prop · G703160 · 1983-12-31 00:00:00 — och kraftindustrin iövrigt, som tillämpar tidsserien 1950-1980 i den långsiktiga planeringenoch som förutsättning för det dagliga kraftutbytet, anser att det fordras etttillskott på ungefär /år för att uppnå /år. har ytterligare studerat frågan ommedelårsproduktionens storlek. Verket framhåller vissa brister i SMHLs rapporttill beredningen och anser att det inte finns någon grund för att nu gå ifrånberedningens förslag om ett tillskott på /år. Enligt verkets mening börprojekt om åtminstone /år förverkligas. har också sökt bedöma i vilken mån demöjligheter till omprövning av gamla tillstånd som finns enligt den nyavattenlagen kan komma att medföra en minskning av produktionen. Verketkonstaterar att det inte finns grund för att nu bestämt avgöra huruvida omprövningsbestämmelsernai praktiken kommer att bli mera långtgående än de som fanns i den gamlavattenlagen. Enligt verket måste de nya omprövningsbestämmelserna dock ansesutgöra ytteriigare en faktor som gör det angeläget att planeradevattenkraftsutbyggnader genomförs. Det råder således både osäkerhet och oenighet om hur storttillskott som fordras för att nå upp till en årsproduktion om /år. För egen del anser jag att det inte är möjligt att mednågon större säkerhet uttala sig om den exakta storleken på det tillskott somkrävs för att den av beslutade nivån på /år skall uppnås. Enslutsats som man måste dra är dock att en plan bör innehålla utbyggnadsprojektav en sådan omfattning att det kan vara möjligt att uppnå ett störte tillskottän 2500 GWh/år om det skulle visa sig nödvändigt. Vidare krävs en marginal medhänsyn till de förändringar i förhållande till planen som blir resultatet av bl.a.företagens ställningstaganden till enskilda projekt Prop.1983/84:160 13 ochprövningen av projekten enligt vattenlagen. , som i dentidigare nämnda utredningen har studerat genomförbarheten av beredningensförslag, anser att ungefar 1 700 GWh/år kan komma till stånd med beaktande avekonomin för projekten och kommunernas ställningstaganden. Denstora osäkerhet som råder gör att enligt min mening bör en plan omfattautbyggnadsprojekt som kan leda till att ett tillskott på /år kan uppnåsom detta visar sig nödvändigt för att vattenkraften skall kunna bidra med /åri vår energibalans. Jag föreslår därför att den plan som bör fastställas förvattenkraftens utbyggnad som föreläggsriksdagen skall omfatta projekt om ca /år. Detta innebär att de projektjag nu föreslår skall upptas i planen kommer att behöva kompletteras med vissaprojekt. Minaförslag utgår i huvudsak från beredningens förslag vad avser omochtillbyggnader, nybyggnader samt minikraftverk. Jag föreslår dessutom åtgärderför att stimulera renoveringar av befintliga kraftverk. För att göra detmöjligt att uppnå ett större tillskott än 2500 GWh/år avser jag att senare iett annat sammanhang återkomma med förslag till kompletteringar av planen medvissa projekt. Detta innebär enligt min mening att angelägna utbyggnader nu kankomma till stånd utan onödigt dröjsmål, som olika intressenter kanberedas tillfälle att yttra sig över de kompletteringar som kommer attredovisas. Genomde utredningar om vattenkraft och miljö som genomfördes och deriksdagsbeslut som följde på utredningarna kom ungefär /år vattenkraftatt vara undantagna från prövning, medan ca /år fortfarande var fria förprövning. Härav har ca /år byggts ut eller lovgivits. Då nu en plan omca /år läggs fram bör detta göras med största möjliga hänsyn till miljönoch till möjligheterna att uppnå en bred politisk förankring för planen.Viktiga utgångspunkter är därvid de bedömningar som gjordes när riktlinjerna iden fysiska riksplaneringen lades fast samt vattenkraftberedningens förslag. Dessaskäl talar enligt min mening för att ett begränsat tillskott från vattenkraftenbör uppnås i första hand bland projekt som kan genomföras utan hinder avtidigare riksdagsbeslut. Projekten väljs så att inverkan på miljön totalt settblir så liten som möjligt. En stor del av projekten är omoch