehärmed del britfiska importbehovet bli av ungefär samma storlek somföregående års. mottog en fjärdedel av den svenskaträvamexporten och är således den i särklass viktigaste marknaden. Vad gällernybyggnadsaktiviteten i såväl som beräknasden fortsätta att stiga . På vikliga granmarknader som ochFrankrike fömtses däremot en fortsatt svag efterfrågan, framförallt i Frankrikesom förefaller förlänga importrestriktionerna för trävaror lUl följd avinhemska slormfällningar. Utvecklingenpå den nordamerikanska marknaden är indirekt av stor belydelse för den svenskasågverksindustrins utsikter all finna avsättning för sina produkter i ,framförallt i . När utbudsöverskott råder på den nordamerikanskamarknaden skärps konkurrensen påtagligt i till följd av kanadensiskaansträngningar all finna avsättning för sina varor på de översjöiskamarknaderna. Det senaste årets kraftiga tiUväxt av byggandet i Förenta staternasynes ha inverkat stabiliserande på den nordamerikanska marknaden och någonnämnvärd ökning av de kanadensiska skeppningarna till den europeiska marknadenunder är inte trolig. De finländska sågverkens möjligheter att återtaandelar är svårbedömda. Det virkesavtal som slöts hösten 1983förbättrar branschens kostnadsläge relativt de svenska sågverkens. Avverkningarnagår dock fortsatt trögt och troligen kan endast en måtfiig produktionsökningrealiseras 1984. Densvenska trävamexporten beräknas öka i volym 1983-1984. Denna bedömninghar huvudsakligen skett från utbudssidan. Sågverkens produktionskapacitetväntas inte medge atl produktionen höjs med mer än ca 0,6 milj. kbm, vilketmotsvarar en ökning med 4 1 /. Trävamlagren som reducerats kraftigt undersåväl 1982 som 1983, bedöms endasl marginellt kunna dras ned ytterligare under1984. På hemmamarknaden bedöms avsättningen öka något . Under1983 förtbättrades efterfrågan på produkter från den svenska pappersindustrin.Orderingången som steg kraftigt och i början på 1983mattades dock något . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 62 kvartaletökade orderingången återigen i betydande omfattning och order-stalisfiken förjanuari lyder på fortsatt uppgång. Efterfrågelägetför den internationella pappersindustrin har sedan slutet på 1982 successivtförbättrats och detta i alla synnerhet i Förenta Statema där pappersbmken kundehöja sin produkfion med ca 8 1/1982-1983. Även i stegpappersindustrins produktionsnivå fill följd av en hygglig efterfrågetillväxt.TUl följd av den knappa lagerhållningen som allmänt etablerats hos förbmkamagav efterfrågehöjningen direkt utslag i form av ökad ordertillströmning hospappersproducenterna. Efterfrågeför-bätlringen kom även de svenska bmken tiUdel och exporten steg under loppet av året. De tre första kvartalen varökningen endast måttlig, säsong-rensat sett, medan fjärde kvartalet uppvisadeen kraftig leveransfiUväxt. Volymmässigt var det den störstakvartalsskeppningen . Den svenska exporten avsätts tUl i Västeuropaoch hälften av denna kvantitet levererades till två länder,och . hade därmed en gynnsamländersam-mansättning för sin export ; båda dessa länder uppvisadenämligen en konsumtionstUlväxt som klart översteg den genomsnittliga. Även tUlvissa översjöiska marknader steg exporten markant. Trotstidningspappersbmkens besvärliga marknadssituation med betydande globaltkapacitetsöverskott och svag efterfrågetiUväxt lyckades branschen höja sinexport 1982-1983. Kraftliner, den näst största kvaliteten i det svenskaproduktregisIret efter tidningspapper, visade en oförändrad exportvolym under1983 jämfört med . Exporten av övriga kvaliteter av papp och kartong stegdäremot betydligt. Sammantagetökade den svenska exporten av papper och papp med 1982-1983. Desvenska exportprisema var högre än ,i svenska kronor räknat. Med hänsyn till den svenska devalveringen i oktober1982 förefaller prishöjningen måttlig och återspeglar huvudsakligen denintemationellt sett mycket svaga prisutvecklingen och tiU en mindre delrelativprissänkningar på delar av sorfimentet. Produkter med en starkareprisutveckling än genomsnittet har varil kartong och träfritt tryckpapper. Sammantagetsteg de svenska exportprisema mellan helårsgenom-snitten 1982 och 1983. Avsättningenpå hemmamarknaden, som steg något , ökade ytterligare något under1983, samfidigt som bmkens lagerhållning växte. ProduktionsliUväxten kom härmedatt uppgå till 1982-1983. Under1984 kan efterfrågan på papper och papp väntas fortsätta att öka, parallelltmed den