tillbyggnader ibefintliga kraftverk. När förslaget behöver kompletteras med andra projekt,bör detta göras utifrån de bedömningar om projekten som gjordes i de tidigarevattenkraftsutredningarna. Givetvis är det då viktigt att även beakta deomarbetade och förbättrade förslag som i vissa fall tagits fram . Vattenfallsverkethar i sin anslagsframställning för /85 föreslagit en förstudieav två av de outbyggda huvudälvarna. Ett förbättrat kunskapsunderlagbeträffande huvudälvarna ses också som önskvärt av flera remissinstanser, bl.a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar och sta- Prop.1983/84:160 14 Jag är emellertid inte beredd att ta ställning till denna fråga idetta sammanhang. Frågan kan komma att aktualiseras när det förslag som 1981års energikommitté skall lägga fram behandlas. Sedanvattenkraftberedningens betänkande avlämnades harjag beträffande vissa projektinhämtat ytteriigare material. Som underiag för de riktlinjer nuföreslås ta ställning till är detta material enligt min mening tillfyllest.Därtill ges en möjlighet till ytteriigare överväganden inför de förslag tillkompletteringar som kommer att läggas fram . Dessutom har vi i Sverigeett vattenrättsligt prövningssystem där noggranna utredningar krävs sombeslutsunderlag. Denaktuella vattenkraftsutbyggnaden är betydelsefull från allmän synpunkt. Dettahindrar inte att stor vikt bör fästas vid de argument som förs fram motutbyggnad i konkreta fall, ibland av bl. a. berörda kommuner och länsstyrelser.I vissa fall kan emellertid en samlad prövning leda fill slutsatsen att enälvsträcka bör få byggas ut trots att t.ex. kommunen motsätter sig enutbyggnad. Vidremissbehandlingen har berörda kommuner i huvudsak varit positiva tillberedningens förslag. I vissa fall avstyrker dock kommunema föreslagna projekt.Arjeplogs kommun avstyrker projektet , kommun Vojmå ochSollefteå kommun Meåforsen. avstyrker Hotagsströmmen och Edsoxforsen,kommun också Edsoxforsen, Ange kommun Haverö medan Härjedalenskommun avstyrker Hamre, och . Följer man kommunensuppfattning kan inte heller projektet aktualiseras eftersom det fömtsätterregleringarna i Härjeån. Hallstahammarskommun avstyrker projektet del det berör Sörkvarnsforsensom är ett naturreservat inom kommunen. Sammantaget svarar dessa projekt förungefär 490 GWh/år. I endel fall vill berörd kommun föreskriva vissa villkor för projekt. Sammantagetkan sådana villkor minska produktionskapaciteten med ungefär 50 GWh/år. Berördakommuner är i några fall tveksamma till projekt som redovisats av beredningen.Det gäller främst uppströms Bjömafallet i i Ömsköldsviks kommun.Ammeråns överledning till inom kommun samt Galvån i Bollnäskommun. Denna tveksamhet beror till stor del på att kommunerna anser attbeslutsunderlaget inte är tillräckligt. Kommunernaföreslår i vissa fall att andra utbyggnader än de som har tagits upp iberedningen bör aktualiseras i en plan för vattenkraftens utbyggnad. I mångafall är det projekt som beredningen enligt betänkandet har övervägt att ta médi förslaget. Prop.1983/84:160 15 attprojekten i Nedre Långan tas med i en plan i stället för projektet motiverar sitt ställningstagande utifrån miljömässiga,kraftekonomiska och sysselsättningsmässiga skäl. kommun förordarprojektet i stället för projektet . och BoUnäs kommunerföreslår att reglering med projektet i tas med iplanen. Därmed skulle översvämningsriskerna i tätorterna minska påtagligt. Ävennågra projekt som inte har diskuterats i beredningens betänkande föreslås avberörda kommuner. kommun anser att projektet i Lilla Luleälv bör genomföras. kommun anser att bör byggas ut redannu med hänsyn till den goda ekonomin för projekten och den svårasysselsättningssituationen i regionen. Sammantaget tiltför berörda kommunerprojekt på tillsammans drygt 1 250 GWh/år. Länsstyrelsernaavstyrker i huvudsak samma projekt som kommunerna. Dessutom avstyrkerlänsstyrelsen i projekten i Galvån, medan i Blekingelän avstyrker projekten i Mörmmsån i den mån de medförnegativa verkningar för fisket. Sammantaget avstyrker länsstyrelserna projektom tillsammans ungefär 390 GWh/år. Länsstyrelseni går på samma linje som kommun och föreslår attNedre Långan bör byggas ut i stället för Hotagsströmmen och Edsoxforsen i Hårkan.Länsstyrelsen föreslår dessutom att projektet i tas medi planen. i föreslår liksom kommun attFatsjö byggs i stället för projektet . i länanser att en utbyggnad av Edänge i Mellanljusnan kan genomföras utan allvarligaingrepp i landskapet. Denna utbyggnad är enligt att föredraframför det av beredningen föreslagna projektet , med hänsyn tillekonomiska skäl och sysselsättningen. Om Edänge genomförs inrymmer det även Edeforsen.Länsstyrelserna tillstyrker projekt utöver beredningens förslag till enomfattning av ungefär 580 GWh/år. Omman till beredningens förslag lägger projekt som kommunerna och länsstyrelsernahar föreslagit skulle en nivå av ungefär 4 300 GWh/år kunna uppnås jämfört medberedningens förslag på ungefär 3 100 GWh/år. Därvid bör dock beaktas attkommunerna och länsstyrelserna motsätter sig vissa projekt så att nettoeffektenblir 3750 GWh/år. Somjag har nämnt intar flera myndigheter och organisationer en negativinställning till en fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Dessa instanser menar attde ekonomiska argumenten har getts för stor tyngd i beredningens förslag.Dessa remissinstanser hänvisar till ett till betänkandet fogat särskiltyttrande från representanter för , fiskeristyrelsen.Svenska och Älvräddarnas samorganisation. I yttrandetframhålls att kraftföretagen till beredningen har redovisat ett antalokontroversiella projekt med lägre kostnad än koleldad 1983/84:160 16 kondenskraftoch el från koleldade kraftvärmeverk men med högre kostnad än den gräns förgenomförbara projekt på /kWh, år som beredningen satt. Enligt yttrandetbör redan nu projekt med en kostnad som motsvarar kostnaden för kolkondenskraftkunna genomföras. Därigenom, menar man. kan planen tillföras ca 440 GWh/år iom- och tillbyggnader samt effektiviseringar i befintliga kraftverk och i formav okontroversiella nybyggnader. Däremot bör enligt yttrandet projekt inomberedningens klass B inte genomföras till mer än ca 530 GWh/år. I andra handkan med beaktande av rennäringens intressen och Fatsjö, alternativt Vojmå,i föras fram. Sammantaget förordas en plan omfattande ungefär 2,8TWh/år. Flertaletremissinstanser som företräder mot vattenkraftsutbyggnad stående intressenavstyrker i , i , Klippen i , Skinnmuddselet/Stennäsoch Uppströms i , Meåforsen i , Hotagsströmmen, Edsoxforsenoch Ammeråns överledning i , Haverö i , Hamre i Ljusnan, Hallstahammari samt i . avstyrkerdessutom projekten i . Somframgått av vad jag har sagt är det enligt flera remissinstansertveksamt om beredningens förslag är tillräckligt för att uppnå ett tillskott på2,/år. Förslagen från , m.fl.remissinstanser om att ekonomiskt fördelaktiga projekt i beredningens förslagskulle bytas mot projekt som beredningen i sina överväganden funnit varaalltför dyra för att vara genomförbara innebär enligt min mening en ytterligareförsämring av möjligheterna att inom den närmaste tioårsperioden nå upp tillden av beslutade nivån för vattenkraftsproduktionen. Särskiltallvarligt är detta med tanke på att andra alternafiva utbyggnader vidkärnkraftens avveckling i allmänhet kan bedömas innebära dyrare lösningarsamtidigt som vår strävan bör vara att hålla priset på elektrisk kraft så lågtsom möjligt. Följandeprojekt i beredningens förslag är enligt min mening så osäkra från ekonomiskaeller andra synpunkter att de inte bör tas med i förslaget till plan. Det ärPakkojokki , i , Edeforsen i Ljusnan, iDalälven, Fiskeby i ström och i på tillsammans ca 140 GWh/år.