beräknade återhämtningen i . En marknads-fillväxt kring 4-5%i bedöms som realisfisk 1983-1984.1 fömtseskonsumfionstillväxten fortsätta även om än i något mer dämpat tempoän . Prop.1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 63 Diagram 4:1 Pappers- och papp- och massaindustrins kapacitetsutnyttjande'i 1978-1984 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 ' Outnyttjad kapacitet = potentiell produktion-faktiskproduktion. Potentiell produktion = 0,95 X kapacitet. Källor: SCPF, . torde därmed ytterligare minska på europamarknaden. Denfortsatt höga dollarkursen saml den slutliga avvecklingen av EG:s papperstuUargentemot EFTA-länderna som ägde mm antas ytterligareförstärka denna tendens. Dessa faktorer tUlsammans med effeklema av denberäknade relativprissänkning som devalveringen möjliggjort väntas medge enytterligare förbättring av marknadsandelarna i för de svenska bmken. Sammantagethar här kalkylerats med en exporttillväxt på 1983-1984. I takt med denstigande konsumtionen väntas prisutvecklingen under loppet av 1984 bliavsevärt starkare än vad som var fallet under föregående år. Mellan helåren1983 och 1984 beräknas de svenska prisema stiga . Den förväntadeleveransutvecklingen beräknas vid i stort sett oförändrad lagernivå leda produktionsökning med 6 1/1983-1984. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 64 Alltsedanslutet på 1982 har den internalionella eflerfrågesituafionen för avsalumassasuccessivt förbättrats och givit fart ål de svenska massabm-kensexportleveranser. Produktionsnivån har höjts avsevärt, lagren har skurits nedoch försäljningspriserna, även i US dollar, har stigit i takt med den ökadeefterfrågan. Denstarka inlemationella efterfrågetillväxt som tog sin början under fjärdekvartalet 1982 höll sedan i sig fram . ägde entillfällig avmattning rum och efterfrågan steg därefter ånyo under denresterande delen av året. Framförallt mattades deneuropeiska massaeflerfrågan. Pappersbmkens ökade råvaruinköp i början på åretvar till största delen motiverade av en betydlig och välbehövliglagerpåfyllnad inför de aviserade massaprishöjningarna. Den underliggandekonsumtionen var i fortsatt svag tillföljd av en endast måttlig produktionsliUväxl vid pappersbmken. Under höstensteg dock aktiviteten märkbart och den svenska massaexporten till 1982-1983, vilket i stort sett motsvarade eflerfrågetillväxlen. Påde betydligt mindre översjöiska marknaderna, framföraUl på , mer änfördubblades exportleveranserna jämfört med . Sammantaget stegden svenska exporten av avsalumassa 1982-1983. Massaprisetvar som lägst /1983 och massaprodu-centerna annonseradeinför en höjning . Denna höjning blev dock först undersommarmånaderna genomgående accepterade av de europeiska pappersproducenterna.Under senhösten höjdes priset , men prishöjningen kom inlenämnvärt att påverka skeppningar. Del svenska exportpriset steg 4 1/2%mellan helåren 1982 och 1983, räknat i svenska kronor. Massaindustrinsprodukfionsnivå höjdes betydligt /1983, men gickdärefter in i en avsevärt lugnare tillväxtfas. Produktionen låg således underförsta , högre än under närmast föregående halvår. Mellanförsta och förblev produktionen i stort sett oförändradoch sammantaget kom tUlväxten att uppgå tUl ca 231/1982-1983. Mot slutet avåret utnyttjades i stort sett hela kapaciteten. Trots denna höjning avproduktionen lyckades man likväl dra ned lagren. De var , liksomhos massaproducenter i övriga och , klart under normalnivån.Bidragande liU minskningen av de svenska lagren var atl ävenhemmamarknadsleveranserna ökade kraftigt . Underförsta kvartalet 1984 synes såväl den västeuropeiska som den nordamerikanskapappers- och pappindustrin vara i fortsatt klar uppgång. Vid en successivökning av pappersproduktionen under loppet av året stärks avsättningsläget förpappersmassa. Utrymmet för den svenska exporten kommer troligtvis inte atlbegränsas av någon utbudspress från 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 65 ,Dels kommer den amerikanska pappersindustrin atl behöva fortsatt ökadråvamtiUförsel och dels innebär arbetsmarknadskonflikten i BritishColumbia ett temporärt försöijningsbortfall av avsalumassa, närmare 10000 tonper dag. Detta inträffar i ell läge där massalagren är relativt små ochefterfrågan är stigande. Vid en långvarig konfiikt kan marknaden drabbas avöverhettning med aUvarliga försörjningsstörningar som följd. Under mars månadutnyttjades den kanadensiska massakapaciteten endast