Ändrade förutsättningar kan naturligtvis göra att projekten blir aktuella. Detfinns i så fall, utom för Edeforsen som får prövas också mot bakgrund avriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen, inget hinder för att de prövas ivanlig ordning. I beredningens förslagfinns ytterligare ett antal projekt som det från ekonomisk synpunkt är tveksamtom de kommer att aktualiseras . Jag har trotsdet valt att ta med dessa projekt i mitt förslag till plan. Skälet härtill är bl.a.att andra projekt, som kan komma att aktualiseras då de i planen nu framlagdaprojekten behöver kompletteras, kan förbättra genomförbarheten av projekten. Prop.1983/84:160 17 Beredningenföreslår att s. k. minikraftverk bör ingå i planen med ett tillskott på 200 GWh/år.Även jag anser att man bör kunna räkna med ett tillskott av dennastorleksordning. utgår investeringsbidrag av kostnadenvid utbyggnad av minikraftverk. Regeringen har tidigare gett statens energiverki uppdrag att utreda vissa frågor om möjligheterna att bygga ut minikraftverk.När verkets utredning föreligger bör möjligheterna för att bygga ut sådanakraftverk säkrare kunna bedömas. Enligt min mening kan minikraftverken, även omenergitillskottet är marginellt, medföra betydande sysselsättningstillskott.För den tillverkande industrin bör utbyggnad av minikraftverk tillförakompetens som även bör kunna komma till användning på exportmarknaden. Framförallt i utvecklingsländerna bör insatser på detta område kunna göras. Jag kannämna att inom ramen för samarbetsavtalet mellan och diskuterasmöjligheterna för svenska företag att bygga minikraftverk i . 4.3Särskilda överväganden angående vissa projekt Avvad jag har sagt framgår att beredningens förslag till projekten i ,Vojmå i samt Ammeråns överledning har behandlats relativtingående i remissvaren. Dessa projekt är också av central betydelse försysselsättningen och i fråga om Ammerån för genomförande av även andra projekt.Utanför beredningens förslag finns projekt som Tjäkovarats i Lilla Luleälv, Hocksjöi , Nedre Långan, Hylströmmen m.fl. projekt i samt Edänge iMellanljusnan som kan vara möjliga att aktualisera när beredningens förslagbehöver kompletteras. Även dessa projekt skulle ha en gynnsam inverkan påsysselsättningen i berörda regioner som ekonomin för flera avprojekten är tillfredsställande. I det följande redovisar jag minaställningstaganden till de nu nämnda projekten. Jagvill först kommentera projekten som för att komma till ståndfordrar ändrade riktlinjer i den fysiska riksplaneringen. Enligt min mening börförslag till sådana ändrade riktlinjer remitteras innan ställning till enskildaprojekt tas. Jag är därför inte beredd att nu föreslå att Hocksjö och Edängeskall ingå i planen. Iberedningens förslag ingår tre projekt i . Det är Randaträsk-Mårdselet,Korpforsen och Lassbyforsen om 220, 16 resp. 12 GWh/år. Enligt beredningeninnebär projektet överdämning av varav " ärproduktiv skogsmark samt starkt minskad vattenföring i en 20 km långälvsträcka. Minimitappning kan medföra en produktionsminskning med ca 10 GWh/år.Projektet kan genom magasinen i Aimojokkdalen och Randaträsk påverkarennäringen inom sameby, varför vissa modifieringar av projektetkommer att bli erforderiiga. Av yttrandena till beredningens förslag framgåratt Bodens kommun och 2 1983/84. Prop.1983/84:160 18 Gällivarekommun tillstyrker en utbyggnad av . avvisar enutbyggnad av . Fallrättsägarei är Bålforsens Kraftaktiebolag (BÅKAB) och statens vattenfallsverk.Vattenfallsverket disponerar fallrättigheterna för Randaträsks kraftverk om 60 GWh/åroch Korpforsen om 15 GWh/år. BÅKAB disponerar fallrättigheterna för Mårdseletskraftverk om 160 GWh/år och Lassbyforsen om 12 GWh/år. I sitt yttrandeframhåller BÅKAB att ytterligare projekt i bör föras till planen. Pågrund av höga kostnader togs inte projektet tillhörandevattenfallsverket med i beredningens förslag. BÅKAB anser att om dennareglerings värde för de andra projekten i älven beaktas blir kostnadenväsentligt lägre. s. k. Ekströmska utredningens betänkande (SOU 1976:28) gavs biflödet Rörån-Livasälv med projekten ett högt be varande värde bl.a. på grund av att området ingick i den hydrologiska forskning som bedrevsinom ramen för den internationella hydrologiska dekaden. Denna forskning harnu upphört. Enligt BÅKAB bidrar detta biflöde i hög grad till översvämningarnai nedre del där jordbruksbygden finns. En reglering av Rörån-Livasälv kommer också Lassbyforsens kraftverk till del. Om projekten , Livas-Skaiteforsoch Gårdforsen om 25, 35 resp. 9 GWh/år tillförs planen skulle sammantagetkunna bidra med ca 315 GWh/år. Utbyggnaderna som kan påbörjas i slutet av1980-talet ger ett sysselsättningstillskott på ungefär 1 300 årsverken. Jagär inte beredd att nu föreslå att riktlinjerna i den fysiska riksplaneringenändras beträffande Rörån-Livas älv. Däremot bör projektet tillsammansmed de andra projekten i ingå i förslaget till plan. ProjektetTjäkovarats i Lilla Luleälv innebär att en kraftstation anläggs i Sitoätno somflyter från Sitojaure ned till Tjaktjajaure som är regleringsmagasinetuppströms Seitevare kraftverk. Projektet har på regeringens uppdrag utretts avvattenfallsverket i samarbete med i ochJokkmokks kommun. Energitillskottet är 255 GWh/år och kostnaden /kWh,år. Eftersom avsikten har varit att sjön inte skall regleras kommei"en stor del av krafttillskottet att komma . Detta gör att ekonominjämfört med andra projekt som kostar /kWh, år måste betraktas somsvag. Jokkmokkskommun anser att projektet bör byggas ut med hänsyn till sysselsättningslägetför vattenfallsverkets anläggningsarbetare i kommunen. Projektet fordrar enändring av rikllinjerna i den fysiska riksplaneringen för att komma tillstånd. Med hänsyn till projektets ekonomi och ingreppets art är jag inte bereddatt förorda en sådan ändring. Vattenkraftberedningenanser att en komplettering av kraftverk bör ingå i planen förvattenkraftsutbyggnad. Enligt beredningens uppfattning skulle en ombyggnad avSikfors inte på något sätt äventyra beslutet att undantaga frånutbyggnad. 1983/84:160 19 Norrbottenslän och statens planverk har tillstyrkt en utbyggnad av i enlighet medberedningens förslag. finner en sådan utbyggnad förenlig med gällanderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen. centrala verk och ett antal organisationer avstyrker att en utbyggnadsker av enligt beredningens förslag. Jaganser att en ombyggnad av i enlighet med vattenkraftberedningensförslag bör föras till planen. En sådan utbyggnad bör vara förenlig med syftetmed beslut att undantaga älv från vattenkraftsutbyggnad,eftersom riksdagsbeslut mot utbyggnad enligt uttalanden av intebehöver förhindra smärre åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagenreglering. Starka invändningar mot projektet har riktats bl. a. från fisketsintressen. I likhet med beredningen anserjag att för fisket acceptabla förhåUandenkan uppnäs genom bl. a. lämpligt utformade tappningsbestämmelser. Slufiigställning till projektets tillåtlighet kan dock som jag tidigare konstateratske tidigast i samband med prövningen enligt vattenlagen. Jag har vid minabedömningar rörande samrått med chefen för jordbmksdepartementet ochchefen för . Närdet gäller älv föreslår vattenkraftberedningen att undantaget motvattenkraftsutbyggnad i den fysiska riksplaneringen upphävs. Motivet till dettaär att älven enligt beredningens uppfattning inte har sådana bevarandevärdenatt ett undantag från vattenkraftsutbyggnad är motiverat och att de aktuellaprojekten har modifierats sedan undantog-Bure älv frånvattenkraftsutbyggnad. Förslaget har med något undantag inte mött erinran fränremissinstanserna. Jagdelar vattenkraftberedningens uppfattning att älv inte har så storabevarandevärden att ett undantag från vattenkraftsutbyggnad längre ärmotiverad. De modifieringar som gjorts av projektens utformning innebär attdessa medför mindre ingrepp än de projekt som låg till grund för riksdagensbeslut om undantag. En sådan utbyggnad kräver som beredningen anfört ändraderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen. Mot denna bakgmnd föreslår jag att riktlinjernaändras på denna punkt och vidare att 11 kap. 1 § VL ändras så atttillåtligheten av vattenkraftsprojekt som aktualiseras i älv inte längreskall prövas av regeringen. Jag har i denna fråga samrått med chefen för justitie-,jordbruks- och . Beredningentog i sitt förslag med projektet