fill hälften. För svenskabruk har konflikten inte inneburit några större förändringar på volymsidan dåman alltsedan i höstas i stort sett utnyttjat sin kapacitet helt. a. de finska bmken kunnat höja sin produktionsnivå fill följd avutbudsbortfaUet. Här har emellertid antagits alt konflikten kommer all lösasmed det snaraste och att marknadsförhållandena normaliseras. Densvenska exporten beräknas under dessa fömtsättningar genom några mindrekapacitetslillskott komma alt växa något under loppet av året. Här har antagitsatt exportvolymen stiger med 8 1/1983-1984. Denprishöjning som aviserades på bl. a. den västeuropeiskamarknaden accepterades inte fullt ul förrän mol slutet av iår. I och med att den europeiska pappersindustrin beräknas höja sittkapacitelsutnyttjande har här kalkylerats med en ytteriigare höjningunder våren, uppgående liU . Med vår bedömning skulle exportpriset ökamed i genomsnitt 1983-1984. Produktionsnivånkommer huvudsakligen att bestämmas från utbudssidan. Med en fortsattökning av de inhemska leveransema torde den sammantagna leveransulvecklingenmedföra en viss ytterligare reducering av massalagren. Här har antagits attkapaciteten kommer att utnyttjas tUl vilkel skuUe medge enproduktionsökning på 1983-1984. Förskogsbruket beräknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna ha medfört en avsevärd ökning av avverkningen. Totalt settökade förbmkningen av virke inom industrin med 1982-1983 (se tabell4:2) och tillväxten var störst inom massainduslrin. Trots den ökade efterfråganfortsatte importen av virke att sjunka och för sjönk importen med15 1/jämfört med . Rundvirkeslagrensom steg kraftigt under såväl 1981 som 1982, kom totalt sett atl bli i stortsett oförändrade . Lagren av sågtimmer fortsatte att växa medandäremot massavedslagren sjönk någol. Lagernivån får betraktas som god vadgäller båda virkeskvaliteterna. Massavedslagren uppgick tilldrygt 8 1/milj. kbm. Omslagetfrån kraftig lagemppbyggnad till viss minskning av massavedslagren ledde fillall avverkningen endast behövde öka 1982-1983 trots förbmkrtingsökningenoch neddragningen av importen. Sågverksindustrins ökade virkesbehov ledde liUen höjning i avverkningen av sågtimmer med 9 1/. Sammantaget beräknasskogsbmket ha höjt avverkningsvolymen (kbm) med knappt 5 1/1982-1983. 5 1983/84. 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell4:2 Försörjningsbalans for rundvirke 1982-1984 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) Förändring från föregående år. % resp. 1 000 kbm Lagerförändring (1 000 kbm) Deproduktionsprognoser för skogsindustrin som redovisats i del föregåendeberäknas innebära alt den totala rundvirkesförbmkningen stiger med drygt 5%1983-1984. Importen antas härmed bli oförändrad och massavedslagren beräknasminska ytterligare något. Efterfrågelägetför Järn- och stålindustrin förstärktes högst väsentligt . Uppgångeni orderingången från bottenläget blev således mycket kraftig underhela både från hemma- och exportmarknaderna. Efler en vissavmattning i efterfrågan steg orderingången återigenrnarkant , inte minst från exportmarknaderna.Orderstockarna steg under loppet av året men var ännu relafivtsmå, eftersom det starka orderflödet tämligen omgående resuUerat i en betydandeökning av leveransvolymen. Exportleveransernavände således uppåt efter atl ha fallit markant fidigareunder året. Också i leveranserna syntes en viss avmattning under tredjekvartalet 1983 följt av en mycket stark ökning . Exportvolymen för hela 1983 kom att öka jämfört med . Det var särskiltexporten av handelsslål som ökade, inle minst till EG-marknaderna, där de svenskamarknadsandelarna fortsatte all stiga. Vad gäUer specialstål kom en vissfortsatt ökning att ske genom starka leveransökningar till ochSovjetunionen, medan leveranserna till minskade något.Exportpriserna steg svagt under loppet av 1983. Räknat mellanhelårsgenomsnitten 1982 och 1983 blev prisökningen . 1983/84:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 67 Deninhemska stålförbmkningen ökade endasl i begränsad omfattning 19821983.Slålanvändningen i varven och byggsektorn fortsatte nämligen att minska, vilketmot vägde en klar ökning inom verkstadsindustrin. Stållagren hos förbmkare ochmellanhänder minskade kraftigt under större delen av året och även om en vissuppbyggnad skedde , blev lagerminskningen för året som helhetbetydande. Tillförseln till den svenska marknaden kom därmed som förut antyddesknappast alt öka alls.