i . Som alternativdiskuterades projektet . innebär utbyggnad och damning aven del av nedre Vojmån, varigenom ytterligare fallhöjd tas ut genom en 3-4 kmlång tunnel. Härvid avsnörs av ån och får kraftigt minskad vattenföring.Projektet ger ett produktionstillskott på 139 GWh/år till en kostnad av 360milj. Fatsjö som innebär överied-ning från till och enkraftigt minskad vattenföring i nedre Vojmån ger 220 GWh/år till en kostnad av880 milj. kr. 1983/84:160 20 Enligt beredningen skulle de delar av Vojmån som påverkasmest vid genomförande, i detta fall få förhållanden som är avsevärtbättre än de som uppkommer vid ett genomförande av Falsjöprojektel. Skälethärtill är att den bättre ekonomin i tillåter större minimitappningi ån än vad kan bära. På en sträcka innebär Fatsjöprojektetstarkt minskad vattenföring medan innebär att en konstgjord sjöskapas. Den sträcka som avsnörs av tunneln i får trots dettahögre vattenföring än i . Nedströms tunnelutloppet bestårnuvarande förhållanden i medan innebär starktminskad vattenföring på hela sträckan ned till utloppet i . Motdenna bakgrund förordade beredningen framför . Fatsjö hartidigare förklarats ekonomiskt otillåtligt i . kommunredovisar i sitt remissvar en omfattande jämförelse mellan de båda projekten,dock utan de modifieringar i Vojmåalternativet som beredningen har föreslagit.Utifrån denna jämförelse förordar kommunen som manmotsätter sig projektet . Även i och någragrannkommuner förordar Fat sjö. , och Fritidsfiskarna anseratt Vojmå bör väljas före Fatsjö om inte det senare projektet förknippas med enminimitappning på minst 15 m'/s. I denutformning av Fatsjö som förklarades otillåtlig i domstolen hade fömtsätts en minimitappningsommartid på . I det fall minimitapp-ningen utökas till 15 mVs minskarproduktionen från 220 GWh/år till 200 GWh/år. Det skulle innebära en specifikanläggningskostnad på / kWh, år. Av vad som har framkommit avvattendomstolens yttrande enligt 4 kap. 20 § VL (1918:523) ochremissbehandlingen av detta är det inte lämpligt att projektet ingår iplanen. Jag anser att Vojmå är att föredra framför även frånnaturskyddssynpunkt. Ammerånmed tillflödena Storån och Öjån är det största helt orörda vattendraget iJämtlands län. De övre delarna, innan de båda åarna flyter ihop och bildarAmmerån, består enligt inventering av ett vildmarksområde medflera utomordentligt värdefulla delobjekt. Även nedströms sammanflödet finnssäregna naturtyper. ProjektetAmmeråns överledning innebär att vattnet i åns nedre del från utloppeti överleds genom en tunnel till sjön . Härigenomnyttiggörs vattnet i kraftverken Krångede och Gammel-änge. Projektet är detfrån kraftekonomisk synpunkt mest gynnsamma projektet i beredningens förslag.Det ger enskilt ett energitillskott på 136 158 GWh/år beroende på vilken minimitappningsom föreskrivs och möjliggör utbyggnad av stationerna Krångede, Gammelänge,Hammarforsen, och med ett produktionstillskott päungefär 215 GWh/år. Prop.1983/84:160 21 Förberedningen har projektet presenterats enligt ett förslag sominnebär en överiedning av maximalt 80 mVs och en minimitappning i Ammerånnedströms överledningen på 1 mVs och 5 m'/s . Under ungefären Qärdedel av sommarperioden måste normalt avsevärt mer än spillaseftersom flödet då överstiger tunnelns kapacitet. Totaltinnebär Ammeråns överledning och om- och tillbyggnaderna i ensysselsättning lokalt om ca 900 årsverken. Arbetena skulle kunna pågå i sextill . Länsstyrelsenoch kommun anför i remissvaren till beredningen att man finnerberedningens betänkande i dessa delar alltför bristfälligt som beslutsunderlag.Man önskar en opartisk utredning av överledningsprojektet och effektiviseringarna.Av särskilt intresse är minimitappning-ens storlek, vilka åtgärder som kanvidtas nedströms överiedningen, i vilken mån sjön tål ytteriigarereglering samt hur om- och tillbyggnaden i de fem kraftverken genomförs och tidsutdräktenför detta. Centralamyndigheter som , och riksantikvarieämbetetavstyrker en överledning av Ammeråns vatten till Ge-sunden.